Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov 
(EHK/OSN) č. 83 – Jednotné ustanovenia pre homologizáciu vozidiel 
z hľadiska emisií znečisťujúcich látok podľa požiadaviek motora na 
palivo 
 
Revízia 3  
 
Obsah uje platn ý te xt vráta ne:  série z mie n 05 – dátu m nadobudn utia platno sti:  29. marec 2001 
doplnku 1 k séri i z mie n 05 – d átu m nadobudn utia plat nosti:  12. september 2001 
doplnku 2 k séri i z mie n 05 – d átu m nadobudn utia plat nosti:  21. február 20 02 korige nda 1 k sérii z mie n 05 u vedené ho v depozitárno m ozn á men í C.N.111.200 2. TREATIES-1 z 8. februára 2002 korige nda 2 k sérii z mie n 05 u vedené ho v depozitárno m ozn á men í C.N.883.200 3. TREATIES-1 z 2. septe mbra 2003 doplnku 3 k séri i z mie n 05 – d átu m nadobudn utia plat nosti:  27. február 20 04 
doplnku 4 k séri i z mie n 05 – d átu m nadobudn utia plat nosti: 12. augus t 2004 
korige nda 3 k sérii z mie n 05 u vedené ho v depozitárno m ozn á men í C.N.883.200 3. TREATIES-1 zo 4. októbra 200 4 
 
doplnku 5 k séri i z mie n 05 – d átu m nadobudn utia plat nosti: 4. apríl 2 005 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/233
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 2   1.  ROZSAH PÔSOBNOSTI  1.1. Tento predpis sa uplatňuje na:  
1/ 
 1.1.1. Výfukové emisie pri normálnej a zníženej teplote okolia, emisie výparu, emisie 
plynov z kľukovej skrine, životnosť výfukových zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok a palubné diagnostické systémy (OBD) motorových vozidiel vybavených zážihovými motormi (P.I.), ktoré majú aspoň štyri kolesá. 
 1.1.2. Výfukové emisie, životnosť zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok a palubné 
diagnostické systémy (OBD) motorových vozidiel kategórií M
1 a N 1 vybavených 
vznetovými motormi (C.I.), ktoré majú aspoň štyri kolesá a maximálnu hmotnosť nepresahujúcu 3 500 kg. 
 1.1.3. Výfukové emisie pri normálnej a nízkej teplote okolia, emisie z odparovania, emisie 
plynov z kľukovej skrine, životnosť výfukových zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok a palubné diagnostické systémy (OBD) hybridných elektrických vozidiel (HEV) vybavených zážihovými  motormi (P.I.)s aspoň štyrmi kolesami.  
 1.1.4.  Výfukové emisie, životnosť zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok a palubné 
diagnostické systémy (OBD) hybridných elektrických vozidiel (HEV) kategórie M
1 
a N 1 vybavených vznetovými motormi (C.I.) s aspoň štyrmi kolesami a maximálnou 
hmotnosťou nepresahujúcou 3 500 kg. 
 1.1.5.  Neuplatňuje sa na:    - vozidlá s maximálnou hmotnosťou menšou než 400 kg a vozidlá s 
maximálnou konštrukčnou rýchlosťou nižšou než 50 km/h; 
 
- vozidlá, ktorých hmotnosť v nezaťaženom stave je maximálne 400 kg ak sú 
určené na prepravu osôb, alebo 550 kg ak sú určené na prepravu tovaru, a ktorých maximálny výkon motora nepresahuje 15 kW. 
 1.1.6. Na žiadosť výrobcu homologizácia typu podľa tohto predpisu môže byť rozšírená z 
vozidiel M
1 alebo N 1, so vznetovými motormi, ktoré boli už typovo homologizované, 
na vozidlá M 2 alebo N 2, ktorých referenčná hmotnosť nepresahuje 2 840 kg a ktoré 
spĺňajú podmienky bodu 7 (rozšírenie homologizácie). 
 1.1.7. Pre vozidlá kategórie N
1 vybavené vznetovým motorom alebo zážihovým motorom 
poháňaným NG alebo LPG neplatí tento predpis za predpokladu, že boli homologizované podľa predpisu č. 49 v znení posledných sérií zmien. 
 
                                                
 
1/ Kategórie vozidiel sú definované v Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), 
prílohe 7 (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2). L 375/234 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 3  
 
1.2. Tento predpis sa neuplatňuje na vozidlá vybavené zážihovým motorom poháňaným 
NG alebo LPG používaným na pohon motorových vozidiel kategórie M
1 s 
maximálnou hmotnosťou presahujúcou 3 500 kg, M 2, M 3, N 2, N 3, na ktoré sa 
uplatňuje predpis č. 49. 
 
2.  DEFINÍCIE  
Na účely tohto predpisu: 
 2.1. „Typ vozidla
“ je kategória motorových vozidiel, ktorá sa nelíši v takých podstatných 
znakoch, akými sú: 
 2.1.1.  ekvivalentná zotrvačná hmotnosť stanovená vo vzťahu k referenčnej hmotnosti, v 
súlade s prílohou 4, bodom 5.1; a 
 2.1.2. charakteristiky motora a vozidla, ako sú definované v prílohe 1.  2.2. „Referenčná hmotnosť
“ je „pohotovostná (vlastná) hmotnosť“, zväčšená o jednotnú 
hodnotu 100 kg pre skúšku podľa prílohy 4 a podľa prílohy 8. 
 2.2.1. „Pohotovostná (vlastná) hmotnosť“
 je hmotnosť vozidla v pohotovostnom stave bez 
vodiča, cestujúcich alebo nákladu, ale s 90 % plnou zásobou paliva, obvyklou sadou náradia, náhradných súčiastok a náhradným kolesom, ak je predpísané. 
 2.3. „Maximálna hmotnosť
“ je maximálna hmotnosť technicky prípustná podľa predpisu 
výrobcu vozidla (táto hmotnosť môže byť vyššia než prípustná maximálna hmotnosť povolená národným úradom). 
 2.4. „Plynné znečisťujúce látky“
 sú emisie výfukových plynov oxidu uhoľnatého, oxidov 
dusíka, vyjadrených ako ekvivalent oxidu dusičitého (NO 2) a uhľovodíkov 
vyjadrených ako podiel: 
 
- C 1H 1, 8 5 pre benzín, 
- C 1H 1, 8 6 pre naftu, 
- C 1H 2 ,52 5 pre LPG, 
- C 1H 4 pre NG. 
 2.5. „Tuhé častice“
 sú zložky výfukových plynov, ktoré sú zachytené zo zriedeného 
výfukového plynu pri maximálnej teplote 325 K (52 °C) pomocou filtrov, opísaných v prílohe 4. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/235
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 4  2.6. „Výfukové emisie
“ sú: 
 
-  v prípade zážihových motorov (P.I.) emisie plynných znečisťujúcich látok; -  v prípade vznetových motorov (C.I.) emisie plynných znečisťujúcich látok a 
tuhých častíc. 
 2.7. „Emisie z odparovania“
 sú uhľovodíkové pary, ktoré unikli z palivového systému 
motora, iné ako pary z výfukových emisií. 
 2.7.1. „Straty výdychom z nádrže“
 sú emisie uhľovodíkov spôsobené teplotnými zmenami 
v palivovej nádrži (vyjadrené ako podiel C 1H 2. 3 3). 
 2.7.2. „Straty presiaknutím za tepla“
 sú emisie uhľovodíkov unikajúce z palivového 
systému stojaceho vozidla po perióde jazdy (vyjadrené ako podiel C 1H 2. 2 0). 
 2.8. „Kľuková skriňa motora
“ znamená priestory vo vnútri motora alebo mimo neho, 
ktoré sú spojené s olejovou nádržou vnútornými alebo vonkajšími kanálmi, ktorými môžu plyny alebo pary unikať. 
 2.9. „Zariadenie na studený štart
“ je zariadenie, ktoré dočasne obohacuje zmes 
vzduch/palivo motora, aby uľahčilo štartovanie motora. 
 2.10. „Pomocné štartovacie zariadenie
“ je zariadenie pomáhajúce motoru pri štartovaní 
bez obohacovania zmesi vzduch/palivo, napríklad žhaviaca sviečka, zmeny časovania vstreku atď. 
 2.11. „Objem motora“
 je: 
 2.11.1.  v prípade motorov s vratnými piestami, nominálny zdvihový objem;  2.11.2.  v prípade motorov s rotačnými piestami (Wankelov motor), dvojnásobok 
nominálneho zdvihového objemu spaľovacej komory na piest. 
 2.12. „Zariadenia na reguláciu znečisťujúcich látok“
 sú také komponenty vozidla, ktoré 
regulujú a/alebo obmedzujú výfukové emisie a emisie z odparovania. 
 2.13. „OBD
“ je systém palubnej diagnostiky na kontrolu emisií, ktorý je schopný 
identifikovať oblasti funkčných porúch prostredníctvom kódov uložených v pamäti počítača. 
 2.14. „Skúška za prevádzky
“ je skúška a hodnotenie zhody realizované podľa bodu 8.2.1 
tohto predpisu. 
 L 375/236 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 5  
 
2.15. „Správne udržiavané a používané
“ na účely skúšky vozidla znamená, že takéto 
vozidlo spĺňa kritéria na uznanie vybraného vozidla stanovené v bode 2, doplnku 3 k 
tomuto predpisu. 
 2.16. „Rušiace zariadenie
“ je ktorýkoľvek prvok konštrukcie, ktorý sníma teplotu, rýchlosť 
vozidla, otáčky motora, zaradený prevodový stupeň, podtlak v sacom potrubí alebo akýkoľvek iný parameter na účely aktivácie, zmeny, zdržania alebo deaktivácie činnosti ktorejkoľvek časti emisného kontrolného systému, čím sa zníži účinnosť emisného kontrolného systému za podmienok, ktoré sa môžu pravdepodobne vyskytnúť pri normálnej prevádzke vozidla a jeho použití. Takýto prvok konštrukcie sa nepovažuje za rušiace zariadenie ak: 
 2.16.1. je potreba zariadenia opodstatnená v zmysle ochrany motora pred poškodením alebo 
poruchou a pre bezpečnú činnosť vozidla; alebo 
 2.16.2. zariadenie nepracuje nad rámec požiadaviek na spustenie motora; alebo  2.16.3. tieto podmienky sú z väčšej časti zahrnuté do postupov skúšok typu I alebo typu IV.  2.17. „Rad vozidiel
“ je skupina typov vozidiel identifikovaná reprezentantom skupiny na 
účely prílohy 12. 
 2.18. „Požiadavka motora na palivo“
 je motorom normálne používaný druh paliva: 
  - benzín, 
- LPG (skvapalnený zemný plyn), - NG (zemný plyn), - benzín alebo LPG, - benzín alebo NG, - motorová nafta. 
 2.19. „Homologizácia vozidla“
 je homologizácia typu vozidla z hľadiska nasledujúcich 
obmedzení:  2/ 
 2.19.1. obmedzenia výfukových emisií vozidla, emisií z odparovania, emisií z kľukovej 
skrine a životnosti zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok a palubných diagnostických systémov vozidiel poháňaných bezolovnatým benzínom alebo vozidiel, ktoré môžu byť poháňané benzínom a LPG alebo NG (homologizácia B);  
 2.19.2. obmedzenia emisií plynných znečisťujúcich látok a tuhých častíc, životnosti 
zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok a palubných diagnostických systémov vozidiel poháňaných motorovou naftou (homologizácia C); 
 
                                                
 
2 Homologizácia A sa ruší. Séria zmien 05 k tomuto predpisu zakazuje používanie olovnatého 
benzínu. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/237
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 6  2.19.3. obmedzenia emisií plynných znečisťujúcich látok motora, emisií z kľukovej skrine, 
životnosti zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok, emisií pri štarte za studena a palubných diagnostických systémov vozidiel poháňaných LPG alebo NG (homologizácia D). 
 2.20. „Periodicky regeneratívny systém
“ je zariadenie na reguláciu znečisťujúcich látok 
(napr. katalyzátor, zachytávač častíc), ktoré si vyžaduje periodický regeneračný proces do 4 000 km ubehnutých počas normálnej prevádzky vozidla.  Počas cyklov, kedy nastáva regenerácia, môžu byť prekročené emisné normy.  Ak regenerácia zariadenia na reguláciu znečisťujúcich látok nastane aspoň raz za skúšku typu I a ak už bolo regenerované aspoň raz v priebehu prípravného cyklu, považuje sa za plynulo regeneratívny systém, ktorý si nevyžaduje špeciálny skúšobný postup.  Príloha 13 sa neuplatňuje na plynulo regeneratívny systém. 
  Na žiadosť výrobcu sa postup skúšky špecifický pre plynulo regeneratívne systémy 
neuplatňuje na regeneračné zariadenie, ak výrobca homologizačnému orgánu poskytne údaje o tom, že počas cyklov, v ktorých nastáva regenerácia, emisie CO2 zostávajú pod hranicou noriem uvedených v bode 5.3.1.4, uplatňovaných po dohode s technickou službou na príslušnú kategóriu vozidla. 
 2.21. Hybridné vozidlá (HV)
 
 2.21.1. Všeobecná definícia hybridných vozidiel (HV): 
 „Hybridné vozidlo (HV)
“ je vozidlo s aspoň dvoma rôznymi meničmi energie a 
dvoma rôznymi systémami uskladnenia energie (vo vozidle) na účely pohonu vozidla. 
 2.21.2. Definícia hybridných elektrických vozidiel (HEV): 
 „Hybridné elektrické vozidlo (HEV)
“ je vozidlo, ktoré na účely mechanického 
pohonu čerpá energiu z oboch týchto zdrojov uskladnenej energie vo vozidle:  - spotrebovateľné palivo;  - zásobník elektrickej energie (napr. batéria, kondenzátor, zotrvačník/generátor 
atď.).   
2.22. „Jednopalivové vozidlo
“ je vozidlo, ktoré je konštruované hlavne na stály pohon na 
LPG alebo NG, ale môže mať aj benzínový systém na núdzové účely alebo len na účely štartovania a objem jeho benzínovej nádrže nie je väčší než 15 litrov. 
 
2.23. „Dvojpalivové vozidlo “ je vozidlo, ktoré môže byť poháňané čiastočne benzínom a 
čiastočne LPG alebo NG. 
 L 375/238 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 7  
 
3. ŽIADOSŤ O HOMOLOGIZÁCIU 
 3.1. Žiadosť o homologizáciu vozidla z hľadiska výfukových emisií, emisií z kľukovej 
skrine, emisií z odparovania a životnosti zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok ako aj jeho palubného diagnostického systému (OBD) predkladá výrobca vozidla alebo jeho oprávnený zástupca. 
 3.1.1. Ak je do žiadosti zahrnutý palubný diagnostický systém (OBD), k žiadosti musia byť 
priložené dodatočné informácie vyžadované podľa bodu 4.2.11.2.7. prílohy 1, spolu s: 
 3.1.1.1.  vyhlásením výrobcu, v ktorom uvádza:  
3.1.1.1.1. v prípade vozidiel so zážihovým motorom, percentuálny podiel vynechania zážihu z 
celkového počtu zážihov, ktorý by mohol mať za následok prekročenie limitov 
stanovených v bode 3.3.2. prílohy 11, ak bol tento podiel vynechania zážihu daný od začiatku skúšky typu I opísanej v bode 5.3.1. prílohy 4, 
 3.1.1.1.2. v prípade vozidiel vybavených zážihovým motorom, percentuálny podiel vynechania 
zážihu z celkového počtu zážihov, ktorý by mohol mať za následok prehriatie katalyzátora alebo katalyzátorov pred nezvratným poškodením; 
 3.1.1.2. podrobnými písomnými informáciami opisujúcimi funkčné prevádzkové 
charakteristiky systému OBD, vrátane zoznamu všetkých príslušných častí systému regulácie emisií vozidla, t. j. snímače, ovládače a komponenty, ktoré sú systémom OBD monitorované; 
 3.1.1.3. opisom indikátora poruchy (MI) používaného systémom OBD na signalizovanie 
prítomnosti poruchy vodičovi vozidla; 
kópiami ostatných homologizácií, s relevantným údajmi umožňujúcimi udelenie rozšírenia homologizácie;  
 3.1.1.4. v prípade potreby podrobnosťami o rade vozidla, ako je uvedené v prílohe 11, 
doplnku 2. 
 3.1.2. Na účely skúšok opísaných v bode 3 prílohy 11, musí byť technickej službe 
zodpovednej za vykonanie homologizačných skúšok predložené vozidlo reprezentujúce typ vozidla alebo rad vozidla vybaveného systémom OBD. Ak technická služba usúdi, že predložené vozidlo nereprezentuje úplne typ vozidla alebo rad vozidla opísaný v doplnku 2 prílohy 11, musí byť na skúšky predložené náhradné alebo doplnkové vozidlo podľa bodu 3 prílohy 11. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/239
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 8  3.2. Vzor informačného dokumentu o výfukových emisiách, emisiách z odparovania, 
životnosti a o palubnom diagnostickom systéme (OBD) je uvedený v prílohe 1.  Informácie uvedené v bode 4.2.11.2.7.6 prílohy 1 za začlenia do doplnku 1 „INFORMÁCIE T7KAJÚCE SA OBD“ k oznámeniu, ktoré sa týka homologizácie, uvedenému v prílohe 2. 
 3.2.1. V prípade potreby musia byť predložené kópie ostatných homologizácií s 
príslušnými údajmi umožňujúcimi rozšírenie homologizácií a stanovenie faktorov zhoršenia. 
 3.3. Na účely skúšok opísaných v bode 5 tohto predpisu musí byť technickej obsluhe 
zodpovednej za vykonanie homologizačných skúšok predložené vozidlo reprezentujúce typ vozidla, ktorý má byť homologizovaný.  
 4.  HOMOLOGIZÁCIA  4.1. Ak typ vozidla predložený na homologizáciu podľa tohto predpisu spĺňa požiadavky 
ďalej uvedeného bodu 5, tomuto typu vozidla sa udeľuje homologizácia. 
 4.2. Každému homologizovanému typu sa prideľuje homologizačné číslo.   
Jeho prvé dve čísla označujú série zmien a doplnení, podľa ktorých sa udelila homologizácia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu vozidla. 
 4.3. Správa o homologizácii alebo rozšírení alebo zamietnutí homologizácie typu vozidla 
podľa tohto predpisu sa zasiela stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, na formulári podľa vzoru v prílohe 2 k tomuto predpisu. 
 4.3.1. V prípade zmeny tohto predpisu, napr. ak sú predpísané nové limitné hodnoty, strany 
dohody sa informujú o tom, že ktoré typy vozidiel, už homologizované, vyhovujú novým ustanoveniam. 
 4.4. Každé vozidlo, ktoré je zhodné s typom vozidla homologizovaným podľa tohto 
predpisu, sa označuje na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste, špecifikovanom v oznamovacom formulári o homologizácii, medzinárodnou homologizačnou značkou, ktorá sa skladá z: 
 4.4.1. kružnice, v ktorej je písmeno „E“, nasledované rozlišovacím číslom štátu, ktorý 
udelil homologizáciu; 
3/ 
                                                 
3 1 pre Nemecko, 2 pre Francúzsko, 3 pre Taliansko, 4 pre Holandsko, 5 pre Švédsko, 6 pre 
Belgicko, 7 pre Maďarsko, 8 pre Českú republiku, 9 pre Španielsko, 10 pre Juhosláviu, 11 pre Spojené kráľovstvo, 12 pre Rakúsko, 13 pre Luxembursko, 14 pre Švajčiarsko, 15 - (voľné), 16 pre Nórsko, 17 pre Fínsko, 18 pre Dánsko, 19 pre Rumunsko, 20 pre Poľsko, 21 pre Portugalsko, 22 pre Ruskú federáciu, 23 pre Grécko, 24 pre Írsko, 25 pre Chorvátsko, 26 pre Slovinsko, 27 pre Slovensko, 28 pre Bielorusko, 29 pre Estónsko, 30 (voľné), 31 pre Bosnu a Hercegovinu, 32 pre L 375/240 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 9  
 
 
4.4.2. čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a homologizačné 
číslo vpravo od kružnice, opísanej v bode 4.4.1. 
 4.4.3. Homologizačná značka však musí obsahovať doplnkové písmeno za písmenom „R“, 
ktorého účelom je rozlíšenie limitných hodnôt emisií, pre ktoré bola udelená homologizácia.  V prípade homologizácií vydaných s cieľom označiť zhodu s limitmi pre skúšku typu I opísanú v riadku A v tabuľke v bode 5.3.1.4.1. tohto predpisu za písmenom „R“ nasleduje rímska „I“. V prípade homologizácií vydaných s cieľom označiť zhodu s limitmi pre skúšku typu I opísanú v riadku B v tabuľke v bode 5.3.1.4.1. tohto predpisu za písmenom „R“ nasleduje rímska „II“.  
 4.5. Ak je vozidlo zhodné s typom vozidla, homologizovaným podľa jedného alebo 
viacerých predpisov pripojených k dohode, v štáte, ktorý udelil homologizáciu podľa tohto predpisu, nie je nutné opakovať symbol, predpísaný v bode 4.4.1; v takomto prípade sa čísla predpisov a homologizácií a doplnkové symboly podľa všetkých predpisov, podľa ktorých bola udelená homologizácia v štáte, ktorý homologizáciu udelil podľa tohto predpisu, umiestňujú v zvislých stĺpcoch vpravo od symbolu, predpísaného v bode 4.4.1. 
 4.6. Homologizačná značka musí byť zreteľne čitateľná a nezmazateľná.  4.7. Homologizačná značka musí byť umiestnená vedľa štítku výrobcu, na ktorom sú 
uvedené údaje o vozidle alebo na tomto štítku. 
 4.8. V prílohe 3 k tomuto predpisu sa uvádzajú príklady usporiadania homologizačnej 
značky. 
 
                                                                                                                                                                 
 
Lotyšsko, 33 (voľné), 34 pre Bulharsko, 35 – 36 (voľné), 37 pre Turecko, 38 – 39 (voľné), 40 pre 
bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, 41 (voľné), 42 pre Európske spoločenstvo (homologizácie udelené členskými štátmi používajúcimi ich vlastné špecifické symboly), 43 pre Japonsko, 45 pre Austráliu, 46 pre Ukrajinu, 47 pre Južnú Afriku, 48 pre Nový Zéland, 49 pre Cyprus, 50 pre Maltu a 51 pre Kórejskú republiku. Ďalším štátom sa pridelia nasledujúce čísla postupne v poradí, v ktorom budú ratifikovať alebo pristúpia k Dohode o prijatí jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, zariadenia a časti, ktoré sa môžu montovať a/alebo používať na kolesových vozidlách a o podmienkach pre vzájomné uznávanie homologizácií, udelených na základe týchto predpisov, a takto pridelené čísla oznámi generálny tajomník Organizácie spojených národov zmluvným stranám dohody.    27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/241
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 10  5.  ŠPECIFIKÁCIE A SKÚŠKY  
Poznámka
:  Ako alternatívu k požiadavkám tohto bodu môže výrobca vozidla, 
ktorého celosvetová ročná výroba je menšia než 10 000 kusov, získať homologizáciu na základe zodpovedajúcich požiadaviek obsiahnutých v: California Code of Regulations, Hlava 13, časti 1960.1 (f) (2) alebo (g) (1) a (g) (2), 1960.1 (p) uplatniteľné na vozidlá modelového roku 1996 a vozidlá neskorších modelových rokov, 1968.1, 1976 a 1975 uplatniteľné na ľahké vozidlá modelového roku 1995 a vozidlá neskorších modelových rokov (California Code of Regulations uverejňuje firma Barclay’s Publishing). 
 5.1.  Všeobecne
  
 5.1.1. Časti, ktoré môžu ovplyvniť emisie plynných znečisťujúcich látok, musia byť 
konštruované, vyrábané a zmontované tak, aby umožnili vozidlu pri normálnom používaní spĺňať požiadavky tohto predpisu, bez ohľadu na vibrácie, ktorým môžu byť vystavené. 
 5.1.2. Technické opatrenia výrobcu musia byť také, aby sa zaistilo, že podľa ustanovenia 
tohto predpisu, výfukové emisie a emisie z odparovania budú účinne obmedzované po dobu normálnej životnosti vozidla a za normálnych podmienok používania. Bude to zahŕňať bezpečnosť hadíc a ich kĺbov a spojov, používaných v rámci systémov regulácie emisií, ktoré musia zodpovedať pôvodnému konštrukčnému zámeru.  V prípade výfukových emisií sa toto ustanovenie považuje za splnené, ak sú splnené ustanovenia bodov 5.3.1.4. a 8.2.3.1.  V prípade emisií z odparovania sa toto ustanovenie považuje za splnené, ak sú splnené ustanovenia bodov 5.3.1.4. a 8.2.3.1. 
 5.1.2.1. Používanie rušiaceho zariadenia nie je povolené.  5.1.3.  Nalievacie otvory palivových nádrží   5.1.3.1. Podľa bodu 5.1.3.2 musia byť nalievacie otvory palivových nádrží konštruované tak, 
aby zabránili plneniu nádrže z benzínového čerpadla hadicou s nátrubkom, ktorý má vonkajší priemer 23,6 mm alebo väčší. 
 5.1.3.2. Bod 5.1.3.1 sa neuplatňuje na vozidlo, v ktorého prípade sú splnené obe nasledujúce 
podmienky: 
 5.1.3.2.1. vozidlo je konštruované a vyrobené tak, že žiadne zariadenie určené na reguláciu 
emisií plynných znečisťujúcich látok nie je nepriaznivo ovplyvnené olovnatým benzínom; a 
 5.1.3.2.2. vozidlo je zreteľne, čitateľne a nezmazateľne označené symbolom pre bezolovnatý 
benzín, špecifikovaným v norme ISO 2575:1982, na mieste bezprostredne viditeľnom pre osobu, ktorá plní palivovú nádrž. Sú prípustné doplnkové značenia.  
 L 375/242 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 11  
 
5.1.4. Je potrebné zabezpečiť, aby sa zabránilo zvýšeniu emisií z odparovania a prieniku 
spôsobeného chýbajúcim uzáverom plniaceho hrdla palivovej nádrže. 
 
Môže sa to dosiahnuť nasledovne: 
 
5.1.4.1. automatickým otváraním a zatváraním, neodstrániteľným uzáverom plniaceho hrdla 
palivovej nádrže; 
 5.1.4.2. konštrukčnými opatreniami, ktoré zabránia zvýšeniu emisií z odparovania v prípade 
chýbajúceho uzáveru plniaceho hrdla palivovej nádrže; 
 5.1.4.3.  inými opatreniami s rovnakým účinkom. K nim môžu patriť napríklad aj s vozidlom 
spojené (priviazané) uzávery plniaceho hrdla palivovej nádrže alebo uzávery, ktoré 
sa dajú uzamknúť tým istým kľúčom, ktorým sa spúšťa motor vozidla. V tomto 
prípade sa musí dať kľúč vybrať z uzáveru plniaceho hrdla palivovej nádrže len v uzamknutej polohe. 
 5.1.5. Opatrenia na ochranu elektronického systému  5.1.5.1. Každé vozidlo s počítačom na reguláciu emisií musí byť zabezpečené tak, aby sa 
modifikácie mohli uskutočniť len na základe povolenia výrobcu.  Výrobca povoľuje modifikácie ak sú potrebné na diagnostiku, servis, kontrolu, doplnkové vybavenie alebo opravu vozidla.  Všetky preprogramovateľné počítačové kódy alebo prevádzkové parametre musia byť zabezpečené proti neoprávneným zásahom a musia vykazovať aspoň takú úroveň ochrany, ktorá zodpovedá ustanoveniam normy ISO DIS 15031-7 z októbra 1998 (SAE J2186 z októbra 1996) za predpokladu, že výmena zabezpečenia sa vykoná s použitím protokolov a diagnostického konektora, ako je predpísané v bode 6.5. prílohy II doplnku 1.  Všetky vymeniteľné ciachovacie pamäťové čipy musia byť zaliate, uzavreté v zapečatenej schránke alebo musia byť chránené elektronickými algoritmami a nesmú sa dať vymeniť bez použitia špeciálneho náradia a postupov. 
 5.1.5.2. Počítačovo kódované prevádzkové parametre motora nie je možné zmeniť bez 
použitia špeciálneho náradia a postupov (napr. prispájkované alebo zaliate komponenty počítača alebo zapečatené (prispájkované) kryty počítača). 
 5.1.5.3. V prípade mechanických vstrekovacích čerpadiel namontovaných vo vznetových 
motoroch musí výrobca prijať primerané opatrenia na ochranu nastavenia dodávky paliva pred neoprávneným zásahom počas prevádzky vozidla. 
 5.1.5.4. Výrobca môže požiadať homologizačný orgán o výnimku z jednej z týchto 
požiadaviek pre tie vozidlá, ktoré si pravdepodobne nebudú vyžadovať ochranu. Kritériá, ktoré bude homologizačný orgán posudzovať pri rozhodovaní o výnimke, budú okrem iného zahŕňať bežnú dostupnosť mikroprocesorov, schopnosť vysokého výkonu vozidla a plánovaný objem predaja vozidla. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/243
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 12  5.1.5.5. Výrobcovia používajúci programovateľné počítačové kódovacie systémy (napr. 
elektricky vymazateľná programovateľná pamäť len na čítanie EEPROM) musia zabrániť neoprávnenému preprogramovaniu. Výrobcovia musia použiť vyspelú stratégiu ochrany pred neoprávneným zásahom a ochranné funkcie proti zápisu vyžadujúce si elektronický prístup k počítaču, ktorý má výrobca k dispozícii mimo vozidla. Metódy poskytujúce primeranú ochranu proti neoprávnenému zásahu bude schvaľovať orgán. 
 5.1.6. Vozidlo musí byť možné kontrolovať z hľadiska skúšky spôsobilosti na cestnú 
premávku, aby sa určil jeho výkon vo vzťahu k údajom zhromaždeným v súlade s bodom 5.3.7. tohto predpisu.  Ak si táto kontrola vyžaduje špeciálny postup, tento sa podrobne uvádza v servisnej príručke (alebo ekvivalentnom médiu).  Tento špeciálny postup si nevyžaduje použitie osobitného vybavenia iného než sa dodáva s vozidlom. 
 5.2. Postup skúšky
 
 
V tabuľke 1 sa uvádzajú rôzne druhy skúšok pre typovú homologizáciu vozidla. 
 5.2.1. Vozidlá so zážihovými motormi a hybridné elektrické vozidlá vybavené zážihovým 
motorom sa podrobujú týmto skúškam: 
 
skúške typu I (overenie priemerných výfukových emisií po studenom štarte), 
 
skúške typu II (emisie oxidu uhoľnatého pri voľnobehu), 
 
skúške typu III (emisie plynov z kľukovej skrine), 
 
skúške typu IV (emisie z odparovania), 
 
skúške typu V (životnosť zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok), 
 
skúške typu VI (overenie priemerných výfukových emisií oxidu uhoľnatého a uhľovodíkov pri nízkych teplotách okolia po studenom štarte), 
 
skúške OBD. 
 
5.2.2. Vozidlá so zážihovými motormi a hybridné elektrické vozidlá vybavené zážihovým 
motorom poháňaným LPG alebo NG (jedno alebo dvojpalivovým) sa podrobujú týmto skúškam (podľa tabuľky 1): 
  skúške typu I (overenie priemerných výfukových emisií po studenom štarte),   skúške typu II (emisie oxidu uhoľnatého pri voľnobehu),   skúške typu III (emisie plynov z kľukovej skrine),   prípadne skúške typu IV (emisie z odparovania),  L 375/244 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 13  
 
 
 skúške typu V (životnosť zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok),   prípadne skúške typu VI (overenie výfukových emisií oxidu uhoľnatého a 
uhľovodíkov pri nízkej teplote okolia po studenom štarte), 
  prípadne skúške OBD.  5.2.3. Vozidlá so vznetovými motormi a hybridné elektrické vozidlá vybavené vznetovým 
motorom sa podrobujú týmto skúškam:   
 
skúške typu I (overenie priemerných výfukových emisií po studenom štarte),  
skúške typu V (životnosť zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok), 
 prípadne skúške OBD. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/245
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 14   
Tabuľka 1
 
 
Rôzne možnosti homologizácie a jej rozšírenia 
 
 
Ho mologizač ná 
sk úš ka  Vozidlá kategórie M a N so zážihov ý m i  motor m i  Vozidlá kategórie M 1  a 
N 1 so vzne tov ý m i  
mo tor mi  
 vozidlo na benzín  dvojpalivové vozidlo  jednopalivové vozidlo   
Typ I Á no 
( maxi m ál na 
h mot nos ť 
≤  3,5 t)  Á no 
(sk úš ka s obo ma druh m i 
paliva) 
( maxi m ál na h mot nos ť ≤  3,5 
t) Á no 
( maxi m ál na h mot nos ť 
≤  3,5 t)  Á no 
( maxi m ál na h mot nos ť 
 ≤  3,5  t)  
Typ II  Án o Á no 
(sk úš ka s obo ma druh m i 
paliva)  Án o - 
Typ III  Án o Á no 
(sk úš ka len s benzí no m)  Án o - 
Typ IV  Á no 
( maxi m ál na 
h mot nos ť 
≤  3,5 t)  Á no 
(sk úš ka len s benzí no m) 
( maxi m ál na h mot nos ť ≤  3,5 
t) - - 
Typ V  Á no 
( maxi m ál na 
h mot nos ť 
≤  3,5 t)  Á no 
(sk úš ka len s benzí no m) 
( maxi m ál na h mot nos ť ≤  3,5 
t) Á no 
( maxi m ál na h mot nos ť 
 ≤  3,5  t)  Á no 
( maxi m ál na h mot nos ť 
≤  3,5 t)  
Typ VI  Á no 
( maxi m ál na 
h mot nos ť 
≤  3,5 t)  Á no 
( maxi m ál na h mot nos ť ≤  3,5 
t) 
(sk úš ka len s benzí no m)  - - 
Rozšírenie  Bod 7.  Bod 7.  Bod 7.  Bod 7, 
vozidlá kate górie M 2  a N 2  
s referenč nou 
h mot nos ťou 
≤  2 8 40 kg.  
Palubná 
diagnost ika  Á no, podľa b odu 
11.1. 5.1. 1. alebo  
11.1. 5.3  Á no, podľa b odu 11. 1.5. 1.2.  
alebo 11 .1.5 .3.  Á no, podľa b odu 
11.1. 5.1. 2. alebo  
11.1. 5.3.  Á no, podľa b odu 
11.1. 5.2. 1., 1 1.1. 5.2. 2., 
11.1. 5.2. 3 alebo 11. 1.5. 3.
 5.3.  Opis skúšok
 
 5.3.1.  Skúška typu I (simulácia priemerných výfukových emisií po studenom štarte).  5.3.1.1. Obrázok 1 znázorňuje rôzne možnosti pre skúšku typu I. Táto skúška sa vykonáva na 
všetkých vozidlách uvedených v bode 1, s maximálnou hmotnosťou nepresahujúcou 3,5 t. 
 5.3.1.2. Vozidlo sa umiestni na vozidlový dynamometer vybavený prostriedkami simulácie 
zaťaženia a zotrvačnej hmotnosti. 
 L 375/246 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 15  
 
5.3.1.2.1. Skúška trvajúca celkom 19 minút a 40 sekúnd, ktorá pozostáva z dvoch častí, časti 
jedna a časti dva, sa vykonáva bez prerušenia. Obdobie bez odberu nie dlhšie než 20 
sekúnd môže byť, so súhlasom výrobcu, vložené medzi koniec časti jedna a začiatok časti dva, aby sa uľahčilo nastavenie skúšobného zariadenia. 
 5.3.1.2.1.1. Vozidlá, ktoré sú poháňané LPG alebo NG sa skúšajú v skúške typu I na zmeny v 
zložení LPG alebo NG, ako je uvedené v prílohe 12.  Vozidlá, ktoré môžu byť poháňané buď benzínom alebo LPG alebo NG, sa skúšajú v skúške typu I s oboma palivami, pričom sa vozidlo poháňané LPG alebo NG musí skúšať na zmeny v zložení LPG alebo NG, ako je uvedené v prílohe 12.  
 5.3.1.2.1.2. Bez ohľadu na ustanovenia bodu 5.3.1.2.1.1, vozidlá, ktoré môžu byť poháňané 
benzínom aj plynným palivom, ale v ktorých je benzínový systém inštalovaný len pre 
núdzové prípady alebo len na štartovacie účely, a ktorých benzínová nádrž nemôže 
obsahovať viac než 15 litrov benzínu, sa budú na účely skúšky typu I považovať za vozidlá, ktoré môžu byť poháňané len plynným palivom. 
 5.3.1.2.2. Časť jedna skúšky sa skladá zo štyroch základných mestských cyklov. Každý základný 
mestský cyklus obsahuje 15 fáz (voľnobeh, zrýchlenie, stála rýchlosť, spomalenie atď.). 
 5.3.1.2.3. Časť dva skúšky je vytvorená z jedného mimomestského cyklu.  Mimomestský cyklus 
obsahuje 13 fáz (voľnobeh, zrýchlenie, stála rýchlosť, spomalenie atď.). 
 5.3.1.2.4. Počas skúšky sa výfukové plyny riedia a v jednom alebo viacerých vakoch sa 
zhromažďuje proporcionálne odobratá vzorka.  Výfukové plyny skúšaného vozidla sa riedia, odoberajú a analyzujú podľa postupu opísaného ďalej a meria sa celkový objem zriedených výfukových plynov. V prípade vozidiel vybavených vznetovými motormi sa zaznamenávajú nielen emisie oxidu uhoľnatého, uhľovodíkov a oxidov dusíka, ale tiež emisie tuhých častíc. 
 5.3.1.3. Skúška sa vykonáva použitím postupu opísaného v prílohe 4. Používa sa predpísaná 
metóda na odber a analýzu plynov a na oddelenie a váženie častíc. 
 5.3.1.4. Podľa požiadaviek bodu 5.3.1.5. sa skúška opakuje trikrát. Výsledky sa vynásobujú 
príslušným faktorom zhoršenia podľa bodu 5.3.6 a v prípade periodicky regenerujúceho systému definovaného v bode 2.20. sa musia tiež vynásobiť faktormi K
i podľa prílohy 13. Výsledné hmotnosti plynných emisií a, v prípade vozidiel 
vybavených vznetovým motorom, hmotnosti častíc, dosiahnuté pri každej skúške musia byť nižšie než limity uvedené ďalej v tabuľke: 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/247
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 16  
Limitné hodnoty
 
 
 
Hm otn osť 
oxidu uh oľ nat éh o 
(CO)  
Hm otn osť 
uhľ ovo díkov 
(HC)  
Hm otn osť oxid ov 
dusíka (NO x )  
 Súčet hm otn osti 
uhľ ovo díkov a 
oxidov d usíka 
(HC + N O x ) Hm otn osť 
častíc 
(1)  
(PM)  Ref ere nčná 
hm otn osť 
(RW) 
 
(kg) L 1 
(g/km) L 2 
(g/km) L 3  
(g/km) L 2  + L 3  
(g/km) L 4  
(g/km) 
Kat eg ória  Tried a  Be nzín  Nafta Be nzín Nafta Be nzín Nafta Be nzín Nafta Nafta 
M(2) - Všetky 2,3  
0,6 4  
0,2 0  
-  
0,1 5  
0,5 0  
-  
0,5 6  
0,0 5 
I RW ≤ 1 3 05   
2,3  
0,6 4  
0,2 0  
-  
0,1 5  
0,5 0  
-  
0,5 6  
0,0 5 
II 1 3 05 < R W ≤ 1 76 0   
4,1 7  
0,8 0  
0,2 5  
-  
0,1 8  
0,6 5  
-  
0,7 2  
0,0 7 A ( 20 00 )  
N 1(3) 
III  
1 7 60 < R W   
5,2 2  
0,9 5  
0,2 9  
-  
0,2 1  
0,7 8  
-  
0,8 6  
0,1 0 
M(2) -  
 Všetky  
1,0  
0,5 0  
0,1 0  
-  
0,0 8  
0,2 5  
-  
0,3 0  
0,0 25 
I  
RW ≤ 1 3 05   
1,0  
0,5 0  
0,1 0  
-  
0,0 8  
0,2 5  
-  
0,3 0  
0,0 25 
II  
1 3 05 < R W ≤ 1 76 0   
1,8 1  
0,6 3  
0,1 3  
-  
0,1 0  
0,3 3  
-  
0,3 9  
0,0 4 B ( 20 05 )  
 
N 1(3) 
III  
1 7 60 < R W   
2,2 7  
0,7 4  
0,1 6  
-  
0,1 1  
0,3 9  
-  
0,4 6  
0,0 6 
 
 
      (1) Pre vznetové motory.       (2) S výnimkou vozidiel s maximálnou hmotnosťou nad 2 500 kg.       (3) A tie vozidlá kategórie M, ktoré sú špecifikované v poznámke pod čiarou 2.  5.3.1.4.1. Bez ohľadu na požiadavky bodu 5.3.1.4, v prípade každej znečisťujúcej látky alebo 
kombinácie znečisťujúcich látok, môže jedna z troch výsledných hmotností presahovať predpísaný limit najviac o 10 % za predpokladu, že aritmetický priemer troch výsledkov je nižší než predpísaný limit. Keď sú predpísané limity prekročené v prípade viac ako jednej znečisťujúcej látky, nie je podstatné, či sa to stane pri tej istej skúške alebo pri rôznych skúškach. 
 5.3.1.4.2. Keď sa skúšky vykonávajú s plynnými palivami, výsledná hmotnosť plynných emisií 
má byť menšia než sú limity pre vozidlá s benzínovým motorom v uvedenej tabuľke. 
 5.3.1.5. Počet skúšok predpísaných v bode 5.3.1.4 sa zníži za ďalej definovaných 
podmienok, kde V
1 je výsledok prvej skúšky a V 2 výsledok druhej skúšky pre každú 
znečisťujúcu látku alebo pre spojené emisie dvoch limitovaných znečisťujúcich látok. 
 5.3.1.5.1. Ak výsledok získaný pre každú znečisťujúcu látku alebo spojené emisie dvoch 
limitovaných znečisťujúcich látok je menší alebo rovný 0,70 L (t. j. V
1 ≤ 0,70 L), 
vykonáva sa len jedna skúška. 
 5.3.1.5.2. Ak nie je splnená požiadavka bodu 5.3.1.5.1, vykonávajú sa len dve skúšky, keď pre 
každú znečisťujúcu látku alebo pre spojené emisie dvoch limitovaných znečisťujúcich látok je splnená nasledovná požiadavka: 
  
V
1 ≤ 0,85 L a V 1 + V 2 ≤ 1,70 L a V 2 ≤ L. 
 L 375/248 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 17  
 
5.3.2.  Skúška typu II (skúška emisií oxidu uhoľnatého pri voľnobehu) 
 5.3.2.1.  Táto skúška sa vykonáva na vozidlách poháňaných zážihovým motorom, 
s maximálnou hmotnosťou väčšou ako 3,5 tony.  
 5.3.2.1.1. Vozidlá, ktoré môžu byť poháňané benzínom alebo LPG alebo NG, sa skúšajú v 
skúške typu II s oboma palivami. 
 5.3.2.1.2. Bez ohľadu na požiadavky bodu 5.3.2.1.1, vozidlá, ktoré môžu byť poháňané 
benzínom aj plynným palivom, ale v ktorých je benzínový systém inštalovaný len pre núdzové prípady alebo len na štartovacie účely, a ktorých benzínová nádrž nemôže obsahovať viac než 15 litrov benzínu, sa budú na účely skúšky typu II považovať za vozidlá, ktoré môžu byť poháňané len plynným palivom. 
 5.3.2.2. Keď sa skúša v súlade s prílohou 5, nesmie obsah oxidu uhoľnatého v objeme 
výfukových plynov emitovaných motorom pri voľnobehu presiahnuť 3,5 % pri nastavení špecifikovanom výrobcom a 4,5 % v rámci rozsahu nastavenia špecifikovaného v uvedenej prílohe. 
 5.3.3. Skúška typu III (overenie emisií plynov z kľukovej skrine)  5.3.3.1. Táto skúška sa vykonáva na všetkých vozidlách uvedených v bode 1, s výnimkou 
vozidiel so vznetovými motormi. 
 5.3.3.1.1. Vozidlá, ktoré môžu byť poháňané buď benzínom alebo LPG alebo NG, sa skúšajú v 
skúške typu III len s benzínom. 
 5.3.3.1.2. Bez ohľadu na ustanovenia bodu 5.3.3.1.1, vozidlá, ktoré môžu byť poháňané 
benzínom aj plynným palivom, ale v ktorých je benzínový systém inštalovaný len pre núdzové prípady alebo len na štartovacie účely, a ktorých benzínová nádrž nemôže obsahovať viac než 15 litrov benzínu, sa budú na účely skúšky typu III 
považovať za vozidlá, ktoré môžu byť poháňané len plynným palivom. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/249
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 18  
Obrázok 1
 
 
Postupový diagram pre homologizáciu typu I 
(pozri bod 5.3.1.) 
 
 
  L 375/250 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 19  
 
5.3.3.2. Keď sa skúša podľa prílohy 6, systém vetrania kľukovej skrine nesmie pripustiť 
emisiu akýchkoľvek plynov z kľukovej skrine do ovzdušia. 
 
5.3.4. Skúška typu IV (stanovenie emisií z odparovania)  5.3.4.1. Táto skúška sa vykonáva na všetkých vozidlách uvedených v bode 1, s výnimkou 
vozidiel so vznetovými motormi a vozidiel poháňaných LPG alebo NG a vozidiel s hmotnosťou väčšou než 3 500 kg. 
 5.3.4.1.1. Vozidlá, ktoré môžu byť poháňané buď benzínom alebo LPG alebo NG, sa skúšajú v 
skúške typu IV len s benzínom. 
 5.3.4.2. Keď sa skúša podľa prílohy 7, musia byť emisie z odparovania menšie ako 2 
g/skúšku. 
 5.3.5. Skúška typu VI (overenie priemerných výfukových emisií oxidu uhoľnatého a 
uhľovodíkov pri nízkych teplotách okolia po studenom štarte) 
 5.3.5.1. Táto skúška sa vykonáva na všetkých vozidlách kategórie M
1 a N 1 triedy I, 
vybavených zážihovými motormi s výnimkou vozidiel určených na prepravu viac než šiestich cestujúcich a vozidiel, ktorých maximálna hmotnosť presahuje 2 500 kg. 
 5.3.5.1.1. Vozidlo sa umiestni na vozidlový dynamometer vybavený prostriedkami simulácie 
zaťaženia a zotrvačnej hmotnosti. 
 5.3.5.1.2. Skúška sa skladá zo štyroch základných mestských cyklov časti jedna skúšky typu I. 
Časť jedna skúšky je opísaná v doplnku 1 prílohy 4 a znázornená na obrázkoch 1/1, 1/2 a 1/3 doplnku. Skúška trvajúca celkom 780 sekúnd sa vykonáva pri nízkej teplote okolia, bez prerušenia a začína sa naštartovaním motora. 
 5.3.5.1.3. Skúška pri nízkej teplote okolia sa vykonáva pri teplote okolia 266 K (-7 °C). Pred 
skúškou sa skúšané vozidlo kondicionuje jednotným spôsobom tak, aby sa zabezpečilo, že výsledky skúšky sa môžu zopakovať. Kondicionovanie a ostatné skúšobné postupy sa vykonávajú podľa prílohy 8. 
 5.3.5.1.4. Počas skúšky sa výfukové plyny riedia a odberajú sa primerané vzorky. Výfukové 
plyny zo skúšaného vozidla sa riedia, odoberajú a analyzujú podľa postupu opísaného v prílohe 8 a meria sa celkový objem riedených výfukových plynov. Riedené výfukové plyny sa analyzujú na oxid uhoľnatý a uhľovodíky. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/251
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 20  5.3.5.2. Podľa ustanovení bodu 5.3.5.2.2 a 5.3.5.3 sa skúška vykonáva trikrát. Výsledná 
hmotnosť emisií oxidu uhoľnatého a uhľovodíkov musí byť menšia než sú limity uvedené v nasledujúcej tabuľke:  
 
Sk úšobná teplota  Oxid u hoľnat ý  L1 
(g/k m )  Uhľovodík y  L2 
(g/k m )  
266 K (-7 °C)  15 1,8 
 
 5.3.5.2.1. Bez ohľadu na požiadavky bodu 5.3.5.2, v prípade každej znečisťujúcej látky môže 
jeden z troch dosiahnutých výsledkov presahovať predpísaný limit najviac o 10 % za predpokladu, že aritmetický priemer troch výsledkov je nižší než predpísaný limit. Ak sú predpísané limity prekročené v prípade viac ako jednej znečisťujúcej látky, nie je podstatné, či sa to stane pri tej istej skúške alebo pri rôznych skúškach. 
 5.3.5.2.2. Počet skúšok predpísaných v bode 5.3.5.2 môže byť na žiadosť výrobcu zvýšený na 
10, za predpokladu, že aritmetický priemer prvých troch výsledkov je nižší než 110 % limitu. V tomto prípade sa len požaduje, aby bol aritmetický priemer všetkých desiatich výsledkov menší než limitná hodnota. 
 5.3.5.3. Počet skúšok predpísaný v bode 5.3.5.2 sa môže znížiť podľa bodov 5.3.5.3.1 a 
5.3.5.3.2. 
 5.3.5.3.1. Ak je výsledok získaný pre každú znečisťujúcu látku menší alebo rovný 0,70 L, 
vykonáva sa len jedna skúška. 
 5.3.5.3.2. Keď nie je splnená požiadavka bodu 5.3.5.3.1, vykonávajú sa len dve skúšky, ak je v 
prípade každej znečisťujúcej látky výsledok prvej skúšky menší alebo rovný 0,85 L a súčet prvých dvoch výsledkov je menší alebo rovný 1,70 L a výsledok druhej skúšky je menší alebo rovný L. 
 
(V
1 ≤ 0.85 L a V 1 + V 2 ≤ 1.70 L a V 2 ≤  L). 
 5.3.6. Skúška typu V (životnosť zariadenia na reguláciu znečisťujúcich látok)  5.3.6.1. Táto skúška sa vykonáva na všetkých vozidlách uvedených v bode 1, na ktoré sa 
uplatňuje skúška stanovená v bode 5.3.1. Skúška predstavuje skúšku životnosti na 80 000 km ubehnutých podľa programu opísaného v prílohe 9 na skúšobnej dráhe, na ceste alebo na dynamometri. 
 5.3.6.1.1. Vozidlá, ktoré môžu byť poháňané benzínom alebo LPG alebo NG sa skúšajú v 
skúške typu V len s benzínom.  V tomto prípade sa faktor zhoršenia zistený pre benzín použije tiež pre LPG a NG. L 375/252 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 21  
 
 
5.3.6.2. Bez ohľadu na požiadavku bodu 5.3.6.1, výrobca si môže zvoliť použitie faktorov 
zhoršenia z nasledujúcej tabuľky, slúžiacich ako alternatíva k skúšaniu podľa bodu 5.3.6.1. 
 
 
Kate gória motora   
Faktor y z horšen ia  
Znečisťujúca látka  CO HC NO x HC + NO x(1 ) Tuhé častice
Zá žiho v ý  motor 
  
1,2  1,2  1,2  -  - 
V z neto v ý  motor   1,1  -  1  1  1,2 
 
  (1)   Pre vozidlá so vznetovými motormi.  
Na žiadosť výrobcu môže technická služba vykonať skúšku typu I pred dokončením skúšky typu V použitím faktorov zhoršenia z uvedenej tabuľky. Po dokončení skúšky typu V môže technická služba upraviť výsledky homologizácie zaznamenané v prílohe 2, nahradením faktorov zhoršenia v uvedenej tabuľke, koeficientmi nameranými v skúške typu V. 
 5.3.6.3. Faktory zhoršenia sa stanovujú použitím postupu uvedeného v bode 5.3.6.1 alebo 
použitím hodnôt v tabuľke v bode 5.3.6.2. Faktory zhoršenia sa používajú na stanovenie zhody s požiadavkami bodov 5.3.1.4. a 8.2.3.1. 
 5.3.7. Údaje o emisiách vyžadované na skúšanie spôsobilosti  5.3.7.1. Táto požiadavka sa uplatňuje na všetky vozidlá so zážihovými motormi, v ktorých 
prípade sa požaduje homologizácia podľa tejto série zmien. 
 5.3.7.2. Pri skúšaní podľa prílohy 5 (skúška typu II) pri normálnych otáčkach voľnobehu:  
a) sa zaznamenáva objemový obsah oxidu uhoľnatého v emitovaných 
výfukových plynoch; 
 
b) sa zaznamenávajú otáčky motora počas skúšky, vrátane akýchkoľvek 
tolerancií. 
 5.3.7.3.  Pri skúšaní pri „vysokých otáčkach voľnobehu“ (t. j. > 2 000 min
-1): 
 
a) sa zaznamenáva objemový obsah oxidu uhoľnatého v emitovaných 
výfukových plynoch; 
 
b)  sa zaznamenáva hodnota Lambda(*); 
 
c)  sa zaznamenávajú otáčky motora počas skúšky, vrátane akýchkoľvek  tolerancií.   27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/253
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 22   
(*) Hodnota Lambda sa vypočítava použitím zjednodušenej 
Brettschneiderovej rovnice nasledovne: 
 
 
 
 
 kde:   [ ]   =  koncentrácia v percentách objemu    K1  =  koeficient na prepočítanie merania NDIR na meranie FID (udávaný 
výrobcom meracieho zariadenia) 
  H
cv =   atómový pomer vodíka k uhlíku - pre benzín 1,73 
  - pre LPG 2,53   - pre NG 4,0 
 
 O cv =   atómový pomer kyslíka k uhlíku - pre benzín 0,02 
  - pre LPG 0,0 
- pre NG 0,0 
 5.3.7.4. V dobe skúšky sa meria a zaznamenáva teplota motorového oleja.  5.3.7.5.  Vypĺňa sa tabuľka uvedená v bode 17 v prílohe 2.  5.3.7.6. Výrobca potvrdzuje presnosť hodnoty Lambda, zaznamenanej v dobe homologizácie 
podľa bodu 5.3.7.3, ako hodnoty, ktorá reprezentuje vozidlá prebiehajúcej výroby do 24 mesiacov od dátumu udelenia homologizácie technickou službou. Hodnotenie sa vykonáva na základe kontroly a skúšania vyrábaných vozidiel. 
 
5.3.8.  Skúška OBD  
Táto skúška sa vykonáva na všetkých vozidlách uvedených v bode 1.  Dodržiava sa postup skúšky opísaný v prílohe 11, bode 3. 
 L 375/254 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 23  
 
6.  ZMENY TYPU VOZIDLA 
  6.1. Každá zmena typu vozidla sa oznamuje správnemu orgánu, ktorý udelil 
homologizáciu typu vozidla. Orgán potom môže: 
 6.1.1. usúdiť, že vykonané zmeny zrejme nemajú viditeľne nepriaznivý vplyv a že v 
každom prípade vozidlo stále spĺňa požiadavky; alebo 
 6.1.2. požadovať ďalšiu správu o skúške od technickej služby poverenej vykonávaním 
homologizačných skúšok. 
 6.2. Potvrdenie alebo zamietnutie homologizácie špecifikujúcej zmeny sa oznamuje 
stranám dohody uplatňujúcim tento predpis postupom špecifikovaným v bode 4.3. 
 6.3. Správny úrad udeľujúci rozšírenie homologizácie prideľuje rozšíreniu poradové číslo 
a informuje o tom ostatné strany dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, na formulári oznámenia podľa vzoru v prílohe 2 k tomuto predpisu. 
 7.  ROZŠÍRENIE HOMOLOGIZÁCIE  
V prípade zmeny typu podľa tohto predpisu sa v prípade potreby uplatňujú nasledujúce osobitné ustanovenia. 
 
7.1.  Rozšírenie týkajúce sa výfukových emisií
 
(skúška typu I, typu II a typu VI). 
 7.1.1.  Typy vozidiel s rôznou referenčnou hmotnosťou  7.1.1.1. Homologizácie sa môžu rozšíriť iba na typy vozidiel s referenčnými hmotnosťami 
vyžadujúcimi použitie najbližšej vyššej ekvivalentnej kategórie zotrvačnej hmotnosti alebo akejkoľvek nižšej ekvivalentnej kategórie zotrvačnej hmotnosti. 
 7.1.1.2. V prípade vozidiel kategórií N
1 a M uvedených v poznámke 2 bodu 5.3.1.4, ak 
referenčná hmotnosť typu vozidla, pre ktorý je požadované rozšírenie homologizácie, vyžaduje použitie ekvivalentnej zotrvačnej hmotnosti menšej ako tá, ktorá bola použitá pre typ vozidla už homologovaný, udeľuje sa rozšírenie homologizácie, pokiaľ hmotnosti znečisťujúcich látok namerané na už homologovanom vozidle spĺňajú limity predpísané pre vozidlo, pre ktoré sa žiada rozšírenie homologizácie. 
 7.1.2.  Typy vozidiel s rôznymi celkovými prevodovými pomermi  
Homologizácia udelená typu vozidla sa môže rozšíriť na typy vozidiel, ktoré sa líšia od homologizovaného typu vozidla iba svojimi prevodovými pomermi za nasledujúcich podmienok: 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/255
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 24  7.1.2.1. Pre každý z prevodových pomerov použitých v skúške typu I a typu VI je 
nevyhnutné stanoviť pomer: 
 
 
 
kde V 1 je rýchlosť homologizovaného typu vozidla a V 2 je rýchlosť typu vozidla, pre 
ktoré je požadované rozšírenie homologizácie, v obidvoch prípadoch pri otáčkach motora 1 000 min
-1. 
 7.1.2.2.  Ak je pre každý prevodový pomer E ≤ 8 %, udeľuje sa rozšírenie bez opakovania 
skúšky typu I a typu VI. 
 7.1.2.3.  Ak je aspoň pre jeden prevodový pomer E > 8 % a ak je pre každý prevodový pomer 
E ± 13 %, skúšky typu I a typu VI sa opakujú, avšak môžu sa vykonať v laboratóriu vybranom výrobcom za predpokladu, že ho schváli technická služba.  Protokol o skúškach musí byť zaslaný technickej službe zodpovednej za typové homologizačné skúšky. 
 7.1.3.  Typy vozidiel rôznych referenčných hmotností a rôznych celkových prevodových 
pomerov 
 
Homologizácia udelená typu vozidla sa môže rozšíriť na typy vozidiel líšiace sa od homologizovaného typu iba z hľadiska ich referenčnej hmotnosti a ich celkových prevodových pomerov, za predpokladu splnenia všetkých podmienok predpísaných v bodoch 7.1.1. a 7.1.2. 
 7.1.4.  Poznámka
:  Ak bol typ vozidla homologizovaný podľa bodu 7.1.1 až 7.1.3, takáto 
homologizácia nemôže byť rozšírená na iné typy vozidiel. 
 7.2.  Emisie z odparovania
 (skúška typu IV) 
  7.2.1. Homologizácia udelená typu vozidla vybavenému systémom regulácie emisií z 
odparovania môže byť rozšírená za týchto podmienok: 
 7.2.1.1. Základný princíp dávkovania paliva/vzduchu (napr. jednobodové vstrekovanie, 
karburátor) je ten istý. 
 7.2.1.2. Tvar palivovej nádrže, materiál nádrže a palivových hadíc je identický. Skúša sa ten 
rad vozidiel, ktorý predstavuje najnepriaznivejší prípad, pokiaľ ide o priečny rez a približnú dĺžku hadíc. O tom, či sú neidentické odlučovače para/kvapalina prijateľné, rozhoduje technická služba zodpovedná za homologizačné skúšky typu. Objem palivovej nádrže je v rozmedzí ± 10 %. Nastavenie pretlakového ventilu nádrže je totožné. 
 L 375/256 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 25  
 
7.2.1.3. Metóda zachytávania palivových pár je identická, t.j. tvar odlučovača a objem, 
zachytávacia látka, čistič vzduchu (ak je použitý na reguláciu emisií výparu), atď. 
 
7.2.1.4. Objem paliva v nádržke karburátora je v rozmedzí ± 10 mililitrov.  7.2.1.5. Metóda odvádzania nahromadených pár je identická (t.j. prietok vzduchu, bod 
spúšťania alebo objem výplachu v priebehu jedného cyklu). 
 7.2.1.6. Metóda tesnenia a odvzdušnenia karburátora je identická.  7.2.2. Ďalšie poznámky:  
(i)   povolené sú rôzne veľkosti (zdvihové objemy) motora; 
 
(ii)  povolené sú rôzne výkony motora; 
 
(iii) povolené sú prevodovky automatické a s ručným radením, pohon dvoch a 
štyroch kolies; 
 
(iv)  povolené sú odlišné štýly karosérie; 
 
(v) povolené sú rôzne rozmery kolies a pneumatík. 
 7.3. Životnosť zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok
 (skúška typu V) 
 7.3.1. Homologizácia udelená typu vozidla môže byť rozšírená na odlišné typy vozidiel za 
predpokladu, že kombinácia systému motor/regulácia znečisťujúcich látok je tá istá ako v prípade už homologizovaného typu vozidla. Na tento účel sú tie typy vozidiel, ktorých ďalej uvedené parametre sú identické alebo zostávajú v medziach predpísaných limitných hodnôt, posudzované akoby patrili ku tej istej kombinácii systému motor/regulácia znečisťujúcich látok. 
 7.3.1.1. Motor:  
počet valcov; 
 
zdvihový objem motora ( ± 15 %); 
 
usporiadanie valcov; 
 
počet ventilov; 
 
palivový systém; 
 
typ chladiaceho systému; 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/257
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 26  
spaľovací proces; 
 
stred vŕtania valca podľa kótovaných údajov. 
 7.3.1.2.  Systém regulácie znečisťujúcich látok:  
katalyzátory: 
 
počet katalyzátorov a prvkov; 
 
rozmer a tvar katalyzátorov (objem monolitu ± 10 %); 
 
typ katalytickej činnosti (oxidačné, trojcestné...); 
 
obsah drahých kovov (identický alebo vyšší); 
 
pomer drahých kovov (± 15 %); 
  
substrát (štruktúra a materiál); 
  
hustota komôrok; 
  
typ skrine pre katalyzátor(y); 
 
umiestnenie katalyzátorov (poloha a rozmery vo výfukovom systéme, ktoré nespôsobujú teplotné rozdiely o viac než 50 K na vstupe do katalyzátora). 
 
Táto zmena teploty sa kontroluje v stabilizovaných podmienkach pri rýchlosti 120 km/hod. a nastavení zaťaženia podľa skúšky typu I. 
 
Vstrekovanie vzduchu: s alebo bez 
typ (pulzačný, vzduchové čerpadlá...). 
 
Spätné vedenie výfukových plynov (EGR):  s alebo bez. 
 7.3.1.3. Kategória zotrvačnej hmotnosti: najbližšie dve vyššie kategórie zotrvačnej hmotnosti 
a akákoľvek nižšia kategória. 
 7.3.1.4. Skúška životnosti môže byť vykonaná s použitím vozidla, ktorého štýl karosérie, 
prevodovka (automatická alebo s ručným radením), rozmery kolies alebo pneumatík sú iné ako v prípade typu vozidla, pre ktorý sa požaduje homologizácia. 
 L 375/258 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 27  
 
7.4. Palubný diagnostický systém
 
 
7.4.1. Homologizácia udelená typu vozidla vzhľadom na systém OBD sa môže rozšíriť na 
rôzne typy vozidiel patriacich do rovnakého radu OBD-vozidiel podľa doplnku 2 prílohy 11. Systém emisnej kontroly motora je identický so systémom už homologizovaného vozidla a musí sa zhodovať s opisom radu OBD-vozidiel uvedeným v doplnku 2 prílohy 11, bez ohľadu na nasledovné charakteristiky vozidla: 
 
doplnkové vybavenie motora, 
 
pneumatiky, 
 
ekvivalent zotrvačnej hmotnosti, 
 
systém chladenia, 
 
celkový prevodový pomer, 
 
druh prevodu, 
 
typ karosérie. 
 8. ZHODA VÝROBY (ZV)  8.1. Každé vozidlo vybavené homologizačnou značkou predpísanou týmto predpisom sa 
zhoduje s homologizovaným typom z hľadiska súčastí, ktoré môžu ovplyvniť emisie plynných znečisťujúcich látok a tuhých častíc motora, emisie z kľukovej skrine a emisie z odparovania. Zhoda postupov výroby vyhovuje požiadavkám stanoveným v dohode z roku 1958, doplnku 2 (E/EHK/324- E/EHK/TRANS/505/Rev.2) a nasledovným požiadavkám: 
 8.2. Ako všeobecné pravidlo sa zhoda výroby vzhľadom na limity emisií vozidla (skúška 
typu I, II, III a IV) overuje na základe opisu uvedeného v oznámení a v jeho prílohách. 
 
