ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2.4.

Symboly identifikujúce svietidlo na svetelnú signalizáciu (funkcia), ktorému bolo udelené typové schválenie Tabuľka 1 Zoznam symbolov (úplný zoznam je uvedený v prílohe 1 „Oznámenie“) Svietidlo (funkcia) Symbol Bod Denné svietidlo RL 5.4. Predné smerové svietidlo, ktoré má byť namontované vo vzdialenosti najmenej 20 mm od stretávacieho svetlometu alebo predného hmlového svietidla 1a 5.6. Predné smerové svietidlo, ktoré môže byť namontované v ľubovoľnej vzdialenosti od stretávacieho svetlometu alebo predného hmlového svietidla 1b 5.6. Predné smerové svietidlo, ktoré má byť namontované vo vzdialenosti najmenej 40 mm od stretávacieho svetlometu alebo predného hmlového svietidla 1 5.6. Predné smerové svietidlá pre vozidlo kategórie L, ktoré sa majú používať vo vzdialenosti najmenej 75 mm od stretávacieho svetlometu 11 5.6. Predné smerové svietidlá pre vozidlo kategórie L, ktoré sa majú používať vo vzdialenosti najmenej 40 mm od stretávacieho svetlometu 11a 5.6. Predné smerové svietidlá pre vozidlo kategórie L, ktoré sa majú používať vo vzdialenosti najmenej 20 mm od stretávacieho svetlometu 11b 5.6. Predné smerové svietidlá pre vozidlo kategórie L, ktoré sa majú používať v ľubovoľnej vzdialenosti od stretávacieho svetlometu 11c 5.6. Predné doplnkové obrysové svietidlo AM 5.1. Predné obrysové svietidlo pre vozidlo kategórie L MA 5.1. Predné obrysové svietidlo A 5.1. Manévrovacie svietidlo ML 5.10. Parkovacie svietidlo (smerujúce dopredu a dozadu) 77R 5.3. Zadné smerové svietidlo (so stálou svietivosťou) 2a 5.6. Zadné smerové svietidlo (s premenlivou svietivosťou) 2b 5.6. Zadné smerové svietidlo pre vozidlo kategórie L 12 5.6. Zadné doplnkové obrysové svietidlo (so stálou svietivosťou) RM1 5.2. Zadné doplnkové obrysové svietidlo (s premenlivou svietivosťou) RM2 5.2. Zadné hmlové svietidlo (so stálou svietivosťou) F1 5.9. Zadné hmlové svietidlo (s premenlivou svietivosťou) F2 5.9. Zadné obrysové svietidlo pre vozidlo kategórie L MR 5.2. Zadné obrysové svietidlo (so stálou svietivosťou) R1 5.2. Zadné obrysové svietidlo (s premenlivou svietivosťou) R2 5.2. Svietidlo na osvetlenie zadnej tabuľky s evidenčným číslom L 5.11. Svietidlo na osvetlenie zadnej tabuľky s evidenčným číslom pre vozidlo kategórie L LM1 5.11. Spätné svietidlo (poznámka: poradie písmen A a R sa môže meniť) AR 5.8. Bočné smerové svietidlo pre vozidlá kategórie M1 a vozidlá kategórií N1, M2 a M3 s dĺžkou do 6 000 mm 5 5.6. Bočné smerové svietidlo pre vozidlá kategórií N2 a N3 a vozidlá kategórií N1, M2 a M3 s dĺžkou viac ako 6 000 mm 6 5.6. Bočné obrysové svietidlo pre vozidlá všetkých kategórií SM1 5.7. Bočné obrysové svietidlo pre vozidlá kategórie M1 SM2 5.7. Brzdové svietidlo (umiestnené vysoko hore v strede) (so stálou svietivosťou) S3 5.5. Brzdové svietidlo (umiestnené vysoko hore v strede) (s premenlivou svietivosťou) S4 5.5. Brzdové svietidlo pre vozidlo kategórie L MS 5.5. Brzdové svietidlo (so stálou svietivosťou) S1 5.5. Brzdové svietidlo (s premenlivou svietivosťou) S2 5.5. Minimálna hodnota „a“ v časti 1 prílohy 7 je 5 mm.
2.5.2.