Zhoda vozidiel v prevádzke
 
 
Pri homologizácii udelenej z hľadiska emisií, sa týmito opatreniami potvrdzuje aj funkčnosť zariadení na reguláciu emisií v priebehu normálnej doby životnosti vozidiel za normálnych podmienok používania (zhoda vozidiel v prevádzke, ktoré sú správne udržiavané a používané). Na účely tohto predpisu sa tieto opatrenia kontrolujú počas obdobia piatich rokov alebo po ubehnutí 80 000 km podľa toho, ktorý prípad nastane skôr, a od 1. januára 2005 počas obdobia piatich rokov alebo po ubehnutí 100,000 km podľa toho, ktorý prípad nastane skôr. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/259
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 28  
8.2.1. Audit zhody vozidiel v prevádzke vykonáva správny orgán na základe všetkých 
relevantných informácií dodaných výrobcom, podľa postupov podobných postupom definovaným v doplnku 2 dohody z roku 1958 (E/ECE/324-E/ECE/ TRANS/505/Rev.2). 
  Obrázky 4/1 a 4/2 v doplnku 4 znázorňujú postup kontroly zhody v prevádzke.  8.2.1.1. Parametre vymedzujúce rad vozidiel v prevádzke   Rad vozidiel v prevádzke môže byť definovaný základnými konštrukčnými 
parametrami, ktoré musia byť spoločné pre vozidlá v rámci radu.  Podľa toho sa typy vozidiel, ktoré majú spoločné, alebo v rámci stanovených tolerancií, minimálne parametre opísané ďalej, môžu považovať za vozidlá patriace do rovnakého radu vozidiel: 
 
– proces spaľovania (dvojdobý, štvordobý, rotačný); – počet valcov; – usporiadanie bloku valcov (v rade, do V, radiálne, horizontálne, proti 
sebe, iné);  sklon alebo orientácia valcov nie je kritériom; 
– spôsob dodávky paliva (napr. nepriamy alebo priamy vstrek); – typ chladiaceho systému (vzduch, voda, olej); – spôsob nasávania (s prirodzeným nasávaním, preplňované); – palivo, pre ktoré bol motor konštruovaný (benzín, nafta, NG, LPG atď.);  
dvojpalivové vozidlá môžu byť v skupine s vozidlami poháňanými jedným palivom za predpokladu, že jedno palivo je spoločné; 
– typ katalyzátora (trojcestný katalyzátor alebo iný); – typ filtra častíc (s filtrom alebo bez neho); – recirkulácia výfukových plynov (s recirkuláciou alebo bez nej); – objem valcov najväčšieho motora v rámci radu vozidiel mínus 30 %.  
8.2.1.2. Audit zhody vozidiel v prevádzke vykonáva správny orgán na základe všetkých 
informácií dodaných výrobcom.  Takéto informácie musia obsahovať aspoň: 
 8.2.1.2.1. Názov a adresu výrobcu.  8.2.1.2.2. Meno, adresu, číslo telefónu a faxu a e-mailovú adresu jeho splnomocneného 
zástupcu v oblastiach, ktorých sa týkajú informácie výrobcu. 
 
8.2.1.2.3. Názov(-vy) modelu(-ov) vozidiel začlenených v informáciách výrobcu. 
 
8.2.1.2.4. V prípade potreby zoznam typov vozidiel, ktorých sa týkajú informácie výrobcu, t. j. 
rad vozidiel v prevádzke v súlade s bodom 8.2.1.1. 
 
8.2.1.2.5. Kódy identifikačného čísla vozidla (VIN) použiteľné pre všetky typy vozidiel v 
rámci radu vozidiel v prevádzke (predpona VIN). 
 L 375/260 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 29  
 
8.2.1.2.6. Počet homologizácií uplatniteľných na tieto typy vozidiel v rámci radu vozidiel v 
prevádzke, prípadne vrátane počtu všetkých rozšírení a miestnych opráv/stiahnutí z 
obehu (prerobení v závode). 
 
8.2.1.2.7. Podrobnosti o rozšírení, miestnych opravách/stiahnutiach z obehu tých 
homologizácií vozidiel, na ktoré sa vzťahujú informácie výrobcu (ak to požaduje správny orgán). 
 
8.2.1.2.8. Obdobie, počas ktorého boli informácie výrobcu zhromažďované. 
 
8.2.1.2.9. Obdobie konštrukcie vozidla, na ktoré sa vzťahujú informácie výrobcu (napr. 
„vozidlá vyrobené počas kalendárneho roka 2001“). 
 
8.2.1.2.10. Výrobcov postup kontroly zhody vozidiel v prevádzke vrátane: 
 
8.2.1.2.10.1. metód lokalizácie vozidla, 
 
8.2.1.2.10.2. kritérií výberu a odmietnutia vozidla, 
 
8.2.1.2.10.3. typov skúšok a postupov použitých pre program, 
 
8.2.1.2.10.4. kritérií prijatia a odmietnutia pre rad vozidiel v prevádzke, 
 
8.2.1.2.10.5. zemepisnej(-ých) oblasti(í), v ktorej(-ých) boli zhromažďované informácie výrobcu,  8.2.1.2.10.6. veľkosti vzorky a použitý plán odberu vzoriek.  8.2.1.2.11. Výsledky výrobcovho postupu kontroly zhody vozidiel v prevádzke vrátane:  8.2.1.2.11.1. identifikácie vozidiel zaradených do programu (či už boli skúšané alebo nie).  Identifikácia bude obsahovať: názov modelu,  
– identifikačné číslo vozidla (VIN), – registračné číslo vozidla, – dátum výroby, – región používania (ak je známy), – namontované pneumatiky. 
 8.2.1.2.11.2. dôvodu(-ov) odmietnutia vozidla zo vzorky,  8.2.1.2.11.3. histórie servisu každého vozidla vo vzorke (vrátane prerobenia v závode),  8.2.1.2.11.4. histórie opráv každého vozidla vo vzorke (ak je známa), 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/261
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 30  8.2.1.2.11.5. skúšobných údajov vrátane:  
– dátumu skúšky, – miesta skúšky, – kilometrického výkonu na počítadle kilometrov vozidla, – špecifikácie skúšobného paliva (napr. referenčné skúšobné palivo alebo palivo 
na trhu), 
– skúšobných podmienok (teplota, vlhkosť, zotrvačná hmotnosť dynamometra), – nastavenia dynamometra (napr. nastavenie výkonu), – výsledkov skúšok (z aspoň troch rôznych vozidiel za rad vozidiel).  
8.2.1.2.12. Údaje z OBD systému.  8.2.2. Informácie, ktoré zhromaždí výrobca musia byť dostatočne obsažné na to, aby mohli 
byť prevádzkové výkony posudzované pre normálne podmienky používania podľa bodu 8.2. a overované spôsobom, ktorý predstavuje preniknutie výrobcu na príslušný geografický trh. 
  Na účely tohto predpisu nie je výrobca povinný vykonať audit zhody typu vozidla v 
prevádzke ak môže preukázať k spokojnosti homologizačného orgánu, že ročný celosvetový predaj tohto typu vozidla je menší než 10 000 vozidiel ročne. 
   V prípade vozidiel predávaných v rámci Európskej únie nie je výrobca povinný 
vykonať audit zhody typu vozidla v prevádzke ak môže preukázať k spokojnosti homologizačného orgánu, že ročný predaj tohto typu vozidla v rámci Európskej únie je menší než 5 000 vozidiel ročne. 
  8.2.3. Ak sa má vykonať skúška typu I a homologizácia vozidla bola raz alebo 
niekoľkokrát rozšírená, vykonajú sa skúšky buď na vozidle opísanom v pôvodnej informačnej zložke, alebo na vozidle opísanom v informačnej zložke vzťahujúcej sa na príslušné rozšírenie. 
 8.2.3.1. Kontrola zhody vozidla pre skúšku typu I  
Po tom, ako úrad vyberie vozidlo, nesmie na ňom výrobca vykonať žiadne úpravy. 
  V prípade hybridných elektrických vozidiel (HEV) sa skúšky vykonávajú za 
podmienok stanovených v prílohe 14: 
 
- v prípade vozidiel OVC sa meranie emisií znečisťujúcich látok vykonáva s 
vozidlom kondicionovaným podľa podmienky B skúšky typu I pre hybridné vozidlá OVC; 
 - v prípade vozidiel NOVC sa meranie emisií znečisťujúcich látok vykonáva s 
vozidlom kondicionovaným podľa rovnakých podmienok ako pri skúške typu I pre vozidlá NOVC. 
 L 375/262 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 31  
 
8.2.3.1.1. Tri vozidlá sa vyberajú náhodne zo série a skúšajú sa podľa opisu v bode 5.3.1. Tým 
istým spôsobom sa používajú faktory zhoršenia. Limitné hodnoty sú uvedené v bode 
5.3.1.4. 
 8.2.3.1.1.1. V prípade periodicky regeneratívnych systémov definovaných v bode 2.20 sa 
výsledky musia vynásobiť faktormi K
i podľa prílohy 13 získanými v dobe, keď bola 
homologizácia udelená. 
  Na žiadosť výrobcu sa skúška môže vykonať ihneď po ukončení regenerácie.  8.2.3.1.2. Ak je úrad spokojný so štandardnou (smerodajnou) výrobnou odchýlkou danou 
výrobcom v súlade s bodom 8.2.1, vykonávajú sa skúšky podľa doplnku 1. 
 
Ak nie je úrad spokojný so štandardnou (smerodajnou) odchýlkou danou výrobcom v súlade s bodom 8.2.1, vykonávajú sa skúšky podľa doplnku 2. 
 8.2.3.1.3. Sériová výroba sa považuje za zhodnú alebo nezhodnú na základe skúšky vzorky 
vozidiel, po tom, ako bolo dosiahnuté kladné rozhodnutie pre všetky znečisťujúce látky, alebo bolo dosiahnuté zamietavé rozhodnutie pre jednu znečisťujúcu látku, podľa skúšobných kritérií použitých v príslušnom doplnku. 
 
Ak bolo dosiahnuté kladné rozhodnutie pre jednu znečisťujúcu látku, nebude toto rozhodnutie zmenené akýmikoľvek dodatočnými skúškami vykonanými na účel dosiahnutia rozhodnutia pre iné znečisťujúce látky. 
 
Ak sa nedosiahne žiadne kladné rozhodnutie pre všetky znečisťujúce látky a ak sa nedosiahne žiadne zamietavé rozhodnutie pre jednu znečisťujúcu látku, vykonáva sa skúška na druhom vozidle (pozri obrázok 2 ďalej). 
 8.2.3.2. Bez ohľadu na požiadavky bodu 3.1.1 prílohy 4 sa skúšky vykonajú na vozidlách 
prichádzajúcich priamo z výrobnej linky. 
 8.2.3.2.1. Avšak na žiadosť výrobcu sa môžu skúšky vykonať na vozidlách, ktoré ubehli:  
- maximálne 3 000 km v prípade vozidiel vybavených zážihovými motormi; 
 
- maximálne 15 000 km v prípade vozidiel vybavených vznetovými motormi. 
 
V oboch týchto prípadoch postup zabehnutia vykoná výrobca, ktorý sa musí zaviazať, že na týchto vozidlách nevykoná žiadne úpravy. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/263
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 32  
Obrázok 2
 
 
 
8.2.3.2.2. Ak si výrobca želá zabehnúť vozidlá, („x“ km, kde x ≤ 3 000 km pre vozidlá 
vybavené zážihovým motorom a x ≤ 15 000 km pre vozidlá vybavené vznetovým motorom) postup bude nasledovný: 
 
(a) emisie znečisťujúcich látok (typ I) sa merajú pri nula a pri „x“ km na  prvom skúšanom vozidle;  
 
(b) koeficient vývoja emisií medzi nulou a „x“ km sa vypočíta pre každú 
znečisťujúcu látku: 
 
Emisie pri „x“ km/Emisie pri nula km 
 
 L 375/264 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 33  
 
Koeficient môže byť menší než 1. 
 
(c) ostatné vozidlá nebudú zabehnuté, ale ich koeficient pri nula km sa 
vynásobí koeficientom vývoja. 
 
V tomto prípade hodnoty, ktoré sa akceptujú, budú: 
 
(i) hodnoty pri „x“ km pre prvé vozidlo; 
 
(ii) hodnoty pri nula km násobené koeficientom vývoja pre ostatné vozidlá. 
 8.2.3.2.3. Všetky tieto skúšky sa môžu vykonať s komerčným palivom. Avšak na žiadosť 
výrobcu sa môže použiť referenčné palivo opísané v prílohe 10. 
 
(i) Ak sa má vykonať skúška typu III, vykonáva sa na všetkých vozidlách 
vybraných pre skúšku typu I COP. Musia byť splnené podmienky stanovené v bode 5.3.3.2.  V prípade hybridných elektrických vozidiel (HEV) sa skúšky vykonávajú za podmienok stanovených v prílohe 14 bode 5. 
 
(ii) Ak sa má vykonať skúška typu IV, vykonáva sa v súlade s bodom 7 
prílohy 7. 
 8.2.4. Pri skúške podľa prílohy 7 musia byť emisie z odparovania v prípade všetkých 
vyrobených vozidiel homologizovaného typu nižšie než limitná hodnota v bode 5.3.4.2. 
 8.2.5. Pri zvyčajnom skúšaní priamo zo linky sériovej výroby, môže držiteľ homologizácie 
preukázať zhodu odobratím vzorových vozidiel, ktoré spĺňajú požiadavky bodu 7 prílohy 7. 
 8.2.6. Palubná diagnostika (OBD)  
Ak sa má vykonať overovanie výkonu systému OBD, vykonáva sa nasledovne: 
 8.2.6.1.  Keď homologizačný orgán určí, že kvalita výroby nie je dostatočná, zo série sa 
náhodne vyberie vozidlo a podrobí sa skúškam opísaným v doplnku 1 prílohy 11. 
  V prípade hybridných elektrických vozidiel (HEV) sa skúšky vykonávajú za 
podmienok stanovených v prílohe 14 bode 9. 
 8.2.6.2. Výroba sa považuje za zhodnú, ak vozidlo spĺňa požiadavky skúšok opísané v 
doplnku 1 prílohy 11. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/265
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 34  8.2.6.3. Ak vozidlo vybraté zo série nespĺňa požiadavky bodu 8.2.6.1, zo série sa náhodne 
vyberá vzorka štyroch vozidiel a podrobuje sa skúškam opísaným v doplnku 1 prílohy 11. Skúšky sa môžu vykonať na vozidlách, ktoré majú ubehnutých maximálne 15 000 km. 
 8.2.6.4. Výroba sa považuje za zhodnú ak aspoň tri vozidlá spĺňajú požiadavky opísané v 
doplnku 1 prílohy 11. 
 8.2.7. Na základe auditu uvedeného v bode 8.2.1 homologizačný orgán musí buď:  
- rozhodnúť, že zhoda typu vozidla alebo radu vozidla v prevádzke je dostatočná 
a nie je potrebné žiadne ďalšie opatrenie; 
 - rozhodnúť, že informácie poskytnuté výrobcom sú nedostatočné na to, aby sa 
dosiahlo rozhodnutie a požiadať výrobcu o doplňujúce informácie alebo skúšobné údaje; alebo 
 -  rozhodnúť, že zhoda typu vozidla v prevádzke alebo typu(-ov) vozidla(-iel), 
ktoré je(sú) súčasťou radu vozidiel v prevádzke, je nedostatočná a postupovať tak, aby sa takýto(-éto) typ(y) vozidla(-iel) skúšali podľa doplnku 3. 
 
V prípade, že výrobcovi bolo povolené nevykonávať audit pre osobitný typ vozidla v súlade s bodom 8.2.2, správny orgán môže postupovať tak, aby sa takéto typy vozidiel skúšali podľa doplnku 3. 
 8.2.7.1  Keď sa skúšky typu I považujú za potrebné na kontrolu zhody zariadení na reguláciu 
emisií s požiadavkami na ich výkon v prevádzke, takéto skúšky sa vykonávajú podľa postupu, ktorý spĺňa štatistické kritériá definované v doplnku 4. 
 8.2.7.2. Homologizačný orgán v spolupráci s výrobcom vyberá vzorku vozidiel s 
dostatočným počtom ubehnutých kilometrov, v ktorých prípade možno preukázať, že sa používali za normálnych podmienok. S výrobcom sa konzultuje výber vozidiel vo vzorke a má povolenú účasť na potvrdzovacích kontrolách vozidiel. 
 8.2.7.3. Výrobca je oprávnený pod dohľadom homologizačného orgánu a dokonca aj 
deštrukčným spôsobom, vykonávať kontroly na tých vozidlách, ktorých úroveň emisií presahuje limitné hodnoty, na účel zistenia možných príčin zhoršenia, ktoré sa nemôžu prisudzovať samotnému výrobcovi (napr. používanie olovnatého benzínu pred termínom skúšky). Ak výsledky kontrol potvrdia takéto príčiny, tieto výsledky skúšok sa vylúčia z kontroly zhody. 
 L 375/266 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 35  
 
8.2.7.3.1. Výsledky skúšok sa tiež vylúčia z kontroly zhody vozidiel v rámci vzorky: 
  
(i)  ktorým bolo vydané homologizačné osvedčenie potvrdzujúce zhodu s 
emisnými limitmi kategórie A v bode 5.3.1.4 série zmien 05 predpisu za predpokladu, že tieto vozidlá boli pravidelne prevádzkované s palivom s úrovňou síry presahujúcou 150 mg/kg (benzín) alebo 350 mg/kg (nafta); alebo 
 
(ii)  ktorým bolo vydané homologizačné osvedčenie potvrdzujúce zhodu s 
emisnými limitmi kategórie B v bode 5.3.1.4 série zmien 05 predpisu za predpokladu, že tieto vozidlá boli pravidelne prevádzkované s benzínom alebo naftou s úrovňou síry presahujúcou 50 mg/kg. 
 
8.2.7.4. Ak nie je homologizačný orgán spokojný s výsledkami skúšok podľa kritérií 
stanovených v doplnku 4, nápravné opatrenia uvedené v dodatku 2 dohody 1958 
(E/EHK/324-E/EHK/TRANS/505/Rev.2) sa rozširujú na vozidlá v prevádzke patriace k tomu istému typu vozidla, v ktorého prípade je pravdepodobný výskyt rovnakých porúch podľa bodu 6 doplnku 3. 
 
Plán nápravných opatrení predložený výrobcom schvaľuje homologizačný orgán. Výrobca je zodpovedný za realizáciu schváleného plánu nápravných opatrení. 
 
Homologizačný orgán oznamuje svoje rozhodnutie všetkým členských štátom v priebehu 30 dní. Členské štáty môžu požadovať, aby sa ten istý plán nápravných opatrení uplatňoval na všetky vozidlá rovnakého typu, evidované na ich území. 
 8.2.7.5. Ak strana dohody zistí, že typ vozidla nezodpovedá uplatniteľným požiadavkám 
doplnku 3, ihneď to oznamuje strane dohody, ktorá udelila pôvodnú homologizáciu podľa požiadaviek dohody. 
 
Potom, podliehajúc ustanoveniam dohody, príslušný orgán strany dohody, ktorý udelil pôvodnú homologizáciu, oznamuje výrobcovi, že typ vozidla nespĺňa požiadavky týchto ustanovení a že sa od výrobcu očakávajú určité opatrenia. Výrobca do dvoch mesiacov po takomto oznámení, predkladá plán opatrení na odstránenie nedostatkov, ktorý by mal zodpovedať požiadavkám bodov 6.1 až 6.8 doplnku 3. Príslušný orgán, ktorý udelil pôvodnú homologizáciu, do dvoch mesiacov prekonzultuje a odsúhlasí s výrobcom plán opatrení a spôsob jeho realizácie. Ak príslušný orgán, ktorý udelil pôvodnú homologizáciu, zistí, že sa dohoda nemôže dosiahnuť, zaháji príslušný postup podľa dohody. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/267
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 36  9. SANKCIE ZA NEDODRŽANIE ZHODY VÝROBY   9.1. Homologizácia udelená pre typ vozidla podľa tohto predpisu sa môže odobrať, ak 
nie sú splnené požiadavky uvedené v bode 8.1. alebo ak vozidlo alebo vozidlá nesplnia požiadavky skúšok predpísaných v bode 8.2. 
 9.2.  Ak strana dohody, ktorá uplatňuje tento predpis, odoberie homologizáciu, ktorú 
predtým udelila, bezodkladne o tom informuje ostatné zmluvné strany uplatňujúce tento predpis prostredníctvom oznámenia podľa vzoru v prílohe 2 k tomuto predpisu. 
 10.  DEFINITÍVNE ZASTAVENE VÝROBY   
Ak držiteľ homologizácie úplne zastaví výrobu typu vozidla, homologizovaného podľa tohto predpisu, informuje o tom úrad, ktorý udelil homologizáciu. Po obdržaní príslušného oznámenia tento úrad o tom bezodkladne informuje ostatné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis prostredníctvom kópií oznámenia na formulári podľa vzoru v prílohe 2 k tomuto predpisu. 
 11. PRECHODNÉ USTANOVENIA  11.1. Všeobecne
 
 11.1.1. Od oficiálneho dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 05 žiadna zmluvná strana 
uplatňujúca tento predpis neodmieta udeliť homologizáciu podľa tohto predpisu v znení série zmien 05. 
 11.1.2. Nové homologizácie
 
 11.1.2.1. Podľa ustanovení bodov 11.1.4, 11.1.5 a 11.1.6 zmluvné strany uplatňujúce tento 
predpis udeľujú homologizáciu iba ak typ vozidla, ktorý sa má homologizovať, spĺňa požiadavky tohto predpisu v znení série zmien 05.  
 
V prípade vozidiel kategórie M alebo vozidiel kategórie N
1 sa tieto požiadavky 
uplatňujú od dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 05.   
 
Vozidlá musia spĺňať limity pre skúšku typu I stanovené v riadku A alebo riadku B tabuľky v bode 5.3.1.4 tohto predpisu. 
 11.1.2.2. Podľa ustanovení bodov 11.1.4, 11.1.5, 11.1.6 a 11.1.7 zmluvné strany uplatňujúce 
tento predpis udeľujú homologizáciu iba ak typ vozidla, ktorý sa má homologizovať, spĺňa požiadavky tohto predpisu v znení série zmien 05.   
 
V prípade vozidiel kategórie M s maximálnou hmotnosťou menšou alebo rovnou 2 500 kg alebo vozidiel kategórie N
1 (trieda I) sa tieto požiadavky uplatňujú od 
1. januára 2005.   
 L 375/268 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 37  
 
V prípade vozidiel kategórie M s maximálnou hmotnosťou väčšou než 2 500 kg alebo vozidiel kategórie N
1 (triedy II a III) sa tieto požiadavky uplatňujú od 
1. januára 2006.    
 
Vozidlá musia spĺňať limity pre skúšku typu I stanovené v riadku B tabuľky v bode 5.3.1.4 tohto predpisu. 
 11.1.3. Obmedzenie platnosti existujúcich homologizácií
 
 11.1.3.1. Podľa ustanovení bodov 11.1.4, 11.1.5 a 11.1.6, homologizácie udelené podľa tohto 
predpisu v znení série zmien 04 prestávajú platiť od dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 05 v prípade vozidiel kategórie M s maximálnou hmotnosťou menšou alebo rovnou 2 500 kg alebo vozidiel kategórie N
1 (trieda I) a 1. januára 2002 v 
prípade vozidiel kategórie M s maximálnou hmotnosťou väčšou než 2 500 kg alebo vozidiel kategórie N
1 (triedy II alebo III), pokiaľ zmluvná strana, ktorá udelila 
homologizáciu neoznámi zmluvným stranám uplatňujúcim tento predpis, že homologizované vozidlo spĺňa požiadavky tohto predpisu podľa bodu 11.1.2.1. 
 11.1.3.2. Podľa ustanovení bodov 11.1.4, 11.1.5, 11.1.6. a 11.1.7, homologizácie udelené 
podľa tohto predpisu v znení série zmien 05 a podľa limitných hodnôt uvedených v riadku A tabuľky v bode 5.3.1.4 tohto predpisu prestávajú platiť 1. januára 2006 v prípade vozidiel kategórie M s maximálnou hmotnosťou menšou alebo rovnou 2 500 kg alebo vozidiel kategórie N
1 (trieda I) a 1. januára 2007 v prípade vozidiel 
kategórie M s maximálnou hmotnosťou väčšou než 2 500 kg alebo vozidiel kategórie N
1 (triedy II alebo III), pokiaľ zmluvná strana, ktorá udelila homologizáciu 
neoznámi zmluvným stranám uplatňujúcim tento predpis, že homologizované vozidlo spĺňa požiadavky tohto predpisu podľa bodu 11.1.2.2. 
 11.1.4. Osobitné ustanovenia
 
 11.1.4.1. Do 1. januára 2003 sa vozidlá kategórie M
1 vybavené vznetovým motorom s 
maximálnou hmotnosťou väčšou než 2 000 kg, ktoré: 
  
(i) sú konštruované na prepravu viac než šiestich osôb (vrátane vodiča);  alebo  (ii) sú mimocestnými (terénnymi) vozidlami definovanými v prílohe 7 
Konsolidovanej rezolúcie o konštrukcii vozidiel (R.E.3)
4, 
 
považujú na účely bodov 11.1.3.1 a 11.1.3.2 za vozidlá kategórie N 1. 
 
                                                 
4/ Dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/269
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 38  11.1.4.2. V prípade vozidiel vybavených vznetovým motorom s priamym vstrekovaním 
skonštruovaných na prepravu viac než šiestich cestujúcich (vrátane vodiča) platia homologizácie udelené podľa ustanovení bodu 5.3.1.4.1 tohto predpisu v znení série zmien 04 do 1. januára 2002. 
 11.1.4.3. Ustanovenia o homologizácii a overení zhody výroby uvedené v tomto predpise v 
znení série zmien 04 zostávajú platné do dátumov uvedených v bodoch 11.1.2.1 a 11.1.3.1. 
 11.1.4.4. Od 1. januára 2002 je skúška typu VI definovaná v prílohe 8 uplatniteľná na nové 
typy vozidiel kategórie M
1 a kategórie N 1 triedy I vybavené zážihovým motorom. 
Táto požiadavka sa neuplatňuje na vozidlá vybavené na prepravu viac než šiestich cestujúcich (vrátane vodiča) alebo na vozidlá, ktorých maximálna hmotnosť presahuje 2 500 kg. 
 11.1.5. Palubný diagnostický systém (OBD)
 
 11.1.5.1. Vozidlá vybavené zážihovými motormi  11.1.5.1.1. Vozidlá kategórie M
1 a N 1 poháňané benzínom musia byť k dátumom stanoveným v 
bode 11.1.2 vybavené palubnými diagnostickými systémami podľa bodu 3.1 prílohy 11 k tomuto predpisu. 
 11.1.5.1.2. Vozidlá kategórie M
1 iné než vozidlá, ktorých maximálna hmotnosť presahuje 2 500 
kg, a vozidlá kategórie N 1 triedy I poháňané trvalo alebo dočasne LPG alebo NG, 
musia byť od 1. októbra 2004 pre nové typy vozidiel a od 1. júla 2005 pre všetky typy vozidiel, vybavené palubnými diagnostickými systémami. 
  Vozidlá kategórie M
1, ktorých maximálna hmotnosť presahuje 2 500 kg, a kategórie 
N 1 tried II a III poháňané trvalo alebo dočasne LPG alebo NG, musia byť od 1. 
januára 2006 pre nové typy vozidiel a od 1. januára 2007 pre všetky typy vozidiel, vybavené palubnými diagnostickými systémami. 
 11.1.5.2. Vozidlá vybavené vznetovými motormi  11.1.5.2.1. Vozidlá kategórie M
1 iné než vozidlá určené na prepravu viac než šiestich osôb 
(vrátane vodiča) alebo vozidlá, ktorých maximálna hmotnosť presahuje 2 500 kg, musia byť od 1. októbra 2004 pre nové typy vozidiel a od 1. júla 2005 pre všetky typy vozidiel, vybavené palubnými diagnostickými systémami.  
 11.1.5.2.2. Vozidlá kategórie M
1, na ktoré sa nevzťahuje bod 11.1.5.2.1, s výnimkou vozidiel, 
ktorých maximálna hmotnosť presahuje 2 500 kg a vozidlá kategórie N 1 triedy I, 
musia byť od 1. januára 2005 pre nové typy vozidiel a od 1. januára 2006 pre všetky typy vozidiel, vybavené palubnými diagnostickými systémami. 
 L 375/270 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 39  
 
11.1.5.2.3. Vozidlá kategórie N
1 tried II a III a vozidlá kategórie M 1, ktorých maximálna 
hmotnosť presahuje 2 500 kg, musia byť od 1. januára 2006 pre nové typy vozidiel a 
od 1. januára 2007 pre všetky typy vozidiel, vybavené palubnými diagnostickými systémami.  
 11.1.5.2.4. Keď sú vozidlá so vznetovými motormi uvedené do prevádzky pred dátumami 
stanovenými v uvedených bodoch vybavené palubnými diagnostickými systémami, uplatňujú sa ustanovenia bodov 6.5.3. až 6.5.3.6 prílohy 11 doplnku 1. 
 11.1.5.3. Hybridné elektrické vozidlá (HEV) musia spĺňať požiadavky na palubné 
diagnostické systémy takto:  
 11.1.5.3.1.   Hybridné elektrické vozidlá (HEV) vybavené zážihovými motormi, hybridné 
elektrické vozidlá (HEV) kategórie M
1 vybavené vznetovými motormi, ktorých 
maximálna hmotnosť nepresahuje 2 500 kg, a hybridné elektrické vozidlá (HEV) kategórie N
1 (trieda I) vybavené vznetovými motormi, od 1. januára 2005 pre nové 
typy vozidiel a od 1. januára 2006 pre všetky typy vozidiel. 
 11.1.5.3.2. Hybridné elektrické vozidlá (HEV) kategórie N
1 (triedy II a III) vybavené 
vznetovými motormi a hybridné elektrické vozidlá (HEV) kategórie M 1 vybavené 
vznetovými motormi, ktorých maximálna hmotnosť presahuje 2 500 kg, od 1. januára 2006 pre nové typy vozidiel a od 1. januára 2007 pre všetky typy vozidiel. 
 11.1.5.4. Vozidlá iných kategórií alebo vozidlá kategórie M
1 alebo N 1, na ktoré sa nevzťahujú 
uvedené ustanovenia, môžu byť vybavené palubným diagnostickým systémom.  V takom prípade musia spĺňať požiadavky na OBD stanovené v bodoch 6.5.3 až 6.5.3.6 prílohy 11 doplnku 1. 
 11.1.6. Homologizácie podľa predpisu v znení série zmien 04
 
 11.1.6.1. Odchylne od požiadaviek bodov 11.1.2 a 11.1.3 môžu zmluvné strany naďalej 
homologizovať vozidlá a môžu naďalej uznávať platnosť existujúcich homologizácií, ktoré preukážu splnenie:  
 
(i)  požiadaviek bodu 5.3.1.4.1 série zmien 04 tohto predpisu za predpokladu, že 
sú určené na export do štátov alebo na prvé použitie v štátoch, v ktorých nie je ešte bežne dostupný bezolovnatý benzín; a 
 (ii)  požiadaviek bodu 5.3.1.4.2 série zmien 04 tohto predpisu za predpokladu, že 
sú určené na export do štátov alebo na prvé použitie v štátoch, v ktorých nie je ešte bežne dostupný bezolovnatý benzín s maximálnym obsahom síry 50 mg/kg alebo menej; a 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/271
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 40  
(iii) požiadaviek bodu 5.3.1.4.3 série zmien 04 tohto predpisu za predpokladu, že 
sú určené na export do štátov alebo na prvé použitie v štátoch, v ktorých nie je ešte bežne dostupná nafta s maximálnym obsahom síry 350 mg/kg alebo menej. 
 
11.1.6.2. Odchylne od záväzkov zmluvných strán vyplývajúcich z tohto predpisu, 
homologizácie udelené podľa tohto predpisu, v znení série zmien 04, prestávajú platiť v Európskom spoločenstve od: 
 
(i) 1. januára 2001 pre vozidlá kategórie M s maximálnou hmotnosťou menšou 
alebo rovnou 2 500 kg alebo vozidlá kategórie N
1 (trieda I); a 
  (ii) 1. januára 2002 pre vozidlá kategórie M s maximálnou hmotnosťou väčšou 
než 2 500 kg alebo vozidlá kategórie N
1 (trieda II alebo III), 
 pokiaľ zmluvné strany, ktoré udelili homologizáciu neoznámia ostatným zmluvným stranám uplatňujúcim tento predpis, že homologizovaný typ vozidla spĺňa požiadavky tohto predpisu podľa bodu 11.1.2.1. 
 
11.1.7.  Homologizácie podľa predpisu v znení série zmien 05
 
 11.1.7.1.  Odchylne od požiadaviek bodov 11.1.2.2 a 11.1.3.2 môžu zmluvné strany naďalej 
homologizovať vozidlá a môžu naďalej uznávať platnosť existujúcich homologizácií udelených vozidlám podľa požiadaviek bodu 5.3.1.4 (týkajúce sa kategórie emisií A) série zmien 05 tohto predpisu za predpokladu, že vozidlá sú určené na export do štátov alebo na prvé použitie v štátoch, v ktorých nie je ešte bežne dostupný bezolovnatý benzín alebo nafta s maximálnym obsahom síry 50 mg/kg alebo menej. 
 11.1.7.2.  Odchylne od záväzkov zmluvných strán vyplývajúcich z tohto predpisu, 
homologizácie udelené podľa tohto predpisu preukazujúce splnenie emisných limitov kategórie A v bode 5.3.1.4 série zmien 05 tohto predpisu prestávajú platiť v Európskom spoločenstve od:  
 
(i)  1. januára 2006 pre vozidlá kategórie M s maximálnou hmotnosťou menšou 
alebo rovnou 2 500 kg alebo vozidlá kategórie N
1 (trieda I); a 
 
(ii)  1. januára 2007 pre vozidlá kategórie M s maximálnou hmotnosťou väčšou 
než 2 500 kg alebo vozidlá kategórie N 1 (trieda II alebo III), 
 
pokiaľ zmluvné strany, ktoré udelili homologizáciu neoznámia ostatným zmluvným stranám uplatňujúcim tento predpis, že homologizovaný typ vozidla spĺňa požiadavky tohto predpisu podľa bodu 11.1.2.2. 
  L 375/272 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 41  
 
12. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA 
VYKONÁVANIE HOMOLOGIZAČNÝCH SKÚŠOK A NÁZVY A ADRESY 
SPRÁVNYCH ORGÁNOV 
  
Strany dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamujú sekretariátu Organizácie spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie homologizačných skúšok a názvy a adresy správnych orgánov, ktoré udeľujú homologizáciu a ktorým sa zasielajú správy potvrdzujúce homologizáciu alebo rozšírenie alebo zamietnutie alebo odobratie homologizácie vydanej v iných štátoch. 
  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/273
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 42   
Doplnok 1
 
 
POSTUP NA OVERENIE ZHODY POŽIADAVIEK NA VÝROBU, AK JE ŠTANDARDNÁ 
ODCHÝLKA UVEDENÁ VÝROBCOM VYHOVUJÚCA 
 
1. V tomto doplnku sa opisuje postup, ktorý sa má použiť na overenie zhody výroby pre 
skúšku typu I, keď je štandardná odchýlka výroby uvedená výrobcom vyhovujúca. 
 2. So vzorkou obsahujúcou minimálne 3 kusy je postup odberu vzoriek stanovený tak, že 
pravdepodobnosť, že súbor pri skúške vyhovie, aj keď výroba je na 40 % chybná, je 0,95 (riziko výrobcu = 5 %), zatiaľ čo pravdepodobnosť, že súbor bude prijatý, aj keď je výroba na 65% chybná je 0,1 (riziko zákazníka = 10 %). 
 3. Pre každú znečisťujúcu látku uvedenú v bode 5.3.1.4 tohto predpisu sa používa 
nasledovný postup (pozri obrázok 2 tohto predpisu). 
  
Platí: 
 
L = prirodzený logaritmus limitnej hodnoty pre znečisťujúcu látku,  x
i = prirodzený logaritmus nameranej hodnoty pre i-te vozidlo vzorky, 
 s = odhad štandardnej odchýlky výroby (po určení prirodzeného logaritmu 
nameraných hodnôt), 
 n = počet jednotiek vo vzorke. 
 4. Pre vzorku sa vypočíta štatistický výsledok skúšky predstavujúci sumu štandardných 
odchýlok od limitu, definovaný ako: 
) (1
1in
ixLs∑
=− 
5.  Potom: 
 
5.1. ak je hodnota štatistického výsledku skúšky väčšia než hodnota kritéria pre kladné 
rozhodnutie, ktorá je uvedená pre veľkosť vzorky v tabuľke (1/1 ďalej), znečisťujúca látka vyhovuje, 
 5.2. ak je hodnota štatistického výsledku skúšky menšia než hodnota kritéria pre záporné 
rozhodnutie, ktorá je uvedená pre veľkosť vzorky v tabuľke (1/1 ďalej), znečisťujúca 
látka nevyhovuje, inak sa skúša ďalšie vozidlo a výpočet sa znovu použije na vzorku o 
jednu jednotku väčšiu. L 375/274 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 43  
 
Tabuľka 1/1   
K umul a t í vny p o č e t   
sk úša n ý ch vozidiel (akt uálna 
veľkos ť vzork y )  
 
Prah pre kladné rozhodnutie   
Prah pre zamieta vé rozhodnut i e 
 
3  
3,327  
-4,724 
 
4  
3,261  
-4,79 
 
5  
3,195  
-4,856 
 
6  
3,129  
-4,922 
 
7  
3,063  
-4,988 
 
8  
2,997  
-5,054 
 
9  
2,931  
-5,12 
 
10  
2,865  
-5,185 
 
11  
2,799  
-5,251 
 
12  
2,733  
-5,317 
 
13  
2,667  
-5,383 
 
14  
2,601  
-5,449 
 
15  
2,535  
-5,515 
 
16  
2,469  
-5,581 
 
17  
2,403  
-5,647 
 
18  
2,337  
-5,713 
 
19  
2,271  
-5,779 
 
20  
2,205  
-5,845 
 
21  
2,139  
-5,911 
 
22  
2,073  
-5,977 
 
23  
2,007  
-6,043 
 
24  
1,941  
-6,109 
 
25  
1,875  
-6,175 
 
26  
1,809  
-6,241 
 
27  
1,743  
-6,307 
 
28  
1,677  
-6,373 
 
29  
1,611  
-6,439 
 
30  
1,545  
-6,505 
 
31  
1,479  
-6,571 
 
32  
-2,112  
-2,112 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/275
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 44  
Doplnok 2
 
 
POSTUP NA OVERENIE ZHODY POŽIADAVIEK NA VÝROBU, AK JE ŠTANDARDNÁ ODCHÝLKA UVEDENÁ VÝROBCOM NEVYHOVUJÚCA ALEBO NIE JE K DISPOZÍCII  1. V tomto doplnku sa opisuje postup, ktorý sa má použiť na overenie požiadaviek na 
zhodu výroby pre skúšku typu I, keď sú doklady výrobcu o štandardnej odchýlke výroby buď neuspokojivé alebo nie sú k dispozícii. 
 2. So vzorkou obsahujúcou minimálne 3 kusy je postup odberu vzoriek stanovený tak, že 
pravdepodobnosť, že súbor pri skúške vyhovie, aj keď výroba je na 40 % chybná, je 0,95 (riziko výrobcu = 5 %), zatiaľ čo pravdepodobnosť, že súbor bude prijatý, aj keď je výroba na 65 % chybná je 0,1 (riziko zákazníka = 10 %). 
 3. Predpokladá sa, že namerané znečisťujúce látky uvedené v bode 5.3.1.4tohto predpisu sú 
logaritmicky normálne rozložené a musia sa najprv transformovať pomocou ich prirodzených logaritmov. Nech m
0 a m znamenajú minimálnu resp. maximálnu veľkosť 
vzorky (m 0 = 3 a m = 32) a nech n znamená počet jednotiek vo vzorke. 
 4. Ak je prirodzený logaritmus hodnôt nameraných v sérii x
1,x 2..., x i a L je prirodzený 
logaritmus limitnej hodnoty pre znečisťujúcu látku, potom platí: 
   d
1 = x 1 – L  
 
 ∑
==n
iin dnd
11 
 
a 
 
 ()∑
=− =n
ini n ddnV
1221 
 
5. Tabuľka 1/2 udáva hodnoty kritéria pre kladné (A n) a zamietavé (B n) rozhodnutie, 
zodpovedajúce príslušnej veľkosti vzorky.  Štatistický výsledok skúšky je pomer d n/V n 
a musí sa použiť preto, aby sa určilo, či séria bola schválená alebo zamietnutá nasledovne: 
  L 375/276 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 45  
 
Pre m
o ≤ n ≤ m: 
 
(i) séria vyhovuje ak n
nnAVd≤  
 
 (ii) séria nevyhovuje ak n
nnBVd≥  
 
 
(iii) vykoná sa ďalšie meranie ak n Vd
n B A
nn<<  
 6. Poznámky  
Nasledujúce rekurzívne vzorce sa používajú na výpočet postupných hodnôt štatistických výsledkov skúšky:  
 
 
   27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/277
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 46   
Tabuľka 1/2
 
 
Minimálna veľkosť vzorky = 3 
  
 
Veľkosť vzork y   
(n)   
Prah pre kladné rozhodnutie 
(A
n )    
Prah pre zamieta vé rozhodnut i e 
(B
n ) 
3 -0,80381 16,64 743  
4  
-0,76339  
7,686 27  
5  
-0,72982  
4,671 36  
6  
-0,69962  
3,255 73  
7  
-0,67129  
2,454 31  
8  
-0,64406  
1,943 69  
9  
-0,61750  
1,591 05  
10  
-0,59135  
1,332 95  
11  
-0,56542  
1,135 66  
12  
-0,53960  
0,979 70  
13  
-0,51379  
0,853 07  
14  
-0,48791  
0,748 01  
15  
-0,46191  
0,659 28 
16  
-0,43573  
0,583 21  
17  
-0,40933  
0,517 18  
18  
-0,38266  
0,459 22  
19  
-0,35570  
0,407 88  
20  
-0,32840  
0,362 03 
21  
-0,30072  
0,320 78  
22  
-0,27263  
0,283 43  
23  
-0,24410  
0,249 43  
24  
-0,21509  
0,218 31  
25  
-0,18557  
0,189 70  
26  
-0,15550  
0,163 28  
27  
-0,12483  
0,138 80  
28  
-0,09354  
0,116 03  
29  
-0,06159  
0,094 80  
30  
-0,02892  
0,074 93  
31  
0,004 49  
0,056 29  
32  
0,038 76  
0,038 76 
 
  L 375/278 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 47  
 
Doplnok 3
 
 
KONTROLA ZHODY VOZIDIEL V PREVÁDZKE 
 1. ÚVOD  
V tomto doplnku sa stanovujú kritériá uvedené v bode 8.2.7 tohto predpisu, týkajúce sa výberu vozidiel na skúšanie a postupy na kontrolu zhody vozidiel v prevádzke. 
 2. VÝBEROVÉ KRITÉRIÁ  
Kritériá akceptovania vybratého vozidla sú definované v bodoch 2.1 až 2.8 tohto doplnku. Informácie sa získavajú pri skúške vozidla a na základe rozhovoru s majiteľom/vodičom. 
 2.1. Vozidlo musí patriť k typu, ktorý je homologizovaný podľa tohto predpisu a musí mať 
osvedčenie zhody podľa dohody z roku 1958. Musí byť evidované a používané v štáte zmluvnej strany. 
 2.2. Vozidlo musí mať ubehnutých minimálne 15 000 km alebo musí byť v prevádzke 
minimálne 6 mesiacov podľa toho, ktorý prípad nastane neskôr, a maximálne 80 000 km alebo musí byť v prevádzke maximálne 5 rokov podľa toho, ktorý prípad nastane skôr. 
 2.3. Musí existovať záznam o správnej údržbe vozidla t. j., že podľa pokynov výrobcu bolo 
vozidlo pravidelne kontrolované. 
 2.4. Vozidlo nesmie vykazovať žiadne znaky neobvyklého používania (napr. závodenia, 
preťažovania, chybné čerpanie paliva alebo iné neodborné používanie), alebo iné faktory (napr. neoprávnené zásahy), ktoré by mohli nepriaznivo ovplyvniť emisie. V prípade vozidiel vybavených systémom OBD sa berie do úvahy poruchový kód a informácie týkajúce sa kilometrického výkonu uchovávané v počítači. Vozidlo sa nesmie vybrať na skúšanie ak informácie uložené v počítači ukazujú, že vozidlo bolo v prevádzke po tom, ako bol uložený poruchový kód a nevykonala sa relatívne rýchla oprava. 
 2.5. Na motore alebo vozidle sa nevykonali žiadne väčšie nepovolené opravy.   2.6. Obsah olova a síry vo vzorke paliva z nádrže vozidla musí spĺňať príslušné normy a 
vozidlo nesmie vykazovať žiadne znaky falošného čerpania paliva. Kontroly sa môžu vykonať vo výfukovom potrubí, atď. 
 2.7. Nesmú existovať žiadne náznaky problémov, ktoré by mohli ohroziť bezpečnosť 
personálu skúšobného laboratória. 
 2.8. Všetky komponenty zariadenia na reguláciu znečisťujúcich látok na vozidle sa musia 
zhodovať s platnou homologizáciou. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/279
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 48  3. DIAGNOSTIKA A ÚDRŽBA  
Diagnostika a každá nevyhnutná bežná údržba sa musia vykonať na akceptovanom vozidle pred meraním výfukových emisií podľa postupu stanoveného v ďalej uvedených bodoch 3.1 až 3.7. 
 3.1. Musia sa vykonať nasledovné kontroly neporušenosti: vzduchových filtrov, všetkých 
hnacích remeňov, hladiny kvapalín, uzáveru chladiča, všetkých podtlakových hadíc a elektrického vedenia, ktoré súvisia so systémom na reguláciu znečisťujúcich látok; kontroly nastavenia a/alebo neoprávneného zásahu do zapaľovania, dávkovania paliva a zariadenia na reguláciu znečisťujúcich látok. Všetky odchýlky sa musia zaznamenať. 
 3.2. Systém OBD sa kontroluje z hľadiska správneho fungovania.  Každý údaj o poruche 
pamäte OBD sa musí zaznamenať a musí sa vykonať potrebná oprava. Ak indikátor poruchy OBD zaregistruje poruchu v priebehu cyklu predkondicionovania, môže sa chyba identifikovať a opraviť.  Môže sa začať nová skúšku a použijú sa výsledky opraveného vozidla. 
 3.3. Musí sa skontrolovať systém zapaľovania a chybné komponenty sa musia vymeniť, napr. 
zapaľovacie sviečky, káble, atď. 
 3.4. Musí sa skontrolovať kompresia.  Ak je výsledok neuspokojivý, vozidlo sa odmietne.  3.5. Musia sa skontrolovať parametre motora podľa špecifikácií výrobcu a musia sa prípadne 
nastaviť. 
 3.6. Ak má vozidlo do 800 km pred alebo do 800 km po plánovanej servisnej údržbe, tento 
servis sa musí vykonať podľa pokynov výrobcu.  Bez ohľadu na údaj na počítači kilometrov, na žiadosť výrobcu sa môže vymeniť olejový a vzduchový filter. 
 3.7. Po akceptovaní vozidla sa palivo musí nahradiť príslušným referenčným palivom 
používaným na skúšanie emisií, pokiaľ výrobca nepripúšťa použitie paliva, ktoré je na trhu bežne dostupné. 
 3.8. V prípade vozidiel vybavených periodicky regeneratívnymi systémami definovanými v 
bode 2.20 je potrebné zistiť, či sa neblíži doba regenerácie.  (Výrobca musí mať možnosť toto potvrdiť). 
 3.8.1. Ak tomu tak je, vozidlo musí jazdiť až do konca regenerácie.  Ak regenerácia nastane 
počas emisného merania, musí sa vykonať ďalšia skúška, aby sa zabezpečila úplná regenerácia.  Potom sa vykoná úplne nová skúška a výsledky prvej a druhej skúšky sa neberú do úvahy. 
 3.8.2. Ako alternatíva k bodu 3.8.1, ak sa vozidlo blíži k dobe regenerácie, výrobca môže 
požiadať o použitie špecifického cyklu kondicionovania, aby sa zabezpečila uvedená regenerácia (napr. toto môže zahŕňať vysokú rýchlosť, jazdu s veľkým zaťažením). 
 L 375/280 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 49  
 
Výrobca môže požiadať, aby sa skúšanie vykonalo ihneď po regenerácii alebo po cykle kondicionovania špecifikovanom výrobcom, a normálnom cykle predkondicionovania. 
 4. SKÚŠANIE V PREVÁDZKE  4.1. Ak je potrebná kontrola na vozidle, vykonáva sa skúška emisií podľa prílohy 4 k tomuto 
predpisu na predkondicionovanom vozidle, vybratom podľa požiadaviek bodov 2 a 3 tohto doplnku. 
 4.2. Vozidlá vybavené systémom OBD sa môžu kontrolovať v prevádzke z hľadiska správnej 
funkcie indikátorov poruchy atď., v súvislosti s množstvom emisií pre homologizované špecifikácie (napr. limitné indikačné hodnoty poruchy definované v prílohe 11 tohto predpisu). 
 4.3. Systém OBD sa môže kontrolovať napríklad z hľadiska prekročenia limitných hodnôt 
emisií bez indikácie poruchy, chybnej aktivácie indikátora poruchy a identifikovanej poruchy alebo zhoršenia komponentov systému OBD. 
 4.4. Ak komponent alebo systém pracuje spôsobom, ktorý nezodpovedá údajom v osvedčení o 
homologizácii a/alebo údajom informačnej zložky takéhoto typu vozidiel a takéto odchýlky nie sú povolené podľa dohody z roku 1958 a systém OBD nesignalizuje žiadnu poruchu, komponent alebo systém sa nesmie nahradiť pred skúšaním emisií, pokiaľ sa nepreukáže, že neoprávnený zásah alebo neodborné zaobchádzanie s komponentom alebo systémom viedlo k tomu, že systém OBD neodhalil následnú poruchu. 
 5. HODNOTENIE VÝSLEDKOV  5.1. Výsledky skúšky sa podrobujú hodnotiacemu postupu podľa doplnku 4.  5.2. Výsledky sa nesmú vynásobiť faktormi zhoršenia.   5.3. V prípade periodicky regeneratívnych systémov definovaných v bode 2.20 sa výsledky 
musia vynásobiť faktormi K
1 získanými v dobe, keď bola homologizácia udelená. 
 6. PLÁN NÁPRAVNÝCH OPATRENÍ  6.1. Keď sa zistí, že nadmerné emisie má viac než jedno vozidlo, ktoré buď:   - spĺňa podmienky bodu 3.2.3 doplnku 4 a keď sa správny orgán a výrobca zhodnú na 
príčine nadmerných emisií; alebo 
  -  spĺňa podmienky bodu 3.2.4 doplnku 4 a keď správny orgán a výrobca stanovili rovnakú 
príčinu nadmerných emisií, 
 
správny orgán musí požiadať výrobcu o predloženie plánu nápravných opatrení na odstránenie nezhody. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/281
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 50   6.2. Plán nápravných opatrení musí byť homologizačnému orgánu podaný najneskôr 60 
pracovných dní od dátumu notifikácie uvedenej v bode 6.1.  Homologizačný orgán musí do 30-tich pracovných dní deklarovať svoj súhlas alebo nesúhlas s plánom nápravných opatrení.  Ak však môže výrobca k spokojnosti homologizačného orgánu preukázať, že na vyšetrenie nezhody je potrebný ďalší čas, aby sa mohol predložiť plán nápravných opatrení, povoľuje sa predĺženie. 
 6.3. Nápravné opatrenia musia platiť pre všetky vozidlá, ktoré pravdepodobne majú rovnaký 
nedostatok. Je potrebné overiť, či sa musia meniť homologizačné dokumenty. 
 6.4. Výrobca musí mať k dispozícii kópiu všetkých oznámení týkajúcich sa plánu nápravných 
opatrení, musí viesť záznam pozývacích akcií a pravidelne predkladať homologizačnému orgánu správy. 
 6.5. Plán nápravných opatrení musí zahŕňať požiadavky špecifikované v bodoch 6.5.1 až 
6.5.11.  Výrobca musí plán nápravných opatrení označiť jednoznačným názvom alebo číslom. 
 6.5.1. Opis každého vozidla musí byť zahrnutý do plánu nápravných opatrení.  6.5.2. Opis špecifických modifikácií, zmien, opráv, korekcií, nastavení alebo iných zmien, ktoré 
sú potrebné na to, aby sa znovu dosiahla zhoda vozidiel, vrátane stručného zhrnutia údajov a technických štúdií, ktoré podporujú rozhodnutie výrobcu vzhľadom na jednotlivé opatrenia na odstránenie nezhody. 
 6.5.3. Opis metódy, ktorou výrobca informuje majiteľov vozidiel.  6.5.4. Prípadne opis správnej údržby alebo používania, ktorými výrobca podmieňuje opravu 
podľa plánu nápravných opatrení a vysvetlenie dôvodov výrobcu, ktoré ho viedli k stanoveniu takejto podmienky. Nesmú sa určiť žiadne podmienky údržby alebo používania, kým preukázateľne nesúvisia s nezhodou alebo nápravnými opatreniami. 
 6.5.5. Opis postupu, ktorý majú majitelia vozidiel použiť, aby sa korigovala nezhoda.  K tomu 
patrí dátum, po ktorom sa môžu vykonať nápravné opatrenia, odhadovaná doba, ktorú potrebuje dielňa na opravy, a údaj o príslušnom mieste opráv.  Oprava sa musí vykonať plynulo v primeranej dobe po predvedení vozidla. 
 6.5.6. Kópia informácií odovzdaných majiteľovi vozidla.  6.5.7. Stručný opis systému, ktorý výrobca používa na zabezpečenie primeraného zásobovania 
komponentmi alebo systémami potrebnými na realizáciu nápravnej akcie.  Je potrebné uviesť, kedy bude príslušná dodávka komponentov alebo systémov potrebná, aby sa opatrenie začalo realizovať. 
 6.5.8. Kópia všetkých pokynov, ktoré sa musia poslať osobám vykonávajúcim opravy.  L 375/282 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 51  
 
6.5.9. Opis účinku navrhovaných nápravných opatrení na emisie, spotrebu paliva, jazdnú 
spôsobilosť a bezpečnosť každého typu vozidla, pre ktorý platí plán nápravných opatrení, 
vrátane údajov, technických štúdií atď., ktoré podporujú tieto závery. 
 6.5.10. Akékoľvek iné informácie, správy alebo údaje, ktoré môže homologizačný orgán 
považovať za potrebné na hodnotenie plánu nápravných opatrení. 
 6.5.11. Ak plán nápravných opatrení zahŕňa pozývaciu akciu, musí sa homologizačnému orgánu 
predložiť opis metódy záznamu opravy.  Ak sa použije etiketa, musí sa predložiť jej vzor. 
 6.6. Výrobca môže byť požiadaný o vykonanie patrične koncipovaných a potrebných skúšok 
komponentov a vozidiel, ktoré budú zahŕňať navrhovanú zmenu, opravu alebo modifikáciu, aby sa preukázala efektívnosť zmeny, opravy alebo modifikácie. 
 6.7. Výrobca je zodpovedný za uchovávanie záznamov o každom pozvanom alebo opravenom 
vozidle a o dielni, v ktorej sa vykonali opravy.  Homologizačný orgán musí mať na požiadanie prístup k záznamom po dobu 5-tich rokov od implementácie plánu nápravných opatrení. 
 6.8. Oprava a/alebo modifikácia alebo doplnenie nového vybavenia sa zaznamenáva do 
osvedčenia, ktoré výrobca odovzdáva majiteľovi vozidla. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/283
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 52  
Doplnok 4
 
 
ŠTATISTICKÝ POSTUP NA SKÚŠANIE ZHODY V PREVÁDZKE 
 1. V tomto doplnku sa opisuje postup použitý na overenie zhody v prevádzke s 
požiadavkami skúšky typu I. 
 2. Používajú sa dva rôzne postupy:  
(i) prvý sa zaoberá vozidlami identifikovanými vo vzorke na základe chýb 
vzťahujúcich sa na emisie, ktoré spôsobujú značné rozdiely vo výsledkoch (bod 3 ďalej); 
 
(ii) druhý sa zaoberá celou vzorkou (bod 4 ďalej). 
 3. POSTUP V PRÍPADE VOZIDIEL S NADMERNÝMI EMISIAMI VO VZORKE
1 
 3.1. S minimálnou veľkosťou vzorky tri a s maximálnou veľkosťou vzorky stanovenou 
postupom podľa bodu 4 sa vozidlo náhodne vyberie zo vzorky a emisie regulovaných znečisťujúcich látok sa merajú, aby sa zistilo, či ide o vozidlo s nadmernými emisiami. 
 3.2. Vozidlo sa považuje za vozidlo s nadmernými emisiami, ak sú splnené podmienky 
uvedené v bode 3.2.1. alebo v bode 3.2.2. 
 3.2.1. V prípade vozidla, ktoré bolo homologizované podľa limitných hodnôt uvedených v 
riadku A tabuľky v bode 5.3.1.4, vozidlom s nadmernými emisiami je vozidlo, v ktorého prípade je prekročená príslušná limitná hodnota pre ktorúkoľvek regulovanú znečisťujúcu látku o faktor 1,2. 
 3.2.2. V prípade vozidla, ktoré bolo homologizované podľa limitných hodnôt uvedených v 
riadku B tabuľky v bode 5.3.1.4, vozidlom s nadmernými emisiami je vozidlo, v ktorého prípade je prekročená príslušná limitná hodnota pre ktorúkoľvek regulovanú znečisťujúcu látku o faktor 1,5. 
 3.2.3. V špecifickom prípade vozidla, ktorého namerané emisie ktorejkoľvek z znečisťujúcich 
látok ležia v „medzizóne“
2. 
                                                 
1/ Na základe skutočných prevádzkových údajov dodaných do 31. decembra 2003 členskými 
štátmi sa môžu požiadavky tohto bodu revidovať a môže sa uvážiť a) či sa má revidovať definícia vozidla s nadmernými emisiami, ktoré bolo homologizované podľa limitných hodnôt uvedených v riadku B tabuľky v bode 5.3.1.4, b) či by sa mal postup identifikácie vozidla s nadmernými emisiami zmeniť a c) či by sa postupy skúšania zhody vozidiel v prevádzke mali nahradiť vo vhodnom čase novým štatistickým postupom. V prípade potreby sa navrhnú nevyhnutné zmeny a doplnky. 
2/ Pre ktorékoľvek vozidlo sa „medzizóna“ stanoví takto:  vozidlo musí spĺňať podmienky 
uvedené v bode 3.2.1 alebo v bode 3.2.2 a okrem toho, nameraná hodnota pre tú istú regulovanú L 375/284 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 53  
 
 
3.2.3.1. Ak vozidlo spĺňa podmienky tohto bodu, musí sa stanoviť príčina zvýšených emisií a 
náhodne vybrať druhé vozidlo zo vzorky. 
 3.2.3.2. Ak viac než jedno vozidlo spĺňa podmienky tohto bodu, správny orgán a výrobca musia 
určiť, či príčina nadmerných emisií z oboch vozidiel je tá istá alebo nie. 
 3.2.3.2.1. Ak sa správny orgán a výrobca zhodnú na tom, že príčina nadmerných emisií z oboch 
vozidiel je rovnaká, vzorka sa považuje za nevyhovujúcu a uplatní sa plán nápravných opatrení uvedený v bode 6 doplnku 3. 
 3.2.3.2.2. Ak sa správny orgán a výrobca nemôžu zhodnúť na príčine nadmerných emisií z 
konkrétneho vozidla alebo na tom, či sú príčiny u viacerých vozidiel rovnaké, náhodne 
sa zo vzorky vyberie ďalšie vozidlo, až kým sa nedosiahne maximálna veľkosť vzorky. 
 
3.2.3.3. Keď sa zistilo, že len jedno vozidlo spĺňa podmienky tohto bodu alebo keď sa zistilo 
viacero vozidiel a ak sa správny orgán a výrobca zhodli na tom, že ide o rôzne príčiny, náhodne sa zo vzorky vyberie ďalšie vozidlo, až kým sa nedosiahne maximálna veľkosť vzorky. 
 3.2.3.4. Ak sa dosiahne maximálna veľkosť vzorky a bolo zistené maximálne jedno vozidlo 
spĺňajúce požiadavky tohto bodu, v ktorého prípade je rovnaká príčina nadmerných emisií, vzorka sa považuje za vyhovujúcu z hľadiska požiadaviek bodu 3 tohto doplnku. 
 
3.2.3.5. Ak sa kedykoľvek vyčerpá počiatočná vzorka, k tejto vzorke sa doplní ďalšie vozidlo a 
vyberie sa toto vozidlo. 
 
3.2.3.6. Kedykoľvek sa vyberie zo vzorky ďalšie vozidlo, uplatňuje sa na takúto zväčšenú 
vzorku štatistický postup uvedený v bode 4 tohto doplnku. 
 
3.2.4. V špecifickom prípade vozidla, ktorého namerané emisné hodnoty ktorejkoľvek z 
regulovaných znečisťujúcich látok ležia v „nevyhovujúcej zóne“3. 
 
3.2.4.1. Ak vozidlo spĺňa podmienky tohto bodu, správny orgán určí príčinu nadmerných emisií 
a potom sa náhodne zo vzorky vyberie ďalšie vozidlo. 
 3.2.4.2. Ak viac než jedno vozidlo spĺňa podmienky tohto bodu a správny orgán určí, že príčina 
nadmerných emisií je rovnaká, výrobca musí byť informovaný o tom, že vzorka sa považuje za nevyhovujúcu, spolu s dôvodmi takého rozhodnutia a uplatní sa plán nápravných opatrení uvedený v bode 6 doplnku 3. 
                                                                                                                                                                 
 
škodlivinu musí byť nižšia, než je úroveň stanovená vynásobením limitnej hodnoty pre tú istú regulovanú škodlivinu uvedenú v riadku A tabuľky v bode 5.3.1.4 faktorom 2,5. 
3/ Pre ktorékoľvek vozidlo sa „medzizóna“ stanoví takto:  nameraná hodnota pre ktorúkoľvek 
regulovanú znečisťujúcu látku musí byť nižšia, než je úroveň stanovená vynásobením limitnej hodnoty pre tú istú regulovanú znečisťujúcu látku uvedenú v riadku A tabuľky v bode 5.3.1.4 faktorom 2,5. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/285
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 54   3.2.4.3. Keď sa zistilo, že len jedno vozidlo spĺňa podmienky tohto bodu alebo keď sa zistilo 
viacero vozidiel a ak správny orgán určil, že ide o rôzne príčiny, náhodne sa zo vzorky vyberie ďalšie vozidlo, až kým sa nedosiahne maximálna veľkosť vzorky. 
 
3.2.4.4. Ak sa dosiahla maximálna veľkosť vzorky a bolo zistené maximálne jedno vozidlo 
spĺňajúce požiadavky tohto bodu, v ktorého prípade je rovnaká príčina nadmerných emisií, vzorka sa považuje za vyhovujúcu z hľadiska požiadaviek bodu 3 tohto doplnku. 
 
3.2.4.5. Ak sa kedykoľvek vyčerpá počiatočná vzorka, k tejto vzorke sa doplní ďalšie vozidlo a 
vyberie sa toto vozidlo. 
 3.2.4.6. Kedykoľvek sa vyberie zo vzorky ďalšie vozidlo, uplatňuje sa na takúto zväčšenú 
vzorku štatistický postup uvedený v bode 4 tohto doplnku. 
 3.2.5. Ak sa nezistí vozidlo s nadmernými emisiami, náhodne sa zo vzorky vyberie ďalšie 
vozidlo. 
 4.  POSTUP BEZ SAMOSTATNÉHO HODNOTENIA VOZIDIEL S NADMERNÝMI 
EMISIAMI VO VZORKE 
 4.1. So vzorkou obsahujúcou minimálny počet troch vozidiel sa postup odberu vzoriek 
stanoví tak, že pravdepodobnosť, že súbor pri skúške vyhovie, aj keď je výroba na 40 % chybná, je 0,95 (riziko výrobcu = 5 %), zatiaľ čo pravdepodobnosť, že súbor bude prijatý, aj keď je výroba na 75 % chybná je 0,15 (riziko zákazníka = 15 %). 
 4.2. V prípade každej znečisťujúcej látky uvedenej v bode 5.3.1.4 tohto predpisu sa použije 
nasledujúci postup (pozri obrázok 4/2 ďalej). 
 
kde: 
 
L = limitná hodnota pre znečisťujúcu látku,  x
i = hodnota merania i-teho vozidla vo vzorke, 
 n = skutočný počet vozidiel vo vzorke.  
4.3. Vypočíta sa hodnota štatistického výsledku skúšky vzorky, kvantifikujúca počet 
nezhodných vozidiel t. j. x
i > L. 
 4.4. Potom: 
 (i) ak hodnota štatistického výsledku skúšky nepresahuje limitnú hodnotu pre 
kladné rozhodnutie pre veľkosť vzorky uvedenú v nasledovnej tabuľke, platí pre znečisťujúcu látku kladné rozhodnutie, 
 L 375/286 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 55  
 
(ii) ak sa hodnota štatistického výsledku skúšky rovná alebo je väčšia než limitná 
hodnota pre záporné rozhodnutie pre veľkosť vzorky uvedenú v nasledovnej tabuľke, platí pre znečisťujúcu látku záporné rozhodnutie, 
  (iii) inak sa skúša ďalšie vozidlo a postup sa použije pre vzorku zväčšenú o jednu 
jednotku. 
 
V nasledovnej tabuľke sa limitná hodnota pre kladné a zamietavé rozhodnutia vypočíta podľa Medzinárodnej normy ISO 8422:1991. 
 
Vzorka sa považuje za vzorku, ktorá úspešne absolvovala skúšku, keď splnila požiadavky bodov 3 a 4 tohto doplnku. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/287
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 56  
  
Tabuľka 4/1
 
 
TABUĽKA PRE SCHVÁLENIE/ODMIETNUTIE V RÁMCI PLÁNU ODBERU VZORIEK, NA 
ZÁKLADE VLASTNOSTÍ 
  
 
Kumulovaná veľkosť vzorky (n)   
Limitná hodnota pre kladné 
rozhodnutie   
Limitná hodnota pre 
zamietavé rozhodnutie 
 
3 
4 5 6 7 8 9 
10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 
  
0 1 1 2 2 3 4 4 5 5 6 6 7 8 8 9 9 
11  
- - 
5 6 6 7 8 8 9 9 
10 11 11 12 12 13 13 12 
 L 375/288 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 57  
 
Obrázok 4/1
 
 
Kontrola zhody v prevádzke – postup kontroly 
 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/289
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 58  
Obrázok 4/2
 
 
Skúšanie vozidiel v prevádzke – výber a skúška vozidiel 
 
 
 L 375/290 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 59  
 
Príloha 1
 
 
CHARAKTERISTIKY MOTORA A VOZIDLA A INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA 
VYKONÁVANIA SKÚŠOK 
 Nasledujúce informácie sa v prípade potreby predkladajú trojmo.  Ak sú to výkresy, dodávajú sa vo vhodnej mierke a s dostatočnými podrobnosťami a vo formáte A4 alebo poskladané na tento formát. V prípade funkcií riadených mikroprocesorom sa dodávajú príslušné prevádzkové informácie. 
 
1. VŠEOBECNE 
 
1.1. Značka (obchodný názov podniku): ............................................................................  
 1.2. Typ a všeobecný obchodný opis (uviesť každý variant):.............................................   1.3. Prostriedky identifikácie typu, ak sú vyznačené na vozidle: .......................................   1.3.1. Umiestnenie takejto značky: .......................................................................................   1.4. Kategória vozidla: .......................................................................................................  
 1.5. Názov a adresa výrobcu:..............................................................................................   1.6. Adresa prípadného splnomocneného zástupcu výrobcu:.............................................     2. VŠEOBECNÉ KONŠTRUKČNÉ CHARAKTERISTIKY VOZIDLA  2.1. Fotografie a/alebo výkresy reprezentatívneho vozidla: ...............................................   2.2. Poháňané nápravy (počet, poloha, prepojenie):...........................................................   27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/291
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 60  
3. HMOTNOSŤ (kg) (v prípade potreby odkaz na výkres) 
 3.1. Hmotnosť vozidla s karosériou v pohotovostnom stave, alebo hmotnosť podvozku s 
kabínou, ak výrobca nemontuje karosériu 
  (vrátane chladiacej kvapaliny, olejov, paliva, náradia, rezervného kolesa a vodiča):     3.2. Technicky prípustná maximálna hmotnosť naloženého vozidla udaná výrobcom:.....   4. OPIS MENIČOV ENERGIE  4.1. Výrobca motora: ..........................................................................................................   4.1.1. Výrobcov kód motora (vyznačený na motore alebo iné prostriedky identifikácie):....     4.2. Spaľovací motor: .........................................................................................................  
 4.2.1. Špecifické informácie o motore: .................................................................................   4.2.1.1. Pracovný princíp: zážihový/vznetový, štvordobý/dvojdobý 1/     4.2.1.2. Počet, usporiadanie valcov a poradie zapaľovania: .....................................................   4.2.1.2.1. Vŕtanie 3/ mm  4.2.1.2.2. Zdvih 3/ mm  4.2.1.3. Zdvihový objem 4/................................................................................................ cm3  L 375/292 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 61  
 
4.2.1.4. Objemový kompresný pomer: 2/ .................................................................................  
 4.2.1.5. Výkresy spaľovacej komory a dna piestu: ..................................................................   4.2.1.6. Normálne otáčky voľnobehu: 2/ .................................................................................   4.2.1.7. Vysoké otáčky voľnobehu: 2/ .....................................................................................   4.2.1.8. Objemový obsah oxidu uhoľnatého vo výfukovom plyne pri voľnobehu motora 
(podľa špecifikácií výrobcu) 2/: 
   %    4.2.1.9. Maximálny čistý výkon: 2/:...............................kW pri .................................... min
-1 
 4.2.2. Palivo: motorová nafta/benzín/LPG/NG 1
/ 
 4.2.3. Oktánové číslo stanovené výskumnou metódou (RON): ............................................   4.2.4. Dodávka (prívod) paliva  4.2.4.1. Karburátorom(-mi): áno/nie 1
/ 
 4.2.4.1.1. Značka(y): ......................................................................................................... ..........  
 4.2.4.1.2. Typ(y):    4.2.4.1.3. Montovaný počet: ................................................................................................... ....  
 4.2.4.1.4. Nastavenie: 2/ ..................................................................................................... .........  
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/293
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 62  
4.2.4.1.4.1. Trysiek: 
 4.2.4.1.4.2. Venturiho trubice:  4.2.4.1.4.3. Hladiny v plavákovej komore:.....................................................................................   4.2.4.1.4.4. Hmotnosti plaváka: ................................................................................................ ......  
 4.2.4.1.4.5. Ihly plaváka:..................................................................................................... ............  
 4.2.4.1.5. Systém štartu za studena:  ručný/automatický 1
/ 
 4.2.4.1.5.1. Pracovný princíp: ................................................................................................. ........  
 4.2.4.1.5.2. Pracovné limity/nastavenia: 1/ 2/.................................................................................  
 4.2.4.2. Vstrekovanie paliva (iba v prípade vznetových motorov): áno/nie 1
/ 
 4.2.4.2.1. Opis systému:....................................................................................................... ........  
 4.2.4.2.2. Pracovný princíp: priame vstrekovanie/predkomôrka/vírivá komôrka 1
/: 
 4.2.4.2.3. Vstrekovacie čerpadlo:  4.2.4.2.3.1. Značka(y):   4.2.4.2.3.2. Typ(y):   4.2.4.2.3.3. Maximálna dodávka paliva: 1/ 2/:..........mm
3/zdvih alebo cyklus pri otáčkach 
čerpadla.......... min-1 1/ 2/ alebo charakteristický diagram: 
 4.2.4.2.3.4. Časovanie vstreku: 2
/...................................................................................................  
 L 375/294 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 63  
 
4.2.4.2.3.5. Krivka predstihu vstreku: 2/...................................................................................... ...  
 
4.2.4.2.3.6. Postup kalibrácie: skúšobné zariadenie /motor 1
/ 
 4.2.4.2.4. Regulátor  4.2.4.2.4.1. Typ:    4.2.4.2.4.2. Bod vypínania (vypínacie otáčky): ..............................................................................   4.2.4.2.4.2.1. Vypínacie otáčky pri zaťažení: .................................................................... min
-1 
 
4.2.4.2.4.2.2. Vypínacie otáčky bez zaťaženia: .................................................................... min-1 
 4.2.4.2.4.3.  Otáčky voľnobehu: min
-1.............................................................................................   
 4.2.4.2.5. Vstrekovač(e):...................................................................................................... ........  
 
4.2.4.2.5.1. Značka(y): ....................................................................................................... ............  
 4.2.4.2.5.2. Typ(y):    4.2.4.2.5.3. Otvárací tlak: 2/:........................ kPa alebo charakteristický diagram: ........................    4.2.4.2.6. Systém štartu za studena  4.2.4.2.6.1. Značka(y):   4.2.4.2.6.2. Typ(y):   4.2.4.2.6.3. Opis:    27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/295
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 64  4.2.4.2.7. Pomocné štartovacie zariadenie  
 4.2.4.2.7.1. Značka(y):   4.2.4.2.7.2. Typ(y):   4.2.4.2.7.3. Opis:    4.2.4.3. Vstrekovanie paliva (iba v prípade zážihových motorov): áno/nie 1
/ 
 4.2.4.3.1. Opis systému:....................................................................................................... ........  
 4.2.4.3.2. Pracovný princíp: sacie potrubie (jednobodové/viacbodové)/priame vstrekovanie/iné 
(špecifikovať) 
 
Riadiaca jednotka - typ (alebo číslo): ) Regulátor paliva – typ: ) Snímač prietoku vzduchu – typ: ) Rozdeľovač paliva – typ: Informácie, ktoré je potrebné 
poskytnúť v prípade nepretržitého 
vstreku, v prípade iných systémov uviesť ekvivalentné údaje 
Regulátor tlaku - typ: )  
Mikrospínač - typ: ) Skrutka na nastavenie voľnobehu – typ: )  Puzdro škrtiacej klapky – typ: )  Snímač teploty vody – typ: )  Snímač teploty vzduchu - typ: ) Prepínač teploty vzduchu – typ: ) 
 
Ochrana proti elektromagnetickému rušeniu. Opis a/alebo výkres:1/ ...............  
 .............................................................................................................................  
.............................................................................................................................  
 L 375/296 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 65  
 
4.2.4.3.3.  Značka(y): ........................................................................................................ ........  
 
4.2.4.3.4. Typ(y):   4.2.4.3.5. Vstrekovače: otvárací tlak: 1
/ 2/ .......................................................................  kPa 
 alebo charakteristický diagram: ................................................................................   4.2.4.3.6. Časovanie vstreku: .................................................................................................. ..  
 4.2.4.3.7. Systém štartu za studena: .........................................................................................   4.2.4.3.7.1. Pracovný(é) princíp(y): .......................................................................................... ..  
 
4.2.4.3.7.2. Pracovné limity /nastavenia:1
/ 2/ .............................................................................  
 
4.2.4.4. Dopravné čerpadlo ....................................................................................................   4.2.4.4.1. Tlak: 1
/ 2/ ....... alebo charakteristický diagram: ......................................................  
 4.2.5. Zapaľovanie ............................................................................................................. .
  
 4.2.5.1. Značka(y): ........................................................................................................... .....
  
 4.2.5.2. Typ(y):  ............................................................................................................. ......  
 4.2.5.3. Pracovný princíp: ..................................................................................................... . 
 4.2.5.4. Krivka predstihu zapaľovania: 2
/ .............................................................................  
 4.2.5.5. Statické časovanie zapaľovania: 2
/........stupňov pred hornou úvraťou ............ 
........................... ....  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/297
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 66   
4.2.5.6. Medzera medzi kontaktmi 2
/:  .................................................................................  
 4.2.5.7. Uhol zopnutia:  2
/......................................................................................................  
 4.2.5.8. Zapaľovacie sviečky .................................................................................................   4.2.5.8.1. Značka:  ........................................................................................................... ........  
 4.2.5.8.2. Typ: ............................................................................................................... ....  
 4.2.5.8.3. Nastavenie medzery zapaľovacej sviečky:  mm .......................................................   4.2.5.9. Cievka zapaľovania...................................................................................................   4.2.5.9.1. Značka:  ........................................................................................................... ........  
 4.2.5.9.2. Typ: ............................................................................................................... ....  
 4.2.5.10. Kondenzátor zapaľovania .........................................................................................   4.2.5.10.1. Značka:  .......................................................................................................... .........  
 4.2.5.10.2. Typ: .............................................................................................................. .....  
 4.2.6. Systém chladenia: (kvapalinový/vzduchový)1
/ ........................................................  
 4.2.7. Sací systém:............................................................................................................ ...  
 4.2.7.1. Preplňovanie: áno/nie 1
/............................................................................................  
 4.2.7.1.1. Značka(y): ......................................................................................................... .......
  L 375/298 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 67  
 
 
4.2.7.1.2. Typ(y):  ........................................................................................................... ........  
 4.2.7.1.3. Opis systému (maximálny preplňovací tlak:...................................................... kPa,  výpustný otvor) .........................................................................................................   4.2.7.2. Medzichladič: áno/nie 1
/...........................................................................................  
 4.2.7.3.  Opis a výkresy sacích trubiek a ich príslušenstva (rozdeľovacia komora, ohrievacie 
zariadenie, prídavné prívody vzduchu, atď.): ...........................................................  
 4.2.7.3.1.  Opis sacieho potrubia (vrátane schém a/alebo fotografií): ......................................   
4.2.7.3.2.  Vzduchový filter, výkresy: ............................................................................., alebo 
 4.2.7.3.2.1. Značka(y): ....................................................................................................... .........
  
 4.2.7.3.2.2. Typ(y):  ......................................................................................................... ..........  
 4.2.7.3.3.  Tlmič satia, výkresy: ......................................................................................, alebo  
 4.2.7.3.3.1.  Značka(y): ....................................................................................................... ..........
  
 4.2.7.3.3.2.  Typ(y):  ........................................................................................................ ...........  
 4.2.8.  Výfukový systém ......................................................................................................   4.2.8.1.  Opis a výkresy výfukového systému: .......................................................................   27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/299
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 68  
4.2.9.  Časovanie ventilov alebo rovnocenné údaje:............................................................  
 4.2.9.1.  Maximálny zdvih ventilov, uhly otvárania a zatvárania alebo údaje o časovaní 
alternatívnych systémoch rozvodu, vo vzťahu k horným úvratiam:.........................  
 4.2.9.2.  Referenčné a/alebo nastavovacie rozsahy: 1
/ 2/ .......................................................  
 4.2.10.  Použité mazivo:....................................................................................................... ..  
 4.2.10.1.  Značka:  ........................................................................................................... ........  
 4.2.10.2.  Typ: ............................................................................................................... ....  
 4.2.11.  Opatrenia proti znečisťovaniu ovzdušia: ..................................................................   4.2.11.1.  Zariadenia na recykláciu plynov z kľukovej skrine (opis a výkresy): .....................   4.2.11.2.  Prídavné zariadenia na reguláciu znečisťujúcich látok (ak sú, a ak nie sú uvedené v 
inom bode): ...............................................................................................................
  
 
4.2.11.2.1.  Katalyzátor: áno/nie 1
/..............................................................................................  
 4.2.11.2.1.1.  Počet katalyzátorov a prvkov:...................................................................................  
 4.2.11.2.1.2.  Rozmery a tvar katalyzátora(-ov) (objem,...):........................................................   4.2.11.2.1.3.  Typ katalytickej činnosti:...................................................................................... . 
 4.2.11.2.1.4.  Celkový obsah drahých kovov:..............................................................................   4.2.11.2.1.5.  Relatívna koncentrácia:......................................................................................... . 
 4.2.11.2.1.6.  Substrát (štruktúra a materiál):...............................................................................  L 375/300 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 69  
 
 
4.2.11.2.1.7.  Hustota komôrok:................................................................................................ ...  
 4.2.11.2.1.8.  Typ puzdra katalyzátora(-ov):................................................................................   4.2.11.2.1.9. Umiestnenie katalyzátora(-ov) (miesto a referenčné vzdialenosti vo výfukovom 
systéme): ................................................................................................................  
 4.2.11.2.1.10. Regeneračné systémy/metódy ďalšieho spracovania výfukových plynov, opis:...   4.2.11.2.1.10.1. Počet pracovných cyklov typu I alebo ekvivalentné cykly skúšky motora na 
skúšobnej stolici, medzi dvoma cyklami, keď nastávajú regeneračné fázy za 
podmienok ekvivalentných skúške typu I (vzdialenosť „D“ na obrázku 1 v 
prílohe 13): ............................................................................. 
 
 
4.2.11.2.1.10.2. Opis metódy použitej na stanovenie počtu cyklov medzi dvoma cyklami, keď 
nastávajú regeneračné fázy: ............................................................... .................. . 
 4.2.11.2.1.10.3. Parametre na stanovenie úrovne zaťaženia požadované predtým, než nastane 
regenerácia (t. j. teplota, tlak, atď.): ......................................................................  
 4.2.11.2.1.10.4. Opis metódy použitej na zaťaženie systému v postupe skúšky opísanom v bode 
3.1. prílohy 13: ................................. ....................................................................  
 4.2.11.2.1.11.  Snímač kyslíka: typ ........................................................................................... ....  
 4.2.11.2.1.11.1. Umiestnenie snímača kyslíka:................................................................................   4.2.11.2.1.11.2. Riadiaci rozsah snímača kyslíka: 2
/ ......................................................................  
 4.2.11.2.2. Vstrekovanie vzduchu: áno/nie 1
/..........................................................................  
 4.2.11.2.2.1.  Typ (impulzný vzduch, vzduchová pumpa,...):......................................................   27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/301
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 70  4.2.11.2.3.  Recirkulácia výfukových plynov (EGR): áno/nie 1
/ 
 
4.2.11.2.3.1.  Charakteristiky (prietok,...):.................................................................................. ....  
 4.2.11.2.4.  Systém regulácie emisií z odparovania. Úplný podrobný opis zariadení a ich 
nastavenia: 
  Výkres systému regulácie odparovania: ...................................................................    Výkres nádoby s aktívnym uhlím: ............................................................................    Výkres palivovej nádrže s údajmi o objeme a materiále: .........................................   4.2.11.2.5.  Filter častíc: áno/nie 1
/ 
 4.2.11.2.5.1.  Rozmery a tvar filtra častíc (objem):  4.2.11.2.5.2.  Typ a konštrukcia filtra častíc: ............................................................................... ..  
 4.2.11.2.5.3.  Umiestnenie filtra častíc (referenčné vzdialeností vo výfukovom systéme): ...........   4.2.11.2.5.4.  Systém/spôsob regenerácie. Opis a výkres: ..............................................................   4.2.11.2.5.4.1. Počet pracovných cyklov typu I alebo ekvivalentné cykly skúšky motora na 
skúšobnej stolici, medzi dvoma cyklami, keď nastávajú regeneračné fázy za 
podmienok ekvivalentných skúške typu I (vzdialenosť „D“ na obrázku 1 v prílohe 13): .................. ........................................................................................................ . 
   
 4.2.11.2.5.4.2. Opis metódy použitej na stanovenie počtu cyklov medzi dvoma cyklami, keď 
nastávajú regeneračné fázy:.............................................................................  .......  
 4.2.11.2.5.4.3. Parametre na stanovenie úrovne zaťaženia požadované predtým, než nastane 
regenerácia (t. j. teplota, tlak, atď.): ............................................................ 
 L 375/302 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 71  
 
4.2.11.2.5.4.4.  Opis metódy použitej na systém zaťaženia v postupe skúšky opísanej v bode 3.1 
prílohy 13: ...................................................... 
  
 4.2.11.2.6.  Iné systémy (opis a princíp činnosti): .......................................................................   4.2.11.2.7.  Palubný diagnostický systém (OBD)  4.2.11.2.7.1.  Písomný opis a/alebo výkres  indikátora por uchy (MI) :............................................  
 4.2.11.2.7.2.  Zoznam a účel všetkých komponentov monitorovaných systémom OBD:..............   4.2.11.2.7.3. Písomný opis (všeobecný princíp činnosti): 
 
4.2.11.2.7.3.1.  Zážihových motorov:   4.2.11.2.7.3.1.1.  Monitorovania katalyzátora: ...............................................................................   4.2.11.2.7.3.1.2.  Detekcie zlyhania zapaľovania: .........................................................................   4.2.11.2.7.3.1.3.  Monitorovania kyslíkového snímača: .................................................................   4.2.11.2.7.3.1.4.  Ostatných komponentov monitorovaných systémom OBD: ..............................   4.2.11.2.7.3.2.  Vznetových motorov:  4.2.11.2.7.3.2.1.  Monitorovania katalyzátora: ...............................................................................   4.2.11.2.7.3.2.2.  Monitorovania filtra častíc: ............................................................................... . 
 4.2.11.2.7.3.2.3.  Monitorovania elektronicky riadeného prívodu paliva:......................................   4.2.11.2.7.3.2.4.  Ostatných komponentov monitorovaných systémom OBD: ..............................  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/303
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 72   
4.2.11.2.7.4.  Kritériá aktivácie MI (pevný počet jazdných cyklov alebo štatistická metóda):   4.2.11.2.7.5.  Zoznam všetkých používaných výstupných kódov a formátov OBD (s 
vysvetlením každého z nich):..............................................................................  
  4.2.11.2.7.6.  Výrobca vozidla musí poskytnúť nasledovné doplňujúce informácie, aby bola 
možná výroba OBD–kompatibilných náhradných alebo servisných dielov a 
diagnostických nástrojov a skúšobného zariadenia, pokiaľ takéto informácie nie sú predmetom práv týkajúcich sa duševného vlastníctva alebo nepredstavujú špecifické know–how výrobcu alebo dodávateľov OEM (náhradného vybavenia). 
 
4.2.11.2.7.6.1.  Opis typu a počtu predkondicionovacích cyklov použitých na pôvodnú 
homologizáciu vozidla. 
 4.2.11.2.7.6.2.  Opis typu demonštračného cyklu OBD použitého na pôvodnú homologizáciu 
vozidla pre komponenty monitorované systémom OBD. 
 4.2.11.2.7.6.3.  Komplexný dokument opisujúci všetky snímané komponenty, ktoré sú v rámci 
koncepcie zisťovania funkčných porúch a aktivácie indikátorov porúch (MI) 
(pevný počet jazdných cyklov alebo štatistická metóda), vrátane zoznamu relevantných sekundárnych zisťovaných parametrov pre každý komponent, monitorované systémom OBD.  Zoznam všetkých výstupných kódov a použitých formátov OBD (vždy s vysvetlením) pre jednotlivé emisie vzťahujúce sa na komponenty hnacej sústavy a jednotlivé komponenty, ktoré sa nevzťahujú na emisie, keď sa monitorovanie komponentov používa na aktiváciu MI.  Musí sa poskytnúť najmä podrobné vysvetlenie údajov uvedených v moduse $05 Skúška ID $21 až FF a údajov uvedených v moduse $06.  V prípade typov vozidiel, ktoré používajú komunikačné spojenie v súlade s ISO 15765–4 „Cestné vozidlá, diagnostika siete operátora oblasti (CAN) – časť 4: Požiadavky na systémy týkajúce sa emisií“, sa musí poskytnúť podrobné vysvetlenie údajov uvedených v moduse $06 Skúška ID $00 až FF, pre každú monitorovanú ID systému OBD. L 375/304 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 73  
 
 
4.2.11.2.7.6.4.  Informácie vyžadované v tomto bode môžu byť napríklad poskytnuté vo forme 
nasledovnej tabuľky pripojenej k tejto prílohe: 
 
Ko mponen t  Porucho
v ý kód  Koncepcia 
mo nitorova niaKritériá 
zisťo vania 
porúch  Kritériá 
akti vácie 
MI Sek undárne 
parametre  Predkondici
onovanie  De mon š
tračná 
sk úš ka
Katal yzátor  P04 20  Sig nál y 
k y slí kové ho 
sní m ača 1 a 2Rozdiel 
me d z i  
sig nál m i 
k y slí kové ho 
sní m ača 1 a 23. cy klu s  Otáčk y 
mo tora, 
zaťaženie 
mo tora, A/F 
mod us, 
teplota 
katal y zátora  Dva c y kl y  
t ypu I  Typ I 
 
  4.2.12. Palivový systém LPG:  áno/nie 1/  4.2.12.1.  Homologizačné číslo:................................................................................................  
 4.2.12.2.  Elektronická motorová riadiaca jednotka pre palivové zariadenie LPG  
4.2.12.2.1.  Značka(y): ....................................................................................................... .........  
 
4.2.12.2.2.  Typ(y):    4.2.12.2.3.  Možnosti nastavenia súvisiace s emisiami: ..............................................................   4.2.12.3.  Ďalšia dokumentácia: ...............................................................................................  
 4.2.12.3.1. Opis ochrany katalyzátora pri prepnutí z benzínu na NG alebo späť: ......................
  
 4.2.12.3.2. Usporiadanie systému (elektrické prípojky, podtlakové prípojky hadičky na 
vyrovnávanie tlaku, atď.):.........................................................................................
  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/305
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 74   
4.2.12.3.3.  Výkres symbolu: ................................................................................................... ....  
 4.2.13.  Palivový systém NG:  áno/nie 1
/ 
 4.2.13.1.  Homologizačné číslo:................................................................................................  
 4.2.13.2.  Elektronická motorová riadiaca jednotka pre palivové zariadenie NG  4.2.13.2.1.  Značka(y): ....................................................................................................... .........  
 4.2.13.2.2.  Typ(y):    4.2.13.2.3.  Možnosti nastavenia súvisiace s emisiami: ..............................................................   4.2.13.3.  Ďalšia dokumentácia: ...............................................................................................  
 4.2.13.3.1.  Opis ochrany katalyzátora pri prepnutí z benzínu na NG alebo späť: ......................   4.2.13.3.2.  Usporiadanie systému (elektrické prípojky, podtlakové prípojky hadičky na 
vyrovnávanie tlaku, atď.):.........................................................................................  
 4.2.13.3.3.  Výkres symbolu: ................................................................................................... ....  
 4.3. Hybridné elektrické vozidlo:  áno/nie 1
/..............................................  
4.3.1. Kategória hybridného elektrického vozidla nabíjanie mimo vozidla/vo vozidle
   
 Nabíjanie vozidla 1 /  ..............................................................  
4.3.2. Prepínač režimu prevádzky:   s/bez 1
/  
4.3.2.1. Voliteľné režimy  ..............................................................  4.3.2.1.1. Čisto elektrický:  áno/nie 1
/..............................................  
4.3.2.1.2. Používajúci len palivo:  áno/nie 1 /..............................................  L 375/306 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 75  
 
4.3.2.1.3. Hybridný režim:  áno/nie 1
/..............................................  
    (ak áno, stručný opis) ..........................  
4.3.3. Opis zásobníka energie:  (batéria, kondenzátor,   zotrvačník/generátor ...) ............................................................................................  4.3.3.1. Značka:  ............................................................................................................. .......  
4.3.3.2. Typ: ......  4.3.3.3. Identifikačné číslo:  ................................................................................................ ..  
4.3.3.4. Druh elektrochemickej väzby:  ...... ..........................................................................  4.3.3.5. Energia: ..........  (pre batériu: napätie a kapacita Ah za 2 h, pre kondenzátor: J, ...)  4.3.3.6. Nabíjačka: vo vozidle/mimo vozidla/bez 1/ 4.3.4. Elektrické motory (samostatný opis každého typu elektrického motora) 4.3.4.1. Značka:  ............................................................................................................. .......  
4.3.4.2. Typ: ....................................... .......................................................................... .........  
4.3.4.3. Primárne použitie: trakčný motor/generátor 4.3.4.3.1. Ak sa použije ako trakčný motor: jeden motor/niekoľko motorov (počet): .............  4.3.4.4. Maximálny výkon:  ........................ kW  4.3.4.5. Pracovný princíp: .................................................................................................... . 
4.3.4.5.1. Jednosmerný prúd/striedavý prúd/počet fáz: ...........................................................  4.3.4.5.2. Budenie samostatné / sériové / zmiešané 1
/ .............................................................  
4.3.4.5.3. Synchrónny / asynchrónny 1 /....................................................................................  
4.3.5. Riadiaca jednotka: ....................................................................................................  4.3.5.1. Značka:  ............................................................................................................. .......  
4.3.5.2. Typ: ......  4.3.5.3. Identifikačné číslo: ................................................................................................. ..  
4.3.6. Regulátor výkonu:.....................................................................................................  4.3.6.1. Značka:  ............................................................................................................. .......  
4.3.6.2. Typ: ......  4.3.6.3. Identifikačné číslo:  ................................................................................................ ..  
4.3.7. Dojazd vozidla ...... km (podľa prílohy 7 predpisu č. 101): .....................................  4.3.8. Odporúčania výrobcu týkajúce sa predkondicionovania: ...... ..................................   27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/307
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 76  
5.  PREVOD  
 5.1.  Spojka (typ): ........................................................................................................... ..  
 5.1.1.  Maximálna zmena krútiaceho momentu: .................................................................   5.2.  Prevodovka: .............................................................................................................
  
 5.2.1.  Typ: .................................................................................................................. . 
 5.2.2. Umiestnenie vzhľadom na motor:.............................................................................   5.2.3.  Spôsob ovládania: .....................................................................................................   5.3. Prevodové pomery ....................................................................................... ……….  
 
Index   
Prevodové 
pomer y   
Koncové prevodové  
pomer y  
  
Celko vé 
prevodové pomer y
 
 
Maxi m u m  pre CVT(*)        
 1       
 2       
 3       
 4, 5, ostatné
       
 M i n imum p r e  C V T  ( * )  
       
 Spätn ý prevod
       
 
(*) CVT - Plynulo meniteľný prevod L 375/308 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 77  
 
 
6.  ZAVESENIE.............................................................................................................   6.1.  Pneumatiky a kolesá: ................................................................................................
............................................................................................................................... ....
............................................................................................................................... ....
............................................................................................................................... ....  
 6.1.1.  Kombinácia(e) pneumatika/koleso (v prípade pneumatík uviesť označenie rozmeru, 
minimálny index nosnosti, symbol minimálnej kategórie rýchlosti; v prípade kolies 
uviesť rozmer(y) ráfika a odsadenie(a)):...................................................................  
  
 
6.1.1.1. Nápravy 
 6.1.1.1.1. Náprava 1:.......................................................................................................... .......  
 6.1.1.1.2. Náprava 2:.......................................................................................................... .......  
 6.1.1.1.3. Náprava 3:.......................................................................................................... .......  
 6.1.1.1.4. Náprava 4:.......................................................................................................... .atď.  
 6.1.2.  Horná a dolná hranica obvodu valenia:.....................................................................   6.1.2.1. Nápravy  6.1.2.1.1. Náprava 1:.......................................................................................................... .......  
 6.1.2.1.2. Náprava 2:.......................................................................................................... .......  
 6.1.2.1.3. Náprava 3:.......................................................................................................... .......  
 6.1.2.1.4. Náprava 4:.......................................................................................................... .atď.  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/309
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 78   
6.1.3.  Tlak(y) pneumatík podľa odporúčania výrobcu:  kPa  7.  KAROSÉRIA  7.1. Počet sedadiel:...........................................................................................................  
                 
 
   ____________ 1
/ Nehodiace sa prečiarknuť. 
  2
/ Uviesť toleranciu. 
 3
/ Táto hodnota sa zaokrúhli na najbližšiu desatinu milimetra. 
 4
/ Táto hodnota sa vypočíta s hodnotou π = 3,1416 a zaokrúhli sa na najbližší cm3. 
 L 375/310 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 79  
 
Príloha 2  
 
OZNÁMENIE 
  (Maximálny formát:  A4 (210 x 297 mm))  
Vydal: názov správneho orgánu: 
....................... .................
.........................................  
....................... .................  
   
 
    o: 2
/ UDELENÍ HOMOLOGIZÁCIE 
ROZŠÍRENÍ HOMOLOGIZÁCIE ODMIETNUTÍ HOMOLOGIZÁCIE ODOBRATÍ HOMOLOGIZÁCIE DEFINITÍVNOM ZASTAVENÍ VÝROBY 
  typu vozidla z hľadiska emisie plynných znečisťujúcich látok z motora podľa predpisu č. 83  
 
Homologizácia č. .................      rozšírenie č. ..................... 
 
 1.  Kategória typu vozidla (M1, N1, atď.): ................................................................................   1.1. Hybridné elektrické vozidlo : áno/nie 2
/ 
 1.1.1. Kategória hybridného elektrického vozidla nabíjanie mimo vozidla/vo vozidle 2
/ 
 1.1.2. Prepínač režimu prevádzky : s/bez 2
/  
 2.  Požiadavky motora na palivo: motorová nafta/benzín/LPG, CNG: 2
/ ................................  
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/311
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 80  3.  Obchodný názov alebo značka vozidla:................................................................................  
 4.  Typ vozidla: .................... Typ motora: ..........................................................................   5.  Názov a adresa výrobcu:.................................................................................................   6.  Meno a adresa prípadného zástupcu výrobcu:   7.  Pohotovostná (vlastná) hmotnosť vozidla: .....................................................................   7.1. Referenčná hmotnosť vozidla:........................................................................................   8.  Maximálna hmotnosť vozidla:........................................................................................   9.  Počet sedadiel (vrátane sedadla vodiča): ........................................................................   10.  Prevodovka  10.1. Manuálna alebo automatická prevodovka alebo prevodovka s plynule meniteľným 
prevodom: 2
/ 3/ ...............................................................................................................  
 10.2. Počet prevodových stupňov: ...........................................................................................   10.3. Prevodové stupne prevodovky: 2
/  
  
Prvý stupeň N/V: ......................................................................................................  Druhý stupeň N/V: ...................................................................................................  Tretí stupeň N/V:......................................................................................................  Štvrtý stupeň N/V:....................................................................................................  Piaty stupeň N/V: .....................................................................................................  Koncový prevodový stupeň:.....................................................................................  Rozsah rozmerov pneumatík:...................................................................................  Obvod valenia pneumatík použitých pre skúšku typu I: ..........................................  L 375/312 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 81  
 
Pohon kolies: predných, zadných, 4 x 4: 2
/ .............................................................  
 
11. Vozidlo predvedené na skúšku dňa: .................................................................................   12. Technická služba vykonávajúca homologizačné skúšky:.................................................   13. Dátum protokolu vydaného touto službou:.......................................................................   14.  Číslo protokolu vydaného touto službou: ........................................................................   15. Homologizácia udelená/odmietnutá/rozšírená/odobratá 2
/...............................................  
 16.  Výsledky skúšok: .......................................................................................................... ....  
 16.1. Skúška typu I: .......................................................................................................... ........  
 
 
Znečisťujúca 
látka  
CO 
(g/k m)   
HC 
(g/k m)   
NO x  
(g/k m)   HC + NO
x  (1) 
(g/k m)   Tuhé častice (1) 
(g/k m)
 
 
         
          
  
 
namer ané
 
 
         
          
 
         
 
v ypočítané s 
fa ktorom zhoršenia (DF)
 
 
         
 
(1)  Len pre vozidlá so vznetovými motormi. 
 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/313
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 82  16.1.1. V prípade vozidiel na LPG a NG. 
 16.1.1.1. Zopakovať tabuľku pre všetky referenčné plyny LPG alebo NG udávajúcu, či boli 
výsledky namerané alebo vypočítané.  V prípade vozidiel konštruovaných na pohon 
benzínom alebo LPG alebo NG: zopakovať údaje pre benzín a pre všetky referenčné plyny LPG alebo NG. 
 
16.1.1.2. Homologizačné číslo základného vozidla, ak vozidlo patrí do radu vozidiel:.........   16.1.1.3. Pomery výsledkov emisií „r“ pre rad v prípade plynných palív pre každú 
znečisťujúcu látku: 
 16.1.2. V prípade externe nabíjateľného (OVC) hybridného elektrického vozidla:   16.1.2.1. Zopakovať tabuľku pre obe skúšobné podmienky špecifikované v bodoch 3.1 a 3.2 
prílohy 14.   
  
 
16.1.2.2. Zopakovať tabuľku pre vážené hodnoty stanovené podľa bodov 3.1.4 alebo 3.2.4 
prílohy 14. ...............................................................................................................  
 16.2. Skúška typu II: 2
/ 
 CO: ............... % pri voľnobežných otáčkach: .................................................min-1 
 (merané pri výfuku).  16.3. Skúška typu III: 2
/ ....................................................................................................  
 16.4. Skúška typu IV: 2
/.....................................................................................  g/skúšku 
 16.5. Skúška typu V:  Životnosť .......................................................................................   16.5.1. Druh skúšky životnosti: 80 000 km/nevykonáva sa: 2
/  
 16.5.2. Faktory zhoršenia (DF): vypočítané/stanovené 2
/ 
Uviesť hodnoty:........................................................................................................  L 375/314 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 83  
 
 
16.6.  Skúška typu VI: 2
/....................................................................................................  
 
 
  CO (g/ k m)
  HC (g/ k m)
 
 Na meraná hodnota
     
 
16.7. Skúška OBD  16.7.1. Písomný opis a/alebo výkres indikátora por uchy (MI) : ...........................................  
  16.7.2. Zoznam a funkcie všetkých komponentov monitorovaných systémom OBD: 
............................................................................................................................... ...  
 16.7.3. Písomný opis (všeobecný princíp činnosti):  16.7.3.1. Detekcie zlyhania zapaľovania: ...............................................................................   16.7.3.2.  Monitorovania katalyzátora:.....................................................................................   16.7.3.3. Monitorovania kyslíkového snímača:.......................................................................   16.7.3.4.  Ostatných komponentov monitorovaných systémom OBD:....................................   16.7.3.5. Monitorovania filtra častíc: ......................................................................................   16.7.3.6.  Monitorovania ovládacieho prvku elektronického systému prívodu paliva: ...........   16.7.3.7. Ostatných komponentov monitorovaných systémom OBD:....................................   16.7.4. Kritériá aktivácie MI (pevný počet jazdných cyklov alebo štatistická metóda): .....  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/315
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 84   
16.7.5. Zoznam všetkých používaných výstupných kódov a formátov OBD (s vysvetlením 
každého z nich):........................................................................................................  
 17. Hodnoty emisií pri skúšaní spôsobilosti na cestnú premávku .................................    
 
Sk úš ka   Hodnota CO 
(% obj em u)
  
La mbda (1)   Otáčk y m otora 
(m i n  
-1)  
Tepl ota 
mo torového 
oleja 
(°C) 
 
Sk úš ka pri 
voľnobeh u s  nízk y m i  
otáčka mi   
  N/ A
     
 Sk úš ka pri 
voľnobeh u s  v y sok ý m i otáčka m i
  
       
 
(1) Vzorec na výpočet Lambdy: pozri bod 5.3.7.3 tohto predpisu. 
 
 18.  Umiestnenie homologizačnej značky na vozidle: ....................................................   19. Miesto:.................................................................................................................... ..  
 20.  Dátum: .................................................................................................................... ..  
 21.  Podpis: .................................................................................................................. ...  
 
_____________________  1
/   Rozlišovacie číslo štátu, ktorý udelil/rozšíril/odmietol/odobral homologizáciu (pozri 
ustanovenia o homologizácii v tomto predpise). 2
/    Nehodiace sa prečiarknuť. 
3/    V prípade vozidiel vybavených automatickými radiacimi prevodovkami, uviesť všetky 
príslušné technické údaje.  L 375/316 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 85 Príloha 2 – doplnok 1 
 
Príloha 2 – Doplnok 1
 
 
INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA OBD 
 Podľa požiadavky bodu 4.2.11.2.7.6 informačného dokumentu v prílohe 1 k tomuto predpisu, informácie v tomto doplnku poskytne výrobca vozidla, aby bola možná výroba OBD-kompatibilných náhradných alebo servisných dielov a diagnostických nástrojov a skúšobného zariadenia.  Takéto informácie nemusí výrobca vozidla poskytnúť, ak sú predmetom práv týkajúcich sa duševného vlastníctva alebo predstavujú špecifické know-how výrobcu alebo dodávateľov OEM.  Na požiadanie sa tento doplnok nediskriminačným spôsobom sprístupní všetkým zainteresovaným výrobcom komponentov, diagnostických nástrojov alebo skúšobného zariadenia. 
 
1. Opis typu a počtu predkondicionovacích cyklov použitých na pôvodnú homologizáciu 
vozidla. 
 2. Opis typu demonštračného cyklu OBD použitého na pôvodnú homologizáciu vozidla pre 
komponenty monitorované systémom OBD. 
 3. Komplexný dokument opisujúci všetky snímané komponenty, ktoré sú v rámci koncepcie 
zisťovania funkčných porúch a aktivácie indi kátorov porúch (MI) (pevný po čet jazdných 
cyklov alebo štatistická metóda), vrátane zoznamu relevantných sekundárnych zisťovaných parametrov pre každý komponent, monitorované systémom OBD.  Zoznam všetkých výstupných kódov a použitých formátov OBD (vždy s vysvetlením) pre jednotlivé emisie vzťahujúce sa na komponenty hnacej sústavy a jednotlivé komponenty, ktoré sa nevzťahujú na emisie, keď sa monitorovanie komponentov používa na aktiváciu MI.  Musí sa poskytnúť najmä podrobné vysvetlenie údajov uvedených v moduse $05 Skúška ID $21 až FF a údajov uvedených v moduse $06.  V prípade typov vozidiel, ktoré používajú komunikačné spojenie v súlade s ISO 15765-4 „Cestné vozidlá, diagnostika siete operátora oblasti – časť 4: Požiadavky na systémy týkajúce sa emisií“, sa musí poskytnúť podrobné vysvetlenie údajov uvedených v moduse $06 Skúška ID $00 až FF, pre každú monitorovanú ID systému OBD. 
 Tieto informácie môžu byť poskytnuté napríklad vo forme nasledujúcej tabuľky:  
Ko mponen
t Poruch
ov ý kód  Koncepcia 
mo nitorova n
ia Kritériá 
zisťo vania 
porúch  Kritériá 
akti vácie 
MI Sek undárne 
parametre  Predkondicionov
anie De mon štračná 
sk úš ka  
Katal yzátor  P04 20  Sig nál y 
k y slí kové ho 
sní m ača 1 a 
2 Rozdiel 
me d z i  
sig nál m i 
k y slí kové ho 
sní m ača 1 a 
2 3. cy klu sOtáčk y m otora, 
zaťaženie 
mo tora, A/F 
mod us, teplota 
katal y zátora  D v a  cyk ly ty pu  I  Typ I 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/317
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 86  
 
Príloha 3  
 
USPORIADANIE HOMOLOGIZAČNEJ ZNAČKY 
 Homologizácia B (Riadok A) 1
/ - Vozidlá homologizované podľa úrovní emisií plynných 
znečisťujúcich látok vyžadovaných pre motory poháňané benzínom (bezolovnatým) alebo bezolovnatým benzínom a buď LPG alebo NG.   
 
 
Uvedená homologizačná značka pripevnená na vozidlo v súlade s bodom 4 tohto predpisu udáva, že 
tento typ vozidla bol homologizovaný v Spojenom kráľovstve (E11) podľa predpisu č. 83 pod 
homologizačným číslom 052439.  Toto homologizačné číslo znamená, že v čase udelenia 
homologizácie predpis č. 83 už obsahoval sériu zmien 05 a boli splnené limity pre skúšku typu I 
uvedené v riadku A (2000) tabuľky v bode 5.3.1.4 tohto predpisu. 
 
Homologizácia B (Riadok B)  1/ - Vozidlá homologizované podľa úrovní emisií plynných 
znečisťujúcich látok vyžadovaných pre motory poháňané benzínom (bezolovnatým) alebo buď 
bezolovnatým benzínom alebo LPG alebo NG.  
 
 
 
 
Uvedená homologizačná značka pripevnená na vozidlo v súlade s bodom 4 tohto predpisu udáva, že 
tento typ vozidla bol homologizovaný v Spojenom kráľovstve (E11) podľa predpisu č. 83 pod 
homologizačným číslom 052439.  Toto homologizačné číslo znamená, že v čase udelenia 
homologizácie predpis č. 83 už obsahoval sériu zmien 05 a boli splnené limity pre skúšku typu I 
uvedené v riadku B (2005) tabuľky v bode 5.3.1.4 tohto predpisu. 
 L 375/318 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 87 Príloha 2 – doplnok 1 
 
Homologizácia C (Riadok A)  1/ - Vozidlá homologizované podľa úrovní emisií plynných 
znečisťujúcich látok vyžadovaných pre motory poháňané motorovou naftou.  
 
 
 
Uvedená homologizačná značka pripevnená na vozidlo v súlade s bodom 4 tohto predpisu udáva, že 
tento typ vozidla bol homologizovaný v Spojenom kráľovstve (E11) podľa predpisu č. 83 pod 
homologizačným číslom 052439.  Toto homologizačné číslo znamená, že v čase udelenia 
homologizácie predpis č. 83 už obsahoval sériu zmien 05 a boli splnené limity pre skúšku typu I 
uvedené v riadku A (2000) tabuľky v bode 5.3.1.4 tohto predpisu. 
 
Homologizácia C (Riadok B)  1/ - Vozidlá homologizované podľa úrovní emisií plynných 
znečisťujúcich látok vyžadovaných pre motory poháňané motorovou naftou. 
 
 
 
Uvedená homologizačná značka pripevnená na vozidlo v súlade s bodom 4 tohto predpisu udáva, že 
tento typ vozidla bol homologizovaný v Spojenom kráľovstve (E11) podľa predpisu č. 83 pod 
homologizačným číslom 052439.  Toto homologizačné číslo znamená, že v čase udelenia 
homologizácie predpis č. 83 už obsahoval sériu zmien 05 a boli splnené limity pre skúšku typu I 
uvedené v riadku B (2005) tabuľky v bode 5.3.1.4 tohto predpisu. 
 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/319
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 88  
Homologizácia D, (Riadok A)  1/ - Vozidlá homologizované podľa úrovní emisií plynných 
znečisťujúcich látok vyžadovaných pre motory poháňané LPG alebo NG. 
 
 
 
Uvedená homologizačná značka pripevnená na vozidlo v súlade s bodom 4 tohto predpisu udáva, že 
tento typ vozidla bol homologizovaný v Spojenom kráľovstve (E11) podľa predpisu č. 83 pod 
homologizačným číslom 052439.  Toto homologizačné číslo znamená, že v čase udelenia 
homologizácie predpis č. 83 už obsahoval sériu zmien 05 a boli splnené limity pre skúšku typu I 
uvedené v riadku A (2000) tabuľky v bode 5.3.1.4 tohto predpisu. 
 
 
Homologizácia D, (Riadok B)  1/- Vozidlá homologizované podľa úrovní emisií plynných 
znečisťujúcich látok vyžadovaných pre motory poháňané LPG alebo NG. 
 
 
 
Uvedená homologizačná značka pripevnená na vozidlo v súlade s bodom 4 tohto predpisu udáva, že 
tento typ vozidla bol homologizovaný v Spojenom kráľovstve (E11) podľa predpisu č. 83 pod 
homologizačným číslom 052439.  Toto homologizačné číslo znamená, že v čase udelenia 
homologizácie predpis č. 83 už obsahoval sériu zmien 05 a boli splnené limity pre skúšku typu I 
uvedené v riadku B (2005) tabuľky v bode 5.3.1.4 tohto predpisu. 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
__________________ 
1/ Pozri body 2.19 a 5.3.1.4 tohto predpisu.L 375/320 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 89 Príloha 2 – doplnok 1 
 
Príloha 4
 
 
SKÚŠKA TYPU I 
 
(Overenie výfukových emisií po studenom štarte) 
 
1. ÚVOD 
 
V tejto prílohe sa opisuje postup skúšky typu I definovanej v bode 5.3.1 tohto 
predpisu.  Keď sa použije ako referenčné palivo LPG alebo NG, uplatňujú sa navyše 
ustanovenia prílohy 12.  Keď je vozidlo vybavené periodicky regeneratívnym 
systémom podľa definície v bode 2.20 tohto predpisu, uplatňujú sa ustanovenia prílohy 
13. 
 
2.  PRACOVNÝ CYKLUS NA DYNAMOMETRI 
 
2.1.  Opis cyklu  
 
Pracovný cyklus na dynamometri je opísaný v doplnku 1 k tejto prílohe. 
 
2.2. Všeobecné podmienky, za ktorých sa vykonáva cyklus  
 
Ak je nutné stanoviť, ako najlepšie uviesť do činnosti ovládače akcelerátora a brzdy 
tak, aby sa dosiahol cyklus približujúci sa teoretickému cyklu v predpísaných limitoch, 
musia byť vykonané predbežné skúšobné cykly. 
 
2.3.  Použitie prevodovky  
 
2.3.1. Ak maximálna rýchlosť, ktorá môže byť dosiahnutá pri prvom prevodovom stupni, je 
nižšia ako 15 km/h, použije sa druhý, tretí a štvrtý prevodový stupeň pre základné 
mestské cykly (časť jedna), a druhý, tretí, štvrtý a piaty prevodový stupeň pre 
mimomestský cyklus (časť dva). Druhý, tretí a štvrtý prevodový stupeň môžu byť tiež 
použité pre mestský cyklus (časť jedna), a druhý, tretí, štvrtý a piaty prevodový stupeň 
pre mimomestský cyklus (časť dva), ak inštrukcie pre jazdu vozidla doporučujú 
začínať s druhým prevodovým stupňom na rovine, alebo ak je prvý prevodový stupeň 
v pokynoch definovaný ako stupeň vyhradený pre terénne jazdy, nízku rýchlosť alebo 
ťahanie prívesov. 
 
V prípade vozidiel, ktoré nedosiahnu zrýchlenie a maximálne hodnoty rýchlosti 
požadované na prevádzkový cyklus, sa musí naplno zošliapnuť akcelerátor až dovtedy, 
kým sa znovu nedosiahne požadovaná prevádzková krivka. Odchýlky od 
prevádzkového cyklu musia byť zaznamenané v protokole o skúške. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/321
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 90  
2.3.2. Vozidlá vybavené poloautomatickými prevodovkami sa skúšajú s použitím 
prevodových stupňov, ktoré sa obvykle používajú na jazdu a radenie prevodových 
stupňov sa vykonáva zhodne s pokynmi výrobcu. 
 
2.3.3.  Vozidlá vybavené automatickými prevodovkami sa skúšajú so zaradeným najvyšším 
prevodovým stupňom („jazda“). Akcelerátor musí byť použitý takým spôsobom, aby 
sa dosiahlo najkonštantnejšie možné zrýchlenie, umožňujúce zaradenie jednotlivých 
prevodových stupňov v normálnom postupe. Okrem toho sa neuplatňujú body zmien 
prevodových stupňov uvedené v doplnku I k tejto prílohe; zrýchľovanie musí 
prebiehať v perióde reprezentovanej priamkou spájajúcou koniec každej periódy 
voľnobehu s počiatkom nasledujúcej periódy stálej rýchlosti. Uplatňujú sa tolerancie 
uvedené v bode 2.4 ďalej. 
 
2.3.4. Vozidlá vybavené rýchlobehom, ktorý vodič môže uviesť do činnosti, sa skúšajú s 
rýchlobehom vyradeným z činnosti pri mestskom cykle (časť jedna) a s rýchlobehom v 
činnosti pri mimomestskom cykle (časť dva). 
 
2.3.5.  Na žiadosť výrobcu v prípade typu vozidla, ktorého voľnobežné otáčky motora sú 
vyššie než otáčky, ktoré by nastali počas činností 5, 12 a 24 základného mestského 
cyklu (časť jedna), môže byť počas predchádzajúcej činnosti spojka vypnutá. 
 
2.4.  Tolerancie  
 
2.4.1. Pripúšťa sa odchýlka ± 2 km/h medzi nameranou rýchlosťou a teoretickou rýchlosťou 
pri zrýchľovaní, pri konštantnej rýchlosti a pri spomaľovaní za použitia bŕzd vozidla. 
Ak spomaľuje vozidlo rýchlejšie bez použitia bŕzd, uplatňujú sa len požiadavky bodu 
6.5.3. Tolerancie rýchlosti väčšie ako sú predpísané, sa akceptujú počas zmien fázy za 
predpokladu, že tolerancie nie sú nikdy prekročené o viac ako 0,5 s pri akejkoľvek 
príležitosti. 
 
2.4.2. Časové tolerancie sú ± 1,0 s. Tieto tolerancie platia rovnako pre začiatok a pre koniec 
každej periódy radenia prevodových stupňov 1 / pre mestský cyklus (časť jedna) a pre 
činnosti č. 3, 5 a 7 mimomestského cyklu (časť dva). 
 
2.4.3. Rýchlostné a časové tolerancie sa kombinujú, ako je uvedené v doplnku 1 k tejto prílohe.
   
 
 
 
 
 
 
 
__________________ 
1/ Je potrebné poznamenať, že povolené dve sekundy zahŕňajú čas na preradenie prevodového 
stupňa, a ak je to potrebné, určitý čas na dobehnutie cyklu. L 375/322 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 91 Príloha 2 – doplnok 1 
 
3.  VOZIDLO A PALIVO 
  
3.1.  Skúšané vozidlo  
 
3.1.1.  Vozidlo musí byť predvedené v dobrom mechanickom stave. Musí byť zabehnuté a 
musí mať najazdené pred skúškou aspoň 3 000 km. 
 
3.1.2.  Výfukové zariadenie nesmie vykazovať akúkoľvek netesnosť, vedúcu k zníženiu 
množstva zbieraného plynu, ktorého množstvo musí zodpovedať množstvu 
vychádzajúcemu z motora. 
 
3.1.3. Môže byť overená tesnosť systému nasávania, aby sa zaistilo, že karburácia nie je 
ovplyvnená náhodným nasávaním vzduchu. 
 
3.1.4.  Nastavenie motora a ovládacích zariadení vozidla musí byť také, ako predpíše 
výrobca. Táto požiadavka sa takisto uplatňuje najmä na nastavenie voľnobehu (otáčky 
a obsah oxidu uhoľnatého vo výfukových plynoch), na zariadenie pre štart za studena a 
na systém regulácie emisií znečisťujúcich látok výfukových plynov. 
 
3.1.5.  Vozidlo, ktoré má byť skúšané, alebo ekvivalentné vozidlo, musí byť, ak je to 
nevyhnutné, vybavené zariadením umožňujúcim meranie charakteristických 
parametrov, potrebných na nastavenie dynamometra v súlade s bodom 4.1.1 tejto 
prílohy. 
 
3.1.6.  Technická služba zodpovedná za skúšky môže overiť, či výkon vozidla zodpovedá 
údajom výrobcu, či môže byť použité na normálnu prevádzku, a najmä či je schopné 
štartovať za studena i za tepla. 
 
3.2.  Palivo  
 
 Pri skúšaní vozidla z hľadiska limitných hodnôt emisií uvedených v riadku A tabuľky 
v bode 5.3.1.4 tohto predpisu, vhodné referenčné palivo musí spĺňať špecifikácie 
stanovené v bode 1 prílohy 10, alebo v prípade plynných referenčných palív buď v bode 1.1.1 alebo 1.2 prílohy 10a. 
 
Pri skúšaní vozidla z hľadiska limitných hodnôt emisií uvedených v riadku B tabuľky 
v bode 5.3.1.4 tohto predpisu, vhodné referenčné palivo musí spĺňať špecifikácie 
stanovené v bode 2 prílohy 10, alebo v prípade plynných referenčných palív buď v 
bode 1.1.2 alebo 1.2 prílohy 10a. 
 
3.2.1.  Vozidlá, ktoré sú poháňané benzínom alebo LPG alebo NG, sa skúšajú podľa prílohy 
12 s vhodným(i) referenčným(i) palivom(-ami), podľa prílohy 10a. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/323
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 92  
4.  SKÚŠOBNÉ ZARIADENIE 
  
4.1.  Dynamometer  
 
4.1.1.  Dynamometer musí byť schopný simulovať jazdné zaťaženie v rámci jednej z týchto 
klasifikácií: 
 
dynamometer so stanovenou krivkou zaťaženia, t.j. dynamometer, ktorého fyzikálne 
charakteristiky zabezpečujú stanovený tvar krivky zaťaženia; 
 
dynamometer s nastaviteľnou krivkou zaťaženia, t.j. dynamometer aspoň s dvoma 
parametrami jazdného zaťaženia, ktoré môžu byť prispôsobené tvaru krivky zaťaženia. 
 
4.1.2.  Nastavenie dynamometra nesmie byť ovplyvnené časom. Nesmie vyvolávať 
akékoľvek vibrácie znateľné vo vozidle, ktoré by mohli zhoršiť normálne činnosti 
vozidla. 
 
4.1.3.  Musí byť vybavený prostriedkami na simuláciu zotrvačnej hmotnosti a zaťaženia. 
Simulátory sú pripojené k prednému valcu v prípade dvojvalcového dynamometra. 
 
4.1.4.  Presnosť 
 
4.1.4.1.  Musí byť možnosť merať a odčítať indikované zaťaženie s presnosťou ±  5 %. 
 
4.1.4.2.  V prípade dynamometra so stanovenou krivkou zaťaženia presnosť nastavenia 
zaťaženia pri 80 km/h musí byť ± 5 %. V prípade dynamometra s nastaviteľnou 
krivkou zaťaženia presnosť zhodnosti zaťaženia dynamometra s jazdným zaťažením 
musí byť ± 5 % pri 120, 100, 80, 60 a 40 km/h a ± 10 % pri 20 km/h. Pri nižších 
rýchlostiach musí byť absorpcia dynamometrom kladná.  
 
4.1.4.3.  Musí byť známa celková zotrvačná hmotnosť rotujúcich častí (vrátane prípadnej 
simulovanej zotrvačnej hmotnosti) a musí byť v rozmedzí ± 20 kg triedy zotrvačnej 
hmotnosti pre skúšku. 
 
4.1.4.4.  Rýchlosť vozidla musí byť meraná podľa rýchlosti otáčania valca (predného valca v 
prípade dvojvalcového dynamometra). Musí byť meraná s presnosťou ± 1 km/h pri 
rýchlostiach nad 10 km/h. 
 
4.1.4.5.  Skutočná rýchlosť vozidla musí byť meraná podľa rýchlosti otáčania valca (predného 
valca v prípade dvojvalcového dynamometra). 
 
4.1.5.  Nastavenie zaťaženia a zotrvačnej hmotnosti 
 
4.1.5.1. Dynamometer so stanovenou krivkou zaťaženia: simulátor zaťaženia musí byť 
nastavený tak, aby absorboval výkon pôsobiaci na hnacie kolesá pri stálej rýchlosti 80 
km/h a absorbovaný výkon má byť zaznamenaný pri rýchlosti 50 km/h. Prostriedky, 
ktorými je toto zaťaženie stanovené a nastavené, sú opísané v doplnku 3 tejto prílohy. L 375/324 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 93 Príloha 2 – doplnok 1 
 
 
4.1.5.2. Dynamometer s nastaviteľnou krivkou zaťaženia: simulátor zaťaženia musí byť 
nastavený tak, aby absorboval výkon pôsobiaci na hnacie kolesá pri stálych 
rýchlostiach 120, 100, 80, 60, 40 a 20 km/h. Prostriedky, ktorými je toto zaťaženie 
stanovené a nastavené, sú opísané v doplnku 3 tejto prílohy. 
 
4.1.5.3. Zotrvačná hmotnosť 
 
V prípade dynamometrov s elektrickou simuláciou zotrvačnej hmotnosti musí byť 
preukázané, že sú rovnocenné so systémami mechanickej zotrvačnej hmotnosti. 
Prostriedky, ktorými sa ekvivalencia stanovuje, sú opísané v doplnku 4 tejto prílohy. 
 
4.2. Systém odberu vzorky výfukových plynov  
 
4.2.1. Systém odberu vzorky výfukových plynov musí umožniť merať skutočné množstvá 
znečisťujúcich látok emitovaných vo výfukových plynoch, ktoré sa majú merať.  
Systém, ktorý sa má použiť je systémom odberu pri konštantnom objeme (CVS).  To 
vyžaduje, aby sa výfukové plyny vozidla nepretržite riedili okolitým vzduchom za 
regulovaných podmienok.  Pri koncepcii merania odberu pri konštantnom objeme 
musia byť splnené dve podmienky: musí byť meraný celkový objem zmesi 
výfukových plynov a riediaceho vzduchu a pre analýzu musí byť nepretržite 
odoberaná proporcionálna vzorka tohto objemu.  Množstvá emitovaných 
znečisťujúcich látok sa stanovujú z koncentrácií vzorky a sú korigované o obsah 
znečisťujúcich látok v okolitom vzduchu a z celkového prietoku po dobu skúšobnej 
periódy. 
 
Úroveň emisií tuhých častíc sa určuje použitím vhodných filtrov na oddelenie častíc z 
úmernej časti prietoku počas skúšky a zistením ich množstva gravimetricky podľa 
bodu 4.3.1.1. 
 
4.2.2.  Prietok systémom musí byť dostatočný, aby sa vylúčila kondenzácia vody za všetkých 
podmienok, ktoré môžu nastať v priebehu skúšky, ako je definované v doplnku 5 tejto 
prílohy. 
 
4.2.3. V doplnku 5 sa uvádzajú príklady troch typov systému odberu plynov s konštantným 
objemom, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v tejto prílohe. 
 
4.2.4. Zmes plynu a vzduchu musí byť v bode S2 odberovej sondy homogénna. 
 
4.2.5. Sonda musí odoberať hodnovernú vzorku riedených výfukových plynov. 
 
4.2.6. Systém musí byť plynotesný.  Konštrukcia a materiály musia byť také, aby systém 
neovplyvnil koncentráciu znečisťujúcich látok v zriedených výfukových plynoch. V 
prípade, že niektorý komponent (výmenník tepla, dúchadlo, atď.) mení koncentráciu 
akejkoľvek znečisťujúcej látky v zriedenom plyne, musí byť odber vzoriek pre túto 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/325
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 94  
znečisťujúcu látku vykonaný pred týmto komponentom, ak problém nemôže byť 
vyriešený inak. 
 
4.2.7. Ak je skúšané vozidlo vybavené výfukovým potrubím obsahujúcim viac vetiev, 
spojovacie trúbky musia byť pripojené čo možno najbližšie k vozidlu, ale tak, aby 
neovplyvňovali činnosť vozidla. 
 