Postup difúznej skúšky na overenie požiadaviek bodu 5.3 tohto predpisu Pre vozidlá kategórie M1 do maximálnej hmotnosti 3 500 kg a kategórie N1 vybavené pneumatikami triedy C1 znížte tlak všetkých pneumatík do 5 minút od merania tlaku za tepla podľa opisu v bode 2.4.3, kým sa nedosiahne hodnota Pwarm – 20 %, alebo minimálny tlak 7 kPa, teda hodnota Ptest, alebo minimálny tlak 150 kPa. Po uplynutí stabilizačnej lehoty trvajúcej od 2 do 5 minút sa tlak Ptest musí znova skontrolovať a v prípade potreby upraviť. Pre vozidlá kategórie M1 do maximálnej hmotnosti 3 500 kg a kategórie N1 vybavené pneumatikami triedy C2 znížte tlak všetkých pneumatík do 5 minút od merania tlaku za tepla podľa opisu v bode 2.4.3, kým sa nedosiahne hodnota Pwarm – 20 %, alebo minimálny tlak 7 kPa, teda hodnota Ptest, alebo minimálny tlak 220 kPa. Po uplynutí stabilizačnej lehoty trvajúcej od 2 do 5 minút sa tlak Ptest musí znova skontrolovať a v prípade potreby upraviť. Pre vozidlá kategórie M2, M3, N2, N3, O3 a O4 znížte tlak všetkých pneumatík do 15 minút od merania tlaku za tepla podľa opisu v bode 2.4.3, kým sa nedosiahne hodnota Pwarm – 20 %, alebo minimálny tlak 7 kPa, čokoľvek je vyššie, teda hodnota Ptest. Po uplynutí stabilizačnej lehoty trvajúcej od 5 do 10 minút sa tlak Ptest musí znova skontrolovať a v prípade potreby upraviť.
PRÍLOHA 1

Oznámenie

[Maximálny formát: A4 (210 × 297 mm)]





týkajúce sa: (2) udelenia typového schválenia rozšírenia typového schválenia zamietnutia typového schválenia odňatia typového schválenia definitívneho zastavenia výroby

typu vozidla vzhľadom na jeho zariadenie na záznam údajov (EDR) podľa predpisu OSN č. 160

Typové schválenie č.: …

Dôvod(-y) (prípadného) rozšírenia: …

1. Obchodný názov alebo obchodná značka motorového vozidla: …

2. Typ vozidla: …

3. Názov a adresa výrobcu: …

4. Názov a adresa prípadného zástupcu výrobcu: …

5. Stručný opis vozidla: …

6. Technická služba poverená vykonávaním schvaľovacích skúšok: …

6.1. Dátum protokolu vydaného touto službou: …

6.2. Číslo protokolu vydaného touto službou: …

7. Typové schválenie udelené/zamietnuté/rozšírené/odňaté: 2

8. Umiestnenie značky typového schválenia na vozidle: …

9. Miesto: …

10. Dátum: …

11. Podpis: …

12. Zoznam dokumentov uložených schvaľovacím úradom, ktorý udelil typové schválenie, je priložený k tomuto oznámeniu.

(1) Rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila/rozšírila/zamietla/odňala (pozri ustanovenia o typovom schválení v tomto predpise).

(2) Distinguishing number of the country which has granted/extended/refused/withdrawn an approval (see approval provisions in this Regulation).
d)

Začne sa udalosť cúvania tak, že sa zvolí režim spätného chodu. Ak nie je možné uviesť vozidlo do režimu spätného chodu 6 sekúnd od uvedenia do režimu aktívneho vozidla, udalosť cúvania sa začne, hneď keď to bude technicky možné. Iniciuje/spustí sa druhý časovač v súlade so špecifikáciou výrobcu, a to najneskôr, keď sa aktivuje režim alebo prevod pre spätný chod.
ESA je v konfigurácii „režim nabíjania REESS pri pripojení do elektrickej rozvodnej siete“. Stav nabitia (SOC) trakčnej batérie sa počas celého merania frekvenčného rozsahu udržiava v rozmedzí 20 až 80 % maximálneho SOC (môže to viesť k rozdeleniu merania na rôzne podpásma, a tým k potrebe vybiť trakčnú batériu vozidla pred začatím ďalších podpásiem). Ak sa skúška nevykonáva s REESS, mala by sa ESA skúšať pri menovitom prúde. Ak možno spotrebu prúdu upraviť, prúd sa nastaví najmenej na 20 % svojej nominálnej hodnoty.