4.2.8. Kolísanie statického tlaku vo výstupnej(-ných) výfukovej(-ých) trubici(-iach) vozidla 
musí zostať v rozmedzí ± 1,25 kPa kolísania statického tlaku nameraného pri jazdnom 
cykle dynamometra, keď vstup(-y) nie je(nie sú) pripojený(-é) k zariadeniu. Systémy 
odberu, schopné udržiavať statický tlak v rozmedzí ± 0,25 kPa sa použijú vtedy, ak v 
písomnej žiadosti výrobcu predloženej príslušnému orgánu udeľujúcemu 
homologizáciu výrobca zdôvodní potrebu užšej tolerancie. Protitlak musí byť meraný 
vo výfukovom potrubí čo možno najbližšie k jeho koncu alebo v jeho predĺžení, ktoré 
má ten istý priemer. 
 
4.2.9. Rôzne ventily, používané k usmerneniu výfukových plynov, musia byť typu 
rýchlonastaviteľného a rýchločinného. 
 
4.2.10. Vzorky plynov sa zhromažďujú v odberových vakoch zodpovedajúcej kapacity. Tieto 
vaky musia byť vyrobené z takých materiálov, ktoré po 20 minútach skladovania 
nemenia obsah plynnej znečisťujúcej látky o viac než ± 2 %. 
 
4.3. Analytické vybavenie  
 
4.3.1. Ustanovenia 
 
4.3.1.1. Plynné znečisťujúce látky musia byť analyzované nasledovnými prístrojmi: 
 
Analýza oxidu uhoľnatého (CO) a oxidu uhličitého (CO 2): 
analyzátor oxidu uhoľnatého a oxidu uhličitého musí byť nedisperzný analyzátor s 
absorpciou v infračervenej oblasti (NDIR). 
 
Analýza uhľovodíkov (HC) - zážihové motory: 
analyzátorom uhľovodíkov musí byť analyzátor s ionizáciou plameňom (FID), 
kalibrovaný propánom vyjadreným ekvivalentom k atómom uhlíka (C 1). 
 
Analýza uhľovodíkov (HC) - vznetové motory: 
analyzátorom uhľovodíkov musí byť analyzátor s ionizáciou plameňom, s detektorom, 
ventilmi, potrubím, atď., zohriaty na 463 K (190°C) ± 10 K (HFID). Musí byť 
kalibrovaný propánom vyjadreným ekvivalentom k atómov uhlíka (C 1). 
 
Analýza oxidov dusíka (NO x): 
analyzátorom oxidov dusíka musí byť buď chemoluminiscenčný analyzátor (CLA) 
alebo nedisperzný analyzátor s rezonančnou absorpciou v ultrafialovej oblasti 
(NDUVR), oba typy s konvertorom No x-NO. L 375/326 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 95 Príloha 2 – doplnok 1 
 
 
Tuhé častice - gravimetrické stanovenie zachytených tuhých častíc: 
 
Tieto tuhé častice sa v každom prípade zberajú pomocou dvoch filtrov sériovo 
montovaných do prietoku vzorkovacieho plynu. Množstvo častíc zachytených každým 
párom filtrov je nasledujúce: 
 
 
 
kde: 
 
V ep : prietok filtrami; 
 
V mix  : prietok tunelom; 
 
M : hmotnosť tuhých častíc (g/km); 
 
M limit  : limitná hmotnosť tuhých častíc (platná limitná hmotnosť, g/km); 
 
m : hmotnosť tuhých častíc zachytených filtrami (g); 
 
d : vzdialenosť zodpovedajúca pracovnému cyklu (km).
  
 
Pomer vzorky tuhých častíc (V ep/V mix) sa upraví tak, že pre M = M limit, 1 ≤ m ≤ 5 mg  
(keď sú použité filtre s priemerom 47 mm). 
 
Povrch filtrov je z hydrofóbneho materiálu, inertného voči komponentom 
výfukového plynu (filtre so sklenými vláknami potiahnutými fluorouhlíkom alebo 
ekvivalentné). 
 
4.3.1.2. Presnosť 
 
Analyzátory musia mať merací rozsah kompatibilný s presnosťou vyžadovanou na 
meranie koncentrácie znečisťujúcich látok vo vzorke výfukových plynov. 
 
Chyba merania nesmie presahovať ± 2 % (vnútorná chyba analyzátora), bez ohľadu 
na skutočnú hodnotu ciachovaných (kalibračných) plynov. 
 
V prípade koncentrácií menších ako 100 ppm nesmie chyba merania presahovať ± 2 
ppm. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/327
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 96  
 
Vzorka okolitého vzduchu musí byť meraná tým istým analyzátorom s primeraným 
rozsahom. 
 
Mikrogramová váha používaná na stanovenie váhy všetkých filtrov musí mať 
presnosť 5 µg (štandardná odchýlka) a schopnosť odčítania 1 µg. 
 
4.3.1.3.  Ľadový filter 
 
Pred analyzátormi nesmie byť použité žiadne zariadenie na vysúšanie plynov, kým 
sa nepreukáže, že nemá vplyv na obsah znečisťujúcich látok v prúde plynov. 
 
4.3.2.  Zvláštne požiadavky pre vznetové motory 
 
Musí byť použité ohrievané vedenie odberu vzorky pre plynulú analýzu HC s 
detektorom s ionizáciou plameňom (HFID), vrátane zapisovacieho prístroja (R). 
Priemerná koncentrácia meraných uhľovodíkov musí byť stanovená integráciou. 
Počas skúšky musí byť teplota ohrievaného vedenia odberu vzorky udržiavaná na 
463 K (190°C) ± 10 K. Ohrievané vedenie vzorky musí byť vybavené ohrievaným 
filtrom (Fh), s účinnosťou 99 % na častice ≥ 0,3 µm, na odlučovanie všetkých tuhých 
častíc z plynulého analyzovaného prúdu plynu. 
 
Doba odozvy systému odberu vzorky (od sondy k vstupu do analyzátora) nesmie byť 
dlhšia ako štyri sekundy. 
 
HFID musí byť použitý so systémom konštantného prúdenia (výmenník tepla), aby 
sa zabezpečila reprezentatívna vzorka, pokiaľ sa nevykonáva kompenzácia kolísania 
prietoku CFV alebo CFO. 
 
Zariadenie na odber častíc sa skladá z riediaceho tunela, odberovej sondy, filtračnej 
jednotky, čerpadla pre čiastkový prúd, regulátora prietoku a prietokomeru. Čiastkový 
tok pre odber častíc sa vedie dvoma filtrami montovanými v sérii. Sonda na skúšanie 
toku plynu, z ktorého sa odoberajú tuhé častice, musí byť umiestnená v riediacom 
trakte tak, aby sa mohol odoberať reprezentatívny tok plynu z homogénnej zmesi 
vzduchu s výfukovým plynom a aby sa zabezpečilo, že bezprostredne pred filtrom na 
tuhé častice nepresiahne teplota zmesi vzduchu a výfukového plynu hodnotu 325 K 
(52 °C). Teplota toku plynu v prietokomere nesmie kolísať o viac ako ± 3 K a 
hmotnosť prietoku nesmie kolísať o viac ako  ± 5 %. Ak dôjde k neprípustnej zmene 
prietoku z dôvodu nadmerného zaťaženia filtra, skúška sa musí prerušiť. Pri 
opakovaní skúšky sa musí zmenšiť prietok a/alebo použiť väčší filter. Filtre sa musia 
z komory odstrániť najskôr jednu hodinu pred začiatkom skúšky. 
 
Potrebné filtre na tuhé častice musia byť kondicionované (z hľadiska teploty a 
vlhkosti) v otvorenej nádobe, ktorá bola chránená pred vstupom prachu po dobu 
aspoň 8 a maximálne 56 hodín pred skúškou v komore s klimatizovaným vzduchom.  L 375/328 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 97 Príloha 2 – doplnok 1 
 
Po tomto kondicionovaní sa nepoužité filtre odvážia a potom skladujú do doby 
použitia.  Ak filtre nie sú použité v priebehu jednej hodiny po vybraní z komory na 
váženie, odvážia sa znovu. 
 
Jednohodinový limit môže byť nahradený osemhodinovým, ak sú splnené jedna 
alebo obe nasledujúce podmienky: 
 
stabilizovaný filter je umiestnený a uchovávaný v utesnenom držiaku filtra s 
uzavretými koncami; alebo stabilizovaný filter je umiestnený v utesnenom držiaku, 
ktorý je potom ihneď umiestnený do vedenia odberu vzoriek, cez ktoré nič neprúdi. 
 
 
4.3.3. Kalibrácia 
 
Každý analyzátor musí byť kalibrovaný tak často, ako je nutné a v každom prípade 
mesiac pred skúškou homologizácie a aspoň každých šesť mesiacov na overovanie 
zhody výroby. 
 
Metóda kalibrácie, ktorá sa má použiť, je opísaná v doplnku 6 k tejto prílohe pre 
analyzátory uvedené v bode 4.3.1. 
 
4.4. Meranie objemu  
 
4.4.1. Metóda merania celkového objemu zriedených výfukových plynov zahrnutých v 
systéme odberu s konštantným objemom musí byť taká, aby presnosť merania bola ± 
2 %. 
 
4.4.2. Kalibrácia zariadenia na odber vzoriek s konštantným objemom 
 
Zariadenie na meranie objemu v systéme odberu vzoriek s konštantným objemom 
musí byť ciachované metódou zabezpečujúcou predpísanú presnosť a pri frekvencii 
postačujúcej na dodržanie takej presnosti. 
 
Príklad ciachovacieho postupu zabezpečujúceho požadovanú presnosť je uvedený v 
doplnku 6 k tejto prílohe. Metóda využíva prietokomerné zariadenie, ktoré je 
dynamické a vhodné pre vysoké prietokové rýchlosti, aké sa vyskytujú pri skúšaní s 
použitím systému odberu vzoriek s konštantným objemom. Zariadenie musí mať 
osvedčenie o presnosti, v súlade so schválenou národnou alebo medzinárodnou 
normou. 
 
4.5. Plyny  
 
4.5.1. Čisté plyny 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/329
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 98  
Na kalibráciu a na pracovné použitie musia byť k dispozícii, ak je to potrebné, 
nasledovné čisté plyny: 
 
čistený dusík: 
(čistota ±1 ppm C, ±  1 ppm CO, ± 400 ppm CO 2, ± 0,1 ppm NO); 
 
čistený syntetický vzduch: 
(čistota:  1 ppm C, 1 ppm CO, 400 ppm CO 2, 0,1 ppm NO); obsah kyslíka medzi 18 
a 21 % objemu; 
 
čistený kyslík: (čistota > 99,5 % objemu O 2); 
 
čistený vodík (a zmes obsahujúca hélium): 
(čistota ± 1 ppm C, ± 400 ppm CO 2); 
 
oxid uhoľnatý: (minimálna čistota 99,5 %); 
 
propán: (minimálna čistota 99,5 %). 
 
4.5.2. Kalibračné a nulovacie plyny 
 
K dispozícii musia byť zmesi plynov s nasledovným chemickým zložením: 
 
C 3H 8 a čistený syntetický vzduch (pozri bod 4.5.1 tejto prílohy); 
 
CO a čistený dusík; 
 
CO 2 a čistený dusík; 
 
NO a čistený dusík.  (Množstvo NO 2 obsiahnutého v tomto kalibračnom plyne 
nesmie presiahnuť 5 % obsahu NO). 
 
Skutočná koncentrácia kalibračného plynu musí byť v rozmedzí ± 2 % stanovenej 
hodnoty. 
 
Koncentrácie špecifikované v doplnku 6 tejto prílohy môžu byť tiež dosiahnuté 
pomocou dávkovača plynu, zrieďovaním s čisteným N 2 alebo s čisteným 
syntetickým vzduchom. Presnosť zmiešavacieho zariadenia musí byť taká, aby 
koncentrácie zriedených kalibračných plynov mohli byť stanovené v rozmedzí ± 2%. 
 L 375/330 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 99 Príloha 2 – doplnok 1 
 
4.6. Prídavné zariadenie
 
 
4.6.1. Teploty 
 
Teploty uvedené v doplnku 8 sa merajú s presnosťou ± 1,5 K. 
 
4.6.2. Tlak 
 
Atmosferický tlak musí byť merateľný s presnosťou v rozmedzí ± 0,1 kPa. 
 
4.6.3. Absolútna vlhkosť 
 
Absolútna vlhkosť (H) musí byť merateľná v rozmedzí ± 5 %. 
 
Systém odberu vzoriek plynov musí byť overený metódou opísanou v bode 3 
doplnku 7 tejto prílohy.  
 
Maximálne prípustná odchýlka množstva privádzaného plynu a meraného plynu je 5 
%. 
 
5. PRÍPRAVA SKÚŠKY 
 
5.1. Nastavenie simulátorov zotrvačných hmôt na prenosovú zotrvačnú hmotnosť vozidla  
 
Použije sa simulátor zotrvačných hmôt umožňujúci dosiahnutie celkovej zotrvačnej 
hmotnosti rotujúcich hmôt, zodpovedajúcej referenčnej hmotnosti v rámci 
nasledovných limitov: 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/331
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 100  
 
 
Refere nčná h mo tnos ť vozidla RW (kg)   
Ekvi vale nt ná zotrvačná h mo tn osť I (kg)   
RW ≤ 480  
455 
 
480 < RW ≤  54 0   
510 
540 < RW ≤  59 5   
570 
595 < RW ≤  65 0   
625 
650 < RW ≤  71 0   
680  
710 < RW ≤  76 5   
740  
765 < RW ≤  85 0   
800  
850 < RW ≤  96 5   
910  
965 < RW ≤  10 80   
1020  
1080 <  RW ≤ 1 190   
1130  
1190 <  RW ≤ 1 305   
1250  
1305 <  RW ≤ 1 420   
1360  
1420 <  RW ≤ 1 530   
1470  
1530 <  RW ≤ 1 640   
1590  
1640 <  RW ≤ 1 760   
1700  
1760 <  RW ≤ 1 870   
1810  
1870 <  RW ≤ 1 980   
1930  
1980 <  RW ≤ 2 100   
2040  
2100 <  RW ≤ 2 210   
2150  
2210 <  RW ≤ 2 380   
2270  
2 380  < RW ≤ 2  61 0   
2270  
2 610  < RW   
2270 
 
Ak na dynamometri nie je možné dosiahnuť zodpovedajúcu ekvivalentnú zotrvačnú hmotnosť, 
použije sa najbližšia väčšia hodnota referenčnej hmotnosti vozidla. 
 
5.2. Nastavenie dynamometra  
 
Zaťaženie sa nastaví podľa metód opísaných v bode 4.1.5.  
 
Použité metódy a dosiahnuté hodnoty (ekvivalentná zotrvačná hmotnosť - 
charakteristický parameter nastavenia) musia byť zaznamenané v protokole o skúške. 
 L 375/332 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 101 Príloha 2 – doplnok 1 
 
5.3. Kondicionovanie vozidla
 
 
5.3.1. V prípade vozidiel so vznetovými motormi sa na účel merania častíc musí vykonať, 
najviac 36 hodín a najmenej 6 hodín pred skúšaním, cyklus časť dva opísaný v 
doplnku 1 tejto prílohy.. Musia byť vykonané tri po sebe nasledujúce cykly. 
Nastavenie dynamometra je uvedené v bodoch 5.1 a 5.2. 
 
Na žiadosť výrobcu sa vozidlá so zážihovými motormi môžu predkondicionovať s 
jedným jazdným cyklom časti jedna a dvoma jazdnými cyklami časti dva. 
 
Po tomto predkondicionovaní špecifickom pre vznetové motory a pred skúšaním, 
vozidlá so vznetovými a zážihovými motormi musia byť ponechané v miestnosti, v 
ktorej teplota zostáva relatívne konštantná medzi 293 a 303 K (20 a 30°C). Toto 
kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje až kým teplota oleja 
motora a prípadne chladiča je rovnaká ako teplota miestnosti s toleranciou ± 2 K. 
 
5.3.1.1. Ak o to požiada výrobca, musí sa skúška vykonať najneskôr do 30 hodín po tom, čo 
vozidlo vykonalo jazdu pri svojej normálnej teplote. 
 
5.3.1.2. V prípade vozidiel so zážihovými motormi na LPG alebo NG, alebo ktoré sú vybavené 
tak, že môžu byť poháňané buď benzínom alebo LPG alebo NG, medzi skúškou s 
prvým referenčným palivom a skúškou s druhým referenčným palivom sa vozidlo pred 
skúškou s druhým referenčným palivom predkondicionuje.  Toto predkondicionovanie 
sa uskutočňuje s druhým referenčným palivom jazdou v predkondicionovacom cykle, 
ktorý sa skladá jedenkrát z časti jedna (mestský cyklus) a dvakrát z časti dva 
(mimomestský cyklus) skúšobného cyklu opísaného v doplnku 1 k tejto prílohe.  Na 
žiadosť výrobcu a so súhlasom technickej služby sa tento predkondicionovací cyklus 
môže rozšíriť.  Dynamometer sa nastaví podľa bodov 5.1 a 5.2 tejto prílohy. 
 
5.3.2. Tlak pneumatík musí byť podľa špecifikácie výrobcu a taký, ktorý sa použije na 
predbežnú cestnú skúšku na nastavenie brzdy. Tlak pneumatík môže byť zvýšený až 
o 50 % nad výrobcom doporučené tlaky v prípade dvojvalcového dynamometra. 
Skutočný použitý tlak musí byť zaznamenaný v protokole o skúške. 
 
6. POSTUP PRE SKÚŠKU NA SKÚŠOBNOM ZARIADENÍ 
 
6.1. Špeciálne podmienky pre vykonanie cyklu  
 
6.1.1. V priebehu skúšky musí byť teplota komory medzi 293 a 303 K (20 a 30°C). 
Absolútna vlhkosť (H) buď vzduchu v skúšobnej komore alebo nasávaného vzduchu 
motora musí byť taká, aby: 
 
5,5 ≤ H ≤ 12,2 (g H20/kg suchého vzduchu) 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/333
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 102  
6.1.2. Pri skúške musí byť vozidlo približne vo vodorovnej polohe, aby sa vylúčila 
akákoľvek abnormálna distribúcia paliva. 
 
6.1.3. Nad vozidlom sa vedie prúd vzduchu s premenlivou rýchlosťou. Rýchlosť ventilátora 
má byť taká, aby v rámci pracovného rozsahu od 10 km/h do aspoň 50 km/h, lineárna 
rýchlosť vzduchu pri výstupe z ventilátora bola v rozsahu ± 5 km/h zodpovedajúcej 
rýchlosti bubnu ventilátora. Pre konečný výber ventilátora sú rozhodujúce nasledovné 
charakteristiky:  
 
Plocha: aspoň 0,2 m2; 
Výška spodného okraja nad základňou: približne 20 cm; 
Vzdialenosť od prednej časti vozidla: približne 30 cm. 
 
Alternatívne môže byť rýchlosť ventilátora aspoň 6m/s (21,6 km/h).  
 
Na žiadosť výrobcu môže byť pre špeciálne vozidlá (napr. dodávkové, terénne) 
modifikovaná výška chladiaceho ventilátora. 
 
6.1.4. V priebehu skúšky sa zaznamenáva rýchlosť v závislosti na čase alebo sa sústreďuje v 
systéme na získavanie dát tak, aby mohla byť overená správnosť vykonávaného cyklu. 
 
6.2. Spúšťanie motora  
 
6.2.1. Motor musí byť spustený pomocou zariadení určených na tento účel podľa pokynov 
výrobcu, uvedených v príručke pre vodičov sériovo vyrobených vozidiel. 
 
6.2.2. Prvý cyklus začína na začiatku štartovania motora. 
 
6.2.3. V prípade použitia LPG alebo NG ako paliva je prípustné, aby sa motor štartoval s 
benzínom a prepol na LPG alebo NG po vopred stanovenej dobe, ktorú vodič nemôže 
zmeniť. 
 
6.3. Voľnobeh  
 
6.3.1. Prevodovka s ručným radením alebo poloautomatická prevodovka, pozri doplnok 1 
k tejto prílohe, tabuľky 1.2 a 1.3.  
 
6.3.2. Automaticky radená prevodovka 
 
Po počiatočnom zaradení voliča sa so selektorom už nesmie manipulovať v priebehu 
skúšky, s výnimkou prípadu špecifikovaného v bode 6.4.3, alebo ak selektor môže 
aktivovať rýchlobeh, pokiaľ existuje. 
 L 375/334 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 103 Príloha 2 – doplnok 1 
 
6.4. Akcelerácia
 
 
6.4.1. Zrýchľovanie musí byť vykonané tak, že miera zrýchľovania je pokiaľ možno 
konštantná po dobu fázy. 
 
6.4.2. Ak nemôže byť zrýchlenie vykonané v predpísanom čase, požadovaný čas naviac sa 
odčíta, ak je to možné, z času povoleného na zmenu prevodového stupňa, v inom 
prípade z nasledujúcej periódy s konštantnou rýchlosťou. 
 
6.4.3. Automaticky radené prevodovky 
 
Ak sa nedá zrýchlenie vykonať v predpísanom čase, manipuluje sa so selektorom 
podľa požiadaviek pre ručne radené prevodovky. 
 
6.5. Spomalenie  
 
6.5.1. Všetky spomaľovania v základnom mestskom cykle (časť jedna) sa uskutočňujú 
úplným zložením nohy z akcelerátora, pričom spojka zostáva zapnutá. Spojka sa vypne 
bez použitia radiacej páky pri rýchlosti vyššej ako:  10 km/h alebo rýchlosti 
zodpovedajúcej rýchlosti voľnobehu vozidla. 
 
Všetky spomalenia v mimomestskom cykle (časť dva) sa uskutočňujú úplným 
zložením nohy z akcelerátora, pričom spojka zostáva zapnutá. Spojka sa vypne bez 
použitia radiacej páky pri rýchlosti 50 km/h pri poslednom spomalení. 
 
6.5.2. Ak je perióda spomalenia dlhšia než predpísaná pre zodpovedajúcu fázu, použijú sa 
brzdy vozidla, aby bolo možné splniť časový rozvrh cyklu. 
 
6.5.3. Ak je perióda spomalenia kratšia než predpísaná pre zodpovedajúcu fázu, časový 
rozvrh teoretického cyklu sa dodrží spojením periódy konštantnej rýchlosti alebo 
periódy voľnobehu s nasledujúcou činnosťou. 
 
6.5.4. Na konci periódy spomalenia (zastavenie vozidla na valcoch) v prípade základného 
mestského cyklu (časť jedna) sa zaradí neutrál a zapne spojka. 
 
6.6. Ustálené rýchlosti  
 
6.6.1. Pri prechode zo zrýchlenia na nasledujúcu stálu rýchlosť musí byť vylúčené 
„pumpovanie“ alebo zatváranie škrtiacej klapky. 
 
6.6.2. Periódy stálej rýchlosti sa dosiahnu udržiavaním stálej polohy akcelerátora. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/335
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 104  
7. POSTUP ODOBERANIA A ANALÝZY VZORIEK 
 
7.1. Odber vzoriek  
 
Odber vzoriek (BS) sa začína pred alebo na začiatku štartovania motora a končí sa 
ukončením poslednej periódy voľnobehu mimomestského cyklu (časť dva, koniec 
odberu vzorky (ES)), alebo v prípade skúšky typu VI, ukončením poslednej periódy 
voľnobehu posledného základného mestského cyklu (časť jedna). 
 
7.2. Analýza  
 
7.2.1. Výfukové plyny obsiahnuté v zbernom vaku musia byť analyzované pokiaľ možno čo 
najskôr, v každom prípade najneskôr do 20 minút po skončení skúšobného cyklu. 
Filtre zachytávajúce tuhé častice sa musia dať do komory najneskôr do jednej hodiny 
po skončení skúšky výfukových plynov a musia tu byť kondicionované po dobu 2 až 
36 hodín a potom odvážené. 
 
7.2.2. Pred každou analýzou vzorky má byť rozsah analyzátora pre každú znečisťujúcu látku 
nastavený na nulu, pomocou vhodného nulovacieho plynu. 
 
7.2.3. Analyzátory sa potom nastavia na ciachovacie krivky pomocou ciachovacích plynov 
menovitých koncentrácií od 70 do 100 % rozsahu. 
 
7.2.4. Potom sa znovu prekontrolujú nuly analyzátorov. Ak sa odčítané hodnoty líšia o viac 
než 2 % rozsahu stupnice od hodnoty stanovenej v bode 7.2.2, postup sa opakuje. 
 
7.2.5. Odobraté vzorky sa potom analyzujú. 
 
7.2.6. Po analýze sa znovu preveria nulové a ciachovacie body za použitia tých istých 
plynov. Ak sú výsledky do ± 2 % hodnôt uvedených v bode 7.2.3, analýza sa považuje 
za prijateľnú. 
 
7.2.7. Prietokové rýchlosti a tlaky podľa všetkých bodov tejto časti musia byť také isté ako 
pri ciachovaní analyzátorov. 
 
7.2.8. Hodnota platná pre koncentráciu každej znečisťujúcej látky nameranej vo výfukových 
plynoch je tá, ktorá sa odčíta po ustálení na meracom zariadení. Hmotnosť emisií 
uhľovodíkov v prípade vznetových motorov sa vypočíta z integrovaného záznamu 
HFID, v prípade potreby korigovaného vzhľadom na kolísanie prietoku, podľa 
doplnku 5 k tejto prílohe. 
 L 375/336 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 105 Príloha 2 – doplnok 1 
 
8. STANOVENIE MNOŽSTVA EMITOVANÝCH PLYNNÝCH ZNEČISŤUJÚCICH 
LÁTOK A TUHÝCH ČASTÍC 
 
8.1. Uvažovaný objem  
 
Uvažovaný objem musí byť korigovaný tak, aby zodpovedal podmienkam tlaku 
101,33 kPa a teploty 273,2 K. 
 
8.2. Celková hmotnosť emitovaných plynných znečisťujúcich látok a tuhých častíc  
 
Hmotnosť M každej znečisťujúcej látky, emitovanej vozidlom v priebehu skúšky, sa 
stanoví ako súčin objemovej koncentrácie a objemu príslušného plynu, s prihliadnutím 
na nasledovné hustoty za uvedených referenčných podmienok: 
 
V prípade oxidu uhoľnatého (CO):  d = 1,25 g/l 
 
V prípade uhľovodíkov: 
pre benzín (CH 1,8 5):  d = 0,619 g/l 
pre naftu (CH 1,86):  d = 0,619 g/l 
pre LPG (CH 2,52 5):  d = 0,649 g/l 
pre NG (CH 4):  d = 0,714 g/l 
 
V prípade oxidu dusíka (NO 2): d = 2,05 g/l 
 
Hmotnosť m emitovaných tuhých častíc z vozidla v priebehu skúšky je stanovená 
odvážením hmotnosti častíc zachytených oboma filtrami, m1 v prípade prvého filtra a 
m 2 v prípade druhého filtra: 
 
ak je 0,95 (m 1 + m 2) ≤ m 1, m = m 1, 
ak je 0,95 (m 1 + m 2) > m 1, m = m 1 + m 2, 
ak je m 2 > m 1, je skúška neplatná. 
 
V doplnku 8 tejto prílohy sa uvádzajú výpočty, nasledované príkladmi, použité na 
stanovenie hmotnosti emisií plynných znečisťujúcich látok a častíc. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/337
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 106  
Príloha 4 - Doplnok 1
 
 
ŠPECIFIKÁCIA PRACOVNÉHO CYKLU POUŽITÉHO NA SKÚŠKU TYPU I 
 
1. PRACOVNÝ CYKLUS 
 
Pracovný cyklus zložený z časti jeden (mestský cyklus) a časti dva (mimomestský 
cyklus) je znázornený na obrázku 1/1. 
 
2. ZÁKLADNÝ MESTSKÝ CYKLUS (časť jedna) 
 
(pozri obrázok 1/2 a tabuľku 1.2) 
 
2.1. Rozloženie podľa fáz: 
 
  Čas   % 
 Voľnobeh  60  30,8  35,4 
 
Voľnobeh,  vozidlo v pohybe, spojk a zapnutá pri 
jednom  zaradenom  prevodovom s tupni   
9  4,6   
 Radenie  8  4,1   
 Ak celerácia  36  18,5   
 Periódy s tálej rýchlo s ti  57  29,2   
 Spo malenie  25  12,8   
 
  
195  100  
 
 
2.2. Rozloženie podľa použitých prevodových stupňov  
 
  Čas   % 
 Voľnobeh  60  30,8  
35,4 
 
Voľnobeh, vozidlo v poh ybe, spojka zapnutá  
pri jedno m zaradeno m prevodovom  stupni   
9  4,6  
 
 
Radenie   8  4,1  
 
 
Prvý prevodový stupeň   24  12,3  
 
 
Druhý prevodo vý stupeň   53  27,2  
 
 Tretí prevodový stupeň   41  21 
 
 
  195  100  
 
 
 L 375/338 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 107 Príloha 2 – doplnok 1 
 
2.3. Všeobecné informácie: 
 
Priemerná rýchlosť počas skúšky:  19 km/h. 
Efektívna doba jazdy:  195 s. 
Teoretická vzdialenosť ubehnutá za cyklus: 1,013 km. 
Ekvivalentná vzdialenosť pre štyri cykly: 4,052 km. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/339
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 108  
Obrázok 1/1
 
 
Jazdný cyklus pre skúšku typu I 
 
 
 
 L 375/340 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
 Tabuľka 1.2 
 Pracovný cyklus na dynamometri (časť jedna) 
 
 
Trvanie každej   Číslo 
činno sti   Čin nos ť
  Fáza
  A kcelerácia 
 (m /s2)  
Rý ch l o sť  
(k m/ h)   
činno sti (s)   
fáz y (s)   
K umul a t í vny 
čas 
(s)  
Prevodový s tupe ň 
použit ý 
v prípade 
ma nu á ln e j  
prevodovk y  
 1  Voľnobeh
  1      
11  
11  
11  
6 s PM + 5  s K 1  
(*) 
 2  A kcelerácia
  2  
1,04  
0-15  
4  
4  
15  
1 
 3  Stála r ýc hlosť
  3    
15  
9  
8  
23  
1 
 4  S p om a ľ o v a ni e
  4  
-0,69  
15-10  
2  
5  
25  
1 
 5  S p om a ľ o v a ni e ,  
spojka v ypn utá     
-0,92  
10-0  
3    
28  
K 1  (* ) 
 6  Voľnobeh
  5      
21  
21  
49  
16 s PM + 5 s K 1  
(*) 
 7  A kcelerácia
  6  
0,83  
0-15  
5  
12  
54  
1 
 
8  Preradenie      
2  
56   
 9  Akcelerácia   
 
0,94  
15-32  
5   
 
61  
2 
 
10  Stála r ýc hlosť
  
7    
32  
24  
24  
85  
2 
 11  S p om a ľ o v a ni e
  
8  
-0,75  
32-10  
8  
11  
93  
2 
 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/341
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
(*)   PM = prevodovka v neutráli, spojka zapnutá.     K 1, K 2 = zaradený prvý alebo druhý prevodový stupeň, spojka vypnutá. 
 12  
S p om a ľ o v a ni e ,  
spojka v ypn utá    
-0,92  
10-0  
3    
96  
K 2  (*) 
 
 13  Voľnobeh  
9  
0-15  
0-15  
21    
117  
16 s PM + 5 s K 1  
(*) 
 14  A kcelerácia  
10      
5  
26  
122  
1 
 15  Prerad enie      
2  
124   
 16  A kcelerácia  
0,62  
15-35  
9  
133  
2 
 17  Prerad enie      
2  
135   
 18  A kcelerácia   
 
0,52  
35-50  
8   
 
143  
3 
 19  Stála r ýc hlosť  
11    
50  
12  
12  
155  
3 
 20  S p om a ľ o v a ni e   
12  
-0,52  
50-35  
8  
8  
163  
3 
 21  Stála r ýc hlosť  
13    
35  
13  
13  
176  
3 
 22  Prerad enie  
14      
2  
12  
178   
 23  S p om a ľ o v a ni e   
-0,99  
35-10  
7  
185  
2 
 24  S p om a ľ o v a ni e ,  
spojka v ypn utá   
 -0,92  10-0  3   
 188  K
2  (* ) 
 
 25  Voľnobe  15      7  7  195  7 s PM (*)
 
 L 375/342 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Obrázok 1/2
 
 
Základný mestský cyklus pre skúšku typu I 
27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/343
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Príloha 4 – doplnok 1  3. MIMOMESTSKÝ CYKLUS (časť dva) 
 
 (pozri obrázok 1/3 a tabuľku 1.3) 
 
3.1. Rozloženie podľa fáz: 
 
 
  
Čas  
% 
 
Voľnobeh:   
20  
5,0 
 
Voľnobeh, vozidlo v jazde, sp ojka 
zapnutá pri jednom zaradeno m  
prevodovom stup ni:   
20  
5,0 
 
Radenie prevodového st upňa :   
6  
1,5 
 
A kcelerácia:   
103  
25,8 
 
Periódy stálej rýc hlosti :   
209  
52,2 
 
S p om a ľ o v a ni e :    
42  
10,5 
   
400  
100 
 
3.2. Rozloženie podľa použitých prevodových stupňov: 
 
   
Čas  
% 
 
Voľnobeh:   
20  
5,0 
 
Voľnobeh, vozidlo v jazde, sp ojka 
zapnutá pri jednom zaradeno m  
prevodovom stup ni:   
20  
5,0 
 
Radenie prevodového st upňa :   
6  
1,5 
 
Prvý prevodov ý  st upeň:   
5  
1,3 
 
Druh ý  prevodov ý s tupe ň:   
9  
2,2 
 
Tretí prevodový s tupe ň:   
8  
2 
 
Štvrt ý  prevodov ý st upeň :   
99  
24,8 
 
Piaty prevodov ý st upeň:   
233  
58.2 
   
400  
100 
 L 375/344 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3.3. Všeobecné informácie 
 
Priemerná rýchlosť počas skúšky: 62,6 km/h. 
Efektívna doba jazdy: 400 s. 
Teoretická vzdialenosť ubehnutá za cyklus: 6,955 km. 
Maximálna rýchlosť: 120 km/h. 
Maximálne zrýchlenie: 0,833 m/s2. 
Maximálne spomalenie: -1,389 m/s2. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/345
 
Tabuľka 1.3  
 
Mimomestský cyklus (časť dva) pre skúšku typu I 
 
 
 
Trvanie   
Číslo 
činnosti   
Činnosť   
Fáza  
Akcelerácia 
(m/s2)  
Rýchlosť 
(km/h)   
činnosti (s)   
fázy (s)   
Kumulatívny 
čas 
(s)  
Prevodový 
stupeň 
použitý v 
prípade 
manuálnej 
prevádzky  
 
1  
Voľnobeh   
1  
    
20  
20  
20  
K 1  (1) 
 
2  
Akcelerácia   
0,83  
0  
5  
25  
1 
 
3  
Preradenie       
2  
27  
- 
 
4  
Akcelerácia   
0,62  
15-35  
9  
36  
2 
 
5  
Preradenie       
2  
38  
- 
 
6  
Akcelerácia  
0,52  
35-30  
8  
46  
3 
 
7  
Preradenie  
12 
     
2  
41 
 
48  
- 
 
8  
Akcelerácia   
0,43  
50-70  
13   
61  
4 
 
9  
Stála rýchlosť   
3    
70  
50  
50  
111  
5 
 
10  
Spomaľovanie   
4  
-0,69  
70-50  
8  
8  
119  
4  s.5 + 4  s.4  
 
11  
Stála rýchlosť   
5    
50  
69  
69  
188  
4 
 
   L 375/346 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
 
12  
Akcelerácia   
6  
0,43  
50-70  
13  
13  
201  
4 
 
13  
Stála rýchlosť   
7  
  
70  
50  
50  
251  
5 
 
14  
Akcelerácia   
8  
0,24  
70-100  
35  
35  
286  
5 
 
15  
Stála rýchlosť (2)   
9    
100  
30  
30  
316  
5 (2) 
 
16  
Akcelerácia (2)   
10  
0,28  
100-120  
20  
20  
336  
5 (2) 
 
17  
Stála rýchlosť (2)   
11    
120  
10  
20  
346  
5 (2) 
 
18  
Spomaľovanie (2)   
-0,69  
120-80  
16  
34  
362  
5 (2) 
 
19  
Spomaľovanie (2)   
12 
 
-1,04  
80-50  
8    
370  
5 (2) 
 
20  
Spomaľovanie, 
spojka vypnutá    
1,39  
50-0  
10   
380  
K5 (1)  
 
21  
Voľnobeh   
13      
20  
20  
400  
PM (1)  
 
  
(1) PM = prevodovka v neutráli, spojka zapnutá. 
  K 1, K 5 = zaradený prvý alebo druhý prevodový stupeň, spojka vypnutá. 
 
(2) Ďalšie prevodové stupne možno použiť podľa odporúčania výrobcu, ak je vozidlo vybavené prevodovkou 
 s viac než piatimi prevodovými stupňami. 
 
   27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/347
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 116 Príloha 4 – doplnok 1  
Obrázok 1/3
 
 
Mimomestský cyklus (časť dva) pre skúšku typu I 
 
 
 
 L 375/348 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 117 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
Príloha 4 - Doplnok 2  
 
DYNAMOMETER 
 
1.  DEFINÍCIA DYNAMOMETRA SO STANOVENOU KRIVKOU ZAŤAŽENIA 
 
1.1.  Úvod 
 
V prípade, že celkový jazdný odpor vozidla na ceste nie je reprodukovaný na 
dynamometri medzi rýchlosťami 10 km/h a 120 km/h, odporúča sa použiť 
dynamometer, ktorý má charakteristiky definované ďalej. 
 
1.2.  Definícia 
 
1.2.1. Dynamometer môže mať jeden alebo dva valce. 
Predný valec poháňa, priamo alebo nepriamo, zotrvačné hmoty a zariadenie na 
absorpciu výkonu. 
 
1.2.2. Zaťaženie absorbované brzdou a účinkami vnútorného trenia dynamometra pri 
rýchlosti od 0 do 120 km/h, je nasledovné:  
 
F = (a + b.V2) ± 0,1.F 80 (nesmie byť záporné) 
 
kde:  
 
F = celkové zaťaženie absorbované dynamometrom (N) 
a = hodnota ekvivalentná odporu valenia (N) 
b = hodnota ekvivalentná koeficientu odporu vzduchu (N/(km/h)2) 
V = rýchlosť (km/h) 
 F 80 = zaťaženie pri rýchlosti 80 km/h (N). 
 
2. METÓDA CIACHO VANIA DYNAMOMETRA 
 
2.1.  Úvod 
 
V tomto doplnku sa opisuje metóda použitá na stanovenie zaťaženia absorbovaného 
dynamometrickou brzdou. Absorbované zaťaženie sa skladá zo zaťaženia 
absorbovaného účinkami trenia a zo zaťaženia absorbovaného zariadením na 
absorbovanie výkonu. 
 
Dynamometer sa uvedie do činnosti nad rozsah skúšobných rýchlostí. Zariadenie 
použité na spúšťanie dynamometra sa potom vypne: otáčky hnaného valca klesajú. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/349
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 118 Príloha 4 – doplnok 3  
Kinetická energia valcov je rozptýlená zariadením pre absorbovanie výkonu a 
účinkami vnútorného trenia. Táto metóda neprihliada na zmeny účinkov vnútorného 
trenia valcov spôsobené valcami s vozidlom alebo bez vozidla. Nemá sa prihliadať 
na účinky trenia zadného valca, ak je voľný. 
 
2.2. Ciachovanie indikátora zaťaženia do 80 km/h, ako funkcie absorbovaného výkonu. 
 
Použije sa nasledujúci postup (pozri obrázok 2/1): 
 
2.2.1. Odmeria sa rýchlosť otáčania valca, pokiaľ tak nebolo urobené už skôr. Môže byť 
použité „piate koleso“, počítač otáčok alebo niektoré iné metódy. 
 
2.2.2. Vozidlo sa umiestni na dynamometer alebo sa použije niektorá iná metóda spustenia 
dynamometra. 
 
2.2.3. Použije sa zotrvačník alebo akýkoľvek iný systém simulácie zotrvačnej hmotnosti 
pre uvažovanú triedu zotrvačnej hmotnosti, ktorá má byť použitá. 
 L 375/350 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 119 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Obrázok 2/1
 
 
Diagram zobrazujúci výkon absorbovaný dynamometrom 
 
 
□ = F = a + b · V 2 ● = (a + b V2 ) – 0,1 · F 80  ∈ = (a + b · V2 )+ 0,1 · F 80 
 
 
2.2.4. Dynamometer sa uvedie na rýchlosť 80 km/h. 
 
2.2.5. Zaznamená sa udané zaťaženie F i (N) 
 
2.2.6. Dynamometer sa uvedie na rýchlosť 90 km/h. 
 
2.2.7. Vypne sa zariadenie použité na spustenie dynamometra. 
 
2.2.8. Zaznamená sa čas potrebný na prechod dynamometra z rýchlosti 85 km/h na rýchlosť 
75 km/h. 
 
2.2.9. Zariadenie na absorbovanie energie sa nastaví na inú úroveň. 
 
2.2.10. Požiadavky bodov 2.2.4 až 2.2.9 musia byť opakované dostatočne často tak, aby sa 
pokryl rozsah zaťaženia používaného na ceste. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/351
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 120 Príloha 4 – doplnok 3  
2.2.11. Absorbované zaťaženie sa vypočíta zo vzorca:  
 
 
 
kde:  
 
F = absorbované zaťaženie v N, 
M i = ekvivalentná zotrvačná hmotnosť v kilogramoch (s vylúčením 
   zotrvačnej hmotnosti voľného zadného valca), 
∆V = odchýlka rýchlosti v m/s (10 km/h = 2,775 m/s), 
t = čas potrebný na prechod valca z rýchlosti 85 km/h na rýchlosť 75 
km/h. 
 
2.2.12.1. Obrázok 2/2 ukazuje zaťaženie udávané pri rýchlosti 80 km/h v závislosti na 
zaťažení absorbovanom pri 80 km/h. 
 
Obrázok 2/2  
 
Zaťaženie udávané pri rýchlosti 80 km/h v závislosti na zaťažení absorbovanom pri rýchlosti 80 
km/h 
 
 
2.2.13. Činnosti opísané v bodoch 2.2.3 až 2.2.12 musia byť opakované pre všetky triedy 
zotrvačnej hmotnosti, ktoré majú byť použité. 
 L 375/352 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 121 Príloha 4 – doplnok 1 
 
2.3. Ciachovanie indikátora zaťaženia v závislosti na zaťažení absorbovanom pri iných 
rýchlostiach. Postupy opísané v bode 2.2 musia byť opakované tak často, ako je 
potrebné pre vybrané rýchlosti. 
 
2.4. Overenie krivky absorbovaného zaťaženia dynamometra z referenčného nastavenia 
pri rýchlosti 80 km/h 
 
2.4.1. Vozidlo sa umiestni na dynamometer alebo sa použije niektorá iná metóda spustenia 
dynamometra. 
 
2.4.2. Dynamometer sa nastaví na absorbované zaťaženie (F) pri rýchlosti 80 km/h. 
 
2.4.3. Zaznamená sa zaťaženie absorbované pri rýchlostiach 120, 100, 80, 60, 40 a 20 
km/h. 
 
2.4.4. Nakreslí sa krivka F(V) a overí sa, či zodpovedá požiadavkám bodu 1.2.2 tohto 
doplnku. 
 
2.4.5. Opakuje sa postup stanovený v bodoch 2.4.1 až 2.4.4 pre iné hodnoty zaťaženia F, 
pri rýchlosti 80 km/h a pre iné hodnoty zotrvačnej hmotnosti. 
 
2.5. Ten istý postup musí byť použitý pre ciachovanie sily alebo krútiaceho momentu.  
 
3.  NASTAVENIE DYNAMOMETRA 
 
3.1. Metódy nastavenia 
 
3.1.1. Úvod 
 
Táto metóda nie je uprednostňovanou metódou a musí byť použitá len v prípade 
dynamometrov so stanovenou krivkou zaťaženia pre určenie nastavenia pri 80 km/h 
a nemôže byť použitá pre vozidlá so vznetovými motormi. 
 
3.1.2. Skúšobné prístroje 
 
Podtlak (alebo absolútny tlak) v sacom potrubí vozidla je meraný s presnosťou ± 
0,25 kPa.  Tento údaj sa musí zaznamenávať plynulo alebo v intervaloch nie väčších 
ako jedna sekunda.  Rýchlosť sa musí zaznamenávať plynulo s presnosťou ± 0,4 
km/h. 
 
3.1.3. Skúška na ceste 
 
3.1.3.1. Zabezpečí sa plnenie požiadaviek bodu 4 doplnku 3 k tejto prílohe. 
 
3.1.3.2. Vozidlo sa pohybuje konštantnou rýchlosťou 80 km/h, pričom sa zaznamenáva 
rýchlosť a podtlak (alebo absolútny tlak) podľa požiadaviek bodu 3.1.2. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/353
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 122 Príloha 4 – doplnok 3  
3.1.3.3. Postup opísaný v bode 3.1.3.2 sa opakuje trikrát v každom smere.  Všetkých šesť 
jázd musí byť dokončených v priebehu štyroch hodín. 
 
3.1.4. Redukcia dát a kritériá prijatia 
 
3.1.4.1. Preskúmajú sa výsledky získané v súlade s bodmi 3.1.3.2 a 3.1.3.3. (Rýchlosť nesmie 
byť nižšia ako 79,5 km/h alebo vyššia ako 80,5 km/h po dobu dlhšiu než jedna 
sekunda).  Pri každej jazde sa zaznamená v sekundových intervaloch hladina 
podtlaku, vypočíta sa stredný podtlak a štandardná(é) odchýlka(y).  Tento výpočet 
musí zahŕňať najmenej 10 záznamov hodnôt podtlaku. 
 
3.1.4.2. Štandardná odchýlka nesmie presiahnuť 10 % stredného podtlaku (v) pri každej 
jazde. 
 
3.1.4.3. Vypočíta sa stredná hodnota pre šesť jázd (tri jazdy v každom smere). 
 
3.1.5. Nastavenie dynamometra 
 
3.1.5.1. Príprava 
 
Vykonajú sa činnosti špecifikované v bodoch 5.1.2.2.1 až 5.1.2.2.4 doplnku 3 k tejto 
prílohe. 
 
3.1.5.2. Nastavenie zaťaženia 
 
Po zahriatí sa vozidlo pohybuje konštantnou rýchlosťou 80 km/h a zaťaženie 
dynamometra sa upraví tak, aby sa dosiahla hodnota podtlaku (v), získaná v súlade s 
bodom 3.1.4.3.  Odchýlka od tejto hodnoty nesmie byť väčšia než 0,25 kPa.  Pre túto 
činnosť sa použijú tie isté prístroje, aké boli použité pri cestnej skúške. 
 
3.2. Alternatívna metóda 
 
So súhlasom výrobcu môže byť použitá nasledovná metóda: 
 
3.2.1. Brzda sa nastaví tak, aby absorbovala zaťaženie pôsobiace na hnacie kolesá pri 
konštantnej rýchlosti 80 km/h podľa nasledovnej tabuľky:  L 375/354 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 123 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
 
 
 
3.2.2. V prípade vozidiel iných než osobné automobily, s referenčnou hmotnosťou väčšou 
než 1700 kg alebo vozidiel s trvalým pohonom všetkých kolies, hodnoty výkonu 
uvedené v tabuľke v bode 3.2.1 sa násobia koeficientom 1,3. 
 
Príloha 4 - Doplnok 3  
 
JAZDNÝ ODPOR VOZIDLA – METÓDA MERANIA  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/355
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 124 Príloha 4 – doplnok 3  
NA CESTE – SIMULÁCIA NA VOZIDLOVOM DYNAMOMETRI 
 
1. ÚČEL METÓD 
 
Účelom metód definovaných ďalej je meranie jazdného odporu vozidla pri 
stabilizovaných rýchlostiach na ceste a simulovať tento odpor na dynamometri v 
súlade s bodom 4.1.5 prílohy 4. 
 
2. DEFINÍCIA CESTY 
 
Cesta musí byť rovná a dostatočne dlhá, aby sa umožnilo vykonať meranie, 
špecifikované ďalej. Sklon musí byť konštantný v rozmedzí  0,1% a nesmie 
presahovať 1,5 %. 
 
3. ATMOSFÉRICKÉ PODMIENKY 
 
3.1. Vietor 
 
Skúšanie musí byť limitované priemernou rýchlosťou vetra menšou než 3 m/s, 
najväčšími rýchlosťami menšími než 5 m/s. Naviac komponent vektoru rýchlosti 
vetra naprieč smeru skúšobnej dráhy musí byť menší než 2 m/s. Rýchlosť vetra sa 
musí merať vo výške 0,7 m nad povrchom cesty. 
 
3.2. Vlhkosť 
 
Cesta musí byť suchá. 
 
3.3. Tlak - teplota 
 
Hustota vzduchu počas skúšky sa nesmie odchyľovať o viac než 7,5 % od 
referenčných podmienok, p = 100 kPa a T = 293,2 K. 
 
4. PRÍPRAVA VOZIDLA 1/  
 
4.1. Výber vozidla na skúšku 
 
Ak sa nemerajú všetky varianty typu vozidla, pre výber vozidla na skúšku sa použijú 
nasledovné kritériá. 
 
                                                 
1/ Pre HEV a kým nie sú stanovené jednotné technické opatrenia, výrobca sa pri vykonávaní 
skúšky uvedenej v tomto doplnku dohodne s technickou službou, pokiaľ ide o stav vozidla. L 375/356 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 125 Príloha 4 – doplnok 1 
 
4.1.1. Karoséria 
 
Ak existujú rôzne typy karosérie, vyberie sa z aerodynamického hľadiska najhorší 
typ.  Výrobca poskytne pre výber vhodné údaje.  
 
4.1.2. Pneumatiky 
 
Vyberú sa najširšie pneumatiky. Ak existuje viac než tri rozmery pneumatík, vyberie 
sa najširší zmenšený o hodnotu jeden. 
 
4.1.3. Skúšobná hmotnosť 
 
Skúšobnou hmotnosťou je referenčná hmotnosť vozidla s najväčším rozsahom 
zotrvačnej hmotnosti. 
 
4.1.4. Motor 
 
Skúšané vozidlo má mať najväčší(-ie) výmenník(y) tepla. 
 
4.1.5. Prevod 
 
Skúška sa vykoná s každým typom z nasledovných prevodov: 
 
pohon predných kolies, 
pohon zadných kolies, 
stály pohon 4 x 4, 
vypínateľný pohon 4 x 4, 
automatická prevodovka, 
ručná prevodovka. 
 
4.2. Zábeh 
 
Vozidlo musí byť v normálnom prevádzkovom stave a v normálnom stave 
nastavenia, po ubehnutí aspoň 3,000 km. Pneumatiky musia byť zabehnuté 
súčasne s vozidlom alebo musia mať hĺbku dezénu v rozmedzí 90 až 50 % 
pôvodnej hĺbky dezénu. 
 
4.3. Overenie 
 
V súlade so špecifikáciami výrobcu pre uvažované použitie sa musia vykonať 
nasledovné kontroly: 
 
kolesá, kryty kolies, pneumatiky (značka, typ, tlak), geometria prednej nápravy, 
nastavenie bŕzd (vylúčenie parazitného kĺzania), mazanie prednej a 
zadnej nápravy, nastavenie zavesenia a úrovne vozidla atď. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/357
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 126 Príloha 4 – doplnok 3  
 
4.4. Príprava skúšky 
 
4.4.1. Vozidlo musí byť zaťažené na svoju referenčnú hmotnosť. Úroveň vozidla musí 
zodpovedať úrovni dosiahnutej v takom prípade, ak je ťažisko nákladu situované v 
strede medzi bodmi „R“ predných vonkajších sedadiel a na priamke prechádzajúcej 
týmito bodmi. 
 
4.4.2. V prípade cestných skúšok musia byť okná vozidla zatvorené.  Akékoľvek kryty 
systému klimatizácie vzduchu, svetlometov atď. musia byť v nepracovnej polohe. 
 
4.4.3. Vozidlo musí byť čisté. 
 
4.4.4. Bezprostredne pred skúškou sa uvedie vozidlo vhodným spôsobom na normálnu 
prevádzkovú teplotu. 
 
5. METÓDY 
 
5.1. Metóda zmeny energie pri dojazde 
 
5.1.1. Na ceste 
 
5.1.1.1. Skúšobné zariadenie a chyba 
 
Čas musí byť meraný s chybou menšou než ± 0,1 sekundy, rýchlosť musí byť 
meraná s chybou menšou než ± 2 %. 
 
5.1.1.2. Postup skúšky 
 
5.1.1.2.1. Zrýchliť vozidlo na rýchlosť o 10 km/h vyššiu než je zvolená skúšobná rýchlosť V. 
 
5.1.1.2.2. Prevodovku uviesť do polohy „neutrál“. 
 
5.1.1.2.3. Zmerať čas (t 1) pre spomaľovanie vozidla z rýchlosti 
 
V 2 = V + ∆V km/h na V 1 = V - ∆V km/h 
 
5.1.1.2.4. Vykonať tú istú skúšku v opačnom smere: t 2 
 
5.1.1.2.5. Brať priemer T oboch časov t 1 - t 2 
 
5.1.1.2.6. Tieto skúšky opakovať niekoľkokrát tak, aby štatistická presnosť (p) priemeru  
 
nebola väčšia než 2 % (p ≤ 2 %) 
 
Štatistická presnosť (p) je definovaná: 
 L 375/358 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 127 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
kde: 
 
t = koeficient uvedený ďalej v tabuľke, 
n = počet skúšok,   
s = štandardná odchýlka,   
 
 
n   
4  
5  
6  
7  
8  
9  
10  
11  
12  
13  
14  
15 
 
t  
3,2  
2,8  
2,6  
2,5  
2,4  
2,3  
2,3  
2,2  
2,2  
2,2  
2,2  
2,2 
 
n t/   
1,6  
1,25  
1,06  
0,94  
0,85  
0,77  
0,73  
0,66  
0,64  
0,61  
0,59  
0,57 
 
5.1.1.2.7. Výkon vypočítať podľa vzorca:  
 
 
  
kde: 
 
P je vyjadrené v kW,  
 
V = skúšobná rýchlosť v m/s,  
 
∆V = odchýlka rýchlosti od rýchlosti V, v m/s, 
 
M = referenčná hmotnosť v kg, 
 
T = čas v sekundách. 
 
5.1.1.2.8. Výkon (P) stanovený na dráhe sa koriguje na referenčné podmienky okolia 
nasledovne: 
 
 P korigovaný  = K . P nameraný   
 
K = () []⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛+ − +pp
RRttKRR
TAERO
R
TR 0
0 . 1  
 ∑
= −−n
i nT Ti
1 12) (27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/359
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 128 Príloha 4 – doplnok 3  
kde: 
 
R R  =  odpor valenia pri rýchlosti V 
R AERO  =  aerodynamický odpor pri rýchlosti V 
R T  =  celkový jazdný odpor = R R + R AERO 
K R  =  tepelný korekčný faktor odporu valenia, berie sa ako rovný: 
  8,64 x 10- 3/oC alebo korekčný faktor výrobcu, ktorý schváli 
orgán 
t   = teplota okolia pri skúške na ceste v oC 
t 0 = referenčná teplota okolia = 20 oC 
ρ  = hustota vzduchu v skúšobných podmienkach 
ρ 0 =  hustota vzduchu v referenčných podmienkach (20 oC, 100 kPa)  
 
Pomery R R/R T a R AERO/R T špecifikuje výrobca vozidla na základe údajov bežne 
dostupných spoločnosti. 
 
Ak tieto hodnoty nie sú dostupné, podľa dohody medzi výrobcom a príslušnou 
technickou službou, môžu sa použiť hodnoty pomeru valivý/celkový odpor, 
vypočítané podľa nasledovného vzorca:  
 
 
 
kde:  M = hmotnosť vozidla v kg  
   a pre každú rýchlosť sú koeficienty „a“ a „b“ uvedené v nasledovnej tabuľke: 
 
V (km/h) a b 
20 
40 60 80 
100 120 7,24 Α 10
-5 
1,59 Α 10-4 
1,96 Α 10-4 
1,85 Α 10-4 
1,63 Α 10-4 
1,57 Α 10-4 0,82 0,54 0,33 0,23 0,18 0,14 
 
 
 L 375/360 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 129 Príloha 4 – doplnok 1 
 
5.1.2. Na dynamometri 
 
5.1.2.1. Meracie vybavenie a presnosť 
 
Vybavenie musí byť identické s vybavením použitým na ceste. 
 
5.1.2.2. Postup skúšky 
 
5.1.2.2.1. Vozidlo sa umiestni na skúšobný dynamometer. 
 
5.1.2.2.2. Tlak pneumatík (za studena) hnacích kolies sa nastaví tak, ako to vyžaduje 
dynamometer. 
 
5.1.2.2.3. Nastaví sa ekvivalentná zotrvačná hmotnosť dynamometra. 
 
5.1.2.2.4. Vozidlo a dynamometer sa uvedú vhodným spôsobom na prevádzkovú teplotu. 
 
5.1.2.2.5. Vykonajú sa činnosti špecifikované v bode 5.1.1.2 (s výnimkou bodov 5.1.1.2.4 
a 5.1.1.2.5) a symbol M sa nahradí symbolom I vo vzorci uvedenom v bode 
5.1.1.2.7. 
 
5.1.2.2.6. Brzda sa nastaví tak, aby sa dosiahol korigovaný výkon (bod 5.1.1.2.8) a aby sa 
vzal do úvahy rozdiel medzi hmotnosťou vozidla (M) na dráhe a ekvivalentnou 
skúšobnou zotrvačnou hmotnosťou (I), ktorá sa má použiť.  Môže sa to vykonať 
vypočítaním strednej korigovanej doby zníženia rýchlosti z V 2 na V 1 bez 
použitia pohonu a dosiahnutím rovnakej doby na dynamometri, na základe 
nasledovného vzťahu:  
 
 
  
K = špecifikované v bode 5.1.1.2.8. 
 
5.1.2.2.7. Mal by sa stanoviť výkon P a absorbovaný na skúšobnom zariadení, aby bolo 
možné dosiahnuť rovnaký výkon (bod 5.1.1.2.8) pre to isté vozidlo v rôznych 
dňoch.  
 
5.2. Metóda merania krútiaceho momentu pri konštantnej rýchlosti 
 
5.2.1. Na ceste 
 
5.2.1.1. Meracie vybavenie a chyba 
 
Meranie krútiaceho momentu musí byť vykonané pomocou vhodného meracieho 
zariadenia s presnosťou ± 2 %. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/361
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 130 Príloha 4 – doplnok 3  
Rýchlosť sa meria s presnosťou  ± 2 %.  
 
5.2.1.2. Postup skúšky 
 
5.2.1.2.1. Vozidlo sa uvedie na zvolenú stabilizovanú rýchlosť V. 
 
5.2.1.2.2. Zaznamená sa krútiaci moment C t a rýchlosť po dobu aspoň 20 sekúnd. Presnosť 
záznamového systému má byť aspoň ± 1 Nm pre krútiaci moment a ± 0,2 km/h 
pre rýchlosť. 
 
5.2.1.2.3. Rozdiely v krútiacom momente C t a rýchlosti vo vzťahu k času nesmú 
presahovať 5 % v prípade každej sekundy meranej periódy. 
 
5.2.1.2.4. Krútiaci moment C t1 je priemerný krútiaci moment odvodený z nasledovného 
vzorca: 
 
 
  
 
 
5.2.1.2.5. Skúška sa vykoná trikrát v každom smere. Pre referenčnú rýchlosť sa stanoví 
priemerný krútiaci moment z týchto šiestich meraní. Ak sa priemerná rýchlosť 
odchyľuje o viac než 1 km/h od referenčnej rýchlosti, použije sa pre výpočet 
priemerného krútiaceho momentu lineárna regresia. 
 
5.2.1.2.6. Stanovia sa priemerné hodnoty obidvoch týchto krútiacich momentov C t1 a C t2, 
t.j. C t. 
 
5.2.1.2.7. Priemerný krútiaci moment C T stanovený na dráhe sa koriguje na referenčné 
podmienky okolia nasledovne: 
 
C Tkorigovaný  = K . C Tnameraný  
 
kde K je definované v bode 5.1.1.2.8 tohto doplnku. 
 
5.2.2. Na dynamometri 
 
5.2.2.1. Meracie vybavenie a chyba 
 
Vybavenie musí byť identické s vybavením použitým na ceste. 
 
5.2.2.2. Postup skúšky 
 
5.2.2.2.1. Vykonajú sa operácie špecifikované v bodoch 5.1.2.2.1 až 5.1.2.2.4. 
 L 375/362 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 131 Príloha 4 – doplnok 1 
 
5.2.2.2.2. Vykonajú sa operácie špecifikované v bodoch 5.2.1.2.1 až 5.2.1.2.4. 
 
5.2.2.2.3. Jednotka absorbujúca výkon sa nastaví tak, aby sa dosiahol korigovaný celkový 
krútiaci moment na dráhe podľa bodu 5.2.1.2.7. 
 
5.2.2.2.4. Na rovnaký účel sa postupuje rovnako ako je uvedené v bode 5.1.2.2.7. 
 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/363
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 132 Príloha 4 – doplnok 3  
Príloha 4 - Doplnok 4
 
 
 
OVERENIE ZOTRVAČNÝCH HMOTNOSTÍ INÝCH NEŽ MECHANICKÝCH 
 
1. ÚČEL 
 
Metóda opísaná v tomto doplnku umožňuje kontrolovať, či celková zotrvačná 
hmotnosť dynamometra je simulovaná uspokojivo v jednotlivých fázach pracovného 
cyklu. Výrobca dynamometra zabezpečí spôsob overenia špecifikácií podľa bodu 3. 
 
2.  PRINCÍP 
  
2.1. Zostavenie pracovných rovníc 
 
Pretože otáčky valca(-ov) dynamometra sa menia, možno silu na povrchu valca(-ov) 
vyjadriť vzorcom: 
 
 
  
kde: 
 
F sila na povrchu valca(-ov), 
 
I celková zotrvačná hmotnosť dynamometra (ekvivalentná zotrvačná 
hmotnosť vozidla: pozri tabuľku v bode 5.1),  
 
I M = zotrvačná hmotnosť mechanických hmôt dynamometra, 
 
γ tangenciálne zrýchlenie na povrchu valca, 
 
F1 =  zotrvačná sila. 
 
Poznámka :  Výklad tohto vzorca so zreteľom na dynamometer s mechanicky 
simulovanou zotrvačnou hmotnosťou je pripojený. 
 
Celková zotrvačná hmotnosť je potom vyjadrená vzťahom: 
 
 I = I m+ F 1 /γ 
 
kde: 
 
I m môže byť vypočítaná alebo odmeraná tradičnými metódami, 
 L 375/364 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 133 Príloha 4 – doplnok 1 
 
F
i môže byť merané na dynamometri, 
 
γ sa môže vypočítať z obvodovej rýchlosti valcov. 
 
Celková zotrvačná hmotnosť (I) sa stanoví počas skúšky zrýchľovania alebo 
spomaľovania s hodnotami rovnými alebo vyššími než hodnoty dosiahnuté v 
pracovnom cykle. 
 
2.2. Špecifikácia pre výpočty celkovej zotrvačnej hmotnosti 
 
Skúšobné a výpočtové metódy musia umožniť stanovenie celkovej zotrvačnej 
hmotnosti I s relatívnou chybou (∆I/I) menšou než ± 2 %. 
 
3.  ŠPECIFIKÁCIA 
 
3.1. Hmotnosť simulovanej celkovej zotrvačnej hmotnosti I musí zostať rovnaká ako 
teoretická hodnota ekvivalentnej zotrvačnej hmotnosti (pozri bod 5.1 prílohy 4) v 
nasledovných limitoch: 
 
3.1.1. ± 5 % z teoretickej hodnoty pre každú okamžitú hodnotu; 
 
3.1.2. ± 2 % z teoretickej hodnoty pre priemernú hodnotu vypočítanú pre každý sled cyklu. 
 
3.2. Limit uvedený v bode 3.1.1 sa zmení na ± 50 % po dobu jednej sekundy pri rozbehu 
a v prípade vozidiel s ručným radením po dobu dvoch sekúnd počas zmeny 
prevodových stupňov. 
 
4. POSTUP OVERENIA 
  
4.1. Overenie sa vykoná pri každej skúške v priebehu cyklu definovaného v bode 2.1 
prílohy 4. 
 
4.2. Ak sú však splnené požiadavky bodu 3 okamžitými zrýchleniami, ktoré sú aspoň 
trikrát väčšie alebo menšie ako hodnoty dosiahnuté pri činnostiach teoretického 
cyklu, opísané overenie nie je nutné. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/365
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 134 Príloha 4 – doplnok 3  
Príloha 4 - Doplnok 5
 
 
DEFINÍCIA SYSTÉMOV ODOBERANIA VZORIEK VÝFUKOVÝCH EMISIÍ  
 
1.  ÚVOD 
 
1.1.  Je niekoľko typov zariadení na odber vzoriek, schopných splniť požiadavky uvedené 
v bode 4.2 prílohy 4.  
 
Zariadenia opísané v bodoch 3.1 a 3.2 sa považujú za prijateľné, ak vyhovujú 
hlavným kritériám týkajúcim sa princípu premenlivého zrieďovania. 
 
1.2. Vo svojich správach musí laboratórium uviesť systém odberu vzoriek, použitý pri 
skúške. 
 
2. KRITÉRIÁ TÝKAJÚCE SA SYSTÉMU S PREMENLIVÝM ZRIEĎOVANÍM NA 
MERANIE EMISIÍ VÝFUKOVÝCH PLYNOV 
  
2.1.  Rozsah  
 
Táto časť špecifikuje prevádzkové charakteristiky systému odberu vzorky plynov 
určeného na meranie skutočnej hmotnosti emisií z výfuku vozidla v súlade s 
ustanoveniami tohto predpisu. 
 
Princíp odberu vzoriek s premenlivým zrieďovaním pre meranie hmotnosti emisií 
vyžaduje splnenie troch podmienok: 
 
2.1.1. výfukové plyny vozidla musia byť nepretržite riedené okolitým vzduchom za 
špecifikovaných podmienok; 
 
2.1.2. celkový objem zmesi výfukových plynov a riediaceho vzduchu musí byť presne 
zmeraný; 
 
2.1.3. plynulé proporcionálna vzorka riedených výfukových plynov a riediaceho vzduchu 
musí byť odoberaná pre analýzy. 
 
Množstvo emitovaných plynných znečisťujúcich látok sa stanoví z proporcionálnych 
koncentrácií vzorky a celkového objemu meraného v priebehu skúšky. Koncentrácie 
vzorky sa korigujú vzhľadom na obsah znečisťujúcich látok v okolitom vzduchu. 
 
Naviac, ak sú vozidlá vybavené vznetovými motormi, zisťujú sa navyše emisie 
tuhých častíc. 
 
2.2. Technický súhrn  
 
Obrázok 5/1 znázorňuje schematický diagram systému odberu vzoriek. L 375/366 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 135 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
2.2.1.1. Výfukové plyny vozidla musia byť riedené dostatočným množstvom okolitého 
vzduchu, aby sa zabránilo akejkoľvek kondenzácii vody v systéme odberu a merania. 
 
2.2.2. Systém odberu vzoriek výfukových plynov musí byť konštruovaný tak, aby umožnil 
meranie priemerných objemových koncentrácií CO 2, CO, HC a NO x, a navyše v 
prípade vozidiel vybavených vznetovými motormi i emisií tuhých častíc, 
obsiahnutých vo výfukových plynoch emitovaných počas skúšobného cyklu vozidla. 
 
2.2.3. Zmes vzduchu a výfukových plynov musí byť homogénna v bode, kde je umiestnená 
odberná sonda (pozri bod 2.3.1.2 ďalej). 
 
2.2.4. Sonda musí odoberať reprezentatívnu vzorku zriedených plynov. 
 
2.2.5.  Systém musí umožniť meranie celkového objemu zriedených výfukových plynov z 
vozidla, ktoré sa skúša. 
 
2.2.6. Odberný systém musí byť plynotesný. Konštrukcia systému na odber vzoriek s 
premenlivým zriedením a materiály, z ktorých je zhotovený, musia byť také aby 
neovplyvnili koncentráciu znečisťujúcich látok v zriedených výfukových plynoch. 
Ak by akýkoľvek komponent systému (výmenník tepla, cyklónový odlučovač, 
dúchadlo, atď.) menil koncentráciu akejkoľvek znečisťujúcej látky v zriedených 
výfukových plynoch a chyba by sa nemohla korigovať, musí byť odber vzoriek pre 
túto znečisťujúcu látku vykonaný pred týmto komponentom. 
 
2.2.7. Ak je skúšané vozidlo vybavené výfukovým systémom, obsahujúcim viac než jednu 
výstupnú výfukovú trubicu, spojovacie trubice musia byť prepojené potrubím 
montovaným čo možno najbližšie k vozidlu. 
 
2.2.8. Vzorky plynov musia byť zachytávané v odberových vakoch zodpovedajúcej 
kapacity, tak aby to nebránilo prúdu plynov počas periódy odberu. Tieto vaky musia 
byť zhotovené z takých materiálov, ktoré neovplyvnia koncentráciu plynných 
znečisťujúcich látok (pozri bod 2.3.4.4 ďalej). 
 
2.2.9. Systém s premenlivým riedením musí byť konštruovaný tak, aby umožnil odber 
výfukových plynov bez zjavnej zmeny protitlaku vo výstupe výfukovej trubice (pozri 
bod 2.3.1.1 ďalej). 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/367
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 136 Príloha 4 – doplnok 3  
Obrázok 5/1
 
 
Diagram systému s premenlivým riedením na meranie emisií výfukových plynov 
 
 
 
 L 375/368 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 137 Príloha 4 – doplnok 1 
 
2.3. Špecifické požiadavky
 
 
2.3.1. Zariadenie na odber a riedenie výfukových plynov 
 
2.3.1.1. Spojovacia trubica medzi výstupnou výfukovou trubicou(-ami) a zmiešavacou 
komorou musí byť pokiaľ možno najkratšia; v žiadnom prípade nesmie: 
 
(i) spôsobovať, že statický tlak vo výstupnej výfukovej trubici(-ach) 
skúšaného vozidla sa líši o viac než 0,75 kPa pri rýchlosti 50 km/h alebo o 
viac než  ± 1,25 kPa počas celého trvania skúšky, od statického tlaku 
zaznamenaného v dobe, keď nie je nič pripojené k vozidlovým výstupným 
výfukovým trubiciam. Tlak musí byť meraný vo výstupnej výfukovej 
trubici alebo v predĺžení s rovnakým priemerom, pokiaľ možno najbližšie 
ku koncu trubice; 
 
(ii) meniť povahu výfukového plynu. 
 
2.3.1.2. V zariadení musí byť zmiešavacia komora, v ktorej sa výfukové plyny vozidla a 
riediaci vzduch zmiešavajú tak, aby vznikla homogénna zmes na výstupe z komory. 
 
  Homogénnosť zmesi v ktoromkoľvek priereze v mieste odbernej sondy sa nesmie 
líšiť o viac než ± 2 % od priemeru hodnôt získaných aspoň v piatich bodoch 
umiestnených v rovnakých vzdialenostiach na priemere prúdu plynu. Aby sa 
minimalizovali vplyvy na podmienky vo výstupnej výfukovej trubici a aby sa 
obmedzil pokles tlaku vo vnútri zariadenia na kondicionovanie riediaceho vzduchu, 
ak je v zariadení, tlak vo vnútri zmiešavacej komory sa nesmie líšiť o viac než ± 0,25 
kPa od atmosférického tlaku. 
 
2.3.2. Sacie zariadenie/zariadenie na meranie objemu 
 
Toto zariadenie môže mať rozsah stanovených rýchlostí tak, aby sa zabezpečil 
dostatočný prietok s cieľom zabrániť kondenzácii vody. Tento výsledok sa bežne 
dosiahne udržiavaním koncentrácie CO 2 vo vaku na zachytávanie vzoriek zriedeného 
výfukového plynu, nižšej než 3 % objemu. 
 
2.3.3. Meranie objemu 
 
2.3.3.1. Zariadenie na meranie objemu si musí udržať svoju ciachovaciu presnosť v rozsahu 
± 2 % za všetkých prevádzkových podmienok. Ak zariadenie nemôže vyrovnávať 
zmeny teploty zmesi výfukových plynov a riediaceho vzduchu v meracom bode, 
musí byť použitý výmenník tepla na udržanie teploty v rozsahu ± 6 K špecifikovanej 
prevádzkovej teploty. 
 
Ak je to potrebné, môže byť použitý cyklónový odlučovač na ochranu zariadenia na 
meranie objemu. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/369
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 138 Príloha 4 – doplnok 3  
2.3.3.2. Snímač teploty musí byť namontovaný bezprostredne pred zariadením na meranie 
objemu. Tento snímač teploty musí mať presnosť a správnosť ± 1 K a časovú odozvu 
0,1 sekundy pri 62 %-nej zmene danej teploty (hodnota meraná v silikónovom oleji). 
 
2.3.3.3. Meranie tlaku musí mať počas skúšky presnosť a správnosť ± 0,4 kPa. 
 
2.3.3.4. Meranie rozdielu tlaku od atmosférického sa vykoná pred, a ak je to nevyhnutné, za 
zariadením na meranie tlaku. 
 
2.3.4. Odber vzoriek plynu 
 
2.3.4.1.  Riedené výfukové plyny 
 
2.3.4.1.1. Vzorka riedených výfukových plynov je odoberaná pred sacím zariadením, avšak po 
zariadeniach na kondicionovanie (ak sú). 
 
2.3.4.1.2. Rýchlosť prietoku sa nesmie odchyľovať o viac než  ± 2 % od priemernej hodnoty. 
 
2.3.4.1.3. Rýchlosť odberu vzorky nesmie klesnúť pod 5 litrov za minútu a nesmie presiahnuť 
0,2 % prietoku riedených výfukových plynov. 
 
2.3.4.2. Riediaci vzduch 
 
2.3.4.2.1. Vzorka riediaceho vzduchu sa odoberá pri konštantnej rýchlosti toku blízko vstupu 
okolitého vzduchu (za filtrom, ak je namontovaný). 
 
2.3.4.2.2.  Vzduch nesmie byť kontaminovaný výfukovými plynmi zo zmiešavacej oblasti. 
 
2.3.4.2.3.  Prietok pri odbere riediaceho vzduchu musí byť porovnateľný s prietokom pri odbere 
zriedených výfukových plynov. 
 
2.3.4.3. Operácie odberu vzoriek 
 
2.3.4.3.1. Materiály použité na odber vzoriek musia byť také, aby nemenili koncentráciu 
znečisťujúcich látok. 
 
2.3.4.3.2. Filtre môžu byť použité na účel oddelenia tuhých častíc zo vzorky. 
 
2.3.4.3.3. Čerpadlá sú nutné na vedenie vzorky do záchytného(-ých) vaku(-ov). 
 
2.3.4.3.4. Kontrolné prietokové ventily a prietokomery sú potrebné na dosiahnutie prietokov 
vyžadovaných na odber vzoriek. 
 
2.3.4.3.5. Môžu byť používané rýchloupínacie plynotesné spoje medzi trojcestnými ventilmi a 
záchytnými vakmi, so samotesniacimi prípojkami na strane záchytného vaku. Môžu 
byť použité iné systémy na vedenie vzoriek do analyzátorov (napr. trojcestné 
uzatváracie ventily). L 375/370 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 139 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
2.3.4.3.6. Rôzne ventily použité na usmernenie odoberaných plynov musia byť samočinného a 
rýchlo nastaviteľného typu. 
 
2.3.4.4. Zhromažďovanie vzorky 
 
Vzorky plynu sa zhromažďujú v záchytných vakoch primeraného objemu tak, aby sa 
neznížila rýchlosť odberu vzorky. Vaky musia byť vyrobené z takého materiálu, aby 
sa nemenila koncentrácia plynných znečisťujúcich látok v zmesi o viac než 2 % po 
20 minútach. 
 
2.4.  Prídavná jednotka odberu vzorky pre skúšanie vozidiel vybavených vznetovým 
motorom  
 
2.4.1. Na rozdiel od metódy odberu plynných vzoriek z vozidiel vybavených zážihovými 
motormi, v riediacom tuneli sú body odberu uhľovodíkov a tuhých častíc. 
 
2.4.2. Aby sa znížili tepelné straty z výfukových plynov medzi výstupnou výfukovou 
trubicou a vstupom do riediaceho tunela, nesmie byť trubica dlhšia než 3,6 m alebo 
6,1 m ak je izolovaná. Jej vnútorný priemer nesmie presiahnuť 105 mm. 
 
2.4.3. V riediacom tuneli musia byť prevažne podmienky turbulentného prúdu 
(Reynoldsovo číslo ≥ 4 000), tunel pozostáva z priamej trubice z elektricky vodivého 
materiálu, aby sa zaistila homogénnosť riedeného výfukového plynu v bodoch 
odberu, a vzorky sa majú skladať z reprezentatívnych plynov a tuhých častíc. 
Riediaci tunel musí mať priemer aspoň 200 mm a systém musí byť uzemnený. 
 
2.4.4. Systém odberu tuhých častíc pozostáva z odbernej sondy v riediacom tuneli a dvoch 
filtrov montovaných v sérii. Rýchločinné ventily sú umiestnené pred obidvoma 
filtrami a za nimi, v smere toku. 
 
Tvar odbernej sondy musí byť taký, ako je znázornené na obrázku 5/2. 
 
2.4.5. Sonda pre odber vzoriek tuhých častíc musí byť usporiadaná nasledovne: 
 
musí byť inštalovaná v blízkosti osi tunela, zhruba 10 priemerov tunela za vstupom 
plynu v smere toku, a musí mať vnútorný priemer aspoň 12 mm, 
 
vzdialenosť od vrcholu odbernej sondy k upevneniu filtra musí byť aspoň 5 
priemerov sondy, nesmie však presiahnuť 1 020 mm.  
 
2.4.6. Jednotka merania toku odoberanej vzorky plynu pozostáva z čerpadiel, regulátorov 
prietoku plynu a prietokomerov. 
 
2.4.7. Systém odberu vzoriek uhľovodíkov pozostáva z ohrievanej odbernej sondy, 
vedenia, filtra a čerpadla. Odberná sonda musí byť inštalovaná v tej istej vzdialenosti 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/371
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 140 Príloha 4 – doplnok 3  
od vstupu výfukového plynu ako sonda na odber častíc, a to tak, aby sa navzájom 
neovplyvňovali vzorky pri odbere. Musí mať minimálny vnútorný priemer 4 mm. 
 
2.4.8. Všetky ohrievané časti musia byť ohrievacím systémom udržiavané na teplote 463 K 
(190 °C) ± 10 K. 
 
2.4.9. Ak nie je možné vyrovnávať zmeny prietoku, musí tu byť výmenník tepla a 
zariadenie na kontrolu teploty, ako je špecifikované v bode 2.3.3.1 tak, aby sa 
zabezpečilo, že rýchlosť prietoku v systéme je konštantná a prietok odberu je 
príslušne proporcionálny. L 375/372 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 141 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
Obrázok 5/2  
 
Konfigurácia sondy na odber vzoriek tuhých častíc 
 
 
 
 
 
3.  OPIS ZARIADENÍ 
  
3.1.  Zariadenie na premenlivé zrieďovanie s objemovým čerpadlom  
(PDP-CVS) (obrázok 5/3)  
 
3.1.1.  Systém odberu vzoriek o konštantnom objeme s objemovým čerpadlom (PDP-CVS) 
vyhovuje požiadavkám tejto prílohy tým, že odmeriava za konštantnej teploty a tlaku 
prietok plynu prechádzajúci čerpadlom. Celkový objem je meraný počtom otáčok 
vykonaných ciachovaným objemovým čerpadlom. Proporcionálna vzorka je 
dosiahnutá odberom pomocou čerpadla, prietokomeru a kontrolným prietokovým 
ventilom pri konštantnom prietoku. 
 
3.1.2. Obrázok 5/3 je schémou takéhoto systému odberu vzoriek. Pretože presné výsledky 
možno dosiahnuť rôznym usporiadaním systému, nie je podstatná jeho presná zhoda 
so schémou. Môžu sa použiť prídavné komponenty, ako sú prístroje, ventily, 
solenoidy a spínače, aby sa získali dodatočné informácie a skoordinovali funkcie 
jednotlivých komponentov systému. 
 
3.1.3. Záchytné zariadenie sa skladá z: 
 
3.1.3.1. filtra (D) na riediaci vzduch, ktorý, ak je to potrebné, môže byť predhrievaný. Tento 
filter musí pozostávať z aktívneho dreveného uhlia vloženého medzi dve vrstvy 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/373
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 142 Príloha 4 – doplnok 3  
papiera a má byť použitý na zníženie a stabilizáciu koncentrácií uhľovodíkov z 
okolia v riediacom vzduchu; 
 
3.1.3.2. zmiešavacej komory (M), v ktorej sa homogénne zmiešavajú výfukové plyny a 
vzduch; 
 
3.1.3.3. výmenníka tepla (H) s kapacitou dostatočnou na zabezpečenie toho, aby po celé 
trvanie skúšky teplota zmesi vzduch/výfukový plyn, meraná v bode bezprostredne 
pred objemovým čerpadlom, bola v rozmedzí 6 K predpísanej prevádzkovej teploty. 
Toto zariadenie nesmie ovplyvňovať koncentrácie znečisťujúcich látok riedených 
plynov, odoberaných potom na analýzu; 
 
3.1.3.4. systému kontroly teploty (TC), používaného na predhrievanie výmenníka tepla pred 
skúškou a na kontrolu jeho teploty v priebehu skúšky tak, aby odchýlky od 
predpísanej prevádzkovej teploty boli obmedzené na 6 K; 
 
3.1.3.5. objemového čerpadla (PDP), používaného na dopravu prúdu zmesi vzduch/výfukový 
plyn s konštantným objemom; prietoková kapacita čerpadla musí byť dostatočne 
veľká, aby sa zamedzilo kondenzácii vody v systéme za všetkých prevádzkových 
podmienok, ktoré môžu nastať pri skúške; toto môže byť bežne zabezpečené 
použitím objemového čerpadla s prietokom: 
 
3.1.3.5.1. dvakrát takým veľkým ako maximálny prietok výfukových plynov, vznikajúcich pri 
zrýchleniach jazdného cyklu, alebo 
 
3.1.3.5.2.  dostatočným na zabezpečenie koncentrácie CO 2 v záchytnom vaku so zriedenými 
výfukovými plynmi nižšej než 3 % objemu v prípade benzínu a nafty, nižšej než 2,2 
% objemu v prípade LPG a nižšej než 1,5 % objemu v prípade NG; 
 
3.1.3.6.  snímača teploty (T 1) (presnosť a správnosť ± 0,4 kPa), namontovaného v bode 
bezprostredne pred objemovým čerpadlom a slúžiaceho na zaznamenávanie 
teplotného rozdielu medzi zmesou plynu a okolitým vzduchom; 
 
3.1.3.7.  manometra (G 1) (presnosť a správnosť ± 0,4 kPa), namontovaného bezprostredne 
pred objemovým čerpadlom a slúžiaceho na zaznamenávanie tlakového rozdielu 
medzi zmesou plynu a okolitým vzduchom; 
 
3.1.3.8.  ďalšieho manometra (G 2) (presnosť a správnosť ± 0,4 kPa) namontovaného tak, aby 
sa mohol zaznamenávať rozdiel tlaku medzi vstupom a výstupom čerpadla; 
 
3.1.3.9. dvoch odberných sond (S 1 a S 2) na odber konštantných vzoriek riediaceho vzduchu a 
zmesi riedeného výfukového plynu/vzduchu; 
 
3.1.3.10.  filtra (F) na odlučovanie tuhých častíc z prúdov plynov, zachytávaných na analýzu; 
 
3.1.3.11.  čerpadiel (P) na odber konštantného toku riediaceho vzduchu, ako i zmesi riedeného 
výfukového plynu/vzduchu v priebehu skúšky; L 375/374 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 143 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
3.1.3.12.  regulátorov prietoku (N) na zabezpečenie konštantného rovnomerného toku vzoriek 
plynu odoberaných v priebehu skúšky odbernými sondami S 1 a S 2, tok vzoriek plynu 
musí byť taký, aby na konci každej skúšky bolo dostatočné množstvo vzoriek na 
vykonanie analýzy (približne10 l/min); 
 
3.1.3.13. prietokomerov (FL) na nastavovanie a monitorovanie konštantného prietoku vzoriek 
plynu počas skúšky; 
 
3.1.3.14.  rýchločinných ventilov (V) na odvádzanie konštantného toku vzorky plynov do 
záchytných vakov alebo na vypustenie do ovzdušia; 
 
3.1.3.15.  plynotesných rýchlozáverných spojovacích prvkov (Q) medzi rýchločinnými 
ventilmi a záchytnými vakmi; spojka sa musí na strane záchytného vaku samočinne 
uzatvárať; ako alternatívu možno použiť iné spôsoby dopravy vzoriek do analyzátora 
(napr. trojcestné uzavieracie kohútiky); 
 
3.1.3.16.  vakov (B) na zachytávanie vzoriek riedeného výfukového plynu a riediaceho 
vzduchu v priebehu skúšky; vaky musia mať dostatočnú kapacitu, aby nezdržiavali 
tok odoberaných vzoriek; materiál vakov musí byť taký, aby neovplyvňoval vlastné 
meranie ani chemické zloženie vzoriek plynov (napr. laminované 
polyetylénové/polyamidové povlaky, alebo fluorované polymérové uhľovodíky); 
 
3.1.3.17.  digitálneho počítadla (C) na záznam počtu otáčok objemového čerpadla počas 
skúšky. 
 
3.1.4. Prídavné zariadenie vyžadované na skúšanie vozidiel so vznetovými motormi 
 
Aby sa splnili požiadavky bodov 4.3.1.1 a 4.3.2 prílohy 4, musia byť pri skúšaní 
vozidiel so vznetovými motormi použité prídavné komponenty, na obrázku 5/3 sú 
orámované prerušovanými čiarami: 
 
Fh je ohrievaný filter, 
 
S 3 je bod odberu vzoriek uhľovodíkov,   
 
V h je ohrievaný viaccestný ventil, 
 
Q je rýchlospojka umožňujúca, aby bola vzorka okolitého vzduchu 
BA analyzovaná v HFID, 
 
HFID  je ohrievaný analyzátor s ionizáciou plameňom, 
 
R a I sú registračné a integračné prostriedky pre okamžité koncentrácie 
uhľovodíkov, 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/375
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 144 Príloha 4 – doplnok 3  
L
h je vyhrievané odberné potrubie. 
 
Všetky ohrievané časti sa udržiavajú pri teplote 463 K (190 °C) ± 10 K. 
 
Systém odberu vzoriek častíc: 
 
S 4 odberná sonda v riediacom tuneli,  
 
Fp filtračná jednotka, zložená z dvoch sériovo montovaných filtrov; prepínacie 
zariadenie pre ďalšie paralelne montované páry filtrov, 
 
vedenie odberu vzoriek, 
 
čerpadlá, regulátory prietoku, prietokomery. 
 
3.2.  Zrieďovacie zariadenie s kritickým prúdením Venturiho trubicou (CFV-CVS) 
(obrázok 5/4)  
 
3.2.1. Použitie kritického prúdenia Venturiho trubicou v spojení s postupom CVS odberu 
plynov je založené na princípoch mechaniky prúdenia pre kritické prúdenia. 
Variabilná rýchlosť prúdenia zmesi riediaceho vzduchu a výfukových plynov je 
udržiavaná pri rýchlosti zvuku, ktorá je priamo úmerná druhej odmocnine teploty 
plynov. Prietok je nepretržite monitorovaný, vypočítavaný a integrovaný počas 
skúšky. 
 
Ak je použitá prídavná Venturiho trubica s kritickým prúdením na odber vzoriek, je 
zabezpečená proporcionalita odoberaných vzoriek. Pretože tlak i teplota sú zhodné 
na vstupoch k obidvom Venturiho trubiciam, objem toku plynov odvádzaných k 
odberu je úmerný celkovému objemu vytváranej zmesi zriedených výfukových 
plynov, a týmto sú splnené požiadavky tejto prílohy. L 375/376 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 145 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Obrázok 5/3
 
 
Odber vzoriek s konštantným objemom s objemovým čerpadlom (PDP-CVS) 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/377
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 146 Príloha 4 – doplnok 3  
Obrázok 5/4
 
 
Zrieďovacie zariadenie s kritickým prúdením Venturiho trubicou (systém CFV-CVS) 
 
 
 
3.2.2. Obrázok 5/4 je schémou takéhoto systému odberu vzoriek. Pretože presné výsledky 
možno dosiahnuť rôznym usporiadaním systému, nie je podstatná jeho presná zhoda 
so schémou. Môžu byť použité prídavné komponenty ako prístroje, ventily, 
solenoidy a spínače, na získanie ďalších informácií a skoordinovanie funkcií 
jednotlivých komponentov systému. 
 
3.2.3. Odberné zariadenie sa skladá z: 
 
3.2.3.1.  filtra (D) na riediaci vzduch, ktorý, ak je to potrebné, môže byť predhrievaný; tento 
filter musí pozostávať z aktívneho uhlia vloženého medzi dve vrstvy papiera a 
použije sa na zníženie a stabilizáciu koncentrácií emisií uhľovodíkov z okolia v 
riediacom vzduchu; 
 
3.2.3.2.  zmiešavacej komory (M), v ktorej sa homogénne zmiešavajú výfukové plyny a 
vzduch; 
 
3.2.3.3.  cyklónového odlučovača (CS) na odlučovanie častíc; 
 
3.2.3.4. dvoch odberných sond (S 1 a S 2) na odber vzoriek riediaceho vzduchu a zmesi 
zriedených výfukových plynov a vzduchu; 
 L 375/378 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 147 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3.2.3.5. odbernej Venturiho trubice s kritickým prúdením (SV) na odber proporcionálnych 
vzoriek zriedených výfukových plynov pri zachytávacej sonde S2; 
 
3.2.3.6. filtra (F) na odlučovanie tuhých častíc z tokov plynu, odvádzaných na analýzu; 
 
3.2.3.7. čerpadiel (P) na odber časti prúdu vzduchu a riedeného výfukového plynu do vakov 
v priebehu skúšky; 
 
3.2.3.8. regulátorov prietoku (N) na zabezpečenie konštantného toku vzoriek plynov 
odoberaných v priebehu skúšky z odbernej sondy S 1;  prietok vzoriek plynov musí 
byť taký, aby na konci skúšky množstvo vzorky stačilo na analýzu (približne 10 
litrov za minútu); 
 
3.2.3.9. tlmiča (PS) v odbernej linke; 
 
3.2.3.10. prietokomerov (FL) na nastavovanie a monitorovanie prúdenia odoberaných plynov 
v priebehu skúšky; 
 
3.2.3.11. rýchločinných solenoidových ventilov (V) na odvádzanie konštantného toku vzoriek 
plynov do záchytných vakov alebo na vypustenie do ovzdušia; 
 
3.2.3.12. plynotesných rýchlozáverných spojovacích prvkov (Q) medzi rýchločinnými 
ventilmi a záchytnými vakmi; spojka sa musí na strane záchytných vakov samočinne 
uzatvárať; alternatívne možno použiť iné spôsoby dopravy vzoriek do analyzátorov 
(napr. trojcestné uzavieracie kohútiky); 
 
3.2.3.13. vakov (B) na zachytávanie vzoriek riedeného výfukového plynu a riediaceho 
vzduchu počas skúšky; vaky musia mať dostatočnú kapacitu, aby nezdržiavali tok 
odoberaných vzoriek; materiál vakov musí byť taký, aby neovplyvňoval vlastné 
meranie ani chemické zloženie vzoriek plynov (napr. laminované 
polyetylénové/polyamidové povlaky, alebo fluorované polymérové uhľovodíky); 
 
3.2.3.14. manometra (G) s presnosťou a správnosťou v rozmedzí ± 0,4 kPa; 
 
3.2.3.15. snímača teploty (T) s presnosťou a správnosťou v rozmedzí ± 1 K a s časovou 
odozvou 0,1 sekundy pri 62 %-nej zmene danej teploty (merané v silikónovom oleji); 
 
3.2.3.16. Venturiho trubice s kritickým prúdením (MV) na meranie objemu prietoku 
zriedených výfukových plynov; 
 
3.2.3.17. dúchadla (BL) dostatočného výtlaku na zvládnutie celkového objemu zriedených 
výfukových plynov; 
 
3.2.3.18. kapacita systému CFV-CVS musí byť taká, aby za všetkých prevádzkových 
podmienok, ktoré môžu nastať počas skúšky, nedošlo ku kondenzácii vody. Toto 
možno bežne zaistiť použitím dúchadla, ktorého kapacita je: 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/379
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 148 Príloha 4 – doplnok 3  
3.2.3.18.1. dvakrát väčšia než maximálny prietok výfukových plynov vznikajúcich pri 
zrýchľovaniach v jazdnom cykle,  alebo 
 
3.2.3.18.2. dostatočná na zabezpečeniu toho, aby koncentrácia CO 2 v zriedenom výfukovom 
plyne bola menšia než 3 % objemu. 
 
3.2.4.  Prídavné zariadenie vyžadované na skúšanie vozidiel so vznetovými motormi 
 
Aby sa splnili požiadavky bodov 4.3.1.1 a 4.3.2 prílohy 4, musia byť pri skúšaní 
vozidiel so vznetovými motormi použité prídavné komponenty, na obrázku 5/4 sú 
orámované prerušovanými čiarami: 
 
Fh je ohrievaný filter, 
 
S 3 je bod odberu vzoriek uhľovodíkov, 
 
V h je ohrievaný viaccestný ventil, 
 
Q je rýchlospojka umožňujúca, aby bola vzorka okolitého vzduchu 
BA analyzovaná v HFID, 
 
HFID je ohrievaný analyzátor s ionizáciou plameňom, 
 
R a I sú registračné a integračné prostriedky pre okamžité koncentrácie 
uhľovodíkov, 
 
L h je vyhrievané odberné potrubie. 
 
Všetky ohrievané časti sa udržiavajú na teplote 463 K (190 °C) ± 10 K. 
 
Ak nie je možné vyrovnávať kolísanie prietoku, musí sa použiť výmenník tepla (H) a 
zariadenie na reguláciu teploty (Tc), ako je uvedené v bode 3.1.3, aby sa zaručil 
konštantný prietok Venturiho trubicou (Mv) a tým aj proporcionálnosť prietoku cez 
S 3. 
 
S 4 odberná sonda v riediacom tuneli, 
 
Fp  filtračná jednotka, zložená z dvoch sériovo montovaných filtrov; prepínacie 
zariadenie pre ďalšie paralelne montované páry filtrov, 
 
vedenie odberu vzoriek, 
 
čerpadlá, regulátory prietoku, prietokomery. 
 L 375/380 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 149 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Príloha 4 - Doplnok 6
 
 
METÓDA CIAC HOVANIA PRÍSTROJOV 
 
1. STANOVENIE CIACHOVACEJ KRIVKY 
 
1.1. Každý normálne používaný pracovný rozsah sa ciachuje v súlade s požiadavkami 
bodu 4.3.3 prílohy 4 nasledovným postupom: 
 
1.2. Zostaví sa ciachovacia krivka analyzátora z aspoň piatich, pokiaľ možno 
najrovnomernejšie rozložených ciachovacích bodov. Menovitá koncentrácia 
ciachovacieho plynu s najvyššou koncentráciou nesmie byť menšia než 80 % plného 
rozsahu stupnice. 
 
1.3. Ciachovacia krivka sa vypočíta metódou najmenších štvorcov.  Ak je výsledný 
polynómny stupeň väčší ako tri, musí byť počet ciachovacích bodov rovný aspoň 
tomuto stupňu polynómu zväčšenému o plus 2. 
 
1.4. Ciachovacia krivka sa nesmie líšiť o viac než 2 % od menovitej hodnoty každého 
kalibračného plynu. 
 
1.5. Priebeh ciachovacej krivky 
 
Z priebehu ciachovacej krivky a ciachovacích bodov je možné overiť, že ciachovanie 
bolo vykonané správne. Musia sa uviesť rôzne charakteristické parametre 
analyzátora, najmä: 
 
stupnica, 
citlivosť, 
nulový bod, 
dátum vykonania ciachovania. 
 
1.6. Ak je možné preukázať k spokojnosti technickej služby, že alternatívna technika 
(napr. počítač, elektronicky ovládaný spínač rozsahu) môže poskytovať ekvivalentnú 
presnosť, potom je možné tieto alternatívy použiť. 
 
1.7. Overenie ciachovania 
 
1.7.1. Každý bežne používaný pracovný rozsah musí byť skontrolovaný pred každou 
analýzou v súlade s nasledovným: 
 
1.7.2.  Ciachovanie sa kontroluje s použitím nulovacieho plynu a ciachovacieho plynu, 
ktorých menovitá hodnota je v rozsahu 80 – 95 % predpokladanej hodnoty, ktorá sa 
má analyzovať. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/381
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 150 Príloha 4 – doplnok 3  
1.7.3.  Ak pre oba uvažované body sa zistená hodnota nelíši o viac než  5 % plného rozsahu 
od teoretickej hodnoty, môžu byť nastavovacie parametre modifikované. Ak 
nenastane tento prípad, musí sa zostrojiť nová ciachovacia krivka podľa bodu 1 tohto 
Doplnku. 
 
1.7.4. Po skúšaní sa nulovací plyn a ciachovací plyn použijú na opakovanú kontrolu. 
Analýza je považovaná za prijateľnú, ak je rozdiel medzi obidvoma výsledkami 
merania menší než 2 %. 
 
2. SKÚŠKA REAKCIE FID NA UHĽOVODÍKY 
  
2.1.  Optimalizácia odozvy detektora 
 
FID musí byť nastavovaný podľa špecifikácií výrobcu prístroja. Na optimalizáciu 
odozvy v prípade najbežnejšieho pracovného rozsahu by sa mal použiť propán vo 
vzduchu. 
 
2.2.  Ciachovanie analyzátora HC 
 
Analyzátor sa má ciachovať s použitím propánu vo vzduchu a čisteného syntetického 
vzduchu. Pozri bod 4.5.2 prílohy 4 (kalibračné a nulovacie plyny). 
 
Zostrojí sa ciachovacia krivka, ako je opísané v bodoch 1.1 až 1.5 tohto doplnku. 
 
2.3.  Faktory odozvy rôznych uhľovodíkov a odporúčané limity 
 
Faktor odozvy (Rf) pre určité druhy uhľovodíkov je pomer FID C 1 záznamu ku 
koncentrácii plynu v nádobe, vyjadrený ako ppm C 1. 
 
Koncentrácia skúšobného plynu musí byť na úrovni dávajúcej odozvu približne 80 % 
plnej výchylky stupnice pre pracovný rozsah. Koncentrácia musí byť známa s 
presnosťou ± 2 % vo vzťahu ku gravimetrickému štandardu vyjadrenému objemovo. 
Okrem toho nádoba na plyn musí byť predkondicionovaná pred začiatkom 
overovania po dobu 24 hodín pri teplote medzi 293 a 303 K (20 a 30 °C). 
 
Faktory odozvy sa stanovia pri uvedení analyzátora do prevádzky a potom v 
hlavných servisných intervaloch. Skúšobné plyny, ktoré sa majú použiť, a 
odporúčané faktory odozvy sú: 
 
metán a čistený vzduch: 1,00 < Rf < 1,15 
 
alebo   1,00 < Rf < 1,05 pre vozidlá jazdiace na NG 
 
metán a čistený vzduch: 0,90 < Rf < 1,00 
 L 375/382 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 151 Príloha 4 – doplnok 1 
 
metán a čistený vzduch: 0,90 < Rf < 1,00 
 
Vzťahujú sa na faktor odozvy (Rf) 1,00 pre propán a čistený vzduch. 
 
2.4.  Overenie citlivosti na kyslík a odporúčané limity 
 
Faktor odozvy by mal byť stanovený podľa opisu v bode 2.3. Skúšobný plyn, ktorý 
sa použije, a odporúčaný rozsah faktoru odozvy je: 
 
propán a dusík: 0,.95 < Rf < 1,05 
 
3.  SKÚŠKA ÚČINNOSTI KONVERTORA NO x 
  
Účinnosť konvertora používaného na premenu NO 2 na NO sa skúša nasledovne: 
 
S použitím skúšobnej zostavy, znázornenej na obrázku 6/1 a nižšie opísaného 
postupu, môže byť účinnosť konvertorov skúšaná pomocou ozonizátorov. 
 
3.1. Ciachuje sa CLA (chemoluminiscenčný analyzátor) v najbežnejšom pracovnom 
rozsahu podľa špecifikácií výrobcu s použitím nulovacieho a ciachovacieho plynu 
(obsah NO musí byť okolo 80 % pracovného rozsahu a koncentrácia NO 2 v zmesi 
plynov musí byť menšia než 5 % koncentrácie NO). Analyzátor NO x musí byť v 
režime NO nastavený tak, aby ciachovací plyn neprechádzal cez konvertor. 
Zaznamená sa udávaná koncentrácia. 
 
3.2. Trubicou v tvare T sa do prúdu plynu pridáva plynulo kyslík alebo syntetický vzduch 
až kým udávaná koncentrácia je asi o 10 % nižšia než ciachovacia koncentrácia 
uvedená v bode 3.1. Zaznamená sa udávaná koncentrácia (C). Ozonizátor je v 
priebehu tohto procesu udržiavaný mimo činnosť. 
 
3.3. Teraz sa uvedie do činnosti ozonizátor, aby vyvinul dostatok ozónu potrebného na 
zníženie koncentrácie NO na 20 % (minimálne 10 %) ciachovacej koncentrácie 
uvedenej v bode 3.1. Zaznamená sa udávaná koncentrácia (d). 
 
3.4.  Analyzátor NO x sa potom prepne na režim NO x čo znamená, že zmes plynu 
(pozostávajúca z NO, NO 2, O2 a N2) teraz prechádza konvertorom. Zaznamená sa 
udávaná koncentrácia (a). 
 
3.5.  Ozonizátor sa teraz vyradí z činnosti. Zmes plynu opísaná v bode 3.2 prechádza 
konvertorom do detektora. Zaznamená sa udávaná koncentrácia (b). 
 
Obrázok 6/1  
 
Schéma zariadenia na skúšanie účinnosti konvertora NO x 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/383
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 152 Príloha 4 – doplnok 3  
 
 
3.6. S deaktivovaným ozonizátorom sa uzavrie i prietok kyslíka alebo syntetického 
vzduchu. Údaj NO 2 nesmie byť potom väčší o viac než 5 % ako je hodnota uvedená 
v bode 3.1. 
 
3.7. Účinnosť konvertora NO x sa vypočíta nasledovne:  
 
 
  
3.8.  Účinnosť konvertora nesmie byť menšia než 95 %. 
 
3.9.  Účinnosť konvertora musí byť skúšaná aspoň raz za týždeň. 
 
4.  CIACHOVANIE SYSTÉMU CVS 
  
4.1. Systém CVS musí byť ciachovaný s použitím presného prietokomeru a zariadenia 
obmedzujúceho prietok. Prietok systémom musí byť meraný pri rôznych hodnotách 
tlaku a meraných riadiacich parametrov systému týkajúcich sa prietokov. 
 
4.1.1. Môžu byť použité rôzne typy prietokomerov, napr. ciachovaná Venturiho trubica, 
prietokomer laminárneho prúdenia, ciachovaný turbínový prietokomer za 
predpokladu, že ide o systémy na dynamické meranie a že vyhovujú požiadavkám 
bodov 4.4.1 a 4.4.2 prílohy 4. 
 L 375/384 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 153 Príloha 4 – doplnok 1 
 
4.1.2.  V nasledujúcich bodoch sú uvedené podrobnosti metód ciachovania jednotiek PDP a 
CFV, používajúcich prietokomery laminárneho prúdenia, ktoré poskytujú 
požadovanú presnosť spolu so štatistickou kontrolou platnosti ciachovania. 
 
4.2. Ciachovanie objemového čerpadla (PDP) 
 
4.2.1. Nasledovný postup ciachovania opisuje vybavenie, skúšobnú zostavu a rôzne 
parametre, ktoré sú merané na stanovenie prietoku čerpadla CVS. Všetky parametre 
týkajúce sa čerpadla sú súčasne merané s parametrami týkajúcimi sa prietokomeru, 
ktorý je spojený v sérii s čerpadlom. Vypočítaný prietok (vyjadrený v m3/min. na 
vstupe čerpadla, s hodnotami absolútneho tlaku a teploty) môže byť potom 
znázornený v závislosti na korelačnej funkcii, čo je hodnota špecifickej kombinácie 
parametrov čerpadla. Potom sa stanoví lineárna rovnica vyjadrujúca vzťah prietoku 
čerpadla a korelačnej funkcie. V prípade, že CVS má viacrýchlostný pohon, musí byť 
vykonané ciachovanie pre každý z použitých rozsahov. 
 
4.2.2. Tento postup ciachovania je založený na meraní absolútnych hodnôt parametrov 
čerpadla a prietokomeru, vzťahujúcich sa na prietok v každom bode. Na 
zabezpečenie presnosti a plynulosti ciachovacej krivky sa musia dodržať tri 
podmienky: 
 
4.2.2.1. Tlaky čerpadla sa musia merať na vývodoch na samotnom čerpadle, a nie vo 
vonkajšom potrubí na vstupe a výstupe čerpadla. Tlakové ventily, ktoré sú 
montované hore a dole v strede čelnej dosky pohonu čerpadla, sú vystavené 
skutočným tlakom vo vnútri čerpadla a preto umožňujú zistiť absolútne rozdiely 
tlakov. 
 
4.2.2.2. Pri ciachovaní musí byť udržiavaná stabilná teplota. Prietokomer laminárneho 
prúdenia je citlivý na oscilácie vstupnej teploty, ktoré spôsobujú rozptyl meraných 
hodnôt. Postupné zmeny teploty o ± 1 K sú prijateľné, pokiaľ nastávajú v perióde 
niekoľkých minút. 
 
4.2.2.3. Všetky spojenia medzi prietokomerom a čerpadlom systému CVS musia byť 
nepriepustné. 
 
4.2.3. Pri skúške na výfukové emisie umožňuje užívateľovi meranie týchto parametrov 
čerpadla vypočítať prietok z ciachovacej rovnice. 
 
4.2.3.1. Obrázok 6/2 tohto doplnku znázorňuje jedno možné usporiadanie skúšobnej zostavy. 
Sú prípustné variácie za predpokladu, že ich schváli orgán udeľujúci homologizáciu 
ako varianty s porovnateľnou presnosťou. Ak sa použije usporiadanie znázornené na 
obrázku 5/3 doplnku 5, musia mať nasledujúce veličiny hodnoty s týmito 
toleranciami: 
 
barometrický tlak (korigovaný) (P b) ± 0,03 kPa 
 
okolitá teplota (T)  ± 0,2 K 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/385
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 154 Príloha 4 – doplnok 3  
 
teplota vzduchu na LFE (ETI)  ± 0,15 K 
 
podtlak pred LFE (EPI)  ± 0,01 kPa 
 
pokles tlaku v tryske LFE (EDP)  ± 0,0015 kPa 
 
teplota vzduchu na vstupe čerpadla CVS (PTI)     ± 0,2 K 
 
teplota vzduchu na výstupe z čerpadla CVS (PTO) ± 0,2 K 
 
podtlak na vstupe čerpadla CVS (PPI)  ± 0,22 kPa 
 
tlaková výška na výstupe čerpadla CVS (PPO)    ± 0,22 kPa 
 
otáčky čerpadla v priebehu skúšobnej periódy (n) ± 1 ot/min. 
 
doba trvania každej periódy (minimum 250 s) (t)   ± 0,1 s. 
 
4.2.3.2. Po prepojení systému, ako je naznačené na obrázku 6/2 sa riadiaci ventil prietoku 
nastaví do úplne otvorenej polohy a pred zahájením ciachovania sa čerpadlo CVS 
nechá bežať 20 minút. 
 
4.2.3.3.1. Čiastočne sa privrie riadiaci ventil prietoku na zväčšenie podtlaku na vstupe čerpadla 
(približne o 1 kPa), čo umožní získať najmenej šesť bodov merania pre celkové 
ciachovanie. Systém sa ponechá na stabilizáciu, aby sa ustálil po dobu troch minút a 
opakuje sa meranie. 
 
 
 L 375/386 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 155 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Obrázok 6/2
 
 
Usporiadanie ciachovacieho systému PDP – CVS 
 
 
 
 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/387
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 156 Príloha 4 – doplnok 3  
4.2.4. Analýza údajov 
 
4.2.4.1.  Prietok vzduchu (Q s) v každom testovacom bode sa vypočíta v m3/min (za 
normálnych podmienok) z údajov prietokomeru použitím metód predpísaných 
výrobcom. 
 
4.2.4.2. Prietok vzduchu sa potom prevedie na prietok čerpadla (V 0) v m3/ot. za absolútnej 
teploty a tlaku na vstupe čerpadla. 
 
 
  
kde: 
 
V 0 = prietok čerpadlom pri T p a P p, v m3/ot., 
 
Q s = prietok vzduchu pri 101,33 kPa a 273,2 K v m3/min., 
 
T p = teplota na vstupe čerpadla (K), 
 
P p = absolútny tlak na vstupe čerpadla (kPa), 
 
n = rýchlosť čerpadla v otáčkach za minútu. 
 
Aby sa kompenzovalo vzájomné pôsobenie otáčok čerpadla, kolísanie tlaku čerpadla 
a preklzávanie čerpadla, vypočíta sa korelačná funkcia (x 0) medzi otáčkami čerpadla 
(n), rozdielom tlakov medzi vstupom a výstupom čerpadla a absolútnym tlakom na 
výstupe čerpadla nasledovne: 
 
 
  
kde: 
 
x 0 = korelačná funkcia, 
 
∆P p = tlakový rozdiel medzi vstupom a výstupom čerpadla (kPa), 
 
P e = absolútny tlak na výstupe čerpadla (PPO + P b) (kPa). 
 
Vykoná sa lineárne vyrovnanie metódou najmenších štvorcov, aby sa získali 
ciachovacie rovnice, ktoré majú tieto tvary: 
 L 375/388 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 157 Príloha 4 – doplnok 1 
 
V
0 = D 0 - M (x 0) 
 
n = A - B (∆P p) 
 
D 0, M, A a B sú konštanty vyjadrujúce sklon opisujúcej čiary. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/389
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 158 Príloha 4 – doplnok 3  
 
Obrázok 6/3  
 
Usporiadanie ciachovacieho systému CFV – CVS 
 
 
 
4.2.4.3. Systém CVS, ktorý má viac rýchlostí, musí byť ciachovaný pre každú použitú 
rýchlosť. Ciachovacie krivky vytvorené pre tieto rýchlosti musia byť približne 
rovnobežné a hodnoty (D 0) musia vzrastať s poklesom rozsahu prietoku čerpadlom. 
 
Ak bolo ciachovanie vykonané starostlivo, vypočítané hodnoty z rovnice budú v 
rozmedzí 0,5 % nameranej hodnoty V 0.  Hodnoty M sa budú v prípade jednotlivých 
čerpadiel meniť. Ciachovanie sa vykoná pri zahájení prevádzky čerpadla a po hlavnej 
údržbe. 
 
4.3. Ciachovanie Venturiho trubice s kritickým prietokom (CFV) 
 
4.3.1. Ciachovanie CFV je založené na rovnici pre kritické prúdenie Venturiho trubicou:  L 375/390 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 159 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
 
  
kde: 
 
Q s = prietok, 
 
K v = ciachovací koeficient, 
 
P = absolútny tlak (kPa), 
 
T = absolútna teplota (K). 
 
Prietok plynu je funkciou tlaku a teploty na vstupe čerpadla. 
 
Ďalej opísaný postup ciachovania stanoví hodnotu ciachovacieho koeficientu pri 
meraných hodnotách tlaku, teploty a prietoku vzduchu. 
 
4.3.2. Pri ciachovaní elektronických častí systému CFV sa má dodržať postup odporúčaný 
výrobcom. 
 
4.3.3. Vyžadujú sa merania prietokov nutných na ciachovanie Venturiho trubice s 
kritickým prietokom a musia sa zistiť nasledovné údaje v rámci daných limitov 
presnosti: 
 
barometrický tlak (korigovaný) (P b) ± 0,03 kPa, 
LFE teplota vzduchu, prietokomer (ETI) ± 0,15 K, 
podtlak pred LFE (EPI)  ± 0,01 kPa, 
pokles tlaku v tryske LFE (EDP)  ± 0,0015 kPa, 
prietok vzduchu (Q S)  ± 0,5 %, 
podtlak na vstupe CFV (PPI)  ± 0,02 kPa, 
teplota na vstupe Venturiho trubice (Tv )  ± 0,2 K. 
 
4.3.4. Zariadenie musí byť usporiadané podľa obrázku 3 a skontrolované na 
nepriepustnosť. Akákoľvek netesnosť medzi zariadením merajúcim prietok a 
Venturiho trubicou s kritickým prietokom vážne ovplyvní presnosť ciachovania. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/391
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 160 Príloha 4 – doplnok 3  
4.3.5. Riadiaci ventil prietoku musí byť nastavený do otvorenej polohy, dúchadlo spustené 
a systém stabilizovaný. Musia byť zaznamenané údaje všetkých prístrojov. 
 
4.3.6. Zmení sa nastavenie riadiaceho ventilu prietoku a vykoná sa aspoň osem meraní v 
rozsahu kritického prúdenia Venturiho trubicou. 
 
4.3.7. Údaje zaznamenané pri ciachovaní sa musia použiť v nasledujúcom výpočte.  
 
Prietok vzduchu (Q S) v každom skúšobnom bode sa vypočíta z údajov prietokomeru 
s použitím metódy predpísanej výrobcom. 
 
Pre každý skúšobný bod sa vypočítajú hodnoty ciachovacieho koeficientu podľa 
vzorca:  
 
  
kde: 
 
Q s = prietok v m3/min pri 273,2 K a 101,33 kPa, 
 
T v = teplota na vstupe Venturiho trubice (K), 
 
P v = absolútny tlak na vstupe Venturiho trubice (kPa). 
 
Vynesie sa K v v závislosti na tlaku na vstupe Venturiho trubice. Pri prietoku 
rýchlosťou zvuku bude mať K v pomerne konštantnú hodnotu. Pri poklese tlaku 
(zvýšenie podtlaku) sa Venturiho trubica uvoľní a K v sa zmenší. Tým spôsobené 
zmeny K v nie sú prípustné. 
 
Pri minime ôsmich bodov v kritickej oblasti sa vypočíta priemerný K v a štandardná 
odchýlka. 
 
Ak štandardná odchýlka presahuje 0,3 % priemerného K v, vykoná sa oprava. L 375/392 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 161 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Príloha 4 - Doplnok 7
 
 
OVERENIE CELÉHO SYSTÉMU 
 
1. Aby sa splnili požiadavky bodu 4.7 prílohy 4, musí byť stanovená celková presnosť 
systému odberu vzoriek CVS a analytického systému zavedením známej hmotnosti 
plynných znečisťujúcich látok do systému, zatiaľ čo je v činnosti ako pri normálnej 
skúške a potom analyzovaním a vypočítaním hmotnosti znečisťujúcich látok podľa 
vzorcov v doplnku 8 k tejto prílohe, s výnimkou toho, že hustota propánu sa uvažuje 
1.967 gramov na liter pri štandardných podmienkach. Je známe, že nasledujúce dve 
techniky poskytujú dostatočnú presnosť. 
 
2. Meranie konštantného prietoku čistého plynu (CO alebo C 3H 8) za použitia zariadenia 
s uzáverom s kritickým prietokom. 
  
2.1. Známe množstvo čistého plynu (CO alebo C 3H 8) sa dopraví do systému CVS cez 
ciachovací uzáver s kritickým prúdením. Ak je vstupný tlak dosť vysoký, prietok (q), 
ktorý sa nastavuje prostredníctvom uzáveru s kritickým prietokom, je nezávislý na 
výstupnom tlaku uzáveru (kritické prúdenie). Ak nastane odchýlka presahujúca 5 %, 
musí byť zistené miesto a určená príčina nesprávnej funkcie. Systém CVS pracuje 
ako pri skúške výfukových emisií po dobu 5 až 10 minút. Plyn zhromaždený 
v záchytnom vaku sa analyzuje obvyklým prístrojom a výsledky sa porovnajú s už 
predtým známou koncentráciou vo vzorkách plynov. 
 
3.  Meranie limitovaného množstva čistého plynu (CO alebo C 3H 8) 
pomocou gravimetrickej metódy 
 
3.1. Na overenie systému CVS sa použije nasledujúci gravimetrický postup. 
 
Hmotnosť malej nádoby, naplnenej buď oxidom uhoľnatým alebo propánom, sa určí 
s presnosťou ± 0,01 g. Po dobu 5 až 10 minút sa nechá systém CVS v činnosti ako 
pri normálnej skúške výfukových emisií, pričom sa do systému vstrekuje CO alebo 
propán. Množstvo čistého plynu zavedeného do prístroja sa určí vážením z rozdielov 
hmotnosti fľaše. Plyn zhromaždený vo vaku sa potom analyzuje prostredníctvom 
prístroja normálne používaného na analýzu výfukových plynov. Výsledky sa potom 
porovnajú s predtým vypočítanými hodnotami koncentrácie. 
 
 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/393
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 162  
Príloha 4 - Doplnok 8
 
 
VÝPOČET HMOTNOSTÍ EMISIÍ ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK 
 
 
1. VŠEOBECNÉ USTANOVENIA 
 
Hmotnosť emisií plynných znečisťujúcich látok sa vypočíta pomocou nasledovnej 
rovnice: 
 
 
kde: 
 
M i  =  hmotnosť emisií znečisťujúcej látky v gramoch na kilometer, 
 
V mix  = objem zriedených výfukových plynov, vyjadrený v litroch na skúšku a 
korigovaný na štandardné podmienky (273,2 K a 101,33 kPa), 
 
Q i   =  hustota znečisťujúcej látky i v gramoch na liter za normálnej teploty a 
tlaku (273,2 K a 10133 kPa), 
 
k h  =  korekčný koeficient vlhkosti, používaný na výpočet hmotnosti emisií 
oxidu dusíka. V prípade HC a CO nie je korekcia vlhkosti, 
 
C i  =  koncentrácia znečisťujúcej látky i v zriedenom výfukovom plyne 
vyjadrená v ppm a korigovaná množstvom znečisťujúcej látky 
obsiahnutej v riediacom vzduchu, 
 
D = skutočná vzdialenosť zodpovedajúca skúšobnému cyklu v km. 
 
1.2. STANOVENIE OBJEMU 
 
1.2.1. Výpočet objemu pri použití zariadenia s premenlivým riedením s riadením 
konštantného prúdu uzáverom alebo Venturiho trubicou. 
 
Súvisle sa zaznamenávajú parametre udávajúce objemový tok a vypočíta sa celkový 
objem za dobu trvania skúšky.  
 (1)L 375/394 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 163 Príloha 4 – doplnok 1 
 
1.2.2. Výpočet objemu, keď sa používa objemové čerpadlo 
 
Objem zriedených výfukových plynov pri systéme s objemovým čerpadlom sa 
vypočíta podľa nasledovného vzorca: 
 
V = V o · N 
 
kde: 
 
V  = objem zriedených výfukových plynov, vyjadrený v litroch na skúšku (pred 
korekciou), 
 
V o = objem plynu dopravovaný objemovým čerpadlom za skúšobných 
podmienok v litroch na otáčku, 
 
N  = počet otáčok čerpadla za skúšku. 
 
1.2.3. Korekcia objemu zriedených výfukových plynov za normálnych podmienok 
 
Objem zriedených výfukových plynov sa koriguje pomocou vzorca:  
  
 
 
  kde: 
 
P B = barometrický tlak v skúšobnej miestnosti v kPa, 
 
P 1 = podtlak na vstupe objemového čerpadla v kPa vo vzťahu k okolitému 
barometrickému tlaku, 
 
T p = priemerná teplota zriedeného výfukového plynu, vstupujúceho do 
objemového čerpadla v priebehu skúšky (K). 
 
 
 (2) 
(3) 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/395
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 164  
1.3. VÝPOČET KORIGOVANEJ KONCENTRÁCIE ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK V 
ZÁCHYTNOM VAKU 
 
 
 
kde: 
 
C i = koncentrácia znečisťujúcej látky i v zriedenom výfukovom plyne vyjadrená 
v ppm a korigovaná množstvom i, obsiahnutým v riediacom vzduchu, 
 
C e = nameraná koncentrácia znečisťujúcej látky i v zriedenom výfukovom plyne, 
vyjadrená v ppm, 
 
C d = nameraná koncentrácia znečisťujúcej látky i vo vzduchu používanom na 
riedenie, vyjadrená v ppm, 
 
DF = koeficient riedenia. 
 
Koeficient riedenia sa vypočíta nasledovne:  
 
V prípade benzínu a nafty 
 
DF =        pre benzín a naftu (5a) 
 
 
DF =         pre LPG (5b)     
 
 
DF = 
 pre NG  (5c) 
V týchto rovniciach je: 
 
C CO2  =      koncentrácia CO 2 v zriedených výfukových plynoch, 
obsiahnutých v záchytnom vaku, vyjadrená v % objemu, 
 
C HC =  koncentrácia HC v zriedených výfukových plynoch, 
obsiahnutých v záchytnom vaku, vyjadrená v ppm 
uhlíkového ekvivalentu, 
 
C CO =  koncentrácia CO v zriedených výfukových plynoch, 
obsiahnutých v záchytnom vaku, vyjadrená v ppm. 
 (4) 
 
L 375/396 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 165 Príloha 4 – doplnok 1 
 
1.4.  URČENIE KOREKČNÉHO FAKTORA VLHKOSTI PRE NO 
 
Aby sa korigoval vplyv vlhkosti na výsledné hodnoty oxidov dusíka, použije sa 
nasledovný výpočet:  
 
  
kde: 
 
kde: 
 
H  = absolútna vlhkosť vyjadrená v gramoch vody na kilogram suchého 
vzduchu, 
 
R a = relatívna vlhkosť okolitého vzduchu vyjadrená v %, 
 
P d = tlak nasýtených pár pri teplote okolia, vyjadrený v kPa, 
 
P B = atmosferický tlak v miestnosti, vyjadrený v kPa. 
 
1.5. PRÍKLAD 
 
1.5.1. Údaje 
 
1.5.1.1. Podmienky okolia: 
 
teplota okolia: 23 °C = 297,2 K, 
 
barometrický tlak: P B = 101,33 kPa, 
 
relatívna vlhkosť: R a = 60 %, 
 
tlak nasýtených pár: P d = 2,81 kPa  H 2O pri 23 °C. 
 
1.5.1.2.  Nameraný objem redukovaný na štandardné podmienky (bod 1) 
 
V = 51,961 m 3 
 (6) 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/397
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 166  
1.5.1.3.  Údaje analyzátora: 
  
  Zriedený výfukový plyn  Riediaci vzduch 
 
HC (1)  92 ppm  3,0 ppm 
 CO  470 ppm  0 ppm 
 NO
x  
70 ppm  0 ppm 
 CO
2  
1,6 % objemu  0,03 % objemu 
(1) V ppm uhlíkového ekvivalentu 
 
1.5.2. Výpočty 
 
1.5.2.1. Faktor korekcie vlhkosti (k H) (pozri vzorec 6): 
 
 
 
 
 
 H =10,5092 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
L 375/398 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 167 Príloha 4 – doplnok 1 
 
1.5.2.2. Faktor riedenia (DF) (pozri vzorec (5)) 
 
 
 
1.5.2.3.  Výpočet korigovanej koncentrácie znečisťujúcich látok v záchytnom vaku: 
 
Hmotnosť emisií HC (pozri vzorce (4) a (1)) 
 
C i = C e - C d     
 
 
C i = 92 - 3 (1-)    
 
C i = 89,371    
M HC = C HC . V mix . Q HC . 
 
Q HC = 0,619 v prípade benzínu alebo nafty 
 
Q HC = 0,649 v prípade LPG 
 
Q HC = 0,714 v prípade NG 
 
M HC = 89,371 · 51,961 · 0,619 · 10-6 · 
 
M HC = d88.2 g/km 
 
Hmotnosť emisií CO (pozri vzorec (1)) 
 
M CO  = C CO . V mix . Q CO .d1 
27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/399
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 168  
 
Q CO = 1,25 
 
M CO  = 470 · 51,961 · 1,25 · 10-6 · d1 
 
M CO = d5.30 g/km 
 
Hmotnosť emisií NOx (pozri vzorec (1)) 
 
M NOx = C NOx · V mix · Q NO x · k H · d1 
 
Q NOx = 2,05 
 
M NOx = 70 · 51,961 · 2,05 · 0,9934 · 10-6 · d1 
 
M NOx =  d14.7 g/km 
 
2. ZVLÁŠTNE USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA VOZIDIEL VYBAVENÝCH 
VZNETOVÝMI MOTORMI 
 
2.1. Priemerná koncentrácia HC použitá pre stanovenie hmotnosti emisií HC zo 
vznetových motorov sa vypočíta pomocou nasledovného vzorca: 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
kde: 
 
  integrál hodnoty meranej ohrievaným FID po dobu 
skúšky (t 2 - t 1), 
 
 
(7) 
 L 375/400 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 169 Príloha 4 – doplnok 1 
 
C
e =   koncentrácia HC nameraná v zriedenom výfukovom 
plyne v ppm Cj, Cj nahradzuje priamo C HC vo 
všetkých zodpovedajúcich rovniciach. 
 
2.2. Stanovenie častíc 
 
Emisia častíc Mp (g/km) sa vypočíta pomocou nasledovnej rovnice:  
 
 
  
 
kde výfukové plyny sú vypustené mimo tunel, 
 
 
  
 
kde výfukové plyny sú vedené späť do tunela, 
 
kde: 
 
V mix = objem zriedených výfukových plynov (pozri bod 1.1) za štandardných 
podmienok, 
 
V ep = objem výfukových plynov prúdiacich filtrom častíc za štandardných 
podmienok, 
 
P e  = hmotnosť častíc zachytených filtrami, 
 
d   = skutočná vzdialenosť zodpovedajúca pracovnému cyklu v km, 
 
M p  = emisie častíc v g/km. 
 
  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/401
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 170  
Príloha 5
 
 
SKÚŠKA TYPU II 
(Skúška emisií oxidu uhoľnatého pri voľnobehu) 
 
1. ÚVOD 
  
V tejto prílohe sa opisuje postup skúšky typu II, definovaný v bode 5.3.2 tohto 
predpisu. 
 
2.  PODMIENKY MERANIA 
  
2.1. Palivom musí byť referenčné palivo, ktorého špecifikácie sú uvedené v prílohe 10 a 
10a tohto predpisu. 
 
2.2.  Počas skúšky musí byť teplota prostredia od 293 do 303 K (20 a 30°C). Motor má 
byť ohrievaný dovtedy, kým všetky teploty chladiacich a mazacích prostriedkov a 
tlaky mazadiel nedosiahnu rovnováhu. 
 
2.2.1. Vozidlá, ktoré sú poháňané benzínom, LPG alebo NG sa musia skúšať s 
referenčným(i) palivom(-ami) použitými na skúšku typu I. 
 