Nesprávny stav pri nabíjaní (napr. nadprúd, prepätie)
6.5.3.2.

Normy používané pri prenose informácií súvisiacich s OBD: a) ISO 15031-5 Road vehicles – communication between vehicles and external test equipment for emissions-related diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services (Cestné vozidlá – Komunikácia medzi vozidlom a vonkajším skúšobným zariadením na diagnostiku vzťahujúcu sa na emisie – Časť 5: Diagnostické služby vzťahujúce sa na emisie) z 1. apríla 2011 alebo SAE J1979 z 23. februára 2012; b) ISO 15031-4 Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions related diagnostics – Part 4: External test equipment (Cestné vozidlá – Komunikácia medzi vozidlom a vonkajším skúšobným zariadením na diagnostiku vzťahujúcu sa na emisie – Časť 4: Vonkajšie skúšobné zariadenie) z 1. júna 2005 alebo SAE J1978 z 30. apríla 2002; c) ISO 15031-3 Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions related diagnostics Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits: specification and use (Cestné vozidlá – Komunikácia medzi vozidlom a vonkajším skúšobným zariadením na diagnostiku vzťahujúcu sa na emisie – Časť 3: Diagnostický konektor a súvisiace elektrické obvody: špecifikácie a použitie), z 1. júla 2004 alebo SAE J 1962 z 26. júla 2012; d) ISO 15031-6 Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions related diagnostics Part 6: Diagnostic trouble code definitions (Cestné vozidlá – Komunikácia medzi vozidlom a vonkajším skúšobným zariadením na diagnostiku vzťahujúcu sa na emisie – Časť 6: Definície diagnostických poruchových kódov) z 13. augusta 2010 alebo SAE J2012 zo 7. marca 2013; e) ISO 27145 Road vehicles – Implementation of World-Wide Harmonized On-Board Diagnostics (WWH-OBD) [Cestné vozidlá – Uplatňovanie celosvetových harmonizovaných požiadaviek na komunikáciu palubných diagnostických systémov (WWH-OBD)] z 15. augusta 2012 s obmedzením, že na účely dátového spojenia môžu byť použité len ustanovenia bodu 6.5.3.1 písm. a); f) SAE J 1979-2 E/E Diagnostic Test Modes: OBDonUDS (Režimy diagnostických skúšok E/E: OBDonUDS), apríl 2021. Normy uvedené v písmenách e) alebo f) sa môžu použiť ako alternatíva namiesto normy uvedenej v písmene a).
1.1.

Vzorky spojovacích zariadení sa musia skúšať na pevnosť, ako aj na funkčnosť. Pevnosť spojovacích zariadení sa overí dynamickou skúškou. Pevnosť mechanického spojovacieho zariadenia sa stanoví striedavým zaťažovaním na skúšobnom zariadení. Pokiaľ by konštrukcia mechanického spojovacieho zariadenia (napr. nadmerná vôľa, ťažný hák) znemožňovali vykonať skúšku so striedavým skúšobným zaťažením, skúšobným zaťažením sa môže pôsobiť taktiež vzostupne v smere ťahu alebo tlaku, podľa toho, ktorá sila je väčšia. V niektorých prípadoch môžu byť potrebné doplnkové statické skúšky. Namiesto dynamickej skúšky sa mechanické spojovacie zariadenia tried i, q a r, ktoré sa majú namontovať na poľnohospodárske vozidlá s najvyššou konštrukčnou rýchlosťou nepresahujúcou 40 km/h, môžu skúšať podľa bodu 3.3.3.2 tejto prílohy (statická skúška). Mechanické spojovacie zariadenia všetkých tried, ktoré sa majú namontovať na poľnohospodárske vozidlá s najvyššou konštrukčnou rýchlosťou presahujúcou 60 km/h, sa majú skúšať podľa prílohy 6 predpisu 55.01. Navyše schvaľovací úrad alebo technická služba môžu upustiť od dynamickej alebo statickej skúšky, ak jednoduchá konštrukcia komponentu umožňuje teoretickú kontrolu v prípade spojovacích zariadení tried d, e, f, i, j a triedy s podobnej triedam tohto spojovacieho zariadenia. Teoretické kontroly sa môžu vykonávať aj na stanovenie podmienok najhorších prípadov. Vo všetkých prípadoch teoretické kontroly zabezpečia rovnakú kvalitu výsledkov ako dynamické a statické skúšanie. V prípadoch pochybností sú rozhodujúce výsledky skúšok fyzického skúšania.
PRÍLOHA 1

Oznámenie

[Maximálny formát: A4 (210 × 297 mm)]





týkajúce sa (2): udelenia typového schválenia rozšírenia typového schválenia zamietnutia typového schválenia odňatia typového schválenia definitívneho zastavenia výroby

typu vozidla vzhľadom na vonkajšie výčnelky podľa predpisu č. 26

Typové schválenie č. … Rozšírenie č. …

1. Obchodný názov alebo obchodná značka zariadenia…

2. Typ vozidla…

3. Názov a adresa výrobcu…

4. Názov a adresa prípadného zástupcu výrobcu… …

5. Vozidlo predložené na typové schválenie dňa…

6. Technická služba zodpovedná za vykonávanie schvaľovacích skúšok …

7. Dátum skúšobného protokolu vydaného touto službou…

8. Číslo skúšobného protokolu vydaného touto službou…

9. Typové schválenie udelené/zamietnuté/rozšírené/odňaté 2

10. Dôvod, resp. dôvody rozšírenia (ak je to relevantné): … …

11. Umiestnenie značky typového schválenia na vozidle…

12. Miesto…

13. Dátum…

14. Podpis…

15. Zoznam dokumentov archivovaných na schvaľovacom úrade, ktorý udelil typové schválenie, a dostupných na požiadanie, je priložený k tomuto oznámeniu.

(1) Rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila, rozšírila, zamietla alebo odňala (pozri ustanovenia o typovom schválení v predpise).

(2) Strike out which does not apply.
12.

a) Správy Únie a jej členských štátov sa budú vzťahovať na ich príslušné právomoci uvedené v odsekoch 3, 4 a 5 a budú sa navzájom dopĺňať. b) Členské štáty v súvislosti so záležitosťami uvedenými v ods. 3 a 5, ktoré patria prevažne do ich právomoci, vypracujú vlastné správy v súlade s článkom 35 dohovoru. c) Komisia v súvislosti so záležitosťami uvedenými v ods. 4 a 5, ktoré patria prevažne do právomoci Únie, vypracuje správu Únie a v prípade potreby sa s členskými štátmi dohodne na poskytnutí informácií, ktoré na vypracovanie správy potrebuje. Správa Únie sa týka záležitostí, ktoré upravuje dohovor a na ktoré sa presne vzťahujú ustanovenia každého aktu prijatého Úniou, ktorý sa nachádza v dodatku k vyhláseniu o právomoci priloženému k prílohe II k rozhodnutiu 2010/48/ES. d) Členské štáty a Komisia si na účely informovania a v súlade s povinnosťou úzkej spolupráce navzájom dôverne poskytnú správy uvedené v písm. b) a c), a to pred ich predložením Výboru pre práva osôb so zdravotným postihnutím. e) Za preskúmanie zo strany Výboru pre práva osôb so zdravotným postihnutím je zodpovedný každý členský štát. Komisia je ako kontaktné miesto Únie zodpovedná za preskúmanie Únie. Členské štáty môžu požiadať Komisiu, aby im do delegácií poskytla experta, a Komisia môže požiadať členské štáty, aby jej do delegácie poskytli experta. f) Komisia počas prípravy svojej ústnej prezentácie správy na pôde Výboru pre práva osôb so zdravotným postihnutím informuje a konzultuje členské štáty. Podobne, členské štáty počas prípravy svojej ústnej prezentácie správy informujú a konzultujú Komisiu.
7.

domnievajúc sa, že pracovný plán uvedený v prílohe I by mal vychádzať z tejto vykonanej práce a výsledných odporúčaní a mal by sa vzťahovať na obdobie štyroch rokov, pričom v polovici jeho trvania by sa mal preskúmať;
1.