2.3. V prípade vozidiel s ručne ovládanými alebo poloautomatickými prevodovkami musí 
byť skúška vykonaná s radiacou pákou v polohe „neutrál“ a so zapnutou spojkou. 
 
2.4. V prípade vozidiel s automatickou prevodovkou sa skúška vykonáva so selektorom 
prevodov v polohe buď „neutrál“ alebo „parkovanie“. 
 
2.5.  Komponenty pre nastavovanie voľnobežných otáčok 
 
2.5.1. Definícia 
 
Na účely tohto predpisu „Komponenty pre nastavovanie voľnobežných otáčok“ 
znamenajú ovládače na menenie podmienok voľnobehu motora, ktoré môže 
mechanik ľahko ovládať, len s použitím nástrojov opísaných v bode 2.5.1.1. Najmä 
zariadenia na ciachovanie prietoku paliva a vzduchu sa nepovažujú za nastavovacie 
komponenty, ak si ich nastavenie vyžaduje odstránenie nastavovacích zarážok, čo 
môže normálne vykonávať len profesionálny mechanik.  
 
2.5.1.1. Nástroje, ktoré môžu byť použité na ovládanie komponentov na nastavovanie 
voľnobehu: skrutkovače (obyčajné alebo s krížovou hlavou), kľúče (trúbkové, 
otvorené alebo nastaviteľné), kliešte, kľúče na hlavy skrutiek s vnútorným 
šesťhranom (Allenove kľúče). 
 L 375/402 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 171 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
2.5.2.  Stanovenie meracích bodov 
 
2.5.2.1. Najprv sa vykoná meranie pri nastavení, ktoré je v súlade s podmienkami určenými 
výrobcom. 
 
2.5.2.2. Pre každý nastavovací komponent s plynulou reguláciou sa stanoví dostatočný počet 
charakteristických polôh. 
 
2.5.2.3. Meranie obsahu oxidu uhoľnatého vo výfukových plynoch musí byť vykonané pre 
všetky možné polohy nastavovacích komponentov, avšak v prípade komponentov s 
plynulou reguláciou sa použijú len polohy definované v bode 2.5.2.2. 
 
2.5.2.4. Výsledok skúšky typu II sa považuje za vyhovujúci, ak je splnená aspoň jedna z 
dvoch nasledujúcich podmienok: 
 
2.5.2.4.1. žiadna z nameraných hodnôt podľa bodu 2.5.2.3 nepresahuje limitné hodnoty; 
 
2.5.2.4.2. maximálny obsah získaný plynulou reguláciou jedného z nastavovacích 
komponentov, zatiaľ čo nastavenie ostatných komponentov zostáva nezmenené, 
neprekračuje limitnú hodnotu, pričom táto podmienka musí byť splnená pri rôznych 
nastaveniach nastavovacích komponentov iných ako komponent, ktorý bol plynulo 
nastavovaný. 
 
2.5.2.5. Možné polohy nastavovacích komponentov sú limitované: 
 
2.5.2.5.1. na jednej strane väčšou z nasledovných dvoch hodnôt: najnižšie voľnobežné otáčky, 
ktoré môže motor dosiahnuť; otáčky odporúčané výrobcom, mínus 100 otáčok za 
minútu; 
 
2.5.2.5.2. na druhej strane najmenšou z nasledovných troch hodnôt: 
 
najvyššie otáčky, ktoré môže motor dosiahnuť aktivovaním komponentu regulácie 
otáčok voľnobehu; 
otáčky odporúčané výrobcom, plus 250 otáčok za minútu; 
otáčky pri zapínaní automatických spojok. 
 
2.5.2.6. Okrem toho nastavenia, ktoré neumožňujú správny beh motora, nesmú byť použité 
ako nastavenia pre meranie. Najmä ak je motor vybavený niekoľkými karburátormi, 
musia mať všetky karburátory to isté nastavenie. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/403
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 172  
3.  ODBER VZORKY PLYNOV 
 
3.1. Odberná sonda vzorky sa umiestni do hĺbky 300 mm v trubici spájajúcej výfuk so 
záchytným vakom, pokiaľ možno najbližšie k výfuku. 
 
3.2. Koncentrácia CO (C CO) a CO 2 (C CO2) sa stanoví zo záznamov meracieho prístroja 
alebo odpočtov, s použitím príslušných ciachovacích kriviek. 
 
3.3. Korigovaná koncentrácia pre oxid uhoľnatý u štvordobých motorov je: 
 
  
3.4. Koncentráciu v C CO (pozri bod 3.2), meranú podľa vzorca uvedeného v bode 3.3, 
netreba korigovať, ak celková hodnota meraných koncentrácií (C CO + C CO 2) je 
v prípade štvordobých motorov aspoň: 
 
-  pre benzín 15 % 
-  pre LPG 13,5 % 
-  pre NG 11,5 %. 
 
 
 L 375/404 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 173 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Príloha 6
 
 
SKÚŠKA TYPU III 
(Overenie emisií plynov z kľukovej skrine) 
 
1. ÚVOD 
 
V tejto prílohe sa opisuje postup skúšky typu III, definovaný v bode 5.3.3 tohto 
predpisu. 
 
2.  VŠEOBECNÉ USTANOVENIA 
  
2.1. Skúška typu III sa vykonáva v prípade vozidla so zážihovým motorom, ktoré bolo 
podrobené skúške typu I, prípadne skúške typu II. 
 
2.2. Skúšané motory musia zahŕňať nepriepustné motory, iné než tie, ktoré sú 
konštruované tak, že aj nepatrná netesnosť môže spôsobiť neprijateľné prevádzkové 
závady (napr. motory „flat-twin“ = dvojvalcový motor s protiľahlými valcami). 
 
3.  PODMIENKY SKÚŠKY 
  
3.1. Voľnobeh sa nastaví podľa odporúčaní výrobcu. 
 
3.2. Merania sa vykonávajú v nasledovných troch súboroch podmienok prevádzky 
motora: 
  
Podmienka číslo  Rýchlosť vozidla (km/h) 
 1  Voľnobeh 
 2  50 ± 2 (na 3 prevodovom stupni 
alebo „jazda“)  
3  50 ± 2 (na 3 prevodovom stupni 
alebo „jazda“) 
 
  
Podmienka číslo  Výkon absorbovaný brzdou 
 1  nulový 
 
2  Zodpovedajúci nastaveniu pre 
skúšku typu I pri rýchlosti 50 km/h. 
  
3  Ako v prípade podmienky 2, 
násobený faktorom 1,7 
 
 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/405
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 174  
4.  SKÚŠOBNÁ METÓDA 
  
4.1. Za prevádzkových podmienok uvedených v bode 3.2 sa musí kontrolovať spoľahlivá 
funkcia systému vetrania kľukovej skrine. 
 
5.  METÓDA OVEROVANIA SYSTÉMU VETRANIA KĽUKOVEJ SKRINE 
  
5.1. Otvory motora musia byť ponechané v nezmenenom stave. 
 
5.2. Na vhodnom mieste sa zmeria tlak v kľukovej skrini. Meria sa v otvore pre meradlo 
hladiny oleja manometrom so sklonenou trubicou.  
 
5.3. Vozidlo je považované za vyhovujúce, ak za každej podmienky merania definovanej 
v bode 3.2 tlak nameraný v kľukovej skrini nepresahuje momentálny atmosferický 
tlak. 
 
5.4. Pri opísanej skúšobnej metóde sa tlak vo vstupnom potrubí meria v rozsahu ± 1 kPa. 
 
5.5. Rýchlosť vozidla podľa údajov dynamometra sa meria v rámci ± 2 km/h. 
 
5.6. Tlak v kľukovej skrini sa meria v rámci ± 0,01 kPa. 
 
5.7. Ak pri jednej z podmienok merania uvedených v bode 3.2 tlak nameraný v kľukovej 
skrini presahuje atmosferický tlak, vykoná sa doplnková skúška, ako je definované v 
bode 6, ak to výrobca požaduje. 
 
6. METÓDA DOPLNKOVEJ SKÚŠKY 
  
6.1. Otvory motora musia byť ponechané v nezmenenom stave. 
 
6.2. K otvoru na meranie hladiny oleja sa pripojí pružný, nepriepustný vak s kapacitou 
približne piatich litrov. Vak musí byť pred každým meraním prázdny. Vak sa pred 
každým meraním uzatvára. 
 
6.3. Musí byť otvorený ku kľukovej skrini na dobu päť minút pri každej z podmienok 
merania, predpísaných v bode 3.2. 
 
6.4. Vozidlo je považované za vyhovujúce, ak za každej z podmienok merania 
definovaných v bode 3.2 nenastane viditeľné nafúknutie vaku. 
 L 375/406 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 175 Príloha 4 – doplnok 1 
 
6.5.  Poznámka 
 
6.5.1. Ak je konštrukčné usporiadanie motora také, že skúška nemôže byť vykonaná 
metódami opísanými v bode 6.1 až 6.4, merania musia byť vykonané týmito 
metódami modifikovanými nasledovne: 
 
6.5.2. pred skúškou sa uzavrú všetky otvory okrem tých, ktoré sú potrebné na spätné 
získanie plynov; 
 
6.5.3. vak sa pripojí na vhodnú odbočku, ktorá nespôsobuje žiadne dodatočné straty tlaku a 
je inštalovaná v recirkulačnom obvode zariadenia, priamo na otvore spojenia s 
motorom. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/407
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 176  
SKÚŠKA TYPU III 
 
L 375/408 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 177 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Príloha 7
 
 
SKÚŠKA TYPU IV 
(Stanovenie emisií z odparovania vozidiel so zážihovými motormi) 
 
1. ÚVOD 
 
V tejto prílohe sa opisuje postup pre skúšku typu IV podľa bodu 5.3.4 tohto predpisu. 
 
Tento postup opisuje metódu stanovenia straty uhľovodíkov odparovaním z 
palivových systémov vozidiel so zážihovými motormi. 
 
2. OPIS SKÚŠKY 
 
Skúška emisií z odparovania (obrázok 7/1) slúži na stanovenie uhľovodíkových 
emisií z odparovania, ako dôsledku kolísania denných teplôt, presakovania za tepla 
pri parkovaní a jazdy v meste. Skúška sa skladá z týchto fáz: 
 
2.1. Príprava skúšky, vrátane mestského jazdného cyklu (časť jedna) a mimomestského 
jazdného cyklu (časť dva). 
 
2.2. Stanovenie strát presakovaním za tepla. 
 
2.3. Stanovenie strát výdychom nádrže. 
 
Celkový výsledok skúšky je daný súčtom hmotností emisií uhľovodíkov pri výdychu 
nádrže a pri presakovaní za tepla. 
 
3. VOZIDLO A PALIVO 
 
3.1. Vozidlo 
 
3.1.1. Vozidlo musí byť v dobrom mechanickom stave, musí byť zabehnuté a mať pred 
skúškou ubehnutých aspoň 3 000 km.  Systém merania emisií z odparovania sa musí 
správne pripojiť a musí fungovať po túto dobu a nádoba(y) s aktívnym uhlím sa 
musí(-ia) používať normálnym spôsobom, nesmie(ú) sa nadmerne preplachovať ani 
nadmerne plniť. 
 
3.2. Palivo 
 
3.2.1. Musí byť použité vhodné referenčné palivo, definované v prílohe 10 tohto predpisu. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/409
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 178  
4. SKÚŠOBNÉ ZARIADENIE PRE SKÚŠKU ODPAROVANIA 
 
4.1. Vozidlový dynamometer 
 
Vozidlový dynamometer musí spĺňať požiadavky prílohy 4. 
 
4.2. Komora na meranie emisií z odparovania 
 
  Komora na meranie emisií z odparovania musí byť plynotesná, pravouhlá a musí mať 
rozmery dostatočné na to, aby sa v nej mohlo umiestniť skúšané vozidlo.  Vozidlo 
musí byť prístupné zo všetkých strán a komora, keď je tesne uzavretá, musí byť 
plynotesná podľa doplnku I k tejto prílohe.  Vnútorný povrch komory musí byť 
nepriepustný pre uhľovodíky a nesmie s nimi reagovať.  Systém regulácie teploty 
musí kontrolovať teplotu vzduchu vo vnútri komory tak, aby zodpovedala 
predpísanému priebehu teploty v závislosti na čase počas skúšky, pričom je v 
priebehu doby trvania skúšky povolená priemerná tolerancia 1 K. 
 
Systém regulácie musí zaručovať hladký priebeh teploty, ktorý vykazuje minimum 
prekmitov, výkyvov a nestability v požadovanom dlhodobom priebehu teploty. 
Teplota vnútorného povrchu nesmie byť nižšia než 278 K (5 °C) ani vyššia než 
328 K (55 °C) kedykoľvek v priebehu skúšky na emisie pri výdychu nádrže. 
 
Konštrukcia steny musí napomáhať dobrému rozptylu tepla. Teplota vnútorného 
povrchu nesmie byť nižšia než 293 K (20 °C) ani vyššia než 325 K (52 °C) 
kedykoľvek v priebehu skúšky na emisie pri presakovaní za tepla. 
 
Na zachytenie zmien objemu spôsobených zmenami teploty komory sa môže použiť 
buď komora s meniteľným objemom alebo komora so stálym objemom. 
 
4.2.1. Komora s meniteľným objemom 
 
Komora s meniteľným objemom reaguje rozťahovaním a sťahovaním na zmeny 
teploty vzduchu v komore.  Dvoma potencionálnymi prostriedkami na prispôsobenie 
sa zmene vnútorného objemu komory je(sú) pohyblivá(é) stena(y) alebo mechová 
konštrukcia, kde sa reakciou na zmeny vnútorného tlaku spôsobené výmenou 
vonkajšieho vzduchu mimo komory, rozťahuje(ú) alebo sťahuje(ú) nepriepustný(é) 
vak(y). Každá konštrukcia na prispôsobenie sa zmene objemu musí zachovať 
nepriepustnosť komory v rámci stanoveného rozsahu teplôt špecifikovaného v 
doplnku 1 k tejto prílohe. 
 
Každá konštrukcia na prispôsobenie sa zmene objemu musí zaručiť, aby sa vnútorný 
tlak v komore a barometrický tlak líšil maximálne o ± 5 kPa. 
 L 375/410 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 179 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Komora sa musí dať zablokovať pri stanovenom objeme. Komora s meniteľným 
objemom sa musí dať prispôsobiť + 7 %-nej zmene svojho „menovitého objemu“ 
(pozri doplnok 1 k tejto prílohe, bod 2.1.1), berúc do úvahy zmeny teploty a 
barometrického tlaku počas skúšania. 
 
4.2.2. Komora so stálym objemom 
 
Komora so stálym objemom musí mať pevné steny, ktoré zachovajú stály objem 
komory a musí spĺňať požiadavky uvedené ďalej. 
 
4.2.2.1. Komora musí byť vybavená výstupným ventilom, ktorým sa v priebehu skúšky 
vypúšťa vzduch pri nízkej konštantnej rýchlosti. Na vyrovnanie vypúšťaného prúdu 
vzduchu so vstupujúcim okolitým vzduchom, sa môže použiť vstupný ventil. 
Vstupujúci vzduch sa musí filtrovať aktívnym uhlím aby sa zabezpečila relatívne 
konštantná úroveň uhľovodíkov. Každá metóda na prispôsobenie sa zmene objemu 
musí udržať rozdiel medzi vnútorným tlakom v komore a barometrickým tlakom v 
rozpätí od 0 do -5 kPa. 
 
4.2.2.2. Zariadenie musí byť schopné merať hmotnosť uhľovodíkov pri vstupnom a 
výstupnom ventile s presnosťou 0,01 gramu. Na odber proporcionálnej vzorky 
vzduchu odoberaného zo vstupujúceho alebo vypúšťaného vzduchu z komory, sa 
môže použiť záchytný vak. Alternatívne sa môže vstupujúci alebo vypúšťaný vzduch 
nepretržite analyzovať s použitím online analyzátora FID, pričom sa nameraná 
hodnota môže vyhodnotiť spolu s nameraným objemom prúdu tak, aby sa zabezpečil 
plynulý záznam uhľovodíkov odstránených z komory. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/411
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 180  
Obrázok 7/1  
 
STANOVENIE EMISIÍ Z OD PAROV A NI A 
Zabehá vacia perióda 300 0 k m  (bez nadmer ného v y plac hova nia/plne nia) 
Sk úš ka star nut ia nádob( y) s ak tí vnym u h lím  
Očiste nie vozidla parou (v prípade p otreby)  
 
Tepl ota paliva 2 83 K až 287 K (10 ° C až 14  °C) 
40  % ± 2 % menovitej  k ap ac ity ná drže teplota okolia:  2 93  K až 30 3 K (2 0 °C – 30  °C) 
  Naplnen ie b ut ánom a dus í kom až do prieni k u 2 g
 
 
 
Tepl ota p aliva: 2 9 1 K ± 8 K (18 K ± 8 °C). 40  % ± 2 % menovité ho obje mu ná drže  
  
teplota okolia: 29 3 K až 3 0 3 K (20  °C  – 3 0 °C)  
 
T yp 1: jed na čas ť 1 +  dve č ast i 2
 
T star t =  2 93  K  a ž  30 3 K  ( 2 0  ° C – 30  ° C)  
  teplota okolia:  2 93  K až 30 3 K (2 0 °C – 30  °C)
 
 T yp 1:  jed na  č asť 1 + dve čas ti 2 
T star t =  2 93  K  a ž  30 3 K  ( 2 0  ° C – 30  ° C)  
  
T yp 1:  č asť 1 
  
 
T
min  = 296  K  ( 2 3  ° C )  
T max = 30 4 K (31  °C) 
60  mi n ± 0, 5 m in  
 
T=29 3 K ± 2 K(20 °C ± 2 °C) posledných 6  ho dí n  
 
T min  = 203  K  ( 2 0  ° C )  
T min   = 30 8 K; ∆T = 1 5 K  
24  ho dí n: počet  2 4-ho di nových časov ých  úsekov = 1 
  
  
Poznám k y :  
1.  Rad vozidiel vz hľado m na z ní ženie e m isií z odparovania: uv iesť podrobnosti. 
2.  V ý fu kové  e m isie  sa m ôžu  m e rať počas jazdného c y kl u s kú šk y  t y pu  I, ale nepoužijú sa  n a účel y  le gi slatí v y.  
Le gislat íva t ý k ajúca sa v ý f u ko v ýc h e m isi í zostáva sa mos tatn á. 
  L 375/412 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 181 Príloha 4 – doplnok 1 
 
4.3. Analytický systém 
 
4.3.1. Analyzátor uhľovodíkov 
 
4.3.1.1. Atmosféra v komore sa monitoruje detektorom uhľovodíka s ionizáciou plameňom 
(FID). Vzorka plynu sa musí odobrať zo stredu jednej bočnej steny alebo strechy 
komory a akýkoľvek obtok plynu sa musí vrátiť späť do komory, pokiaľ možno do 
bodu bezprostredne za zmiešavacím ventilátorom. 
 
4.3.1.2. Analyzátor uhľovodíkov musí mať dobu odozvy do 90 % konečného údaja, menšiu 
než 1,5 sekundy. Jeho stabilita musí byť po dobu 15 minút pre všetky meracie 
rozsahy lepšia než 2 % plnej stupnice pri nule a pri 80 % ± 20 % plnej stupnice. 
 
4.3.1.3. Opakovateľnosť analyzátora vyjadrená ako jedna štandardná odchýlka musí byť 
lepšia než ± 1 % výchylky plnej stupnice pri nule a pri 80 ± 20 % plnej stupnice, pri 
všetkých použitých meracích rozsahoch. 
 
4.3.1.4. Meracie rozsahy analyzátora sa musia vybrať tak, aby poskytovali najlepšie riešenie 
postupov merania, ciachovania a kontroly tesnosti. 
 
4.3.2. Systém záznamu dát analyzátora uhľovodíkov 
 
4.3.2.1. Analyzátor uhľovodíkov musí byť vybavený zariadením na záznam výstupu 
elektrického signálu zapisovaním na pásku alebo iným systémom spôsobu 
spracovania dát s frekvenciou minimálne raz za minútu. Záznamový systém musí 
mať prevádzkové charakteristiky aspoň rovnocenné signálu, ktorý sa zaznamenáva, 
a musí zabezpečiť permanentný záznam výsledkov. Záznam musí udávať začiatky a 
konce periód emisií pri presakovaní za tepla alebo pri výdychu nádrže (vrátane 
začiatku a konca periódy odberu vzoriek ako aj doby, ktorá uplynie medzi 
začiatkom a koncom jednej skúšky). 
  
4.4. Ohrievanie palivovej nádrže (len pri nádobe s aktívnym uhlím naplnenej benzínom) 
  
4.4.1. Palivo v nádrži(-ach) vozidla sa musí ohrievať regulovateľným zdrojom tepla; napr. 
vhodným vyhrievacím vankúšom s výkonom 2 000 W. Systém ohrievania musí 
odovzdávať rovnomerne teplo stenám nádrže pod hladinou paliva tak, aby 
nespôsobil miestne prehriatie paliva. Teplo nesmie byť odovzdávané parám v nádrži 
nad palivom. 
 
4.4.2. Ohrievacie zariadenie nádrže musí umožniť rovnomerné ohriatie paliva v nádrži o 
14 K z 289 K (16 °C) v priebehu 60 minút, poloha teplotného snímača je opísaná v 
bode 5.1.1. Systém ohrevu musí byť schopný počas procesu ohrievania nádrže 
regulovať teplotu paliva v rozmedzí ± 1,5 K požadovanej teploty. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/413
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 182  
4.5. Zaznamenávanie teploty 
 
4.5.1. Teplota v komore sa zaznamenáva v dvoch bodoch teplotnými snímačmi, ktoré sú 
spojené tak, aby ukazovali strednú hodnotu. Meracie body sú v komore približne 
0,1 m od vertikálnej osi každej bočnej steny vo výške 0,9 ± 0,2 m. 
 
4.5.2. Teploty palivovej nádrže(í) sa zaznamenávajú snímačmi umiestnenými v palivovej 
nádrži, ako je opísané v bode 5.1.1, v prípade použitia nádoby s aktívnym uhlím 
naplnenej benzínom (bod 5.1.5 ďalej). 
 
4.5.3. Teploty sa počas merania emisií z odparovania musia zaznamenávať alebo ukladať 
do systému spracovávania dát aspoň raz za minútu. 
 
4.5.4. Presnosť systému zaznamenávania teplôt musí byť v rozmedzí ± 1,0 K a teplota 
musí byť rozlíšiteľná na ± 0,4 K. 
 
4.5.5. Systém zápisu alebo systém spracovania dát musí byť schopný rozlíšiť dobu na ± 
15 sekúnd. 
 
4.6.  Zaznamenávanie tlaku 
 
4.6.1. Rozdiel ∆p medzi barometrickým tlakom skúšobného miesta a vnútorným tlakom v 
komore sa počas merania emisií z odparovania musí zaznamenávať alebo ukladať 
do systému spracovávania dát aspoň raz za minútu. 
 
4.6.2. Presnosť systému zaznamenávania tlaku musí byť v rozmedzí ± 2 kPa a tlak musí 
byť rozlíšiteľný na ± 0,2 kPa. 
 
4.6.3. Systém zápisu alebo systém spracovania dát musí byť schopný rozlíšiť dobu na ± 
15 sekúnd. 
 
4.7. Ventilátory 
 
4.7.1. S použitím jedného alebo viacerých ventilátorov alebo dúchadiel s otvorenými 
dverami komory musí byť možné znížiť koncentráciu uhľovodíkov v komore na 
úroveň uhľovodíkov v okolí. 
 
4.7.2. Komora musí mať jeden alebo viac ventilátorov alebo dúchadiel s možným 
výtlakom 0,1 až 0,5 m3s-1, ktoré dôkladne zmiešavajú atmosféru v komore. V 
komore pri meraní musí byť možné dosiahnuť rovnomernú teplotu a koncentráciu 
uhľovodíkov. Vozidlo v komore nesmie byť vystavené priamemu prúdu vzduchu z 
ventilátorov alebo dúchadiel. 
 L 375/414 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 183 Príloha 4 – doplnok 1 
 
4.8. Plyny 
 
4.8.1. Na ciachovanie a prevádzku zariadení musia byť k dispozícii nasledovné plyny: 
 čistený syntetický vzduch:  (čistota < 1 ppm ekvivalent C 1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm 
CO 2, ≤ 0,1 ppm NO); 
  
 obsah kyslíka od 18 do 21 % objemu; 
 
vykurovací plyn analyzátora uhľovodíkov:  (40 % ± 2 % vodíka, zostávajúca časť 
hélium s menej než 1 ppm C 1 ekvivalentu uhľovodíka, menej než 400 ppm CO 2); 
 
propán (C 3H 8): minimálna čistota 99,5 %; 
 
bután (C 4H 10): minimálna čistota 98 %; 
 
dusík (N 2): minimálna čistota 98 %. 
 
4.8.2. Na ciachovanie sa musia použiť plyny, ktoré sú obsiahnuté v zmesi propánu (C 3H 8) 
a čisteného syntetického vzduchu. Skutočná koncentrácia ciachovacieho plynu musí 
byť v rozmedzí 2 % stanovených hodnôt. Ak sa použije zmiešavací dávkovač 
plynu, získané zriedené plyny sa musia určiť s presnosťou ± 2 % skutočnej hodnoty. 
Koncentrácie špecifikované v doplnku 1 sa môžu dosiahnuť aj použitím 
zmiešavacieho dávkovača plynu, používajúceho syntetický vzduch ako riediaci 
plyn. 
 
4.9. Prídavné zariadenie 
 
4.9.1. Absolútna vlhkosť v mieste skúšania musí byť merateľná s presnosťou ± 5 %. 
 
5. POSTUP SKÚŠKY 
 
5.1. Príprava skúšky 
 
5.1.1. Pred skúškou sa vozidlo mechanicky pripraví nasledovne: 
 
(a) výfukový systém vozidla nesmie vykazovať žiadne netesnosti, 
 
(b) vozidlo sa môže pred skúškou očistiť vodnou parou, 
 
(c) v prípade použitia nádoby s aktívnym uhlím naplnenej benzínom (bod 
5.1.5), palivová nádrž vozidla musí byť vybavená teplotným snímačom, 
aby sa mohla merať teplota uprostred paliva v palivovej nádrži, keď je 
naplnená na 40 % svojho objemu, 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/415
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 184  
(d) doplnkové vybavenie a prípojky na prístroje sa musia namontovať tak, aby 
umožnili úplné vypustenie palivovej nádrže.  Na tento účel nie je potrebné 
modifikovať obal nádrže, 
 
(e) výrobca môže navrhnúť skúšobnú metódu, pomocou ktorej sa budú brať do 
úvahy straty uhľovodíkov odparovaním vychádzajúcim len z palivového 
systému vozidla. 
 
5.1.2. Vozidlo sa umiestni v skúšobnej komore, v ktorej je teplota okolia od 293 K do 303 
K (20 °C a 30 °C). 
 
5.1.3. Musí sa overiť starnutie nádob(y) s aktívnym uhlím. Môže sa to vykonať 
dokázaním, že absolvovala(i) jazdu v dĺžke najmenej 3 000 km. Ak takýto dôkaz 
nie je možný, použije sa nasledovný postup. V prípade systému pozostávajúceho z 
viacerých nádob s aktívnym uhlím sa tieto nádoby musia podrobiť skúške 
jednotlivo. 
 
5.1.3.1. Nádoba sa odstráni z vozidla. Tomuto kroku sa musí venovať zvláštna pozornosť, 
aby sa zabránilo poškodeniu komponentov a zachovala sa neporušenosť palivového 
systému. 
 
5.1.3.2. Musí sa skontrolovať hmotnosť nádoby. 
 
5.1.3.3.  Nádoba sa napojí na pokiaľ možno vonkajšiu palivovú nádrž, naplnenú 
referenčným palivom na 40 % objemu palivovej(-ých) nádrže(í). 
 
5.1.3.4. Teplota paliva v palivovej nádrži musí byť od 283 K (10  °C) do 287 K (14 °C). 
 
5.1.3.5.  (Vonkajšia) palivová nádrž sa ohrieva na teplotu od 288 K do 318 K (15 °C až 45 
°C) (zvýšenie o 1 °C každých 9 minút). 
 
5.1.3.6. Ak prienik z nádoby nastane predtým než teplota dosiahne 318 K (45 °C), zdroj 
tepla sa musí odpojiť. Ak prienik nenastane v priebehu ohrievania na 318 K (45 
°C), postup sa od bodu 5.1.3.3 opakuje až kým nenastane prienik. 
 
5.1.3.7.  Prienik sa môže kontrolovať podľa bodov 5.1.5 a 5.1.6 tejto prílohy, alebo sa 
použije iný systém odberu vzoriek alebo analýzy, schopný zistiť emisie 
uhľovodíkov z nádoby pri ich prieniku. 
 
5.1.3.8. Nádoba sa preplachuje s 25 ± 5 litrami vzduchu v laboratóriu za minútu, až kým sa 
objem nádoby nevymení 300 krát. 
 
5.1.3.9.  Musí sa skontrolovať hmotnosť nádoby. 
 
5.1.3.10.  Kroky opísané v bodoch 5.1.3.4 až 5.1.3.9 sa musia opakovať deväťkrát. Po troch 
cykloch starnutia sa môže skúška ukončiť, ak sa hmotnosť nádoby po poslednom 
cykle stabilizovala. L 375/416 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 185 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
5.1.3.11. Nádoba s aktívnym uhlím sa znovu odpojí a vozidlo sa opäť uvedie do svojich 
normálnych prevádzkových podmienok. 
 
5.1.4. Na predkondicionovanie nádoby s aktívnym uhlím sa musí použiť jedna z metód 
špecifikovaných v bodoch 5.1.5 a 5.1.6. V prípade vozidiel s viacerými nádobami s 
aktívnym uhlím sa tieto nádoby musia predkondicionovať jednotlivo. 
 
5.1.4.1. Na stanovenie prieniku sa merajú emisie vystupujúce z nádoby s aktívnym uhlím. 
 
Prienik je tu definovaný ako bod, v ktorom sa kumulatívne množstvo emitovaných 
uhľovodíkov rovná dvom gramom. 
 
5.1.4.2. Prienik sa môže overiť pomocou komory na meranie emisií z odparovania opísanej 
v bode 5.1.5 resp. 5.1.6. Alternatívne sa môže prienik stanoviť použitím prídavnej 
nádoby s aktívnym uhlím, ktorá sa pripojí na výstupe z nádoby na vozidle. Prídavná 
nádoba sa musí pred naplnením dobre prepláchnuť suchým vzduchom. 
 
5.1.4.3.  Bezprostredne pred skúškou sa musí meracia komora niekoľkokrát prepláchnuť, až 
kým sa nedosiahne stabilná základná koncentrácia.  Vtedy sa musí(-ia) zapnúť 
zmiešavací(-ie) ventilátor(y) komory. 
 
Bezprostredne pred skúškou sa musí uhľovodíkový analyzátor vynulovať a musí sa 
nastaviť merací rozsah. 
 
5.1.5. Napĺňanie nádoby pri opakovanom priebehu denných teplôt až do prieniku 
 
5.1.5.1.  Palivová(é) nádrž(e) vozidla(-iel) sa vyprázdni(-ia) vypúšťacím(i) kohútikom(-mi) 
palivovej nádrže.  To sa musí robiť tak, aby sa abnormálne nepreplachovali ani 
nezaťažovali zariadenia na reguláciu odparovania namontované na vozidle.  Bežne 
na tento účel stačí odstránenie palivového viečka. 
 
5.1.5.2. Palivová(é) nádrž(e) sa znova naplní(-ia) skúšobným palivom pri teplote od 283 K 
do 287 K (10 °C až 14 °C) do 40 % ± 2 % jej(ich) normálneho objemu. Palivové 
viečko(a) vozidla musí(-ia) byť v tejto dobe nasadené. 
 
5.1.5.3. V priebehu jednej hodiny po naplnení sa vozidlo s vypnutým motorom umiestni v 
komore na meranie emisií z odparovania. Teplotný snímač je spojený so zariadením 
zaznamenávajúcim teplotu. Zdroj tepla sa musí vzhľadom na palivovú(é) nádrž(e) 
vhodne umiestniť a spojiť s regulátorom teploty. Zdroj tepla je špecifikovaný v 
bode 4.4. V prípade vozidiel vybavených viac než jednou palivovou nádržou musia 
byť všetky nádrže ohrievané tým istým spôsobom ako je uvedené ďalej. Teploty 
nádrží musia byť identické v rozmedzí ± 1,5 K. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/417
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 186  
5.1.5.4. Palivo môže byť umelo zahriate na počiatočnú teplotu cyklu výdychu nádrže 293 K 
(20 °C) ± 1 K. 
 
5.1.5.5. Keď palivo dosiahne teplotu minimálne 292 K (19 °C), musia sa ihneď vykonať 
nasledovné kroky: preplachovacie dúchadlo sa musí vypnúť; dvere komory sa 
musia zavrieť a zapečatiť; zaháji sa meranie úrovne uhľovodíkov v komore. 
 
5.1.5.6. Keď teplota paliva v palivovej nádrži dosiahne 293 K (20 °C) začína sa lineárne 
ohrievanie o 15 K (15 °C). Palivo sa musí ohrievať tak, aby teplota paliva počas 
ohrievania zodpovedala funkcii uvedenej ďalej do ± 1,5 K. Zaznamenáva sa čas, 
ktorý je potrebný na ohriatie a stanovené zvýšenie teploty. 
 
T r = T o + 0,2333 · t 
 
kde: 
 
T r = požadovaná teplota (K); 
 
T 0 = počiatočná teplota (K); 
 
t = čas od začiatku ohrievania nádrže v minútach. 
 
5.1.5.7. Len čo nastane prienik alebo teplota paliva dosiahne 308 K (35 °C), podľa toho čo 
nastane skôr, zdroj tepla sa vypne, dvere komory sa odpečatia a otvoria a viečko(a) 
palivovej nádrže vozidla sa odstráni(a). Ak prienik nenastal ani po dosiahnutí 
teploty 308 K (35 °C), zdroj tepla sa z vozidla odstráni, vozidlo sa vyberie z 
komory na meranie emisií z odparovania a celý postup uvedený v bode 5.1.7 ďalej 
sa opakuje až do doby, kým nenastane prienik. 
 
5.1.6. Napĺňanie butánom až do prieniku 
 
5.1.6.1.  Ak sa na stanovenie prieniku použije komora (bod 5.1.4.2), vozidlo sa s vypnutým 
motorom umiestni v komore na meranie emisií z odparovania. 
 
5.1.6.2. Nádoba s aktívnym uhlím sa musí pripraviť na napĺňanie. Nádoba sa nesmie 
odstrániť z vozidla, pokiaľ prístup k nej vo svojej normálnej polohe nie je 
obmedzený tak, že napĺňanie môže nastať len pri odstránení nádoby z vozidla. 
Tomuto kroku sa musí venovať zvláštna pozornosť, aby sa zabránilo poškodeniu 
komponentov a zachovala sa neporušenosť palivového systému. 
 
5.1.6.3. Nádoba sa naplní zmesou zloženou z 50 % objemu butánu a 50 % objemu dusíka 
rýchlosťou 40 gramov butánu za hodinu. 
 L 375/418 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 187 Príloha 4 – doplnok 1 
 
5.1.6.4. Len čo nastane prienik z nádoby s aktívnym uhlím, musí sa prívod plynu vypnúť. 
 
5.1.6.5. Nádoba s aktívnym uhlím sa znovu odpojí a vozidlo sa opäť uvedie do svojich 
normálnych prevádzkových podmienok. 
 
5.1.7.  Vypustenie paliva a opätovné naplnenie palivových nádrží 
 
5.1.7.1. Palivová(é) nádrž(e) vozidla(-iel) sa vyprázdni(-ia) vypúšťacím(i) kohútikom(-mi) 
palivovej nádrže. To sa musí robiť tak, aby sa abnormálne nepreplachovali ani 
nezaťažovali zariadenia na reguláciu odparovania namontované na vozidle. Bežne 
na tento účel stačí odstránenie palivového viečka. 
 
5.1.7.2. Palivová(é) nádrž(e) sa znova naplní(a) skúšobným palivom pri teplote 291 K ± 8 K 
(18 °C ± 8 °C) do 40 % + 2 % jej(ich) normálneho objemu. Palivové viečko(a) 
vozidla musí(-ia) byť v tejto dobe nasadené. 
 
5.2. Predkondicionovací jazdný cyklus 
 
5.2.1. Do jednej hodiny po ukončení napĺňania nádoby podľa bodu 5.1.5 alebo 5.1.6 sa 
vozidlo umiestni na vozidlový dynamometer a absolvuje jednu časť jedna a dve 
časti dva jazdných cyklov skúšky typu I podľa prílohy 4. Vzorky výfukových emisií 
sa počas tejto činnosti neodoberajú. 
 
5.3. Presakovanie 
 
5.3.1. Do piatich minút po ukončení predkondicionovacej činnosti špecifikovanej v bode 
5.2.1 sa musí úplne uzavrieť kapota motora, vozidlo premiestniť z dynamometra a 
zaparkovať na mieste odstavenia. Vozidlo je odparkované po dobu minimálne 12 
hodín a maximálne 36 hodín. Teplota motorového oleja a chladiaceho prostriedku 
musí dosiahnuť teplotu prostredia odstavného priestoru s prípustnou odchýlkou ± 3 
K na konci doby. 
 
5.4.  Skúška na dynamometri 
 
5.4.1.  Po skončení periódy presakovania vozidlo absolvuje úplný jazdný cyklus skúšky 
typu I opísaný v prílohe 4 (mestský jazdný cyklus so studeným štartom a 
mimomestský jazdný cyklus). Potom sa motor vypne. Výfukové emisie sa počas 
tohto jazdného cyklu môžu odoberať, ale nesmú sa použiť na účely homologizácie z 
hľadiska výfukových emisií.  
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/419
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 188  
5.4.2. Do dvoch minút po ukončení jazdného cyklu skúšky typu I špecifikovaného v bode 
5.4.1 vozidlo absolvuje ďalší kondicionovací jazdný cyklus, ktorý sa skladá z 
jedného jazdného mestského cyklu (teplý štart) skúšky typu I.  Potom sa motor opäť 
vypne.  Výfukové emisie sa počas tohto jazdného cyklu nemusia odoberať. 
 
5.5. Skúška emisií z odparovania presakovaním za tepla 
  
5.5.1. Pred ukončením priebehu skúšok musí byť meracia komora niekoľko minút vetraná, 
kým sa dosiahne stabilná koncentrácia uhľovodíkov.  Zmiešavacie ventilátory v 
komore sa v tejto dobe tiež uvedú do činnosti. 
 
5.5.2. Bezprostredne pred skúškou sa musí uhľovodíkový analyzátor vynulovať a musí sa 
nastaviť merací rozsah. 
 
5.5.3. Na konci predkondicionovacieho jazdného cyklu sa musí úplne uzavrieť kapota 
motora, a musia sa prerušiť všetky spojenia medzi vozidlom a skúšobným 
zariadením.  Vozidlo sa potom umiestni do meracej komory s minimálnym 
použitím akcelerátora.  Motor musí byť vypnutý predtým, než ktorákoľvek časť 
vozidla vstúpi do meracej komory.  Čas, kedy je motor vypnutý, sa zaznamenáva 
systémom na záznam dát pre meranie emisií z odparovania a začne sa 
zaznamenávanie teplôt.  V tejto etape sa musia otvoriť okná a batožinový priestor 
vozidla, ak nie sú už otvorené. 
 
5.5.4. Vozidlo s vypnutým motorom sa musí do meracej komory dotlačiť alebo inak 
premiestniť. 
 
5.5.5. Dvere komory sa uzavrú a utesnia sa plynotesne v priebehu dvoch minút od 
vypnutia motora a v priebehu siedmich minút od konca kondicionovacieho 
jazdného cyklu. 
 
5.5.6. Perióda presakovania za tepla trvajúca 60 ± 0,5 minúty začína vtedy, keď je komora 
uzavretá. Meria sa koncentrácia uhľovodíkov, teplota a barometrický tlak a 
namerané hodnoty predstavujú počiatočné hodnoty C HC, P i a T i pre skúšku 
presakovaním za tepla.  Tieto hodnoty sa použijú na výpočet emisií z odparovania 
uvedený v bode 6.  Okolitá teplota vzduchu T v komore v priebehu 60-minútovej 
periódy presakovania za tepla nesmie byť nižšia než 296 K ani vyššia než 304 K. 
 
5.5.7. Bezprostredne pred koncom 60 ± 0,5 minút trvajúcej periódy skúšky sa musí 
uhľovodíkový analyzátor vynulovať a musí sa nastaviť merací rozsah. 
 
5.5.8. Na konci 60 ± 0,5 minútovej skúšobnej periódy sa v komore musí odmerať 
koncentrácia uhľovodíkov.  Odmeria sa aj teplota a barometrický tlak.  Hodnoty 
predstavujú konečné hodnoty C HCf, P f a T f pre skúšku presakovaním za tepla, 
použité pre výpočet uvedený v bode 6. 
 L 375/420 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 189 Príloha 4 – doplnok 1 
 
5.6. Presakovanie 
 
5.6.1. Vozidlo s vypnutým motorom sa musí dotlačiť alebo inak premiestniť na miesto 
odstavenia a tu zostáva minimálne 6 a maximálne 36 hodín od konca skúšky 
presakovaním za tepla do začiatku skúšky emisií výdychom nádrže.  Počas tejto 
doby sa vozidlo vystaví na dobu minimálne šiestich hodín teplote 293 K ± 2 K (20 
°C ± 2 °C). 
 
5.7. Test emisií výdychom nádrže 
 
5.7.1.  Testované vozidlo sa musí vystaviť jednému cyklu okolitej teploty podľa 
priebehovej krivky špecifikovanej v doplnku 2, s maximálnou odchýlkou v 
ktoromkoľvek bode ± 2 K.   
 Priemerná odchýlka teploty od priebehovej krivky, vypočítaná pomocou absolútnej 
hodnoty každej nameranej odchýlky, nesmie presiahnuť 1 K. Teplota okolia sa musí 
merať minimálne každú minútu. 
  Teplotný cyklus začína keď T poč = 0, podľa bodu 5.7.6. 
 
5.7.2. Meracia komora sa musí bezprostredne pred skúškou preplachovať niekoľko minút 
až sa dosiahne stabilná koncentrácia.  Vtedy sa musí(-ia) zapnúť zmiešavací(-ie) 
ventilátor(y) komory. 
 
5.7.3. Skúšané vozidlo s vypnutým motorom a otvorenými oknami a batožinovým(i) 
priestorom(-mi) sa premiestni do meracej komory.  Zmiešavací(-ie) ventilátor(y) sa 
musí(-ia) nastaviť tak, aby sa pod palivovou nádržou vozidla udržala cirkulácia 
vzduchu minimálne 8 km/h. 
 
5.7.4. Bezprostredne pred skúškou sa musí uhľovodíkový analyzátor vynulovať a musí sa 
nastaviť merací rozsah. 
 
5.7.5. Dvere komory sa musia zavrieť a plynotesne zapečatiť. 
 
5.7.6. Do 10 minút po uzavretí a zapečatení dverí sa meria koncentrácia uhľovodíkov, 
teplota a barometrický tlak a namerané hodnoty predstavujú počiatočné hodnoty 
C HCi, P i, T i pre skúšku emisií výdychom nádrže. V tomto okamihu je T poč = 0. 
 
5.7.7. Bezprostredne pred koncom skúšky sa musí uhľovodíkový analyzátor vynulovať a 
musí sa nastaviť merací rozsah. 
 
5.7.8. Koniec periódy odberu vzoriek nastáva 24 hodín ± 6 minút po začiatku úvodného 
odberu vzoriek podľa bodu 5.7.6. Zaznamená sa uplynutý čas. Meria sa 
koncentrácia uhľovodíkov, teplota a barometrický tlak a namerané hodnoty 
predstavujú konečné hodnoty C HCf, P f, T f pre skúšku emisií výdychom nádrže, 
použité pre výpočet uvedený v bode 6. Tým sa končí postup skúšky emisií z 
odparovania. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/421
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 190  
6. VÝPOČET 
 
6.1. Skúška emisií z odparovania opísaná v bode 5 umožňuje vypočítať emisie 
uhľovodíkov vznikajúce výdychom nádrže počas 24-hodinovej doby odstavenia a 
presakovaním za tepla. Straty odparovaním v každej z oboch fáz sa vypočítajú 
použitím počiatočnej a konečnej koncentrácie uhľovodíkov, teplôt a tlakov 
v komore, ako aj čistého objemu komory. Použije sa vzorec: 
 
 
 
 
  
 
kde: 
 
M HC = hmotnosť uhľovodíkov emitovaných počas skúšobnej fázy 
 (gramy); 
 
M HC,ou t  = hmotnosť uhľovodíkov vystupujúcich z komory, v prípade 
 komory so stálym objemom pri skúške emisií výdychom 
 nádrže (gramy); 
 
M HC,i = hmotnosť uhľovodíkov vystupujúcich z komory, v prípade 
 komory so stálym objemom pri skúške emisií výdychom 
 nádrže (gramy); 
 
C HC  = nameraná koncentrácia uhľovodíkov v komore (ppm objem v 
 ekvivalentoch C1);   
 
V               = čistý objem komory v m3, korigovaný pre objem vozidla s 
  otvorenými oknami a batožinovým priestorom. 
  Ak nie je stanovený objem vozidla, odpočíta sa objem 1,42 
  m3;  
   
T                =  teplota okolia komory, v K; 
 
P = barometrický tlak v kPa; 
 
H/C = pomer vodíka k uhlíku; 
 
k = 1,2 . (12 + H/C); 
 
kde: 
 L 375/422 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 191 Príloha 4 – doplnok 1 
 
i = počiatočná hodnota; 
 
f = konečná hodnota; 
 
H/C = berie sa hodnota 2,33 pre straty výdychom z nádrže; 
 
H/C = berie sa hodnota 2,20 pre straty presakovaním za tepla. 
 
6.2. Celkové výsledky skúšky 
 
Celková hmotnosť emisií uhľovodíkov pre vozidlo sa vypočíta podľa vzorca: 
 
M celkom  = M DI + M HS 
 
 kde: 
 
M total   =        celková hmotnosť emisií vozidla (gramy), 
 
M D I               =    hmotnosť emisií uhľovodíkov pri skúške emisií výdychom z 
  nádrže (gramy), 
 
M HS  =    hmotnosť emisií uhľovodíkov vplyvom presakovania za tepla 
           (gramy). 
 
7. ZHODA VÝROBY 
 
7.1. Na rutinné skúšanie na konci výrobnej linky držiteľ homologizácie môže preukázať 
zhodu odobratím vozidiel, ktoré spĺňajú nasledovné požiadavky. 
 
7.2. Skúška na tesnosť 
 
7.2.1. Otvory do atmosféry zo systému na reguláciu emisií musia byť uzavreté. 
 
7.2.2. Na palivový systém sa pôsobí tlakom 370 ± 10 mm H 2O. 
 
7.2.3. Než sa odpojí palivový systém od zdroja tlaku, musí sa tlak v systéme ustáliť. 
 
7.2.4. Po odpojení palivového systému nesmie tlak klesnúť o viac než 50 mm H 2O 
v priebehu 5 minút. 
 
7.3. Skúška odvzdušnenia 
  
7.3.1. Otvory do atmosféry zo systému na reguláciu emisií sa uzavrú. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/423
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 192  
7.3.2. Na palivový systém sa pôsobí tlakom 370 ± 10 mm H
2O. 
 
7.3.3. Než sa odpojí palivový systém od zdroja tlaku, musí sa tlak v systéme ustáliť. 
 
7.3.4. Vetracie otvory do atmosféry zo systému na reguláciu emisií sa uvedú opäť do 
prevádzkových podmienok. 
 
7.3.5. Tlak v palivovom systéme musí poklesnúť pod 100 mm H 2O za dobu od 30 sekúnd 
do dvoch minút. 
 
7.3.6. Na žiadosť výrobcu sa môže funkčná kapacita vetracích otvorov preukázať 
ekvivalentným alternatívnym postupom. Špecifický postup predvedie výrobca 
technickej službe v priebehu homologizačného postupu. 
 
7.4. Skúška vyplachovania 
 
7.4.1. Zariadenie schopné zistiť rýchlosť prietoku vzduchu 1,0 litra za minútu sa pripojí k 
vstupu vyplachovania a tlaková nádoba dostatočného rozmeru so zanedbateľným 
vplyvom na systém vyplachovania sa pripojí cez prepínací ventil na vstup 
vyplachovania, alebo inak. 
 
7.4.2. Výrobca môže použiť prietokomer podľa svojho výberu, ak je prijateľný pre 
príslušný orgán. 
 
7.4.3. Vozidlo sa prevádzkuje takým spôsobom, že sa zistí každá konštrukčná zvláštnosť 
systému vyplachovania, ktorá by mohla obmedziť vyplachovanie a zaznamenajú sa 
okolnosti. 
 
7.4.4. Zatiaľ, čo motor pracuje v medziach špecifikovaných v bode 7.4.3, prietok vzduchu 
sa určí buď: 
 
7.4.4.1. zariadením uvedeným v bode 7.4.1, ktoré je zapojené. V priebehu jednej minúty sa 
musí spozorovať pokles tlaku z atmosferického na úroveň udávajúcu, že objem 1,0 
litra vzduchu pretiekol do systému na reguláciu emisií výparu; alebo 
 
7.4.4.2. ak je použité alternatívne zariadenie na meranie prietoku, musí sa zisťovať prietok 
minimálne 1,0 litra za minútu. 
 
7.4.4.3. Na žiadosť výrobcu sa môže použiť alternatívny skúšobný postup vyplachovania, 
ak bol počas homologizačného postupu postup predstavený technickej službe a bol 
ňou akceptovaný. 
 
7.5. Príslušný orgán, ktorý udelil homologizáciu, môže kedykoľvek overiť metódy 
kontroly zhody použiteľné pre každú výrobnú jednotku. 
 L 375/424 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 193 Príloha 4 – doplnok 1 
 
7.5.1. Inšpektor musí odobrať zo série dostatočne veľkú vzorku. 
 
7.5.2. Inšpektor môže skúšať tieto vozidlá na základe ustanovení bodu 8.2.5 tohto 
predpisu. 
 
7.6. Ak nie sú požiadavky bodu 7.5 splnené, príslušný orgán zabezpečí, aby boli 
vykonané všetky nevyhnutné kroky na pokiaľ možno najrýchlejšie obnovenie zhody 
výroby. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/425
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 194  
Príloha 7 - Doplnok 1
 
 
CIACHOVANIE PRÍSTROJOV NA SKÚŠANIE EMISIÍ Z ODPAROVANIA 
 
1. FREKVENCIA A METÓDY CIACHOVANIA 
 
1.1. Všetky prístroje musia byť ciachované pred ich prvým použitím a potom tak často 
ako je potrebné, v každom prípade však mesiac pred homologizačnými skúškami. 
Metódy ciachovania, ktoré sa majú používať, sú opísané v tomto doplnku. 
 
1.2. Normálne sa musia použiť vždy série teplôt, ktoré sú uvedené ako prvé. 
Alternatívne sa môžu použiť série teplôt uvedené v hranatých zátvorkách. 
 
2. CIACHOVANIE KOMORY 
 
2.1. Počiatočné stanovenie vnútorného objemu komory 
 
2.1.1. Pred prvým použitím komory sa musí stanoviť jej vnútorný objem nasledovným 
spôsobom: 
 
vnútorné rozmery komory sa starostlivo odmerajú, pričom sa berú do úvahy 
akékoľvek nepravidelnosti ako napr. výstuž. Z týchto meraní sa stanoví vnútorný 
objem komory. 
 
V prípade komôr s meniteľným objemom sa komora musí dať zablokovať pri 
stanovenom objeme, keď je teplota okolia udržiavaná na hodnote 303 K (30 °C) 
[302 K (29 °C)]. Tento menovitý objem musí byť opakovateľný s odchýlkou ± 
0,5 % od stanovenej hodnoty. 
 
2.1.2. Čistý vnútorný objem sa určí odpočítaním 1,42 m3 od vnútorného objemu komory. 
Namiesto hodnoty 1,42 m3 sa alternatívne môže použiť objem skúšobného vozidla s 
otvoreným batožinovým priestorom a oknami. 
 
2.1.3. Komora sa musí skontrolovať podľa bodu 2.3. Ak sa hmotnosť propánu nezhoduje s 
hmotnosťou vstreknutého množstva v rozsahu ± 2 %, potom je potrebná korekcia. 
 
2.2. Stanovenie základných emisií v komore 
 
Touto činnosťou sa zistí, či komora neobsahuje žiaden materiál, ktorý emituje 
značné množstvá uhľovodíkov. Kontrola sa musí vykonať pri uvedení komory do 
prevádzky, po každej operácii v komore, ktorá môže ovplyvniť základné emisie, 
minimálne však raz za rok. 
 L 375/426 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 195 Príloha 4 – doplnok 1 
 
2.2.1. Komory s meniteľným objemom sa môžu prevádzkovať buď so zablokovanou 
alebo nezablokovanou konfiguráciou stanoveného objemu podľa opisu uvedeného v 
bode 2.1.1. Teplota okolia sa musí udržiavať na 308 K ± 2 K (35 °C ± 2 °C) [309 K 
± 2 K (36 °C ± 2 °C)], počas 4-hodinovej periódy uvedenej ďalej. 
 
2.2.2. Komory so stálym objemom sa môžu prevádzkovať s uzavretými vstupnými a 
výstupnými prietokovými otvormi pre vzduch. Teplota okolia sa musí udržiavať na 
308 K ± 2 K (35 °C ± 2 °C) [309 K ± 2 K (36 °C ± 2 °C)], počas 4- hodinovej 
periódy uvedenej ďalej. 
 
2.2.3. Komora sa môže zapečatiť a zmiešavací ventilátor môže byť v prevádzke po dobu 
12 hodín predtým, než začne 4-hodinová perióda odberu základných emisií. 
 
2.2.4. Analyzátor sa musí (ak je to potrebné) ciachovať, potom vynulovať a nastaviť 
merací rozsah. 
 
2.2.5. Komora sa preplachuje, kým sa nedosiahne stála hodnota uhľovodíkov a zapne sa 
zmiešavací ventilátor, ak už nie je v činnosti. 
 
2.2.6. Komora sa tesne uzavrie a meria sa koncentrácia základných uhľovodíkov, teplota a 
barometrický tlak.  Tieto hodnoty predstavujú počiatočné hodnoty C HCi, P i, T i, ktoré 
sa použijú vo výpočte základnej koncentrácie komory. 
 
2.2.7. Komora sa ponechá nerušene so zapnutým zmiešavacím ventilátorom po dobu 
štyroch hodín. 
 
2.2.8. Na konci tejto doby sa odmeria základná koncentrácia uhľovodíkov v komore tým 
istým analyzátorom.  Odmeria sa aj teplota a barometrický tlak.  Tieto hodnoty 
predstavujú konečné hodnoty C HCf, P f, T f. 
 
2.2.9. Vypočíta sa zmena hmotnosti uhľovodíkov v komore po dobu skúšky podľa bodu 
2.4, ktorá nesmie presiahnuť 0,05 g. 
 
2.3. Ciachovanie a skúška komory na zachytenie uhľovodíkov 
 
Ciachovanie a skúška komory na zachytenie uhľovodíkov overuje vypočítaný 
objem podľa bodu 2.1 a slúži aj na meranie možných netesností.  Meranie 
netesnosti komory sa musí vykonať pri uvedení komory do prevádzky ako aj po 
každej činnosti v komore, ktorá môže ovplyvniť jej neporušenosť,  minimálne raz 
za mesiac.  Ak sa úspešne ukončilo šesť po sebe nasledujúcich mesačných kontrol 
komory na zachytenie uhľovodíkov bez korekcie, netesnosť komory sa môže merať 
štvrťročne, až kým nie je potrebný korigujúci zásah. 
 
2.3.1. Komora sa preplachuje, kým sa nedosiahne stála koncentrácia uhľovodíkov a zapne 
sa zmiešavací ventilátor, ak už nie je v činnosti. Analyzátor uhľovodíkov sa 
vynuluje, ciachuje ak je to potrebné, a nastaví sa merací rozsah.  
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/427
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 196  
2.3.2. V prípade komôr s meniteľným objemom sa komora musí dať zablokovať pri 
stanovenom objeme.  V prípade komôr so stálym objemom musia byť uzavreté 
vstupné a výstupné prietokové otvory pre vzduch. 
 
2.3.3. Systém kontroly okolitej teploty sa potom zapne (ak ešte nie je zapnutý) a nastaví sa 
na počiatočnú teplotu 308 K (35 °C) [309 K (36 °C)]. 
 
2.3.4. Keď sa komora stabilizuje na 308 K ± 2 K (35 °C ± 2 °C) [309 K ± 2 K (36 °C ± 2 
°C)], zapečatí sa a odmeria sa koncentrácia základných uhľovodíkov, teplota a 
barometrický tlak. Tieto hodnoty predstavujú počiatočné hodnoty C HCi, P i a T i, 
ktoré sa použijú pri ciachovaní komory. 
 
2.3.5. Do komory sa vstreknú približne 4 gramy propánu. Hmotnosť propánu sa musí 
určiť s presnosťou ± 0,2 %. 
 
2.3.6. Obsah komory sa zmiešava po dobu 5 minút a potom sa odmeria koncentrácia 
uhľovodíkov, teplota a barometrický tlak. Tieto hodnoty predstavujú konečné 
hodnoty C HCf, T f a P f pre ciachovanie komory ako aj počiatočné hodnoty C HCi, P i a 
T i pre skúšku komory na zachytenie uhľovodíkov. 
 
2.3.7. Na základe hodnôt nameraných v bode 2.3.4 a 2.3.6 a vzorca uvedeného v bode 2.4 
sa vypočíta hmotnosť propánu v komore. Musí sa zhodovať s toleranciou ± 2 % s 
hmotnosťou propánu nameranou v bode 2.3.5. 
 
2.3.8. V prípade komôr s meniteľným objemom sa komora musí odblokovať zo 
stanovenej objemovej konfigurácie. V prípade komôr so stálym objemom musia byť 
otvorené vstupné a výstupné prietokové otvory pre vzduch. 
 
2.3.9. V priebehu 15-tich minút po zapečatení komory sa začne cyklus zmien teploty 
okolia z 308 K (35 °C) na 293 K (20 °C) a späť na 308 K (35 °C) [308,6 K (35,6 
°C) na 295,2 K (22,2 °C) a späť na 308,6 K (35,6 °C)] počas 24- hodinovej periódy, 
podľa priebehu [alternatívneho priebehu] špecifikovaného v doplnku 2. (Tolerancie 
sú uvedené v bode 5.7.1 prílohy 7). 
 
2.3.10. Po ukončení 24-hodinovej periódy cyklických zmien sa odmerajú a zaznamenajú 
hodnoty konečnej koncentrácie uhľovodíkov, teploty a barometrického tlaku. Tieto 
hodnoty predstavujú konečné hodnoty C HCf, T f a P f pre skúšku komory na 
zachytenie uhľovodíkov. 
 
2.3.11. Pomocou vzorca uvedeného v bode 2.4 sa potom z hodnôt nameraných v bode 
2.3.10 a 2.3.6 vypočíta hmotnosť uhľovodíkov. Hmotnosť sa nesmie líšiť o viac než 
3 % od hmotnosti uhľovodíkov uvedenej v bode 2.3.7. 
 L 375/428 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 197 Príloha 4 – doplnok 1 
 
2.4. Výpočty 
 
Výpočet zmeny čistej hmotnosti uhľovodíkov vo vnútri komory sa použije na 
stanovenie základnej koncentrácie uhľovodíkov v komore a miery netesnosti. 
Počiatočné a konečné hodnoty koncentrácie uhľovodíkov, teploty a barometrického 
tlaku sa použijú v nasledovnom vzorci pre výpočet zmeny hmotnosti. 
 
 
 
kde: 
 
M HC = hmotnosť uhľovodíkov (gramy); 
 
M HC,ou t  = hmotnosť uhľovodíkov vystupujúcich z komory, v prípade 
  komory so stálym objemom pri skúške emisií výdychom 
  nádrže (gramy); 
 
M HC,i  = hmotnosť uhľovodíkov vstupujúcich do komory, v prípade 
  komory so stálym objemom pri skúške emisií výdychom 
  nádrže (gramy); 
 
C HC  = koncentrácia uhľovodíkov v komore  
  (Poznámka : ppm uhlíka = ppm propánu x 3); 
 
V = objem komory v m3; 
 
T = teplota okolia v komore vyjadrená v K; 
 
P = barometrický tlak v kPa; 
 
k = 17,6; 
 
kde: 
i je počiatočná hodnota; 
f  je konečná hodnota. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/429
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 198  
3. KONTROLA ANALYZÁTORA UHĽOVODÍKOV FID 
 
3.1. Optimalizácia odozvy detektora 
 
FID musí byť nastavený podľa návodu výrobcu. Na optimalizovanie odozvy pri 
najobvyklejšom prevádzkovom rozsahu by mal byť použitý propán vo vzduchu. 
 
3.2. Ciachovanie analyzátora HC 
 
Analyzátor sa má ciachovať s použitím propánu vo vzduchu a čisteného 
syntetického vzduchu. Pozri bod 4.5.2 prílohy 4 (Kalibračné a nulovacie plyny). 
 
Vytvorí sa ciachovacia krivka ako je opísané v bodoch 4.1 až 4.5 tohto doplnku. 
 
3.3. Overenie citlivosti na kyslík a odporúčané limity 
 
Faktor odozvy (Rf) pre určité druhy uhľovodíkov je pomer záznamu FID pre C 1 ku 
koncentrácii plynu v nádobe, vyjadrený ako ppm C 1.  Koncentrácia skúšobného 
plynu musí byť na úrovni dávajúcej odozvu približne 80 % plnej výchylky stupnice 
pre pracovný rozsah. Koncentrácia musí byť známa s presnosťou ± 2 % vo vzťahu 
ku gravimetrickému štandardu vyjadrenému objemovo. Okrem toho, plynová 
nádoba musí byť predkondicionovaná po dobu 24 hodín pri teplote medzi 293 K a 
303 K (20 °C a 30 °C). 
 
Faktory odozvy sa stanovia pri uvedení analyzátora do prevádzky a po tom v 
hlavných servisných intervaloch. Použitý referenčný plyn je propán v rovnováhe s 
čisteným vzduchom, s ktorým sa dosiahne faktor odozvy 1,00. 
 
Skúšobný plyn použitý na zistenie citlivosti na kyslík a odporúčaný rozsah faktora 
odozvy je: 
 
propán a dusík:       0,95 ≤ Rf ≤ 1,05. 
 
4. CIACHOVANIE ANALYZÁTORA UHĽOVODÍKOV 
 
Každý z bežne používaných prevádzkových rozsahov je ciachovaný nasledovným 
postupom: 
 
4.1. Zostrojí sa ciachovacia krivka z aspoň piatich ciachovacích bodov rozložených 
pokiaľ možno najrovnomernejšie v prevádzkovom rozsahu.  Menovitá koncentrácia 
ciachovacieho plynu s najvyššou koncentráciou má byť aspoň 80 % plnej stupnice. 
 
4.2. Vypočíta sa ciachovacia krivka metódou najmenších štvorcov.  Ak výsledný 
polynomický stupeň je vyšší než 3, potom počet ciachovacích bodov musí byť 
rovný najmenej číslu polynomického stupňa plus 2. L 375/430 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 199 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
4.3. Ciachovacia krivka sa nesmie líšiť o viac než 2 % od menovitej hodnoty každého 
kalibračného plynu. 
 