V zakladajúcej rade agentúry WADA sú členské štáty EÚ zastúpené na úrovni ministrov, pričom ich miesta sú rozdelené takto: — jedno miesto by sa malo prideliť niektorému z členských štátov, ktoré tvoria úradujúcu trojicu predsedníctiev, — jedno miesto by sa malo prideliť niektorému z členských štátov, ktoré tvoria nasledujúcu trojicu predsedníctiev, — jedno miesto by mali spoločne prideliť členské štáty zasadajúce v Rade osobe zodpovednej za šport na ministerskej úrovni s príslušnými skúsenosťami a znalosťami (ďalej len „expert na vládnej úrovni“).
—

prvé dva pracovné cykly štruktúrovaného dialógu by mala hodnotiť Rada, a to so zreteľom na správu o mládeži EÚ, ktorú jej do konca roku 2012 predloží Komisia,
SÚHLASIA s tým, že: Činnosť na úrovni EÚ by sa mala sústrediť na prioritné oblasti, opatrenia a pracovné metódy uvedené v tomto pracovnom pláne; Vykonávanie tohto pracovného plánu bude podporovať niekoľko neformálnych skupín odborníkov, ktoré nadviažu na prácu šiestich existujúcich skupín odborníkov (4) zriadených od roku 2005. Skupiny odborníkov sa požiadajú, aby svoju prácu zamerali na prioritné oblasti uvedené v oddiele 2 a na opatrenia a cieľové dátumy uvedené v prílohe I. Rada a zástupcovia vlád členských štátov, ktorí sa schádzajú na zasadnutí Rady, môžu opatrenia uvedené v prílohe I preskúmať na základe dosiahnutých výsledkov a vývoja politiky na úrovni EÚ. Zásady týkajúce sa zriaďovania a fungovania pracovných skupín sa nachádzajú v prílohe II. Okrem skupín odborníkov môžu byť ďalšími pracovnými metódami konferencie predsedníctva, neformálne zasadnutia riaditeľov pre oblasť športu a ministrov športu, štúdie Komisie a konferencie. V prvej polovici roku 2014 by Rada mala zhodnotiť vykonávanie súčasného pracovného plánu na základe správy, ktorú Komisia vypracuje do konca roku 2013.
12.

Procesom štruktúrovaného dialógu sa posilňuje postavenie mladých ľudí a poskytuje sa im príležitosť byť aktívnymi občanmi a súčasťou demokratického života. Z tohto dôvodu by mali byť mladí ľudia zapojení do všetkých fáz štruktúrovaného dialógu, a to od stanovenia priorít každého predsedníctva až po monitorovanie nadväzujúcich opatrení a hodnotenie vykonávania výsledkov dialógu. Avšak rozhodnutie o prioritách zostáva v právomoci Rady a členských štátov. Nastupujúci tím predsedníctiev by mal čím skôr začať konzultácie s predstaviteľmi mládeže a Európskou komisiou, a to ešte pred tým, ako sa navrhnú celkové tematické priority, ktoré sa budú sledovať počas cyklov štruktúrovaného dialógu.
4.

zvážila zavedenie každoročného Európskeho týždňa športu (so zreteľom na jeho finančné a organizačné aspekty) ako prostriedku propagácie pohybových aktivít a účasti na športe na všetkých úrovniach, a to s ohľadom na podobné vnútroštátne iniciatívy a v spolupráci s príslušnými športovými organizáciami. Takýto týždeň by mal vychádzať z existujúcich kampaní na zvyšovanie povedomia, pričom by sa mali zohľadniť skúsenosti, ktoré sa počas týchto kampaní získali, a mala by sa zvyšovať ich hodnota, a mal by využívať dedičstvo súvisiacich projektov financovaných v rámci prípravnej akcie v oblasti športu v roku 2009, ako aj výsledky projektov financovaných prostredníctvom súvisiacich výzev na predkladanie návrhov v rámci prípravnej akcie v roku 2012 vzťahujúcej sa na zvyšovanie povedomia v oblasti športu.
—

vopred dohodnutá vlaková trasa: — počet ponúkaných vopred dohodnutých vlakových trás v čase X-11 na úsek, — počet žiadostí v období od X-11 do X-8 a X-8 (– 1 deň) do X-2 (bez pripájacích/odpájacích úsekov), — počet vlakových trás pridelených miestom jedného kontaktu, — počet vlakových trás, ktoré sa dostali do fázy aktívneho cestovného poriadku, — počet konfliktných žiadostí (dvojitá rezervácia v čase X-8).
—

The London School of Economics and Political Science: Účasť mládeže na demokratickom živote
9.