4.4. S použitím koeficientov polynómu odvodených z bodu 3.2 sa zostaví tabuľka 
indikovaného údaju oproti skutočnej koncentrácii, v krokoch maximálne 1 % plnej 
stupnice.  To sa vykoná pre každý ciachovaný rozsah analyzátora.  Tabuľka bude 
tiež obsahovať iné relevantné údaje ako sú: 
  
(a) dátum ciachovania, nastavenie potenciometra na nulu a merací rozsah 
(pokiaľ je k dispozícii), 
 
(b) menovitá stupnica, 
 
(c) referenčné údaje o každom použitom ciachovacom plyne, 
 
(d) skutočné a indikované hodnoty každého použitého ciachovacieho plynu s 
percentuálnymi rozdielmi, 
 
(e) FID - palivo a typ, 
 
(f) FID - tlak vzduchu. 
 
4.5. Ak je možné preukázať k spokojnosti poverenej technickej organizácie, že 
alternatívna technika (napr. počítač, elektronicky ovládaný spínač rozsahu) môže 
poskytovať ekvivalentnú presnosť, potom je možné tieto alternatívy použiť. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/431
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
Príloha 7 - Doplnok 2  
 
 
Priebeh teploty okolia počas 24 hodín pre ciachovanie komory a 
skúšku emisií výdychom 
 Alternatívny priebeh teploty 
okolia počas 24 hodín pre 
ciachovanie komory a skúšku 
emisií výdychom podľa prílohy 
7, doplnku 1, bodov 1.2. a 2.3.9. 
 
 
Čas ( h od in y)   
Kalibráci
a  
Skúška   
Teplota  
(°Ci)  
Čas (hodiny)   
Teplota (°Ci) 
(°Ci) 
 
13  
0/24   
20,0   
0   
35,6  
14  
1  
20,2   
1   
35,3  
15  
2  
20 , 5   
2   
34 , 5  
16  
3  
21 , 2   
3   
33 , 2  
17  
4  
23,1   
4   
31,4  
18  
5  
25,1   
5   
29,7  
19  
6  
27 , 2   
6   
28 , 2  
20  
7  
29 , 8   
7   
27 , 2  
21  
8  
31,8   
8   
26,1  
22  
9  
33,3   
9   
25,1  
23  
10  
34 , 4   
10   
24 , 3  
24/0  
11  
35 , 0   
11   
23 , 7  
1  
12  
34,7   
12   
23,3  
2  
13  
33,8   
13   
22,9  
3  
14  
32 , 0   
14   
22 , 6  
4  
15  
30 , 0   
15   
22 , 2  
5  
16  
28,4   
16   
22,5  
6  
17  
26,9   
17   
24,2  
7  
18  
25 , 2   
18   
26 , 8  
8  
19  
24 , 0   
19   
29 , 6  
9  
20  
23,0   
20   
31,9  
10  
21  
22,0   
21   
33,9  
11  
22  
20 , 8   
22   
35 , 1  
12  
23  
20 , 2   
23   
35 , 4  
    
  
24   
35,6 L 375/432 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 201 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Príloha 8
 
 
SKÚŠKA TYPU VI 
(Overenie priemerných výfukových emisií oxidu uhoľnatého a uhľovodíkov pri nízkych teplotách 
okolia po studenom štarte) 
 
1. ÚVOD 
 
Táto príloha platí len pre vozidlá so zážihovými motormi.  Opisuje zariadenie a postup 
stanovený pre skúšku typu VI, definovaný v bode 5.3.5 tohto predpisu, potrebný na 
overenie výfukových emisií oxidu uhoľnatého a uhľovodíkov pri nízkych teplotách 
okolia.  Tento predpis obsahuje nasledovné témy: 
 
(i) požiadavky na skúšobné zariadenie; 
 
(ii) skúšobné podmienky; 
 
(iii) skúšobné postupy a požiadavky na dáta. 
 
2. SKÚŠOBNÉ ZARIADENIE 
 
2.1. Zhrnutie 
 
2.1.1. V tejto kapitole sa opisuje zariadenie potrebné na skúšky výfukových emisií vozidiel 
so zážihovými motormi, pri nízkych teplotách okolia.  Požadované zariadenie a 
špecifikácie sú ekvivalentné s požiadavkami pre skúšku typu I, špecifikovanými v 
prílohe 4 a príslušných doplnkoch, pokiaľ nie sú pre skúšku typu VI predpísané 
špecifické požiadavky.  Body 2.2 až 2.6 opisujú odchýlky platné pre skúšku typu VI 
pri nízkych teplotách okolia. 
 
2.2. Vozidlový dynamometer 
 
2.2.1. Platia požiadavky bodu 4.1 prílohy 4. Dynamometer musí byť nastavený tak, aby 
simuloval jazdu vozidla na ceste pri teplote 266 K (-7 °C).  Také nastavenie môže byť 
založené na stanovení priebehu jazdného zaťaženia pri teplote 266 K (-7 °C).  
Alternatívne sa môže jazdný odpor stanovený podľa doplnku 3 prílohy 4 nastaviť na 
10 % pokles doby dojazdu.  Technická služba môže schváliť používanie iných metód 
stanovenia jazdného odporu. 
 
2.2.2. Pre ciachovanie dynamometra platia ustanovenia doplnku 2 prílohy 4. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/433
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
2.3. Systém odberu vzoriek 
 
2.3.1. Platia ustanovenia bodu 4.2 prílohy 4 a doplnku 5 prílohy 4.  Bod 2.3.2 doplnku 5 sa 
mení nasledovne: 
 
„Konfigurácia potrubia, prietoková kapacita CVS a teplota a špecifická vlhkosť 
riediaceho vzduchu (môže sa odlišovať od vzduchu potrebného na spaľovanie) sa 
musia regulovať tak, aby sa zabránilo kondenzácii vody v systéme (prietok 0,142 až 
0,165 m3/s je dostatočný pre väčšinu vozidiel).“ 
 
2.4. Analytický systém 
 
2.4.1. Platia ustanovenia bodu 4.3 prílohy 4, ale len pre meranie oxidu uhoľnatého, oxidu 
uhličitého a uhľovodíkov. 
 
2.4.2. Pre ciachovanie analytického systému platia ustanovenia doplnku 6 prílohy 4. 
 
2.5. Plyny 
 
2.5.1. Platia ustanovenia bodu 4.5 prílohy 4, pokiaľ sú relevantné. 
 
2.6. Prídavné zariadenie 
 
2.6.1. Pre zariadenie na meranie objemu, teploty, tlaku a vlhkosti platia ustanovenia bodov 
4.4 a 4.6 prílohy 4. 
 
3. PRIEBEH SKÚŠKY A PALIVO 
 
3.1. Všeobecné požiadavky 
 
3.1.1. Priebeh skúšky na obrázku 8/1 ukazuje kroky, ktoré musí vozidlo absolvovať pri 
skúške typu VI. Teplota okolia, ktorej je vozidlo vystavené, je v priemere 266 K (-7 
°C) ± 3 K a nesmie byť nižšia než: 260 K (-13 °C) a vyššia než 272 K (-1 °C).  
 
Teplota nesmie poklesnúť pod 263 K (-10 °C), ani nesmie presiahnuť 269 K (-4 °C) po 
dobu dlhšiu než sú tri po sebe idúce minúty. 
 
3.1.2. Skúšobná teplota skúšobného miesta monitorovaná počas skúšania sa musí merať na 
výstupe z ventilátora (bod 5.2.1 tejto prílohy). Zaznamenaná teplota okolia musí byť 
aritmetickým priemerom teplôt skúšobného miesta, meraných v konštantných, 
maximálne jednominútových intervaloch. 
 L 375/434 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 203 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3.2. Postup skúšky 
 
Mestský jazdný cyklus časť jedna podľa obrázku 1/1 doplnku 1 prílohy 4 sa skladá zo 
štyroch základných mestských cyklov, ktoré spolu tvoria celý cyklus časti jedna. 
 
3.2.1. Štart motora, zahájenie odberu vzoriek a vykonanie prvého cyklu sa musí zhodovať s 
tabuľkou 1.2 a obrázkom 1/1 v prílohe 4. 
 
3.3. Príprava skúšky 
 
3.3.1. Pre skúšku vozidla platia ustanovenia bodu 3.1 prílohy 4. Pre nastavenie ekvivalentnej 
zotrvačnej hmotnosti na dynamometri platia ustanovenia bodu 5.1 prílohy 4. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/435
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
Obrázok 8/1
 
 
Postup skúšky pri nízkej teplote okolia 
 L 375/436 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 205 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3.4. Skúšobné palivo 
 
3.4.1. Skúšobné palivo musí mať špecifikácie uvedené v bode 3 prílohy 10. 
 
4. PREDKONDICIONOVANIE VOZIDLA 
 
4.1. Zhrnutie 
 
4.1.1. Na zabezpečenie opakovateľnosti emisných skúšok sa skúšané vozidlá musia 
kondicionovať jednotným spôsobom. Kondicionovanie sa skladá z prípravnej jazdy na 
dynamometri, po ktorej nasleduje pred emisným skúškam podľa bodu 4.3 perióda 
vyrovnávania teplôt. 
 
4.2. Predkondicionovanie 
 
4.2.1. Palivová(é) nádrž(e) musí(-ia) byť naplnená(é) špecifikovaným skúšobným palivom. 
Ak palivo v palivovej(-ých) nádrži(-iach) nespĺňa špecifikácie uvedené v bode 3.4.1, 
musí sa vypustiť a napustiť skúšobným palivom. Skúšobné palivo musí mať teplotu 
nižšiu alebo rovnú 289 K (+16 °C). Systém regulácie emisií z odparovania sa nesmie 
abnormálne preplachovať ani abnormálne zaťažovať. 
 
4.2.2. Vozidlo sa presunie do skúšobnej komory a umiestni sa na dynamometer. 
 
4.2.3. Predkondicionovanie sa skladá z jazdného cyklu časti jedna a dva podľa doplnku 1 
prílohy 4, obrázok 1/1. Na žiadosť výrobcu sa vozidlá so zážihovými motormi môžu 
predkondicionovať absolvovaním jednej časti jedna a dvoch častí dva jazdného cyklu. 
 
4.2.4. Počas predkondicionovania teplota skúšobnej komory musí zostať relatívne konštantná 
a nesmie byť vyššia než 303 K (30 °C). 
 
4.2.5. Tlak pneumatík hnacích kolies sa musí nastaviť podľa ustanovení bodu 5.3.2 prílohy 4. 
 
4.2.6. Motor sa musí vypnúť v priebehu desiatich minút po ukončení predkondicionovania. 
 
4.2.7. Na žiadosť výrobcu a po schválení technickou službou sa môže vo výnimočných 
prípadoch povoliť doplnkové predkondicionovanie. Technická služba môže vykonať 
doplnkové predkondicionovanie. Doplnkové predkondicionovanie sa skladá z jednej 
alebo viacerých jázd zodpovedajúcich časti jedna jazdného cyklu podľa prílohy 4, 
doplnku 1. Rozsah doplnkového predkondicionovania musí byť zaznamenaný v 
protokole o skúške. 
 
4.3. Metóda vyrovnania teplôt 
 
4.3.1. Na stabilizáciu vozidla pred emisnými skúškam sa musí podľa výberu výrobcu použiť 
jedna z nasledovných dvoch metód. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/437
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
4.3.2. Štandardná metóda 
 
Vozidlo sa odstaví na dobu minimálne 12 hodín a maximálne 36 hodín pred skúškou 
výfukových emisií pri nízkej teplote okolia.  Teplota okolia (suchý teplomer) v 
priebehu tejto doby sa musí udržiavať na priemernej teplote: 
 
266 K (-7 °C) ± 3 K počas každej hodiny tejto doby a nesmie byť nižšia než 260 K 
(-13 °C) ani vyššia než 272 K (-1 °C). Okrem toho teplota nesmie klesnúť pod 263 K 
(-10 °C) ani vystúpiť nad 269 K (-4 °C) po dobu dlhšiu než sú tri po sebe nasledujúce 
minúty. 
 
4.3.3. Metóda vynúteného ochladzovania. 
 
Vozidlo sa musí odstaviť na dobu maximálne 36 hodín pred skúškou výfukových 
emisií pri nízkej teplote okolia. 
 
4.3.3.1. Vozidlo sa nesmie odstaviť pri teplotách okolia, ktoré počas tejto doby presiahnu 303 
K (30 °C).  
 
4.3.3.2. Vozidlo môže byť núteným chladením uvedené na skúšobnú teplotu. Ak je chladenie 
zväčšované ventilátormi, tieto sa musia umiestniť vo vertikálnej polohe tak, aby sa 
dosiahlo maximálne chladenie hnacej sústavy a motora a nie aby sa v prvom rade 
ochladzovala olejová vaňa. Ventilátory nesmú byť umiestnené pod vozidlom. 
 
4.3.3.3. Teplota okolia sa presne kontroluje po ochladení vozidla na 266 K (-7 °C) ± 2 K, ako 
stanovuje reprezentatívna teplota motorového oleja. 
 
Reprezentatívna teplota motorového oleja je teplota meraná v blízkosti stredu oleja, nie 
pri povrchu alebo dne olejovej vane. Ak sa monitorujú dve alebo viaceré miesta v 
oleji, všetky musia spĺňať požiadavky na teplotu. 
 
4.3.3.4. Po ochladení na 266 K (-7 °C) ± 2 K a pred skúškou výfukových emisií pri nízkej 
teplote okolia sa vozidlo musí odstaviť na dobu jednej hodiny. Teplota okolia (suchý 
teplomer) v priebehu tejto doby sa musí udržiavať na priemernej teplote 266 K (-7 °C) 
± 3 K a nesmie byť nižšia než 260 K (-13 °C) ani vyššia než 272 K (-1 °C). 
 
Okrem toho teplota nesmie klesnúť pod 263 K (-10 °C) ani vystúpiť nad 269 K 
(-4 °C) po dobu dlhšiu než sú tri po sebe nasledujúce minúty. 
 
4.3.4. Ak sa na oddelenom mieste vozidlo stabilizovalo na teplote 266 K (-7 °C) a pohybuje 
sa cez teplú oblasť do skúšobnej komory, musí sa znovu stabilizovať v skúšobnej 
komore, pričom doba stabilizácie je aspoň šesť krát dlhšia než doba, po ktorú bolo 
vozidlo vystavené vyššej teplote. Teplota okolia (suchý teplomer) v priebehu tejto 
doby musí byť v priemere 266 K (-7 °C) ± 3 K a nesmie byť nižšia než 260 K (-13 °C) 
ani vyššia než 272 K (-1 °C). 
 L 375/438 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 207 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Okrem toho teplota nesmie klesnúť pod 263 K (-10 °C) ani vystúpiť nad 269 K (-4 °C) 
po dobu dlhšiu než sú tri po sebe nasledujúce minúty. 
 
5. SKÚŠKA NA DYNAMOMETRI 
 
5.1.  Zhrnutie 
 
5.1.1. Odber vzoriek emisií sa vykonáva počas skúšobného postupu skladajúceho sa z 
jazdného cyklu časť jedna (príloha 4, doplnok 1, obrázok 1/1). Naštartovanie motora, 
okamžitý odber vzoriek, prevádzka v priebehu jazdného cyklu časť jedna a dobeh 
motora tvoria úplnú skúšku emisií pri nízkej teplote s celkovou dobou trvania 780 
sekúnd. Výfukové emisie sa riedia okolitým vzduchom a nepretržite sa zachytáva 
primeraná vzorka na analýzu. Výfukové plyny zachytávané vo vaku sa analyzujú na 
uhľovodíky, oxid uhoľnatý a oxid uhličitý. Paralelne zachytávaná vzorka riediaceho 
vzduchu sa podobne analyzuje na oxid uhoľnatý, uhľovodíky a oxid uhličitý. 
 
5.2. Prevádzka dynamometra 
 
5.2.1.  Chladiaci ventilátor 
 
5.2.1.1. Chladiaci ventilátor sa umiestni tak, aby chladiaci vzduch bol nasmerovaný priamo na 
chladič (chladenie vodou) alebo na otvor, ktorým sa nasáva vzduch (chladenie 
vzduchom) a na vozidlo. 
 
5.2.1.2. V prípade vozidiel s motorom vpredu sa ventilátor umiestni do 300 mm pred 
vozidlom. V prípade vozidiel s motorom vzadu, alebo ak je uvedené umiestnenie 
ventilátora v praxi neuskutočniteľné, chladiaci ventilátor sa umiestni tak, aby bolo na 
chladenie vozidla dodávané dostatočné množstvo vzduchu. 
 
5.2.1.3. Rýchlosť ventilátora musí byť taká, aby v prevádzkovom rozsahu od 10 km/h do 
minimálne 50 km/h bola lineárna rýchlosť vzduchu pri výstupe z ventilátora v 
rozmedzí ± 5 km/h zodpovedajúcej rýchlosti valca dynamometra. Pre konečný výber 
ventilátora sú rozhodujúce nasledovné charakteristiky: 
 
(i) plocha:  aspoň 0,2 m2, 
 
(ii) výška dolného okraja nad podlahou: približne 20 cm. 
 
Alternatívne môže byť rýchlosť ventilátora aspoň 6 m/s (21,6 km/h). Na žiadosť 
výrobcu sa pre špeciálne vozidlá (napr. dodávkové vozidlá, terénne vozidlá) môže 
výška chladiaceho ventilátora modifikovať. 
 
5.2.1.4. Ako rýchlosť vozidla sa berie rýchlosť nameraná na valci(-och) dynamometra (bod 
4.1.4.4 prílohy 4). 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/439
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
5.2.3. V prípade potreby sa môžu vykonať predbežné skúšobné cykly, aby sa zistilo, ako 
najlepšie aktivovať akcelerátor a brzdové ovládače na dosiahnutie cyklu približujúceho 
sa teoretickému cyklu v rámci predpísaných limitov, alebo na umožnenie nastavenia 
systému odberu. Takáto jazda sa musí vykonať pred krokom „ZAČIATOK“ podľa 
obrázku 8/1. 
 
5.2.4. Vlhkosť vzduchu sa musí udržiavať tak nízko, aby sa zabránilo kondenzácii na valci(-
och) dynamometra. 
 
5.2.5. Dynamometer sa musí starostlivo ohrievať podľa odporúčania výrobcu, s použitím 
postupov alebo kontrolných metód, ktoré zabezpečia stabilitu úrovne zvyškových 
trecích síl. 
 
5.2.6. Doba medzi ohriatím dynamometra a začiatkom emisnej skúšky nesmie byť dlhšia než 
10 minút, ak nie sú ložiská dynamometra ohrievané nezávisle. Ak sú ložiská 
dynamometra ohrievané nezávisle, emisná skúška musí začať maximálne do 20-tich 
minút po ohriatí dynamometra. 
 
5.2.7. Ak sa musí výkon dynamometra nastaviť ručne, musí sa to vykonať v priebehu jednej 
hodiny pred začiatkom skúšky výfukových emisií.  Skúšané vozidlo sa nesmie použiť 
na nastavovanie.  Dynamometer s automatickou reguláciou s predvolenými 
nastaveniami výkonu sa môže nastaviť kedykoľvek pred začiatkom emisnej skúšky. 
 
5.2.8. Pred jazdným cyklom začínajúcej emisnej skúšky teplota skúšobnej komory musí byť 
266 K (-7 °C) ± 2 K, meraná v prúde vzduchu z chladiaceho ventilátora vo 
vzdialenosti maximálne 1,5 m od vozidla. 
 
5.2.9. Počas prevádzky vozidla vykurovacie a odmrazovacie zariadenie musí byť vypnuté. 
 
5.2.10. Zaznamená sa celková jazdná vzdialenosť alebo otáčky valca. 
 
5.2.11. Vozidlá s pohonom štyroch kolies sa musia skúšať v prevádzke s pohonom dvoch 
kolies. Stanovenie celkového výkonu na ceste, vzhľadom na nastavenie dynamometra, 
sa vykoná pri takom druhu prevádzky vozidla, na aký je vozidlo pôvodne určené. 
 
5.3. Vykonanie skúšky 
 
5.3.1. Ustanovenia bodov 6.2 až 6.6 prílohy 4, okrem bodu 6.2.2, platia pre naštartovanie 
motora, vykonanie skúšky a odber vzoriek emisií. Odber vzoriek začína pred alebo pri 
zahájení postupu štartovania motora a končí po ukončení konečnej periódy voľnobehu 
posledného základného cyklu časti jedna (mestský jazdný cyklus), po 780-tich 
sekundách. 
 
Prvý jazdný cyklus začína periódou 11-tich sekúnd voľnobehu hneď po naštartovaní 
motora. 
 L 375/440 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 209 Príloha 4 – doplnok 1 
 
5.3.2. Pre analýzu zachytených vzoriek emisií platia ustanovenia bodu 7.2 prílohy 4.  Pri 
analýzach vzoriek výfukových emisií musí technická služba dbať na to, aby sa 
zabránilo kondenzácii vodnej pary v zachytávacích vakoch vzoriek výfukového plynu. 
 
5.3.3. Pre výpočet hmotnosti emisií platia ustanovenia bodu 8 prílohy 4. 
 
6. INÉ POŽIADAVKY 
 
6.1. Iracionálna koncepcia regulácie emisií 
 
6.1.1. Akákoľvek iracionálna koncepcia regulácie emisií, ktorej výsledkom je zníženie 
účinnosti systému regulácie emisií za normálnych prevádzkových podmienok pri 
nízkych teplotách, pokiaľ nie je obsiahnutá v normalizovaných emisných skúškach, sa 
môže považovať za rušiace zariadenie (defeat device). 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/441
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
Príloha 9
 
 
SKÚŠKA TYPU V 
(Opis skúšky starnutia na overenie životnosti zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok) 
 
1. ÚVOD 
 
V tejto prílohe sa opisuje skúška overenia životnosti zariadenia na reguláciu 
znečisťujúcich látok, ktorými sú vybavené vozidlá so zážihovými alebo vznetovými 
motormi, pri skúške starnutia pri 80 000 km. 
 
2. SKÚŠOBNÉ VOZIDLO 
 
2.1. Vozidlo musí byť v dobrom mechanickom stave, motor a zariadenie proti 
znečisťujúcim látkam musia byť nové. Vozidlo môže byť to isté ako vozidlo 
predvedené na skúšku typu I; táto skúška typu I sa musí vykonať po tom, čo vozidlo 
ubehne aspoň 3000 km cyklu starnutia podľa bodu 5.1. ďalej. 
 
3. PALIVO 
 
Skúška životnosti sa vykoná s komerčne bežným bezolovnatým benzínom alebo 
motorovou naftou. 
 
4. ÚDRŽBA VOZIDLA A NASTAVENIE 
 
Údržba, nastavenie, ako aj použitie ovládačov skúšaného vozidla sa riadi 
odporúčaniami výrobcu. 
 
5. PREVÁDZKA VOZIDLA NA SKÚŠOBNEJ DRÁHE, CESTE ALEBO NA 
VOZIDLOVOM DYNAMOMETRI 
 
5.1. Prevádzkový cyklus 
 
Pri prevádzke na skúšobnej dráhe, ceste alebo na valcovom skúšobnom zariadení musí 
byť ubehnutá vzdialenosť podľa jazdného programu (obrázok 9/1) opísaného ďalej: 
 
5.1.1. rozvrh skúšky životnosti je zložený z 11 cyklov, každý o dĺžke 6 km, 
 
5.1.2. v prvých 9 cykloch vozidlo zastaví štyrikrát uprostred cyklu, s motorom na 15 sekúnd 
vo voľnobehu, 
 
5.1.3. normálne zrýchlenie a spomalenie, 
 
5.1.4. päť spomalení uprostred každého cyklu, pokles z rýchlosti okruhu na rýchlosť 32 km/h 
a vozidlo potom znova plynulo zrýchľuje až je dosiahnutá rýchlosť cyklu, 
 L 375/442 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 211 Príloha 4 – doplnok 1 
 
5.1.5. desiaty cyklus sa vykoná so stálou rýchlosťou 89 km/h, 
 
5.1.6. jedenásty cyklus začína s maximálnou akceleráciou od bodu zastavenia po rýchlosť 
113 km/h. V polovici dráhy sa brzdí normálne, až vozidlo zastaví. Potom nasleduje 
perióda voľnobehu 15 sekúnd a druhá maximálna akcelerácia. 
 
Program sa potom opakuje od začiatku. 
Maximálnu rýchlosť v každom cykle udáva nasledovná tabuľka: 
 
 
Tabuľka 9.1  
Maximálna rýchlosť v každom cykle 
 
 
C y kl us   
Rý ch l o sť  cyk lu  
(k m/ h)  
 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11  
64 
48 
64 
64 
56 
48 
56 
72 
56 
89 
113 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/443
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
Obrázok 9/1
 
 
Jazdný program 
 
 
 
 
5.2. Na žiadosť výrobcu môže byť použitá alternatívna cestná skúška. Takýto alternatívny 
skúšobný program musí schváliť technická služba pred skúškou a program musí mať v 
podstate tie isté priemerné rýchlosti, rozloženie rýchlostí, počet zastavení na kilometri 
a počet akcelerácie na kilometer, ako i jazdný program použitý na dráhe alebo 
valcovom skúšobnom zariadení, ako je uvedené v bode 5.1 a obrázku 9/1. 
 
5.3. Skúška životnosti, alebo ak si výrobca vyberie modifikovanú skúška životnosti, sa má 
vykonať dovtedy, kým vozidlo neubehne minimálne 80 000 km. 
 
5.4. Skúšobné vybavenie 
 
5.4.1. Vozidlový dynamometer  
 
5.4.1.1. Keď sa vykonáva skúška životnosti na vozidlovom dynamometri, musí umožňovať 
vykonanie cyklu opísaného v bode 5.1.  Musí byť vybavený najmä systémom 
simulujúcim zotrvačnú hmotnosť a jazdný odpor. 
 
5.4.1.2. Brzda musí byť nastavená tak, aby absorbovala výkon prenášaný zadnými kolesami pri 
stálej rýchlosti 80 km/h. Metódy, ktoré sa použijú na stanovenie tohto výkonu a na 
nastavenie brzdy, sú tie isté, ako metódy opísané v doplnku 3 k prílohe 4. L 375/444 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 213 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
5.4.1.3. Systém chladenia vozidla by mal umožňovať vozidlu pracovať pri teplotách 
obdobných ako sú teploty docielené na ceste (olej, voda, výfukový systém, atď.) 
 
5.4.1.4. Niektoré iné nastavenia a charakteristiky skúšobného stavu sa považujú, ak je to 
nevyhnutné, za identické s parametrami opísanými v prílohe 4 tohto predpisu (napr. 
zotrvačná hmotnosť, ktorá môže byť simulovaná mechanicky alebo elektronicky.) 
 
5.4.1.5. Vozidlo môže byť, ak je to nevyhnutné, presunuté na iný skúšobný stav na účel 
vykonania skúšok merania emisií. 
 
5.4.2. Prevádzka na dráhe alebo na ceste 
 
Keď je skúška životnosti na dráhe alebo ceste ukončená, má byť referenčná hmotnosť 
aspoň rovná hmotnosti platiacej pre skúšky vykonané na vozidlovom dynamometri. 
 
6. MERANIE EMISIÍ ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK 
 
Na začiatku skúšky (0 km) a každých 10 000 km (± 400 km) alebo častejšie, v 
pravidelných intervaloch, až do dosiahnutia 80 000 km, sa výfukové emisie merajú 
podľa skúšky typu I definovanej v bode 5.3.1 tohto predpisu.  Limitné hodnoty, ktoré 
musia byť splnené, sú uvedené v bode 5.3.1.4 tohto predpisu. 
 
V prípade vozidiel vybavených periodicky regeneratívnymi systémami definovanými 
v bode 2.20 tohto predpisu je potrebné zistiť, či sa neblíži doba regenerácie.  Ak tomu tak je, vozidlo musí jazdiť až do konca regenerácie.  Ak sa regenerácia uskutočňuje počas emisného merania, musí sa vykonať ďalšia skúška (vrátane predkondicionovania) a výsledky prvej a druhej skúšky sa neberú do úvahy. 
 
Všetky výsledky výfukových emisií sa vynesú ako funkcie ubehnutej vzdialenosti, 
zaokrúhlené na najbližší kilometer a týmito bodmi meraných hodnôt sa preloží 
vyrovnávacia priamka určená metódou najmenších štvorcov. Tento výpočet neberie do 
úvahy výsledky skúšky pri 0 km. 
 
Údaje je možné použiť na výpočet faktora zhoršenia iba vtedy, ak interpolované body 
pre 6 400 km a 80 000 km na tejto čiare sú v rámci uvedených limitov. 
 
Údaje sú ešte prijateľné, keď vyrovnávacia priamka pretína príslušný limit s 
negatívnym sklonom (interpolovaný bod pre 6 400 km je vyšší než interpolovaný bod 
pre 80 000 km), ale skutočný údaj v bode pre 80 000 km je nižší než limit. 
 
Násobiaci faktor zhoršenia výfukových emisií sa vypočíta pre každú znečisťujúcu 
látku nasledovne: 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/445
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
 
 
 
 kde: 
 
 Mi 1 = hmotnosť emisií znečisťujúcej látky i v gramoch na km interpolovaná na 6 
400 km, 
 Mi 2 = hmotnosť emisií znečisťujúcej látky i v gramoch na km interpolovaná na 80 
000 km. 
 
Tieto interpolované hodnoty sa vypočítajú na minimálne štyri desatinné miesta 
predtým, než sa navzájom vydelia na účelom stanovenia faktora zhoršenia.  Výsledok 
sa musí zaokrúhliť na tri desatinné miesta. 
 
Ak je faktor zhoršenia menší než jedna, považuje sa za rovný jednej. 
 L 375/446 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 215 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Príloha 10
 
 
ŠPECIFIKÁCIE REFERENČNÝCH PALÍV 
 
1. ŠPECIFIKÁCIE REFERENČNÉHO PALIVA NA SKÚŠANIE VOZIDIEL Z HĽADISKA 
EMISNÝCH LIMITOV UVEDENÝCH V RI ADKU A TABUĽKY V BODE 5.3.1.4 – 
SKÚŠKA TYPU I 
 1.1. TECHNICKÉ ÚDAJE REFERENČNÉHO PALIVA, KTORÉ SA MÁ POUŽIŤ NA 
SKÚŠANIE VOZIDIEL VYBAVENÝCH ZÁŽIHOVÝMI MOTORMI 
 Typ: bezolovnatý benzín 
Limity 1/  Parameter  Jednotka  Minimum  Maximum  Skúšobná metóda  
Oktánové číslo výskumnou 
metódou, RON   95,0 - EN 25164  
Oktánové číslo motorovou metódou, MON
  85,0 - EN 25163  
Hustota pri 15 °C  kg/m3 748 762 ISO 3675  
Tlak pár podľa Reida  kPa 56,0 60,0 EN 12  
Destilácia:      
- začiatok varu  °C 24 40 EN-ISO 3405  
- odparené pri 100 °C  % obj.  49,0 57,0 EN-ISO 3405  
- odparené pri 150 °C  % obj.  81,0 87,0 EN-ISO 3405  
- začiatok varu  °C 190 215 EN-ISO 3405  
Zvyšok  % obj.  - 2 EN-ISO 3405  
Analýza uhľovodíkov:      
- olefíny  % obj.  - 10 ASTM D 1319  
- aromáty  % obj.  28,0 40,0 ASTM D 1319  
- benzén  % obj.  - 1,0 pr. EN 12177  
- nasýtené uhľovodíky  % obj.  - zvyšok  ASTM D 1319  
Pomer uhlík/vodík   stanovená 
hodnota  stanovená hodnota
  
Indukčná perióda 2/  Minimum  480 - EN-ISO 7536  
Obsah kyslíka  % hmotn.  - 2,3 EN 1601  
Živičné látky  mg/ml  - 0,04 EN-ISO 6246  
Obsah síry 3/  mg/kg  - 100 pr. EN ISO/DIS 
14596  
Korózia medi trieda I   - 1 EN-ISO 2160  
Obsah olova  mg/l - 5 EN 237  
Obsah fosforu  mg/ l - 1,3 A STM D 32 31  
 
___________________ 
1/ Hodnoty uvedené v špecifikácii sú „skutočné hodnoty“.  Pri stanovení ich limitných hodnôt boli 
použité ustanovenia ISO 4259 „Ropné produkty – určovanie a uplatňovanie presných údajov vo vzťahu k metódam skúšky“ a pri stanovení minimálnej hodnoty bol vzatý do úvahy minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/447
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
(R = opakovateľnosť).   
 Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je nutné zo štatistických dôvodov, výrobca pohonnej látky 
by sa mal napriek tomu usilovať o nulovú hodnotu, pri ktorej je stanovená maximálna hodnota 2R a o strednú hodnotu v prípade údajov týkajúcich sa maximálnych a minimálnych limitov.  Ak je potrebné objasniť otázku, či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia ISO 4259. 
 2
/  Palivo môže obsahovať antioxidanty a kovové deaktivátory bežne používané na stabilizáciu 
tokov benzínu v rafinériách, ale nesmú sa pridávať detergentné a disperzné prísady a olejové rozpúšťadlá. 
 3
/ Musí sa uviesť skutočný obsah síry v palive pre skúšku typu I. 
 L 375/448 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 217 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
1.2. TECHNICKÉ ÚDAJE REFERENČNÉHO PALIVA, KTORÉ SA MÁ POUŽIŤ NA 
SKÚŠANIE VOZIDIEL VYBAVENÝCH VZNETOVÝMI MOTORMI 
 Typ:   motorová nafta
 
 
Limity 1 / Parameter Jednotka Minimum Maximum Skúšobná metóda 
Cetánové číslo2 /  52,0 54,0 EN-ISO 5165 
Hustota pri 15 °C kg/m3 833 837 EN-ISO 3675 
Destilácia:     
 50 % objemu °C 245 - EN-ISO 3405 
 95 % objemu °C 345 350 EN-ISO 3405 
- začiatok varu °C - 370 EN-ISO 3405 
Bod vznietenia °C 55 - EN 22719 
CFPP °C - -5 EN 116 
Viskozita pri 40 °C mm2/s 2,5 3,5 EN-ISO 3104 
Polycyklické aromatické uhľovodíky % hmotn. 3 6,0 IP 391 
Obsah síry 3 / mg/kg - 300 pr. EN-ISO/DIS 14596 
Korózia medi  - 1 EN-ISO 2160 
Konradsonov uhlík (10 % DR - zvyšok) % hmotn. - 0,2 EN-ISO 10370 
Obsah popola % hmotn. - 0,01 EN-ISO 6245 
Obsah vody % hmotn. - 0,02 EN-ISO 12937 
Neutralizačné číslo (silná kyselina) mg KOH/g - 0,02 ASTM D 974-95 
Oxidačná stálosť 4 / mg/ml - 0,025 EN-ISO 12205 
Nové a lepšie metódy pre poly- cyklické aromáty vo vývoji % hmotn. - - EN 12916 
 __________________ 1
/ Hodnoty uvedené v špecifikácii sú „skutočné hodnoty“.  Pri stanovení ich limitných hodnôt 
boli použité ustanovenia ISO 4259 „Ropné produkty – určovanie a uplatňovanie presných údajov vo vzťahu k metódam skúšky“ a pri stanovení minimálnej hodnoty bol vzatý do úvahy minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = opakovateľnosť).    Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je nutné zo štatistických dôvodov, výrobca pohonnej látky by sa mal napriek tomu usilovať o nulovú hodnotu, pri ktorej je stanovená maximálna hodnota 2R a o strednú hodnotu v prípade údajov týkajúcich sa maximálnych a minimálnych limitov.  Ak je potrebné objasniť otázku, či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia ISO 4259.  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/449
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  2
/ Rozsah uvedený pre cetánové číslo nie je v súlade s požiadavkou minimálneho rozsahu 4R.  
Avšak v prípadoch sporu medzi dodávateľom a užívateľom paliva môžu byť ustanovenia ISO 4259 použité na riešenie takých sporov za predpokladu, že namiesto jedného merania sa vykonajú opakované merania v množstve nevyhnutnom na dosiahnutie potrebnej presnosti.  3
/  Musí sa uviesť skutočný obsah síry v palive pre skúšku typu I. 
 4
/ Aj keď sa kontroluje oxidačná stálosť, je pravdepodobné, že doba skladovateľnosti bude 
obmedzená.  Bolo by potrebné vyžiadať si od dodávateľa informácie o podmienkach skladovania a o životnosti. L 375/450 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 219 Príloha 4 – doplnok 1 
 
2. ŠPECIFIKÁCIE REFERENČNÉHO PALIVA NA SKÚŠANIE VOZIDIEL Z HĽADISKA 
EMISNÝCH LIMITOV UVEDENÝCH V RIADKU B TABUĽKY V BODE 5.3.1.4 – SKÚŠKA TYPU I 
 
2.1.  TECHNICKÉ ÚDAJE REFERENČNÉHO PALIVA, KTORÉ SA MÁ POUŽIŤ NA 
SKÚŠANIE VOZIDIEL VYBAVENÝCH ZÁŽIHOVÝMI MOTORMI 
 
Typ: bezolovnatý benzín  
Limity 1 / Parameter  Jednotka  Minimum  Maximum  Skúšobná metóda  
Oktánové číslo výskumnou 
metódou, RON   95,0 - EN 25164  
Oktánové číslo motorovou metódou, MON
  85,0 - EN 25163  
Hustota pri 15 °C  kg/m3 740 754 ISO 3675  
Tlak pár podľa Reida  kPa 56,0 60,0 pr. EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Destilácia:      
- odparené pri 70 °C  % obj.  24,0 40,0 EN-ISO 3405  
- odparené pri 100 °C  % obj.  50,0 58,0 EN-ISO 3405  
- odparené pri 150 °C  % obj.  83,0 89,0 EN-ISO 3405  
- začiatok varu  °C 190 210 EN-ISO 3405  
Zvyšok  % obj.  - 2,0 EN-ISO 3405  
Analýza uhľovodíkov:      
Olefíny  % obj.  - 10,0 ASTM D 1319  
Aromáty  % obj.  29,0 35,0 ASTM D 1319  
Nasýtené uhlovodíky  % obj.  stanovená hodnota  ASTM D 1319  
Benzén  % obj.  - 1,0 pr. EN 12177  
Pomer uhlík/vodík   stanovená hodnota   
Indukčná perióda 2/  minúty  480 - EN-ISO 7536  
Obsah kyslíka  % hmotn.  - 1,0 EN 1601  
Živičné látky  mg/ml  - 0,04 EN-ISO 6246  
Obsah síry 3 / mg/kg  - 10 ASTM D 5453  
Korózia medi   - trieda 1  EN-ISO 2160  
Obsah olova  mg/l - 5 EN 237  
Obsah fosforu  mg/l - 1,3 ASTM D 3231  
 
____________ 1
/ Hodnoty uvedené v špecifikácii sú „skutočné hodnoty“. Pri stanovení ich limitných hodnôt 
boli použité ustanovenia ISO 4259 „Ropné produkty – určovanie a uplatňovanie presných údajov vo vzťahu k metódam skúšky“ a pri stanovení minimálnej hodnoty bol vzatý do úvahy minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = opakovateľnosť).  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/451
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2   Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je nutné zo štatistických dôvodov, výrobca pohonnej látky by sa mal napriek tomu usilovať o nulovú hodnotu, pri ktorej je stanovená maximálna hodnota 2R a o strednú hodnotu v prípade údajov týkajúcich sa maximálnych a minimálnych limitov. Ak je potrebné objasniť otázku, či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia ISO 4259.  2
/ Palivo môže obsahovať antioxidanty a kovové deaktivátory bežne používané na stabilizáciu 
tokov benzínu v rafinériách, ale nesmú sa pridávať detergentné a disperzné prísady a olejové rozpúšťadlá.  3
/ Musí sa uviesť skutočný obsah síry v palive pre skúšku typu I. 
 L 375/452 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 221 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
 2.2. TECHNICKÉ ÚDAJE REFERENČNÉHO PALIVA, KTORÉ SA MÁ POUŽIŤ NA 
SKÚŠANIE VOZIDIEL VYBAVENÝCH VZNETOVÝMI MOTORMI 
 Typ:  motorová nafta  
Limity 1 / Parameter  Jednotka  Minimum  Maximum  Skúšobná metóda  
Cetánové číslo2 /  52,0 54,0 EN-ISO 5165  
Hustota pri 15°C  kg/m3 833 837 EN-ISO 3675  
Destilácia:      
- 50 % objemu  °C 245 - EN-ISO 3405  
 95 % objemu  °C 345 350 EN-ISO 3405  
- začiatok varu  °C - 370 EN-ISO 3405  
Bod vznietenia  °C 55 - EN 22719  
CFPP  °C - -5 EN 116  
Viskozita pri 40 °C  mm2/s 2,3 3,3 EN-ISO 3104  
Polycyklické aromatické 
uhľovodíky  % hmotn.  3,0 6,0 IP 391  
Obsah síry 3 / mg/kg  - 10 ASTM D 5453  
Korózia medi   - trieda 1  EN-ISO 2160  
Konradsonov uhlík (10 % DR - zvyšok)
 % hmotn.  - 0,2 EN-ISO 10370  
Obsah popola  % hmotn.  - 0,01 EN-ISO 6245  
Obsah vody  % hmotn.  - 0,02 EN-ISO 12937  
Neutralizačné číslo (silná kyselina)  mg/KOH/g  - 0,02 ASTM D 974  
Oxidačná stálosť 4 / mg/ml  - 0,025 EN-ISO 12205  
Mazavosť (HFRR priemer pozorovania výskytu pri 60 °C)
 µ m - 400 CEC F-06-A-96  
FAME (metylestery mastných kyselín)
 zakázané  
 
_____________ 1
/ Hodnoty uvedené v špecifikácii sú „skutočné hodnoty“.  Pri stanovení ich limitných hodnôt 
boli použité ustanovenia ISO 4259 „Ropné produkty – určovanie a uplatňovanie presných údajov vo vzťahu k metódam skúšky“ a pri stanovení minimálnej hodnoty bol vzatý do úvahy minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = opakovateľnosť).   Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je nutné zo štatistických dôvodov, výrobca pohonnej látky by sa mal napriek tomu usilovať o nulovú hodnotu, pri ktorej je stanovená maximálna hodnota 2R a o strednú hodnotu v prípade údajov týkajúcich sa maximálnych a minimálnych limitov.  Ak je potrebné objasniť otázku, či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia ISO 4259.  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/453
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  2
/ Rozsah uvedený pre cetánové číslo nie je v súlade s požiadavkou minimálneho rozsahu 4R.  
Avšak v prípadoch sporu medzi dodávateľom a užívateľom paliva môžu byť ustanovenia ISO 4259 použité na riešenie takých sporov za predpokladu, že miesto jedného merania sa vykonajú opakované merania v množstve nevyhnutnom na dosiahnutie potrebnej presnosti.  3
/ Musí sa uviesť skutočný obsah síry v palive pre skúšku typu I. 
 4
/ Aj keď sa kontroluje oxidačná stálosť, je pravdepodobné, že doba skladovateľnosti bude 
obmedzená.  Bolo by vhodné vyžiadať si od dodávateľa informácie o podmienkach skladovania a o životnosti.  L 375/454 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 223 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3. ŠPECIFIKÁCIE REFERENČNÉHO PALIVA NA SKÚŠANIE VOZIDIEL VYBAVENÝCH 
ZÁŽIHOVÝMI MOTORMI PRI NÍZKEJ TEPLOTE OKOLIA - SKÚŠKA TYPU VI 
 
Typ:   bezolovnatý benzín 
 
Limity 1 / Parameter  Jednotka  Minimum  Maximum  Skúšobná metóda  
Oktánové číslo výskumnou 
metódou, RON   95,0 - EN 25164  
Oktánové číslo motorovou metódou, MON
  85,0 - EN 25163  
Hustota pri 15 °C  kg/m3 740 754 ISO 3675  
Tlak pár podľa Reida  kPa 56,0 95,0 pr. EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Destilácia:      
- odparené pri 70 °C  % obj.  24,0 40,0 EN-ISO 3405  
- odparené pri 100 °C  % obj.  50,0 58,0 EN-ISO 3405  
- odparené pri 150 °C  % obj.  83,0 89,0 EN-ISO 3405  
- začiatok varu  °C 190 210 EN-ISO 3405  
Zvyšok  % obj.  - 2,0 EN-ISO 3405  
Analýza uhľovodíkov:      
Olefíny  % obj.  - 10,0 ASTM D 1319  
Aromáty  % obj.  29,0 35,0 ASTM D 1319  
Nasýtené uhlovodíky  % obj.  stanovená hodnota  ASTM D 1319  
Benzén  % obj.  - 1,0 pr. EN 12177  
Pomer uhlík/vodík   stanovená hodnota   
Indukčná perióda 2 / minúty  480 - EN-ISO 7536  
Obsah kyslíka  % hmotn.  - 1,0 EN 1601  
Živičné látky  mg/ml  - 0,04 EN-ISO 6246  
Obsah síry 3/  mg/kg  - 10 ASTM D 5453  
Korózia medi   - trieda 1  EN-ISO 2160  
Obsah olova  mg/l - 5 EN 237  
Obsah fosforu  mg/l - 1,3 ASTM D 3231  
 
_____________ 1
/ Hodnoty uvedené v špecifikácii sú „skutočné hodnoty“.  Pri stanovení ich limitných hodnôt 
boli použité ustanovenia ISO 4259 „Ropné produkty – určovanie a uplatňovanie presných údajov vo vzťahu k metódam skúšky“ a pri stanovení minimálnej hodnoty bol vzatý do úvahy minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = opakovateľnosť). 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/455
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
 Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je nutné zo štatistických dôvodov, výrobca pohonnej 
látky by sa mal napriek tomu usilovať o nulovú hodnotu, pri ktorej je stanovená maximálna hodnota 2R a o strednú hodnotu v prípade údajov týkajúcich sa maximálnych a minimálnych limitov.  Ak je potrebné objasniť otázku, či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia ISO 4259. 
 2
/ Palivo môže obsahovať antioxidanty a kovové deaktivátory bežne používané na stabilizáciu 
tokov benzínu v rafinériách, ale nesmú sa pridávať detergentné a disperzné prísady a olejové rozpúšťadlá. 
 3
/ Musí sa uviesť skutočný obsah síry v palive pre skúšku typu VI. 
 
  L 375/456 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 225 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Príloha 10a 
 1. ŠPECIFIKÁCIE PLYNNÝCH REFERENČNÝCH PALÍV  1.1. TECHNICKÉ ÚDAJE REFERENČNÝCH PALÍV LPG  1.1.1. TECHNICKÉ ÚDAJE REFERENČNÝCH PALÍV LPG POUŽITÝCH NA SKÚŠANIE 
VOZIDIEL Z HĽADISKA EMISNÝCH LIMITOV UVEDENÝCH V RIADKU A TABUĽKY V BODE 5.3.1.4 – SKÚŠKA TYPU I 
 
Parameter Jednotka Palivo A Palivo B Skúšobná metóda 
Zloženie:     ISO 7941 
C 3-obsah % objemu 30 ± 2 85 ± 2  
C 4-obsah % objemu zvyšok zvyšok  
< C 3, >C 4  % objemu max. 2 max. 2  
Olefíny % objemu max. 12 max. 15  
Zvyšok po odparení mg/kg max. 50 max. 50 ISO 13757 
Voda pri 0 °C  žiadna žiadna vizuálna kontrola 
Celkový obsah síry mg/kg max. 50 max. 50 EN 24260 
Sírovodík  žiadny žiadny ISO 8819 
Korózia medenej pásky odstupňova
nie trieda 1 trieda 1 ISO 6251 1 / 
Vôňa  charakteristic
ká charakteristická  
MON  min. 89 min. 89 EN 589 príloha B 
  
__________ 1
/ Táto metóda nemôže presne stanoviť prítomnosť korozívneho materiálu, ak vzorka obsahuje 
antioxidačné alebo iné chemické látky, ktoré znižujú korozívnosť vzorky pôsobiacej na medenú pásku.  Preto pridanie takýchto prostriedkov len na účel ovplyvnenia výsledkov skúšky je zakázané. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/457
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2   1.1.2. TECHNICKÉ ÚDAJE REFERENČNÝCH PALÍV LPG POUŽITÝCH NA SKÚŠANIE 
VOZIDIEL Z HĽADISKA EMISNÝCH LIMITOV UVEDENÝCH V RIADKU B TABUĽKY V BODE 5.3.1.4 PRÍLOHY I – SKÚŠKA TYPU I 
 
Parameter  Jednotka  Palivo A  Palivo B  Skúšobná metóda  
Zloženie:     ISO 7941  
C 3 -obsah  % objemu  30 ± 2  85 ± 2   
C4-obsah  
 % objemu  zvyšok  zvyšok   
< C 3 , >C 4   % objemu  max. 2  max. 2   
Olefíny  % objemu  max. 12  max. 15   
Zvyšok po odparení  mg/kg  max. 50  max. 50  ISO 13757  
Voda pri 0 °C   žiadna  žiadna  vizuálna kontrola  
Celkový obsah síry  mg/kg  max. 10  max. 10  EN 24260  
Sírovodík   žiadny  žiadny  ISO 8819  
Korózia medenej pásky  odstupňovanie trieda 1  trieda 1  ISO 6251 1 / 
Vôňa   charakteristick
á charakteristick
á  
MON   min. 89  min. 89  EN 589 príloha B  
 
___________ 
1/ Táto metóda nemôže presne stanoviť prítomnosť korozívneho materiálu, ak vzorka obsahuje 
antioxidačné alebo iné chemické látky, ktoré znižujú korozívnosť vzorky pôsobiacej na medenú pásku.  Preto pridanie takýchto prostriedkov len na účel ovplyvnenia výsledkov skúšky je zakázané.  L 375/458 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 227 Príloha 4 – doplnok 1 
 
1.2. TECHNICKÉ ÚDAJE REFERENČNÝCH PALÍV NG 
 
Limity 
Charakteristiky Jednotky Zákla
d Minimu
m Maximu
m Skúšobná metóda 
Referenčné palivo G 20 
Zloženie:       
Metán % mol 100 99 100 ISO 6974 
Zvyšok 1 / % mol - - 1 ISO 6974 
N 2 % mol    ISO 6974 
Obsah síry mg/m3  2/ - - 10 ISO 6326-5 
Wobbov index (čistý) MJ/m3  3/ 48,2 47,2 49,2  
Referenčné palivo G 25 
Zloženie:       
Metán % mol 86 84 88 ISO 6974 
Zvyšok 1 / % mol - - 1 ISO 6974 
N 2 % mol 14 12 16 ISO 6974 
Obsah síry mg/m3  2/ - - 10 ISO 6326-5 
Wobbov index (čistý) MJ/m3  3/ 39,4 38,2 40,6  
 ____________ 1
/  Inertné plyny (odlišné od N 2) + C 2 + C 2+ 
 2
/  Hodnota sa stanoví pri 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa. 
 3
/  Hodnota sa stanoví pri 273,2 K (20 °C) a 101,3 kPa. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/459
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
Príloha 11
 
 
PALUBNÉ DIAGNOSTICKÉ SYSTÉMY (OBD) PRE MOTOROVÉ VOZIDLÁ 
 
1. ÚVOD 
 
Táto príloha platí pre funkčné aspekty palubného diagnostického systému (OBD) na 
reguláciu emisií motorových vozidiel. 
 
2. DEFINÍCIE 
 
Na účely tejto prílohy: 
 
2.1. „OBD“  znamená palubný diagnostický systém na kontrolu emisií, ktorý je schopný 
určiť pravdepodobné miesto poruchy pomocou poruchových kódov uložených v 
pamäti počítača. 
 
2.2. „Typ vozidla“  znamená kategóriu motorových vozidiel, ktoré sa nelíšia v základných 
charakteristikách motora a systému OBD. 
 
2.3. „Rad vozidiel“  znamená skupinu vozidiel označenú výrobcom, v ktorej prípade je 
vzhľadom na ich konštrukciu pravdepodobné, že majú podobné výfukové emisie a 
charakteristiky systému OBD. Každý motor tohto radu musí spĺňať požiadavky tohto 
predpisu uvedené v doplnku 2 k tejto prílohe. 
 
2.4. „Systém na reguláciu emisií“  znamená elektronický regulátor motora ako aj všetky 
komponenty vzťahujúce sa na emisie vo výfukovom alebo odparovacom systéme, 
ktoré regulátor zásobujú vstupnými dátami alebo prijímajú z regulátora výstupné dáta. 
 
2.5. „Indikátor poruchy (MI)“  znamená optický alebo akustický indikátor, ktorý jasne 
informuje vodiča vozidla v prípade poruchy ktoréhokoľvek komponentu vzťahujúceho 
sa na emisie, pripojeného k systému OBD, alebo v prípade poruchy samotného 
systému OBD. 
 
2.6. „Porucha“  znamená chybu komponentu alebo systému vzťahujúceho sa na emisie 
alebo chybu systému, ktorá by mohla spôsobiť prekročenie limitov emisií uvedených v 
bode 3.3.2, alebo ak systém OBD nemôže splniť základné monitorovacie požiadavky 
tejto prílohy. 
 
2.7. „Sekundárny vzduch“  znamená vzduch zavádzaný do výfukového systému pomocou 
čerpadla alebo sacieho ventilu alebo iných prostriedkov, ktorého účelom je podporiť 
oxidáciu HC alebo CO obsiahnutých v prúde výfukového plynu. 
 
2.8. „Zlyhanie zážihu“  znamená nespaľovanie vo valci zážihového motora z dôvodu 
absencie iskry, nedostatočného dávkovania paliva, slabej kompresie alebo z 
akejkoľvek inej príčiny. V zmysle monitorovania OBD ide o percentuálny podiel 
zlyhania zážihov z celkového počtu zážihov (podľa údaju výrobcu), ktoré by mohlo L 375/460 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 229 Príloha 4 – doplnok 1 
 
spôsobiť prekročenie limitov emisií uvedených v bode 3.3.2 alebo o prekročenie tohto 
percenta, ktoré by mohlo viesť k prehriatiu výfukového katalyzátora alebo 
katalyzátorov, čím by vznikli nezvratné škody. 
 
2.9. „Skúška typu I“  znamená jazdný cyklus (časti jedna a dva) používaný na účely 
homologizácie, podľa doplnku 1 prílohy 4. 
 
2.10.  „Jazdný cyklus“  sa skladá z naštartovania motora, jazdného úseku, na ktorom by sa 
mohla zistiť prípadná porucha a z vypnutia motora. 
 
2.11. „Zahrievací cyklus“  znamená dostatočne dlhú prevádzku vozidla od naštartovania 
motora, potrebnú na zvýšenie teploty chladiaceho prostriedku aspoň o 22 K a 
minimálne na 343 K (70 °C). 
 
2.12. „Úprava paliva“  sa vzťahuje na automatické prispôsobenie sa základnému nastaveniu 
prívodu paliva a vzduchu. Krátkodobá úprava paliva sa týka dynamického a 
okamžitého nastavenia. Pri dlhodobej úprave paliva ide v porovnaní s krátkodobou 
úpravou paliva o postupné prispôsobovanie sa nastaveniu palivového systému. Toto 
dlhodobé nastavovanie slúži na vyrovnanie rozdielov medzi jednotlivými vozidlami a 
postupných zmien, ktoré môžu v priebehu doby nastať. 
 
2.13. „Vypočítaná hodnota zaťaženia“  sa vzťahuje na údaj o aktuálnom prietoku vzduchu 
rozdelenom výškovo korigovanou maximálnou hodnotou prietoku, ak je k dispozícii. 
Táto definícia vyjadruje bezrozmerové číslo, ktoré sa nevzťahuje na motor a poskytuje 
technickej službe percentuálny údaj o skutočnom zaťažení motora (s úplne otvorenou 
škrtiacou klapkou = 100 %);   
 
 
 
2.14. „Režim trvalého prekročenia emisií“  odkazuje na prípad, keď sa elektronický 
regulátor motora permanentne prepína na nastavenie, ktoré si nevyžaduje vstup z 
chybného komponentu alebo systému, pričom taký chybný komponent alebo systém 
by mohol viesť k zvýšeniu emisií vozidla nad limity uvedené v bode 3.3.2 tejto 
prílohy. 
 
2.15. „Pomocná pohonná jednotka“  znamená motorom poháňané výstupné zariadenie 
slúžiace na pohon prídavného vybavenia namontovaného na vozidle. 
 
2.16. „Prístup“  znamená dostupnosť všetkých údajov OBD týkajúcich sa emisií, vrátane 
poruchových kódov, potrebných na kontrolu, diagnostiku, servis alebo opravy častí 
vozidla vzťahujúcich sa na emisie, prostredníctvom sériových rozhraní 
normovaných diagnostických spojení (podľa doplnku 1, bodu 6.5.3.5 tejto prílohy). 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/461
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
2.17. „Neobmedzený“
 znamená: 
 
2.17.1. prístup nezávislý na prístupovom kóde získanom od výrobcu, alebo na podobnom 
zariadení, alebo 
 
2.17.2. prístup umožňujúci vyhodnotenie generovaných údajov bez potreby akejkoľvek 
osobitnej dekódovacej informácie, pokiaľ samotná takáto informácia nie je 
normovaná. 
 
2.18. „Normovaný“  znamená, že všetky informačné toky dát, vrátane poruchových kódov, 
sa generujú len v súlade s priemyselnými normami, ktoré tým, že ich formát a 
prípustné voľby sú jasne definované, zabezpečujú maximálnu úroveň harmonizácie 
v priemysle motorových vozidiel a ich použitie je výslovne povolené týmto 
predpisom. 
 
2.19. „Informácie o opravách “ znamenajú všetky informácie potrebné na diagnostiku, 
údržbu, kontrolu, pravidelné monitorovanie alebo opravu vozidla a ktoré výrobca 
poskytuje svojim autorizovaným predajcom/opravovniam.  Podľa potreby takéto 
informácie zahŕňajú príručku pre údržbu, technické pokyny, diagnostické informácie 
(napr. minimálne teoretické hodnoty merania), schémy zapojenia, identifikačné číslo 
ciachovania softvéru aplikovateľné na typ vozidla, pokyny pre jednotlivé a zvláštne 
prípady, informácie týkajúce sa nástrojov a vybavenia, informácie o zázname dát a 
obojsmerné monitorovacie a skúšobné dáta.  Výrobca nie je povinný sprístupniť 
informácie, ktoré podliehajú právam na duševné vlastníctvo alebo predstavujú 
špecifické know-how výrobcov a/alebo dodávateľov OEM; v tomto prípade sa 
nesmie odmietnuť poskytnutie nevyhnutných technických informácií. 
 
2.20. „Nedostatok “ vo vzťahu k systému OBD znamená, že až dva samostatné 
komponenty alebo systémy monitorované OBD, vykazujú prechodné alebo stále 
prevádzkové charakteristiky poškodzujúce inak účinné monitorovanie týchto 
komponentov alebo systémov, alebo nespĺňajú iné podrobné požiadavky na OBD.  
Vozidlá s takýmito nedostatkami môžu byť homologizované, registrované a 
predávané podľa požiadaviek bodu 4 tejto prílohy. 
 
3. POŽIADAVKY A SKÚŠKY 
 
3.1. Všetky vozidlá musia byť vybavené systémom OBD konštruovaným, vyrábaným a 
namontovaným tak, aby bolo možné identifikovať typ zhoršenia alebo poruchy v 
priebehu celej doby životnosti vozidla.  Na dosiahnutie tohto cieľa musí 
homologizačný orgán akceptovať, že vozidlá, ktoré majú najazdené viac než je 
uvedené v skúške životnosti typu V uvedenej v bode 3.3.1, môžu vykazovať určité 
zhoršenia v systéme OBD takého charakteru, že môžu byť prekročené limity emisií 
uvedené v bode 3.3.2 predtým, než systém signalizuje poruchu vodičovi vozidla. 
 L 375/462 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 231 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3.1.1. Prístup k systému OBD potrebný na kontrolu, diagnostiku, údržbu alebo opravu 
vozidla musí byť neobmedzený a normalizovaný. Všetky poruchové kódy 
vzťahujúce sa na emisie musia byť zhodné s bodom 6.5.3.4 doplnku 1 k tejto 
prílohe. 
 
3.1.2. Najneskôr do troch mesiacov potom, čo výrobca predajcom alebo opravovniam 
poskytol informácie týkajúce sa opráv, musí tieto informácie (vrátane všetkých 
ďalších zmien a doplnkov) za primeranú a nediskriminačnú platbu sprístupniť a 
oznámiť homologizačnému orgánu. 
 
V prípade nedodržania týchto ustanovení, homologizačný orgán prijme príslušné 
opatrenia na zabezpečenie dostupnosti tejto informácie podľa postupov stanovených 
pre homologizáciu a sledovanie prevádzky. 
 
3.2. Systém OBD musí byť konštruovaný, vyrábaný a namontovaný vo vozidle tak, aby 
za normálnych podmienok prevádzky mohol splniť požiadavky tejto prílohy. 
 
3.2.1. Dočasné vypnutie systému OBD 
 
3.2.1.1. Výrobca môže vypnúť systém OBD, ak jeho monitorovacia schopnosť je 
ovplyvnená nízkou hladinou paliva. Vypnutie nesmie nastať vtedy, keď je hladina 
paliva v palivovej nádrži nad 20 % menovitého objemu palivovej nádrže. 
 
3.2.1.2. Výrobca môže vypnúť systém OBD pri teplotách okolia pri štartovaní motora pod 
266 K (-7 °C ), alebo výškach nad 2 500 metrov nad hladinou mora za predpokladu, 
že výrobca poskytne údaje a/alebo technický posudok, ktorými primerane preukáže, že v takýchto podmienkach by bolo monitorovanie nespoľahlivé. Výrobca môže tiež požiadať o vypnutie systému OBD pri iných teplotách okolia pri štartovaní motora, ak úradu preukáže pomocou údajov a/alebo technického posudku, že by za takých podmienok mohla nastať chybná diagnóza.  Nie je potrebné aby svietil indikátor poruchy ( MI) ak sú prek ročené limity OBD počas regenerácie za predpokladu, že 
nenastala žiadna porucha.   
 
3.2.1.3. Pre vozidlá konštruované na montáž pomocných pohonných jednotiek je vypnutie 
ovplyvňovaného monitorovacieho systému povolené za predpokladu, že vypnutie 
nastane len vtedy, keď je pomocná pohonná jednotka v činnosti. 
 
3.2.2. Zlyhanie zážihu – vozidlá vybavené zážihovými motormi 
 
3.2.2.1. Výrobca môže prijať vyššie kritérium vzhľadom na percento zlyhania zážihu, než je 
hodnota, ktorú oznámil orgánu vo vzťahu k špecifickým otáčkam motora a 
podmienkam zaťaženia, ak môže orgánu preukázať, že zisťovanie nižších hodnôt 
percenta zlyhania by mohlo byť nespoľahlivé. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/463
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
3.2.2.2. Keď výrobca môže orgánu preukázať, že zisťovanie vyšších hodnôt percenta 
zlyhania zapaľovania nie je ani potom uskutočniteľné alebo, že zlyhanie 
zapaľovania sa nemôže odlíšiť od iných vplyvov (napr. vozovka v zlom stave, 
priebeh radenia po štarte motora, atď.), monitorovací systém sa môže za takýchto 
podmienok vypnúť.  
 
3.3. Opis skúšok 
 
3.3.1. Skúška sa vykonáva na vozidle použitom pre skúšku životnosti typu V opísanú v 
prílohe 9, podľa postupu stanoveného v doplnku 1 k tejto prílohe. Skúšky sa 
vykonávajú na konci skúšky životnosti typu V. 
 
Keď sa nevykonáva žiadna skúška životnosti typu V alebo na žiadosť výrobcu sa 
môže na tieto demonštračné skúšky OBD použiť primerané staré a reprezentatívne 
vozidlo. 
 