DOMNIEVAJÚ SA, že trojročný pracovný plán EÚ pre šport by mal vychádzať z týchto hlavných zásad: — podporovať prístup k zabezpečovaniu pridanej hodnoty v oblasti športu na úrovni EÚ z dlhodobého hľadiska, ktorý by bol spoločný pre členské štáty i Komisiu a bol by založený na spolupráci, — riešiť nadnárodné výzvy prostredníctvom koordinovaného prístupu EÚ, — zohľadňovať osobitnú povahu športu, — odrážať potrebu začleňovania športu do ostatných oblastí politík EÚ, — usilovať sa o odborne podloženú politiku v oblasti športu, — prispievať k zastrešujúcim prioritám programu EÚ v oblasti hospodárskej a sociálnej politiky, najmä k procesu stratégie Európa 2020, — stavať na dosiahnutých výsledkoch prvého pracovného plánu EÚ pre šport, — dopĺňať a posilňovať vplyv činností, ktorých realizácia sa v oblasti športu začala v rámci programu Erasmus+.
11.

Cyklus štruktúrovaného dialógu by mal mať zjednodušenú a jasnú štruktúru, ktorou by sa zabezpečila kontinuita celkovej témy a lepší časový manažment v konzultácii s mladými ľuďmi. V prvej fáze každého cyklu by sa medzi všetkými zainteresovanými stranami malo rozvinúť spoločné porozumenie a prístup zdola nahor k celkovej tematickej priorite stanovenej Radou a mali by byť riadiacim rámcom pre dialóg, ktorý sa má viesť v ďalších fázach. V druhej fáze by sa mali uskutočniť konzultácie, ktoré by mali viesť k možným riešeniam, ktorým by mala pozornosť venovať Rada a konečným výsledkom by mali byť odporúčania pre celkovú tematickú prioritu. V tretej fáze by sa ťažisko pozornosti malo sústrediť na vypracovanie konkrétnych opatrení, ktoré sa predložia Rade na ďalšie zváženie.
5.

NAZDÁVAJÚ SA, že v pracovnom pláne by sa mala dodržiavať zásada subsidiarity a že by mal vychádzať z nižšie uvedených hlavných zásad. Mal by: — vychádzať z výsledkov predchádzajúceho pracovného plánu pre mládež (2014 – 2015), — podľa potreby stimulovať prácu v oblasti mládeže na úrovni EÚ a podporiť jej význam, — prostredníctvom spolupráce medzi odvetviami zabezpečiť, aby informácie o konkrétnych problémoch, ktorým čelia mladí ľudia, prenikli aj do iných politických oblastí EÚ, — prispievať k celkovým prioritám programov EÚ v oblasti bezpečnostnej, hospodárskej a sociálnej politiky, — smerovať k politike v oblasti mládeže založenej na znalostiach a dôkazoch, — zostať pružným nástrojom, prostredníctvom ktorého možno včas zabezpečiť vhodné reakcie na meniace sa politické prostredie, — podporovať spoločný prístup založený na spolupráci členských štátov a Komisie, ktorý im umožní vytvoriť pridanú hodnotu v oblasti prioritných tém uvedených v odseku 6 (pozri nižšie), — vychádzať zo synergií s programom Erasmus+, okrem iného podieľaním sa na určovaní priorít ročného pracovného programu Erasmus+ špecifických pre mládež, — zapojiť mladých ľudí do využívania konzultačných postupov, a tak zabezpečiť, aby sa v pracovnom pláne riešili otázky, ktoré sa ich týkajú.
17.

Zavádzali, vykonávali a ďalej rozvíjali vnútroštátne, regionálne a/alebo miestne stratégie, programy, štruktúry alebo iné príslušné mechanizmy zamerané na zvýšenie politickej účasti všetkých mladých ľudí, a najmä mladých ľudí s obmedzenými príležitosťami. Tieto mechanizmy by sa mali zakladať na poznatkoch a dôkazoch, vychádzať z medzisektorovej spolupráce a mali by sa do nich zapájať všetky príslušné zainteresované strany. Do prípravy účinných stratégií účasti by mala byť zapojená cieľová skupina počas fázy plánovania, vykonávania, monitorovania a hodnotenia. Stratégie by mohli obsahovať tieto priority.
1.

Vzdelávanie a odborná príprava by mali byť kľúčovým prvkom komplexného prístupu zameraného na posilnenie sociálno-ekonomického rozvoja a inkluzívnosti. Vyžaduje si to cielené reformy systémov vzdelávania s cieľom zlepšiť ich výkonnosť z hľadiska výsledkov vzdelávania ako súčasť celkového úsilia potrebného na obnovu zamestnanosti a udržateľného rastu. Investovanie do vzdelávania a odbornej prípravy by sa malo stať prioritou na regionálnej aj vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ, pretože sa ním prispieva k rastu a podporuje sa krátkodobé oživenie, ako aj dlhodobý hospodársky rast. Nemusí to vždy znamenať zvýšenie rozpočtov, ale môže sa to namiesto toho dosiahnuť lepším zacielením výdavkov a poskytnutím správnych stimulov zameraných na zlepšenie kvality.
121.

EÚ a jej členské štáty posilnia kapacity rozvojových krajín v oblasti štatistiky, a to aj prostredníctvom posilnenej kapacity tvorby a analýzy údajov, ktoré poslúžia na tvorbu politík a rozhodovanie. Tieto údaje by sa podľa možnosti mali rozčleňovať podľa príjmu, pohlavia, veku a iných faktorov a mali by poskytovať informácie o marginalizovaných, zraniteľných a ťažko dostupných skupinách, inkluzívnej správe vecí verejných a iných otázkach, a to v súlade s prístupom EÚ založeným na právach. Bude to tiež zahŕňať investície do posilnenia štatistických úradov na celoštátnej, nižšej a regionálnej úrovni a využívanie nových technológií a zdrojov údajov. EÚ a jej členské štáty budú nabádať svoje partnerské krajiny, aby do monitorovania cieľov trvalo udržateľného rozvoja zahrnuli aj názory marginalizovaných komunít a aby na tento účel podporili konkrétne mechanizmy.
10.

DOMNIEVAJÚ SA, že tento pracovný plán EÚ pre šport by mal sledovať tieto hlavné ciele: — prostredníctvom medziodvetvovej spolupráce zabezpečovať informovanosť iných oblastí politík EÚ o tom, že šport by mohol prispievať k riešeniu politických výziev, ktorým EÚ čelí; — ďalej zlepšovať využiteľnosť podkladov pre tvorbu politiky v oblasti športu; — presadzovať prístup k zabezpečovaniu pridanej hodnoty v oblasti športu na úrovni EÚ z dlhodobého hľadiska, ktorý by bol spoločný pre členské štáty i Komisiu a založený na spolupráci, a ak je to vhodné aj v súčinnosti so športovým hnutím a ostatnými relevantnými zainteresovanými stranami; — riešiť nadnárodné výzvy prostredníctvom koordinovaného prístupu EÚ, — zohľadňovať špecifickú povahu športu; — prispievať k zastrešujúcim prioritám programov EÚ v oblasti hospodárskej a sociálnej politiky, ako aj udržateľného rozvoja s cieľom poskytnúť nový impulz pre zamestnanosť, rast a investície, ako aj v záujme prípravy na obdobie po roku 2020 (5); — presadzovať rodovú rovnosť; — zohľadňovať vzťah medzi vzdelávaním a športom vrátane dvojitých kariér; — stavať na výsledkoch dosiahnutých v rámci prvých dvoch pracovných plánov EÚ pre šport; — dopĺňať a posilňovať vplyv činností, ktorých realizácia sa v oblasti športu začala v rámci programu Erasmus+; — prispievať k rozvoju športu na miestnej úrovni v EÚ.