3.3.2. Systém OBD musí indikovať poruchu komponentu alebo systému vzťahujúceho sa 
na emisie, ak výsledkom tejto poruchy sú emisie prekračujúce prahové limity 
uvedené v nasledovnej tabuľke: 
  
  
Refere nčná 
h mot nos ť 
(RM) 
(kg)  
H mot nosť ox idu 
uhoľ natého 
(CO) 
L 1  
(g/k m )   
Celko vá 
h mot nos ť 
uhľo vodíkov 
L 2  
(g/k m )   
H mot nosť 
oxidov dusí ka 
(NOx) 
L 3  
(g/k m )   
H mot nosť 
tuh ý c h častíc (1) 
(PM) 
L 4  
(g/k m )   
Kategória   
Trie da   
  
Benzí 
n  
Nafta  
Benzí 
n  
Nafta  
Benzí 
n  
Nafta  
Nafta 
 
M(2)  
-  
všet k y   
3,20  
3,20  
0,40  
0,40  
0,60  
1,20  
0,18  
I  
RM <  1305   
3,20  
3,20  
0,40  
0,40  
0,60  
1,20  
0,18  
II  
1305 <  RM  
< 1760  
5,80  
4,00  
0,50  
0,50  
0,70  
1,60  
0,23   
N 1 (3) 
 
  
III  
1760 <  RM   
7,30  
4,80  
0,60  
0,60  
0,80  
1,90  
0,28 
 
(1) Pre vznetové motory. 
 
(2) S výnimkou vozidiel s maximálnou hmotnosťou nad 2 500 kg. 
 
(3) A tie vozidlá kategórie M, ktoré sú špecifikované v poznámke pod čiarou 2. 
 
3.3.3. Monitorovacie požiadavky pre vozidlá vybavené zážihovými motormi 
 
Na splnenie požiadaviek bodu 3.3.2 musí systém OBD monitorovať minimálne: 
 L 375/464 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 233 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3.3.3.1. zníženie účinnosti katalyzátora(-ov) len z hľadiska emisií HC.  Výrobcovia môžu 
monitorovať predný katalyzátor samotný alebo v kombinácii s ďalším(i) zapnutým(i) 
katalyzátorom(-mi).  Každý monitorovaný katalyzátor alebo kombinácia 
katalyzátorov sa považujú za chybné, ak emisie prekročia prahovú hodnotu HC 
uvedenú v tabuľke v bode 3.3.2; 
 
3.3.3.2.  zlyhanie zážihu v prevádzkovom priestore motora ohraničenom nasledovnými 
krivkami: 
 
(a) maximálne otáčky 4 500 min-1 alebo o 1 000 min-1 väčšie než sú najvyššie 
otáčky počas cyklu skúšky typu I, podľa toho ktorá hodnota je menšia; 
 
(b) kladná krivka krútiaceho momentu (t. j. zaťaženie motora so zaradeným 
neutrálom); 
 
(c) krivka spájajúca nasledovné prevádzkové body motora: hodnota kladnej krivky 
krútiaceho momentu pri otáčkach 3 000 min-1 a bod na krivke maximálnych 
otáčok definovaných v bode (a), s podtlakom v motorovom potrubí nižšom o 
13,33 kPa, než je na kladnej krivke krútiaceho momentu; 
 
3.3.3.3. výpadok alebo zníženie výkonu kyslíkového snímača; 
 
3.3.3.4. ak je v chode s vybraným palivom, iné komponenty alebo systémy regulácie emisií, 
alebo komponenty alebo systémy hnacej sústavy, ktoré sú priamo spojené s 
počítačom, ktorých porucha môže spôsobiť prekročenie limitov výfukových emisií 
uvedených v bode 3.3.2; 
 
3.3.3.5.  všetky ostatné komponenty hnacej sústavy, pokiaľ nie sú monitorované inak, ktoré sa 
vzťahujú na emisie a sú spojené s počítačom, vrátane príslušných snímačov, s 
pomocou ktorých sa môžu vykonávať monitorovacie funkcie, sa musia monitorovať 
z hľadiska spojitosti elektrického obvodu; 
 
3.3.3.6.  elektronické riadenie systému separácie a odvádzania emisií z odparovania sa musí 
monitorovať minimálne z hľadiska spojitosti elektrického obvodu. 
 
3.3.4. Monitorovacie požiadavky pre vozidlá vybavené vznetovými motormi 
 
Na splnenie požiadaviek bodu 3.3.2 musí systém OBD monitorovať minimálne: 
 
3.3.4.1. zníženie účinnosti katalyzátora, ak je namontovaný; 
 
3.3.4.2. funkčnosť a neporušenosť zachytávača častíc; 
 
3.3.4.3. elektronický(é) ovládač(e) systému prívodu paliva, ktorý(é) slúži(a) na reguláciu 
vstrekovania a dávkovania paliva sa monitoruje(ú) z hľadiska spojitosti elektrického 
obvodu a úplného funkčného zlyhania; 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/465
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
 
3.3.4.4. iné komponenty alebo systémy regulácie emisií, alebo komponenty alebo systémy 
hnacej sústavy, ktoré sú priamo spojené s počítačom, ktorých porucha môže spôsobiť 
prekročenie limitov výfukových emisií uvedených v bode 3.3.2.  Príkladmi takýchto 
systémov alebo komponentov sú zariadenia na monitorovanie a reguláciu množstva 
prietoku vzduchu, objemu prietoku vzduchu (a teploty), plniaceho tlaku a tlaku v 
sacom potrubí (a príslušné snímače, ktoré umožňujú vykonávanie týchto funkcií); 
 
3.3.4.5. všetky ostatné komponenty hnacej sústavy, pokiaľ nie sú monitorované inak, ktoré sa 
vzťahujú na emisie a sú spojené s počítačom, sa musia monitorovať z hľadiska 
spojitosti elektrického obvodu. 
 
3.3.5. Výrobcovia môžu homologizačnému orgánu preukázať, že niektoré komponenty 
alebo systémy sa nemusia monitorovať, ak v prípade ich úplnej nefunkčnosti alebo 
ich odstránenia emisie nepresiahnu limity uvedené v bode 3.3.2. 
 
3.4.  Pri každom naštartovaní motora sa musí aspoň raz zahájiť a ukončiť sled 
diagnostických kontrol za predpokladu, že sú presne dodržané podmienky skúšky. 
Podmienky skúšky sa musia zvoliť tak, aby všetky nastali za normálnej jazdy 
opísanej v skúške typu I. 
 
3.5. Aktivácia indikátora poruchy (MI) 
 
3.5.1. Súčasťou systému OBD musí byť indikátor poruchy, ktorý musí vodič ľahko 
pochopiť.  MI sa nesmie používať na žiadny iný účel okrem indikácie núdzového 
štartu alebo núdzového chodu vodičovi.  MI musí byť viditeľný v každej normálnej 
svetelnej situácii.  Po aktivácii musí ukazovať symbol zhodný s ISO 2575 1/. Vozidlo 
nesmie byť vybavené viac než jedným všeobecne účelovým MI na indikovanie 
problémov súvisiacich s emisiami.  Sú povolené samostatné špeciálne účelové 
oznamovače (napr. brzdový systém, bezpečnostné pásy, tlak oleja, atď.).  Použitie 
červenej farby v prípade MI je zakázané. 
 
3.5.2. V prípade koncepcií, ktoré si vyžadujú na aktiváciu MI viac než dva 
predkondicionovacie cykly, musí výrobca poskytnúť údaje a/alebo technický 
posudok, ktorými primerane preukáže, že monitorovací systém je rovnako účinný a 
rýchly z hľadiska času pri odhaľovaní porúch komponentov.  Koncepcie, ktoré si 
vyžadujú v priemere viac než desať jazdných cyklov na aktiváciu MI nie sú 
prijateľné.  MI sa musí aktivovať vždy, keď sa z dôvodu prekročenia limitov emisií 
uvedených v bode 3.3.2 regulátor motora prepne na chod v režime trvalého pevného 
nastavenia emisií alebo ak systém OBD nemôže splniť základné monitorovacie 
požiadavky uvedené v bode 3.3.3 alebo 3.3.4 tejto prílohy.  MI musí pracovať v 
jednoznačnom výstražnom režime, napr. blikajúce svetlo, kedykoľvek zlyhá 
zapaľovanie v takej miere, že to podľa špecifikácií výrobcu pravdepodobne spôsobí 
poškodenie katalyzátora(-ov).  MI sa musí aktivovať vždy keď je kľúč v polohe 
„zapnuté“ pred naštartovaním alebo roztáčaním motora a musí sa deaktivovať po 
naštartovaní motora, ak nebola predtým zistená žiadna porucha. 
 L 375/466 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 235 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3.6. Systém OBD musí zaznamenať poruchový(é) kód(y) oznamujúci(e) stav systému 
regulácie emisií. Samostatné stavové kódy sa musia použiť na identifikáciu správnej 
funkcie systémov regulácie emisií a tých systémov regulácie emisií, ktoré si 
vyžadujú ďalšiu prevádzku vozidla na to, aby sa mohli úplne vyhodnotiť. Ak sa MI 
aktivuje kvôli zhoršeniu alebo poruche alebo prechodu na režim trvalého prekročenia 
emisií, poruchový kód sa musí uložiť aby sa identifikoval druh poruchy.  Poruchový 
kód sa musí uložiť aj prípadoch uvedených v bodoch 3.3.3.5 a 3.3.4.5 tejto prílohy. 
 
3.6.1. Údaj o vzdialenosti ubehnutej vozidlom od doby aktivácie MI musí byť kedykoľvek 
k dispozícii prostredníctvom sériového portu na normalizovanom spojovacom 
konektore. 2 / 
 
3.6.2. V prípade vozidiel vybavených zážihovými motormi, v ktorých sú uchovávané 
rozdielne kódy zlyhania zážihu v jednotlivom alebo vo viacerých valcoch, nemusí 
byť valec, v ktorom nastane zlyhanie zážihu, identifikovaný jednotlivo. 
 
3.7.  Vypnutie MI 
 
3.7.1. Ak k zlyhaniu zapaľovania, pri ktorom pravdepodobne dôjde (podľa údaju výrobcu) 
k poškodeniu katalyzátora, už viac nenastane alebo ak sa prevádzkové podmienky 
motora zmenia vzhľadom na otáčky a zaťaženie tak, že to nespôsobí poškodenie 
katalyzátora, môže sa MI prepnúť späť do predchádzajúceho stavu aktivácie počas 
prvého jazdného cyklu, pri ktorom bolo zlyhanie zistené a môže sa prepnúť do 
normálneho spôsobu činnosti, v nasledovných jazdných cykloch.  Ak sa MI prepne 
do predchádzajúceho stavu aktivácie, príslušné poruchové kódy a uchovávané 
„zmrazené (freeze-frame)“ informácie sa môžu vymazať. 
 
3.7.2. V prípade každej inej poruchy sa môže MI deaktivovať po troch po sebe idúcich 
jazdných cykloch, počas ktorých monitorovací systém nezistí poruchu a ak nebola 
identifikovaná žiadna porucha, ktorou by sa mohol MI aktivovať. 
 
3.8.  Vymazanie poruchového kódu 
 
3.8.1. Systém OBD môže vymazať poruchový kód, ubehnutú vzdialenosť a „zmrazené 
(freeze-frame)“ informácie, ak nie je zaregistrovaná rovnaká porucha počas 
minimálne 40-tich zahrievacích cyklov motora. 
 
                                                 
2/ Táto požiadavka platí od 1. januára 2003 len pre nové typy vozidiel s elektronickým 
vstupom  rýchlostí do riadenia motora.  Platí to pre všetky nové typy vozidiel uvedené do 
prevádzky od 1. januára 2005. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/467
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  3.9. Dvojpalivové plynové vozidlá  3.9.1. V prípade dvojpalivových plynových vozidiel:  
– aktivácia indikátora poruchy (MI) (pozri bod 3.5 tejto prílohy); – uloženie poruchového kódu (pozri bod 3.6 tejto prílohy); – vypnutie MI (pozri bod 3.7 tejto prílohy); – vymazanie poruchového kódu (pozri bod 3.8 tejto prílohy);  
 sa musia vykonať nezávisle na sebe, keď je vozidlo poháňané benzínom alebo 
plynom.  Keď je vozidlo poháňané benzínom, na výsledok ktoréhokoľvek z uvedených postupov nesmie mať vplyv prevádzka vozidla poháňaného plynom.  Keď je vozidlo poháňané plynom, na výsledok ktoréhokoľvek z uvedených postupov nesmie mať vplyv prevádzka vozidla poháňaného benzínom. 
 
4. POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA HOMOLOGIZÁCIE PALUBNÝCH 
DIAGNOSTICKÝCH SYSTÉMOV 
 
4.1. Výrobca môže požiadať orgán o typové schválenie OBD aj vtedy, keď systém 
vykazuje jednu alebo viacero takých chýb, že nie sú úplne splnené požiadavky tejto 
prílohy. 
 
4.2. Po uvážení žiadosti orgán rozhodne, či zhoda s požiadavkami tejto prílohy je 
technicky nemožná alebo neracionálna. 
 
Orgán pritom vezme do úvahy údaje výrobcu, ktoré podrobne uvedú také faktory ako 
je technická uskutočniteľnosť, doba prípravy a výrobné cykly vrátane postupného 
zavedenia alebo vyradenia motorov alebo konštrukcií vozidiel a programová 
modernizácia počítačov, v rámci ktorých výsledný systém OBD bude zodpovedať 
požiadavkám tohto predpisu a ďalej posúdi, či výrobca preukázal prijateľnú úroveň 
úsilia zameraného na dosiahnutie zhody s požiadavkami tohto predpisu. 
 
4.2.1. Orgán nebude akceptovať žiadnu žiadosť o homologizáciu systému s chybou, ak 
takémuto systému úplne chýba predpísaná monitorovacia funkcia. 
 
4.2.2. Orgán nebude akceptovať žiadnu žiadosť o homologizáciu systému s chybou, ak nie 
sú dodržané prahové limity OBD podľa bodu 3.3.2. 
 
4.3. Pri stanovení chýb sa zážihové motory najprv preskúmajú na nedostatky vzťahujúce 
sa na body 3.3.3.1, 3.3.3.2 a 3.3.3.3 tejto prílohy a vznetové motory na nedostatky 
vzťahujúce sa na body 3.3.4.1, 3.3.4.2 a 3.3.4.3 tejto prílohy. 
 
4.4. Pred alebo pri udelení homologizácie nie sú povolené žiadne nedostatky vzťahujúce 
sa na požiadavky bodu 6.5, okrem bodu 6.5.4.3 doplnku 1 k tejto prílohe.  Tento bod 
neplatí pre dvojpalivové plynové vozidlá. 
 L 375/468 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 237 Príloha 4 – doplnok 1 
 
4.5. Dvojpalivové plynové vozidlá 
 4.5.1. Bez ohľadu na požiadavky bodu 3.9.1 a ak to požaduje výrobca, môže správny orgán 
na účely homologizácie dvojpalivových plynových vozidiel v zmysle požiadaviek tejto prílohy akceptovať tieto nedostatky: 
 
-  vymazanie poruchových kódov, ubehnutej vzdialenosti a uložených informácií 
(freeze–frame information) o stave motora pri prvom výskyte poruchy po 40 zahrievacích cykloch motora, nezávisle od práve používaného paliva; 
-  aktivácia MI pri prevádzke s oboma druhmi paliva (benzín a plyn) po zistení 
poruchy pri prevádzke s jedným druhom paliva; 
-  deaktivovanie MI po troch po sebe idúcich jazdných cykloch bez poruchy, 
nezávisle od práve používaného paliva; 
-  používanie dvoch stavových kódov, jeden pre každé palivo. 
 
 Výrobca môže požadovať ďalšie odchýlky, ktoré môže správny orgán po posúdení 
udeliť. 
 4.5.2. Bez ohľadu na požiadavky bodu 6.6. doplnku 1 k tejto prílohe a ak to výrobca 
požaduje, môže homologizačný orgán akceptovať nasledovné nedostatky ako nedostatky, ktoré spĺňajú požiadavky tejto prílohy z hľadiska hodnotenia a prenosu diagnostických signálov: 
 
– prenos diagnostických signálov pre palivo, ktoré sa v súčasnosti používa, na jednu 
zdrojovú adresu; 
– hodnotenie jednej sady diagnostických signálov pre oba druhy palív 
(zodpovedajúc hodnoteniu jednopalivových plynových vozidiel a nezávisle od práve používaného paliva); 
– výber jednej sady diagnostických signálov (priradenej k jednému z dvoch druhov 
paliva) pomocou polohy palivového spínača; 
– hodnotenie a prenos jednej sady diagnostických signálov pre obe palivá v 
benzínovom počítači, nezávisle od práve používaného paliva.  Počítač pre plynovú prevádzku bude hodnotiť a prenášať diagnostické signály vzťahujúce sa k systému plynného paliva a ukladať informácie o použitom druhu paliva. 
 
 Výrobca môže požadovať ďalšie odchýlky, ktoré môže orgán pre homologizáciu 
typu na základe uváženia poskytnúť. 
 
4.6. Obdobie, počas ktorého sa nedostatky tolerujú  4.6.1. Nedostatok nesmie trvať dlhšie než dva roky po dátume homologizácie vozidla, 
pokiaľ sa dostatočne nepreukáže, že na odstránenie chyby sú potrebné rozsiahle zmeny konštrukcie vozidla a dodatočné obdobie na odstránenie nedostatku presahujúce dva roky.  V takom prípade môže nedostatok trvať najviac tri roky. 
 4.6.1.1. V prípade dvojpalivových plynových vozidiel môže odchýlka udelená v súlade s 
bodom 4.5 trvať počas troch rokov po dátume homologizácie vozidla, pokiaľ sa primerane nepreukáže, že na odstránenie nedostatku by boli potrebné podstatné 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/469
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
zmeny konštrukcie vozidla a ďalšie dodatočné obdobie presahujúce tri roky.  V takom prípade môže nedostatok trvať najviac štyri roky. 
 
4.6.2. Výrobca môže požiadať správny orgán o povolenie odchýlky so spätnou platnosťou, 
ak sa taký nedostatok prvý krát zistil po udelení pôvodnej homologizácie.  V takom 
prípade môže nedostatok trvať viac než dva roky od dátumu oznámenia správnemu 
orgánu pokiaľ sa dostatočne nepreukáže, že na odstránenie nedostatku by boli 
potrebné podstatné zmeny konštrukcie vozidla a dodatočné obdobie na odstránenie 
nedostatku presahujúce dva roky.  V takom prípade môže nedostatok trvať najviac tri 
roky. 
 
4.7. Orgán oznámi svoje rozhodnutie, týkajúce sa žiadosti o povolenie odchýlky, 
ostatným zmluvným stranám dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis. 
 
5. PRÍSTUP K OBD INFORMÁCIÁM 
 5.1. K žiadosti o homologizáciu alebo o zmenu homologizácie musia byť priložené 
relevantné informácie týkajúce sa OBD systému vozidla.  Tieto relevantné informácie musia výrobcom náhradných komponentov alebo doplnkového vybavenia umožniť zabezpečenie kompatibility častí, ktoré vyrábajú, s OBD systémom z hľadiska bezporuchovej prevádzky, zaručujúcej užívateľovi vozidla bezchybné 
fungovanie.  Podobne, takéto relevantné informácie musia umožniť výrobcom 
diagnostických nástrojov a skúšobného zariadenia zabezpečenie ich kompatibility tak, aby bola zaručená účinná a presná diagnostika systémov na reguláciu emisií vozidla. 
 5.2. Na základe žiadosti a nediskriminačným spôsobom poskytnú správne orgány 
doplnok 1 prílohy 2 obsahujúci relevantné informácie o OBD systéme všetkým zainteresovaným výrobcom komponentov, diagnostických nástrojov alebo skúšobného zariadenia. 
 5.2.1. Ak dostane správny orgán od ktoréhokoľvek výrobcu komponentov, diagnostických 
nástrojov a skúšobného zariadenia žiadosť o informácie týkajúce sa OBD systému vozidla, ktoré bolo homologizované podľa predchádzajúcej verzie predpisu,
 
 
– správny orgán do 30 dní požiada výrobcu príslušného typu vozidla o informácie 
požadované v bode 4.2.11.2.7.6 prílohy 1. Neplatí požiadavka druhého odseku bodu 4.2.11.2.7.6;
   
 
– výrobca predloží tieto informácie správnemu orgánu do dvoch mesiacov od podania žiadosti;
 
 
– správny orgán oznámi tieto informácie správnym orgánom zmluvných strán a správny orgán, ktorý udelil pôvodnú homologizáciu, pripojí tieto informácie k prílohe 1 k informáciám o homologizácii vozidla.
 
 L 375/470 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 239 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Táto požiadavka nezbavuje platnosti žiadnu predtým udelenú homologizáciu podľa predpisu č. 83, ani nebráni rozšíreniu takých homologizácií za podmienok predpisu, podľa ktorého boli pôvodne udelené.
  
 5.2.2. Informácie môžu byť požadované výlučne v prípade náhradných komponentov, ktoré 
sú predmetom homologizácie EHK OSN alebo komponentov, ktoré tvoria časť systému podliehajúceho homologizácii EHK OSN. 
 
5.2.3. V žiadosti o informácie musia byť uvedené presné špecifikácie modelu vozidla, v 
ktorého prípade sa informácie požadujú.  Pritom je potrebné potvrdiť, že informácie 
sa požadujú na účely vývoja náhradných komponentov, častí alebo komponentov 
doplnkového vybavenia, diagnostických nástrojov alebo skúšobného zariadenia. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/471
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
Príloha 11 - Doplnok 1
 
 
FUNKČNÉ ASPEKTY PALUBNÝCH DIAGNOSTICKÝCH SYSTÉMOV (OBD)  
 
1. ÚVOD 
 
V tomto doplnku sa opisuje postup skúšky podľa bodu 3 prílohy 11. Postup opisuje 
metódu kontroly funkcie palubného diagnostického systému (OBD) inštalovaného vo 
vozidle pomocou simulácie príslušných systémov riadenia motora alebo systému 
regulácie emisií. Opisuje aj postupy stanovenia životnosti systémov OBD. 
 
Výrobca musí dať k dispozícii chybné komponenty a/alebo elektrické zariadenia, 
ktoré by sa mohli použiť na simuláciu porúch. Pri meraní počas skúšobného cyklu 
typu I takéto chybné komponenty alebo zariadenia nesmú spôsobiť prekročenie 
limitov emisií vozidla, uvedených v bode 3.3.2 o viac než 20 %. 
 
Keď sa vozidlo skúša s inštalovaným chybným komponentom alebo zariadením, 
systém OBD sa homologizuje v prípade, že sa MI aktivuje.  Systém OBD sa 
homologizuje aj vtedy, keď sa MI aktivuje pod prahovými limitmi OBD. 
 
2. OPIS SKÚŠKY 
 
2.1.  Skúšanie systémov OBD sa skladá z nasledovných fáz: 
 
2.1.1. simulácia poruchy komponentu systému riadenia motora alebo systému regulácie 
emisií, 
 
2.1.2. predkondicionovanie vozidla so simulovanou poruchou v priebehu 
predkondicionovania špecifikovaného v bode 6.2.1 alebo 6.2.2, 
 
2.1.3. jazda vozidla so simulovanou poruchou počas skúšobného cyklu skúšky typu I a 
meranie emisií vozidla, 
 
2.1.4. zisťovanie, či systém OBD reaguje na simulovanú poruchu a či oznamuje poruchu 
spôsobom vhodným pre vodiča vozidla. 
 
2.2. Alternatívne sa na žiadosť výrobcu môže porucha jedného alebo viacerých 
komponentov elektronicky simulovať podľa požiadaviek bodu 6 ďalej. 
 
2.3. Výrobcovia môžu požadovať, aby sa monitorovanie uskutočnilo mimo rámca 
skúšobného cyklu typu I ak môže úradu preukázať, že monitorovanie v priebehu 
podmienok, ktoré nastanú počas skúšobného typu I, by mohlo viesť k obmedzujúcim 
monitorovacím podmienkam v bežnej prevádzke vozidla. 
 L 375/472 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 241 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3. SKÚŠKA VOZIDLA A PALIVA 
 
3.1. Vozidlo 
 
Skúšané vozidlo musí spĺňať požiadavky bodu 3.1 prílohy 4. 
 
3.2. Palivo 
  Na skúšanie sa musí použiť vhodné referenčné palivo opísané v prílohe 10 v prípade 
benzínu a nafty a v prílohe 10a v prípade palív LPG a NG.  Druh paliva pre každý skúšaný poruchový režim (opísaný v bode 6.3 tohto doplnku) môže vybrať správny orgán z referenčných palív opísaných v prílohe 10a v prípade skúšania jednopalivového plynového vozidla a z referenčných palív opísaných v prílohe 10 alebo v prílohe 10a v prípade skúšania dvojpalivových plynových vozidiel.  Vybraný druh paliva sa nesmie meniť počas skúšobných fáz (opísaných v bodoch 2.1 až 2.3 tohto doplnku).  V prípade použitia paliva LPG alebo NG je prípustné, aby sa motor naštartoval s benzínom a prepol na LPG alebo NG po vopred stanovenom časovom úseku, ktorý sa riadi automaticky a nepodlieha kontrole vodiča. 
 
4. SKÚŠOBNÁ TEPLOTA A TLAK 
 
4.1. Skúšobná teplota a tlak musia spĺňať požiadavky skúšky typu I opísanej v prílohe 4. 
 
5. SKÚŠOBNÉ ZARIADENIE 
 
5.1. Vozidlový dynamometer 
 
Vozidlový dynamometer musí spĺňať požiadavky prílohy 4. 
 
6. POSTUP SKÚŠKY OBD 
 
6.1. Prevádzkový cyklu dynamometra musí spĺňať požiadavky prílohy 4. 
 
6.2. Predkondicionovanie vozidla 
 
6.2.1. Podľa typu motora a po zavedení jednej z porúch uvedených v bode 6.3 sa vozidlo 
musí predkondicionovať jazdou v aspoň dvoch po sebe nasledujúcich skúškach typu 
I (časť jedna a časť dva).  V prípade vozidiel so vznetovými motormi sa povoľuje 
doplnkové predkondicionovanie dvoma cyklami časti dva. 
 
6.2.2. Na žiadosť výrobcu sa môžu použiť alternatívne metódy predkondicionovania. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/473
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
6.3. Skúšané druhy porúch 
 
6.3.1. Vozidlá so zážihovými motormi: 
 
6.3.1.1. Výmena katalyzátora za katalyzátor so zníženým výkonom alebo chybný katalyzátor, 
alebo simulácia takejto poruchy. 
 
6.3.1.2. Zlyhanie zážihu podľa podmienok monitorovania zlyhania zážihu uvedených v bode 
3.3.3.2 prílohy 11. 
 
6.3.1.3. Výmena kyslíkového snímača za snímač so zníženým výkonom alebo chybný 
snímač, alebo simulácia takejto poruchy. 
 
6.3.1.4. Elektrické odpojenie ktoréhokoľvek komponentu vzťahujúceho sa na emisie, ktorý je 
spojený s počítačom riadiacim hnaciu sústavu (ak sa aktivuje pri prevádzke s 
vybratým typom paliva). 
 
6.3.1.5. Elektrické odpojenie elektronického riadenia systému separácie a odvádzania emisií 
z odparovania (ak je inštalované a ak sa aktivuje pri prevádzke s vybratým typom 
paliva).  V prípade tohto špecifického druhu poruchy sa nemusí vykonať skúška typu 
I. 
 
6.3.2. Vozidlá so vznetovými motormi: 
 
6.3.2.1. Výmena katalyzátora (ak je inštalovaný) za katalyzátor so zníženým výkonom alebo 
chybný katalyzátor, alebo simulácia takejto poruchy. 
 
6.3.2.2. Úplné odstránenie zachytávača častíc (ak je inštalovaný) alebo ak sú snímače 
integrovanou súčasťou zachytávača, namontovanie chybného zachytávača. 
 
6.3.2.3. Elektrické odpojenie ktoréhokoľvek elektronického ovládacieho prvku systému 
prívodu paliva, ktorý slúži na reguláciu vstrekovania a dávkovania paliva. 
 
6.3.2.4. Elektrické odpojenie ktoréhokoľvek komponentu vzťahujúceho sa na emisie, ktorý je 
spojený s počítačom riadiacim hnaciu sústavu. 
 
6.3.2.5. V záujme splnenia požiadaviek bodov 6.3.2.3 a 6.3.2.4 a so súhlasom 
homologizačného orgánu, musí výrobca prijať opatrenia, ktorými preukáže 
schopnosť systému OBD oznamovať poruchu v prípade, že nastane prerušenie 
spojenia. 
 L 375/474 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 243 Príloha 4 – doplnok 1 
 
6.4. Skúška systému OBD 
 
6.4.1. Vozidlá vybavené zážihovými motormi: 
 
6.4.1.1. Po predkondicionovaní vozidla podľa bodu 6.2 skúšané vozidlo absolvuje skúšku 
typu I (časti jedna a dva). 
 
MI sa musí aktivovať pred koncom tejto skúšky za ktorejkoľvek z podmienok 
uvedených v bodoch 6.4.1.2 až 6.4.1.5.  Technická služba môže podľa bodu 6.4.1.6 
tieto podmienky nahradiť inými podmienkami.  Celkový počet simulovaných porúch 
na účely homologizácie však nesmie byť väčší než 4. 
 
6.4.1.2. Výmena katalyzátora za katalyzátor so zníženým výkonom alebo chybný katalyzátor, 
alebo elektronická simulácia katalyzátora so zníženým výkonom alebo chybného 
katalyzátora, ktorej výsledkom sú emisie prekračujúce ktorýkoľvek z limitov 
uvedených v bode 3.3.2 prílohy 11. 
 
6.4.1.3. Spôsobenie zlyhania zážihu podľa podmienok monitorovania zlyhania zážihu 
uvedených v bode 3.3.3.2 prílohy 11, ktorého výsledkom sú emisie prekračujúce 
ktorýkoľvek z limitov uvedených v bode 3.3.2 prílohy 11. 
 
6.4.1.4. Výmena kyslíkového snímača za snímač so zníženým výkonom alebo chybný 
snímač, alebo elektronická simulácia snímača so zníženým výkonom alebo chybného 
snímača, ktorej výsledkom sú emisie prekračujúce ktorýkoľvek z limitov uvedených 
v bode 3.3.2 prílohy 11. 
 
6.4.1.5. Elektrické odpojenie elektronického riadenia systému separácie a odvádzania emisií 
z odparovania (ak je inštalované a ak sa aktivuje pri prevádzke s vybratým typom 
paliva). 
 
6.4.1.6. Elektrické odpojenie ktoréhokoľvek iného komponentu hnacej sústavy vzťahujúceho 
sa na emisie a spojeného s počítačom, ktorého výsledkom je prekročenie limitov 
uvedených v bode 3.3.2 tejto prílohy (ak sa aktivuje pri prevádzke s vybratým typom 
paliva). 
 
6.4.2.  Vozidlá vybavené vznetovými motormi: 
 
6.4.2.1. Po predkondicionovaní vozidla podľa bodu 6.2 skúšané vozidlo absolvuje skúšku 
typu I (časti jedna a dva). 
 
MI sa musí aktivovať pred koncom tejto skúšky za ktorejkoľvek z podmienok 
uvedených v bodoch 6.4.2.2 až 6.4.2.5.  Technická služba môže podľa bodu 6.4.2.5 
tieto podmienky nahradiť inými podmienkami.  Celkový počet simulovaných porúch 
na účely homologizácie však nesmie byť väčší než štyri. 
 
6.4.2.2. Výmena katalyzátora (ak je inštalovaný) za katalyzátor so zníženým výkonom alebo 
chybný katalyzátor, alebo elektronická simulácia katalyzátora so zníženým výkonom 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/475
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2  
alebo chybného katalyzátora, ktorej výsledkom sú emisie prekračujúce limity 
uvedené v bode 3.3.2 prílohy 11. 
 
6.4.2.3. Úplné odstránenie zachytávača častíc (ak je inštalovaný) alebo výmena za chybný 
zachytávač častíc spĺňajúci podmienky bodu 6.3.2.2, ktorého výsledkom sú emisie 
prekračujúce limity uvedené v bode 3.3.2 prílohy 11. 
 
6.4.2.4. Podľa bodu 6.3.2.5 odpojenie ktoréhokoľvek elektronického ovládacieho prvku 
systému prívodu paliva, ktorý slúži na reguláciu vstrekovania a dávkovania paliva, 
ktorého výsledkom sú emisie prekračujúce ktorýkoľvek z limitov uvedených v bode 
3.3.2 prílohy 11. 
 
6.4.2.5. Podľa bodu 6.3.2.5 odpojenie ktoréhokoľvek komponentu hnacej sústavy 
vzťahujúceho sa na emisie, ktorý je spojený s počítačom a ktorého výsledkom sú 
emisie prekračujúce ktorýkoľvek z limitov uvedených v bode 3.3.2. prílohy 11. 
 
6.5. Diagnostické signály 
 
6.5.1.1. Pri stanovení prvej poruchy ktoréhokoľvek komponentu alebo systému, sa musia 
„freeze frame“ prevádzkové podmienky motora uložiť v pamäti počítača. Ak 
následne nastane porucha palivového systému alebo zlyhanie zážihu, každé predtým 
uložené „freeze frame“ údaje sa musia nahradiť zodpovedajúcimi údajmi o poruche 
palivového systému alebo zlyhaní zážihu (podľa toho, ktorý prípad nastane skôr).  
Uložené dáta o prevádzkových podmienkach motora musia obsahovať minimálne 
vypočítanú hodnotu zaťaženia motora, otáčky motora, hodnoty týkajúce sa úpravy 
(zmesi) paliva (ak sú k dispozícii), tlak paliva (ak je k dispozícii), rýchlosť vozidla 
(ak je k dispozícii), teplotu chladiaceho prostriedku, tlak v sacom potrubí (ak je k 
dispozícii), regulovanú alebo neregulovanú prevádzku (regulácia Lambda) (ak je k 
dispozícii) a poruchové kódy, ktorých aktivácia vyvolá ukladanie dát.  Výrobca si 
musí podľa možnosti za „freeze frame“ dáta vybrať také dáta, ktoré sa môžu pri 
nasledujúcej oprave ukázať ako potrebné.  Vyžaduje sa uloženie len jednej série dát.  
Výrobcovia si môžu zvoliť uchovávanie doplnkových sérií dát za predpokladu, že 
aspoň požadovaná séria sa môže dať čítať univerzálnym čítacím (skenovacím) 
prístrojom, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v bodoch 6.5.3.2 a 6.5.3.3.  Ak 
poruchový kód vyvolávajúci ukladanie údajov je vymazaný podľa bodu 3.7 prílohy 
11, môžu sa vymazať aj prevádzkové údaje motora. 
 
6.5.1.2.  Ak sú dostupné, okrem „freeze frame“ informácií sa prostredníctvom sériového 
rozhrania normalizovaného spojovacieho konektora, ak sú informácie prístupné na 
palubnom počítači alebo sa môžu dať stanoviť s využitím informácií prístupných na 
palubnom počítači, musia na požiadanie sprístupniť nasledovné signály: poruchové 
kódy systému OBD, teplota chladiaceho média motora, charakter systému regulácie 
paliva (regulovaný, neregulovaný, iný), úprava paliva, časovanie predstihu zážihu, 
teplota nasávaného vzduchu, tlak vzduchu v sacom potrubí, prietok vzduchu, otáčky 
motora, výstupná hodnota snímača škrtiacej klapky, charakter sekundárneho vzduchu 
(proti smeru toku, v smere toku, iné), vypočítaná hodnota zaťaženia motora, rýchlosť 
vozidla a tlak paliva.   L 375/476 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 245 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 
Signály musia byť zabezpečené v normalizovaných jednotkách podľa špecifikácií 
uvedených v bode 6.5.3.  Skutočné signály sa musia jasne odlišovať od štandardne 
nastavených alebo núdzových signálov. 
 
6.5.1.3. V prípade všetkých systémov regulácie emisií, pre ktoré sa vykonávajú špecifické 
palubné vyhodnocovacie skúšky (katalyzátor, kyslíkový snímač, atď.), s výnimkou 
zlyhania zapaľovania, monitorovania palivového systému a celkového monitorovania 
komponentov, výsledky posledných skúšok vykonaných na vozidle a limity, s 
ktorými je systém porovnávaný, sa musia sprístupniť prostredníctvom sériového 
rozhrania normalizovaného spojovacieho konektora podľa špecifikácií uvedených v 
bode 6.5.3.  Prostredníctvom spojovacieho konektora musia byť v prípade 
monitorovaných komponentov a systémov vyňatých podľa prvej vety k dispozícii 
údaje o výsledkoch poslednej skúšky týkajúce sa kladného/záporného rozhodnutia. 
 
6.5.1.4. Požiadavky na systém OBD, na ktorý sa vozidlo certifikuje (t. j. príloha 11 alebo 
alternatívne požiadavky špecifikované v bode 5) a na väčšinu systémov regulácie 
emisií monitorovaných systémom OBD zhodných s bodom 6.5.3.3 musia byť 
sprístupnené prostredníctvom sériového dátového portu na normalizovanom 
spojovacom konektore podľa špecifikácií uvedených v bode 6.5.3 tohto doplnku. 
 
6.5.1.5. Od 1. januára 2003 pre nové typy a od 1. januára 2005 pre všetky typy vozidiel 
uvedených do prevádzky musí byť identifikačné číslo ciachovania softvéru dostupné 
prostredníctvom sériového portu na normalizovanom spojovacom konektore.  
Identifikačné číslo ciachovania softvéru sa zabezpečí v normalizovanom formáte. 
 
6.5.2.  V prípade regulačného diagnostického systému sa počas poruchy komponenty 
nemusia posudzovať, ak by takéto posudzovanie viedlo k riziku z hľadiska 
bezpečnosti alebo k riziku zlyhania komponentu. 
 
6.5.3. Prístup k diagnostickému systému regulácie emisií musí byť normalizovaný a 
neobmedzený a musí zodpovedať nasledujúcim normám ISO a/alebo špecifikáciám 
SAE. 
 6.5.3.1. Na spojenie medzi vozidlom a vonkajším diagnostickým prístrojom sa s 
rešpektovaním obmedzení uvedených ďalej musí použiť jedna z nasledujúcich noriem: 
  ISO 9141 - 2: 1994 (zmenená v roku 1996) „Cestné vozidlá – Diagnostické systémy 
– časť 2: CARB požiadavky na výmenu digitálnych informácií“; SAE J1850: 
  Marec 1998 Trieda B „Dátové komunikačné sieťové rozhranie“. Správy týkajúce sa 
emisií musia používať cyklickú redundantnú kontrolu a trojbytové záhlavie a nesmú používať interbytovú separáciu alebo kontrolné súčty; 
  ISO 14230 – „Cestné vozidlá – Kľúčový protokol 2000 pre diagnostické systémy – 
časť 4: Požiadavky na systémy týkajúce sa emisií”; 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/477
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 Annex 7 – Appendix 2    ISO DIS 15765-4 „Cestné vozidlá, diagnostika siete operátora oblasti (CAN) – časť 
4: Požiadavky na systémy týkajúce sa emisií” z 1. novembra 2001. 
 6.5.3.2. Skúšobné zariadenie a diagnostické nástroje potrebné na komunikáciu s OBD 
systémami musia minimálne spĺňať funkčné špecifikácie uvedené v ISO DIS 15031–4 „Cestné vozidlá – Komunikácia medzi vozidlom a vonkajším testovacím zariadením pre diagnostiku vzťahujúcu sa na emisie“ – časť 4: Vonkajšie skúšobné zariadenia“ z 1. novembra 2001. 
 6.5.3.3. Základné diagnostické dáta (špecifikované v bode 6.5.1) a dvojsmerné kontrolné 
informácie musia byť zabezpečené vo formáte a jednotkách opísaných v ISDO 15031–5 „Cestné vozidlá – Komunikácia medzi vozidlom a vonkajším skúšobným zariadením na diagnostiku vzťahujúcu sa na emisie – časť 5: Diagnostické služby vzťahujúce sa na emisie“ z 1. novembra 2001 a musia byť k dispozícii pomocou diagnostického nástroja zodpovedajúceho požiadavkám ISO DIS 15031–4.. 
  Výrobca vozidla poskytne národnému normalizačnému orgánu údaje o akýchkoľvek 
diagnostických dátach vzťahujúcich sa na emisie, napr. PID, OBD monitor ID, test ID, ktorý nie je špecifikovaný v ISO 15031–5, no súvisí s týmto predpisom. 
 6.5.3.4. Ak je registrovaná porucha, výrobca musí poruchu identifikovať pomocou 
príslušného poruchového kódu zodpovedajúceho údajom v bode 6.3 normy ISO DIS 15031–6 „Cestné vozidlá – Komunikácia medzi vozidlom a vonkajším skúšobným zariadením na diagnostiku vzťahujúcu sa na emisie – časť 6: Definície diagnostických poruchových kódov“ týkajúce sa „systému diagnostických poruchových kódov vzťahujúcich sa na emisie“. Ak taká identifikácia nie je možná, výrobca môže použiť diagnostické poruchové kódy podľa bodov 5.3 a 5.6 normy ISO DIS 15031–6.  Poruchové kódy musia byť plne dostupné pre štandardizované diagnostické vybavenie spĺňajúce ustanovenia bodu 6.5.3.2 tejto prílohy. 
  Výrobca vozidla poskytne národnému normalizačnému orgánu údaje o akýchkoľvek 
diagnostických dátach vzťahujúcich sa na emisie, napr. PID, OBD monitor ID, test ID, ktorý nie je špecifikovaný v ISO 15031–5, no súvisí s týmto predpisom. 
 6.5.3.5. Spojovacie rozhranie medzi vozidlom a diagnostickým prístrojom musí byť 
normalizované a musí spĺňať všetky požiadavky ISO DIS 150313 „Cestné vozidlá – Komunikácia medzi vozidlom a vonkajším skúšobným zariadením na diagnostiku vzťahujúcu sa na emisie – časť 3: Diagnostický konektor a príslušné elektrické obvody: špecifikácie a použitie“ z 1. novembra 2001. Poloha, v ktorej sa inštaluje, podlieha súhlasu správneho orgánu, musí sa vybrať tak, aby bola ľahko prístupná pre personál technickej služby, no chránená pred neoprávneným zásahom nekvalifikovanej osoby. 
 6.6. Špecifické požiadavky týkajúce sa prenosu diagnostických signálov z 
dvojpalivových vozidiel poháňaných plynom. 
 L 375/478 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 247 Príloha 4 – doplnok 1 
 
6.6.1.  V prípade dvojpalivových plynových vozidiel, kde sú diagnostické signály 
rôznych palivových systémov uložené v tom istom počítači, sa diagnostické 
signály pre prevádzku na benzín a pre prevádzku na plyn hodnotia a prenášajú nezávisle od seba. 
 6.6.2.  V prípade dvojpalivových plynových vozidiel, kde sú diagnostické signály 
rôznych palivových systémov uložené v samostatných počítačoch, sa diagnostické signály pre prevádzku na benzín a pre prevádzku na plyn hodnotia a prenášajú z počítača špecifického pre druh paliva. 
 6.6.3.  Na požiadavku diagnostického nástroja sa diagnostické signály v prípade 
vozidiel v benzínovom režime prevádzky prenášajú na jednu zdrojovú adresu a diagnostické signály v prípade vozidiel v plynovom režime prevádzky na inú zdrojovú adresu.  Používanie zdrojových adries je opísané v ISO DIS 15031-5 „Cestné vozidlá – Komunikácia medzi vozidlom a vonkajším skúšobným zariadením na diagnostiku vzťahujúcu sa na emisie – časť 5: Diagnostické služby vzťahujúce sa na emisie“ z 1. novembra 2001.  
  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/479
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 248   
Príloha 11 - Doplnok 2
 
 
ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY RADU VOZIDIEL 
 
1. PARAMETRE DEFINUJÚCE RAD OBD 
 
Rad OBD sa môže definovať pomocou základných konštrukčných parametrov, ktoré 
musia byť spoločné pre vozidlá v rámci radu. V niektorých prípadoch môže byť 
medzi rôznymi parametrami interakcia. Aby sa zabezpečilo, že len vozidlá s 
podobnými charakteristikami výfukových emisií sa zahrnú do radu OBD, musia sa 
brať do úvahy aj tieto vplyvy. 
 
2. Na tento účel tie typy vozidiel, ktorých parametre opísané ďalej sú identické, sa 
považujú za vozidlá patriace do rovnakej kombinácie motora, systému regulácie 
emisií a systému OBD. 
 
Motor: 
 
(a) spaľovací proces (t. j. zážihový, vznetový, dvojdobý, štvordobý), 
 
(b) metóda dodávky paliva (t. j. karburátor alebo vstrekovanie paliva). 
 
Systém regulácie emisií: 
 
(a) typ katalyzátora (t. j. oxidačný katalyzátor, trojcestný katalyzátor, vyhrievaný 
katalyzátor, iný), 
 
(b) typ filtra častíc, 
 
(c) vstrekovanie sekundárneho vzduchu (t. j. s ním alebo bez neho), 
 
(d) recirkulácia výfukových plynov (s recirkuláciou alebo bez nej), 
 
časti OBD a spôsob činnosti. 
 
Metódy funkčného monitorovania OBD, odhaľovania a oznamovania porúch 
vodičovi vozidla. 
 
 L 375/480 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 249 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Príloha 12
 
 
UDELENIE HOMOLOGIZÁCIE EHK PRE VOZIDLÁ POHÁŇANÉ LPG ALEBO ZEMNÝM 
PLYNOM (NG) 
 
1. ÚVOD 
 
Táto príloha opisuje špeciálne požiadavky, ktoré platia v prípade homologizácie 
vozidla poháňaného LPG alebo zemným plynom, alebo poháňaného buď 
bezolovnatým benzínom alebo LPG alebo zemným plynom, pokiaľ ide o skúšanie s 
LPG alebo zemným plynom. 
 
V prípade LPG alebo zemného plynu je na trhu značné množstvo variácií v zložení 
paliva, ktoré si vyžadujú aby palivový systém prispôsobil pomery paliva tomuto 
zloženiu.  Aby sa preukázala táto schopnosť, musí sa vozidlo skúšať v skúške typu I 
s dvoma najrozdielnejšími referenčnými palivami a musí sa preukázať 
samoprispôsobivosť palivového systému. Pokiaľ sa preukázala samoprispôsobivosť 
vozidla, také vozidlo sa môže považovať za základné vozidlo radu vozidiel.  Vozidlá, 
ktoré spĺňajú požiadavky členov radu vozidiel, ak sú vybavené rovnakým palivovým 
systémom, sa musia skúšať len s jedným palivom. 
 
2. DEFINÍCIE 
 
Na účely tejto prílohy: 
 
2.1. „Základné vozidlo“  znamená vozidlo, ktoré sa vyberie na účely preukázania 
samoprispôsobivosti palivového systému a na ktoré sa odvolávajú vozidlá patriace do 
radu vozidiel.  V rade vozidiel môže byť viac ako jedno základné vozidlo. 
 
2.2. Vozidlo patriace do radu vozidiel 
 
2.2.1. „Vozidlo patriace do radu vozidiel“ je vozidlo, ktoré má so základným vozidlom 
spoločné nasledovné hlavné charakteristiky: 
 
(a) vozidlo vyrába ten istý výrobca; 
 
(b) pre vozidlo platia tie isté limity emisií. 
 
(c) Ak má plynový palivový systém centrálny prívod pre celý motor: 
 
má overený výkon motora od 0,7 do 1,15 výkonu motora základného vozidla. 
 
Ak má plynový palivový systém samostatný prívod do každého valca: 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/481
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 250  
má overený výkon motora na každý valec od 0,7 do 1,15 výkonu motora 
základného vozidla. 
 
(d) Ak je vozidlo vybavené katalyzátorovým systémom, má rovnaký typ 
katalyzátora t.j. trojcestný katalyzátor, oxidačný katalyzátor, katalyzátor na 
zníženie NO x. 
 
(e) Vozidlo má plynový palivový systém (vrátane regulátora tlaku) od tohto istého 
výrobcu systému a ide o ten istý typ: indukcia, vstrekovanie plynu, 
(jednobodové, viacbodové), vstrekovanie kvapaliny (jednobodové, 
viacbodové). 
 
(f) Tento plynový palivový systém je riadený ECU (elektronická riadiaca 
jednotka) toho istého typu, má tie isté špecifikácie, pracuje na základe tých 
istých softvérových princípov a tej istej stratégie riadenia. 
 
2.2.2. Vzhľadom na požiadavky uvedené v (c):  v prípade keď overovacia skúška preukáže, 
že dve vozidlá poháňané plynom by mohli byť členmi toho istého radu vozidiel, 
okrem ich overeného výkonu P1 prípadne P2 (P1< P2), a obe sa skúšajú tak ako by 
boli základnými vozidlami, ich príslušnosť k jednému radu vozidiel sa považuje za 
platnú pre ktorékoľvek vozidlo s overeným výkonom od 0,7 P1 do 1,15 P2. 
 
3. UDELENIE HOMOLOGIZÁCIE 
 
Homologizácia sa udelí za nasledovných podmienok: 
 
3.1. Homologizácia výfukových emisií základného vozidla 
 
Základné vozidlo by malo preukázať svoju schopnosť prispôsobiť sa zloženiu paliva, 
ktoré sa môže na trhu vyskytnúť.  V prípade LPG existujú rozdiely v zložení C3/C4.  
V prípade zemného plynu sú vo všeobecnosti ponúkané dva druhy paliva, 
vysokovýhrevné palivo (H-plyn) a nízkovýhrevné palivo (L-plyn), ale u oboch 
druhov existuje značné rozpätie; podstatne sa líšia vo Wobbovom indexe.  Tieto 
rozdiely sa odrážajú v referenčných palivách. 
 
3.1.1. Základné vozidlo(á) sa skúša(ú) v skúške typu I s dvomi najrozdielnejšími 
referenčnými palivami podľa prílohy 10a. 
 
3.1.1.1. Ak sa prechod z jedného paliva na druhé v praxi uskutočňuje pomocou prepínača, 
tento prepínač sa počas homologizácie nesmie používať.  V takom prípade sa na 
žiadosť výrobcu a so súhlasom technickej služby môže rozšíriť predkondicionovací 
cyklus uvedený v bode 5.3.1 prílohy 4. 
 
3.1.2. Vozidlo(á) sa považuje(ú) za zhodné, ak sú emisné limity splnené s oboma 
referenčnými palivami. 
3.1.3. Koeficient emisných výsledkov „r“ sa pre každú znečisťujúcu látku určí nasledovne: L 375/482 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 251 Príloha 4 – doplnok 1 
 
  
Typ(y) paliva   
Referenčné palivá   
Výpočet „r“  
 
LPG a benzín 
(Homologizácia B)   
Palivo A  
 
alebo len LPG 
(Homologizácia D)   
Palivo B   
 
 
 
 
NG a benzín 
(Homologizácia B)   
Palivo G 20  
 
alebo len NG 
(Homologizácia D)   
Palivo G 25   
 
 
 
 
3.2. Homologizácia výfukových emisií vozidla patriaceho do radu vozidiel: 
 
S vozidlom patriacim do radu vozidiel sa vykoná skúška typu I s jedným 
referenčným palivom.  Týmto referenčným palivom môže byť ktorékoľvek 
referenčné palivo.  Vozidlo sa považuje za vyhovujúce, ak sú splnené nasledovné 
požiadavky: 
 
3.2.1. Vozidlo spĺňa požiadavky definície vozidla patriaceho do radu vozidiel uvedené v 
bode 2.2. 
 
3.2.2. Ak je skúšobným palivom referenčné palivo A pre LPG alebo G20 pre NG, výsledok 
emisií sa vynásobí príslušným koeficientom „r“ ak r > 1;  ak je r < 1, úprava nie je 
potrebná. 
 
Ak je skúšobným palivom referenčné palivo A pre LPG alebo G25 pre NG, výsledok 
emisií sa vynásobí príslušným koeficientom „r“ ak r < 1; ak je r > 1, úprava nie je 
potrebná. 
 
3.2.3. Vozidlo musí spĺňať emisné limity platné pre obe namerané a vypočítané hodnoty 
emisií. 
 
3.2.4. Ak sa vykonávajú opakované skúšky s rovnakým motorom, výsledky s referenčným 
palivom G20 alebo A a G25 alebo B sa najprv spriemerujú a koeficient „r“ sa 
vypočíta pre tieto priemerné výsledky.  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/483
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 252  
 
4. VŠEOBECNÉ PODMIENKY 
 
4.1. Skúšky zhody výroby sa môžu vykonať s komerčnými palivami, ktorých pomer 
C3/C4 je v rozpätí zodpovedajúcich pomerov referenčných palív v prípade LPG, 
alebo ktorých Wobbov index je v rozpätí zodpovedajúcich hodnôt najrozdielnejších 
referenčných palív v prípade NG.  V tomto prípade sa musí predložiť analýza paliva. 
 
 L 375/484 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 253 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Príloha 13
 
 
POSTUP EMISNEJ SKÚŠKY PRE VOZIDLÁ VYBAVENÉ PERIODICKY 
REGENERATÍVNYM SYSTÉMOM 
 1. ÚVOD   V tejto prílohe sa definujú špecifické ustanovenia týkajúce sa homologizácie vozidla 
vybaveného periodicky regeneratívnym systémom definovaným v bode 2.20 tohto predpisu. 
 2. ROZSAH PLATNOSTI A ROZŠÍRENIE HOMOLOGIZÁCIE  2.1. Skupiny radu vozidiel vybavené periodicky regeneratívnym systémom
 
 
Postup platí pre vozidlá vybavené periodicky regeneratívnym systémom definovaným v bode 2.20 tohto predpisu.   Na účely tejto prílohy sa môžu vytvoriť skupiny radu vozidiel.  Podľa toho tie typy vozidiel s regeneratívnymi systémami, ktorých parametre sú identické s parametrami opísanými ďalej, alebo sú v rámci stanovených tolerancií, sa považujú za vozidlá patriace do rovnakého radu vozidiel z hľadiska meraní špecifických pre periodicky regenerujúce systémy. 
 2.1.1. Identické parametre sú:  
Motor: 
 
(a) Proces spaľovania     Periodicky regeneratívny systém (t. j. katalyzátor, zachytávač tuhých častíc):  (a) konštrukcia (t. j. typ komory, druh vzácneho kovu), druh substrátu, hustota 
komôrok), 
(b) typ a pracovný princíp, (c) dávkovací a doplňovací systém, (d) objem ±10 %, (e) umiestnenie (teplota ± 50 °C pri 120 km/h alebo 5 % rozdiel v maximálnej  teplote/tlaku).  
2.2. Typy vozidiel s rôznou referenčnou hmotnosťou
 
 
Faktory K i dosiahnuté postupmi podľa tejto prílohy pre homologizáciu typu vozidla s 
periodicky regeneratívnym systémom definovaným v bode 2.20 tohto predpisu sa môžu rozšíriť aj na ostatné vozidlá v skupine radu vozidiel s referenčnou hmotnosťou, ktorá je v rámci dvoch nasledujúcich dvoch vyšších tried ekvivalentnej zotrvačnej hmotnosti, alebo akejkoľvek nižšej ekvivalentnej zotrvačnej hmotnosti. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/485
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 254  3. POSTUP SKÚŠKY  
Vozidlo môže byť vybavené spínačom, ktorý je schopný zabrániť alebo pripustiť regeneračný procesu za predpokladu, že to nemá žiadny vplyv na pôvodnú kalibráciu motora.  Tento spínač je povolený len na účely zabránenia regenerácie počas zaťaženia regeneračného systému a počas cyklov predkondicionovania. Avšak nesmie sa použiť počas merania emisií v priebehu regeneračnej fázy; skôr by sa mala vykonať emisná skúška s nezmenenou riadiacou jednotkou pôvodného vybavenia výrobcu (OEM). 
 3.1. Meranie výfukových emisií medzi dvoma cyklami, keď nastávajú regeneračné fázy
 
 
Priemerné emisie medzi regeneračným fázami a počas zaťaženia regeneračného zariadenia sa stanovia z aritmetického priemeru niekoľkých približne rovnomerných pracovných cyklov (ak je ich viac než 2) typu I alebo ekvivalentných skúšobných cyklov motora na skúšobnom zariadení.  Alternatívne môže výrobca poskytnúť dáta, ktoré preukážu, že emisie ostávajú konštantné (± 15 %) medzi regeneračnými fázami.  V tomto prípade sa môžu použiť emisie namerané počas pravidelnej skúšky typu I.  V každom inom prípade sa merania emisií musia dokončiť pre aspoň dva pracovné cykly typu I alebo ekvivalentné skúšobné cykly motora na skúšobnom zariadení; jeden bezprostredne po regenerácii (pred novým zaťažením) a jeden pokiaľ možno najtesnejšie pred regeneračnou fázou.  Všetky merania emisií a výpočty sa musia vykonať podľa prílohy 4, bodov 5, 6, 7 a 8. 
 3.1.2. Proces zaťažovania a stanovenie K
i sa vykoná počas pracovného cyklu typu I na 
dynamometri alebo pri skúške motora na skúšobnom zariadení používajúcej ekvivalentný skúšobný cyklus. Tieto cykly môžu bežať súvisle (t. j. bez potreby vypnutia motora medzi cyklami).  Po akomkoľvek počte úplných cyklov sa vozidlo môže z dynamometra odstrániť a skúška môže pokračovať neskôr.  
 3.1.3. Počet cyklov (D) medzi dvoma cyklami, kde nastáva regenerácia, počet cyklov počas 
ktorých sa robia merania (n) a každé meranie emisií (M’
sij) sa uvedie v prílohe 1, bodoch 
4.2.11.2.1.10.1 až 4.2.11.2.1.10.4 alebo 4.2.11.2.5.4.1 až 4.2.11.2.5.4.4. 
 3.2. Meranie emisií počas regenerácie
 
 3.2.1. Príprava vozidla na emisnú skúšku, ak je potrebná, počas regeneračnej fázy sa môže 
dokončiť s využitím prípravných cyklov uvedených v bode 5.3 prílohy 4 alebo ekvivalentnej skúšky motora na skúšobnom zariadení, závisiac na postupe zaťažovania zvolenom v bode 3.1.2. 
 3.2.2. Podmienky skúšky a podmienky vozidla pre skúšku typu I opísané v prílohe 4 platia 
predtým, než sa vykoná prvá platná emisná skúška. 
 3.2.3. Regenerácia sa nesmie uskutočniť počas prípravy vozidla.  Toto sa musí sa zabezpečiť 
jednou z nasledovných metód: 
 L 375/486 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 255 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3.2.3.1. Pre predkondicionovacie cykly sa môže namontovať „fiktívny“ regeneračný alebo 
čiastkový systém. 
 
3.2.3.2. Každá iná metóda dohodnutá medzi výrobcom a homologizačným úradom.  3.2.4. Skúška výfukových emisií pri studenom štarte vrátane regeneračného procesu sa musí 
vykonať podľa pracovného cyklu typu I alebo ekvivalentného cyklu skúšky motora na skúšobnom zariadení.  Ak sa skúšky emisií motora vykonajú na skúšobnom zariadení medzi dvoma cyklami, keď sa uskutočňujú regeneračné fázy, na skúšobnom zariadení sa musí vykonať aj emisná skúška motora vrátane regeneračnej fázy. 
 3.2.5. Ak si regeneračný proces vyžaduje viac než jeden pracovný cyklus, následný(é) 
skúšobný(é) cyklus(cykly) musí(-ia) prebehnúť okamžite, bez vypnutia motora, až kým nebola dosiahnutá úplná regenerácia (každý cyklus sa musí dokončiť).  Čas potrebný na nastavenie ďalšej skúšky by mal byť čo najkratší (napr. výmena materiálu zachytávača častíc).  Motor sa musí počas tejto doby vypnúť.  
 3.2.6. Emisné hodnoty počas regenerácie (M
ri) sa vypočítajú podľa prílohy 4 bodu 8.  
Zaznamená sa počet pracovných cyklov (d) nameraný pre úplnú regeneráciu. 
 3.3. Výpočet súčtu výfukových emisií
 
 
nM
Mn
jsij
si∑
==1'
 n ≥ 2;   dM
Md
jrij
ri∑
==1'
 
 
⎭⎬⎫
⎩⎨⎧
++=dDdMDMMri si
pi* * 
 
kde pre každú uvažovanú škodlivinu (i): 
 
M’ sij = hmotnosť emisií škodliviny (i) v g/km počas jedného pracovného cyklu typu I 
(alebo ekvivalentného cyklu pri skúške motora na skúšobnom zariadení) bez regenerácie 
  M’
rij = hmotnosť emisií škodliviny (i) v g/km počas jedného pracovného cyklu typu I 
(alebo ekvivalentného cyklu pri skúške motora na skúšobnom zariadení) počas regenerácie  (keď n > 1, prvá skúška typu I sa vykoná pri studenom štarte a následné cykly sú teplé) 
 M
si  = priemerná hmotnosť emisií škodliviny (i) v g/km bez regenerácie 
 M ri  = priemerná hmotnosť emisií škodliviny (i) v g/km počas regenerácie 
 M pi  = priemerná hmotnosť emisií škodliviny (i) v g/km 
n      = počet skúšobných bodov, v ktorých sa vykonávajú emisné merania (pracovné 
cykly typu I alebo ekvivalentné cykly skúšky motora na skúšobnom zariadení) medzi dvoma cyklami kde nastávajú regeneračné fázy, ≥ 2 
d     =  počet pracovných cyklov potrebných na regeneráciu 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/487
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 256  
D    = počet pracovných cyklov medzi dvoma cyklami, kde nastávajú regeneračné 
fázy. 
Zobrazenie parametrov merania je uvedené na obrázku 8/1.  
 
   Obrázok 8/1
: Parametre merané počas emisnej skúšky a medzi dvoma cyklami, kde nastáva 
regenerácia (schematický príklad, emisie počas „D“ môžu vzrásť alebo klesnúť) 
 3.4. Výpočet regeneračného faktoru K pre každú škodlivinu (i)
 
 
K i = M pi / M si 
 
Výsledky M si, M pi a K i sa musia zaznamenať v skúšobnom protokole 
predloženom technickou službou.  K
i sa môže stanoviť po dokončení jedného sledu. 
  
 L 375/488 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 257 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Príloha 14
 
 
POSTUP SKÚŠKY EMISIÍ PRE HYBRIDNÉ ELEKTRICKÉ VOZIDLÁ (HEV) 
 1. ÚVOD  1.1. V tejto prílohe sa definujú osobitné ustanovenia týkajúce sa homologizácie 
hybridných elektrických vozidiel (HEV), ako je uvedené v bode 2.21.2 tohto predpisu. 
 1.2. Ako všeobecný princíp sa v prípade skúšok typu I, II, III, IV, V, VI a OBD skúšajú 
hybridné elektrické vozidlá podľa príloh 4, 5, 6, 7, 9, 8 a 11, pokiaľ to táto príloha nestanovuje inak. 
 
1.3. Len v prípade skúšky typu I sa OVC vozidlá (kategorizované v bode 2) skúšajú 
podľa podmienky A a podmienky B. Výsledky skúšok v oboch podmienkach A aj B a vážené hodnoty sa uvedú v oznamovacom formulári. 
 1.4. Výsledky emisných skúšok musia spĺňať limity všetkých určených skúšobných 
podmienok tohto predpisu. 
 2. KATEGÓRIE HYBRIDNÝCH ELEKTRICKÝCH VOZIDIEL  
Nabíjanie 
vozidla  Nabíjanie mimo vozidla (1) 
(OVC)  Nabíjanie vo vozidle (2) 
(NOVC)  
Prepínač režimu 
prevádzky  bez s bez s 
 
 (1) známe aj ako „nabíjateľné externe“ 
 (2) známe aj ako „nenabíjateľné externe“ 
 
3. METÓDY SKÚŠKY TYPU I 
 3.1. EXTERNE NABÍJATEĽNÉ (OVC HEV) S PREPÍNAČOM REŽIMU 
PREVÁDZKY 
 3.1.1. Vykonajú sa dve skúšky za týchto podmienok:   Podmienka A
: skúška sa vykoná s naplno nabitým zásobníkom elektrickej energie. 
  Podmienka B
: skúška sa vykoná so zásobníkom elektrickej energie nabitým na 
minimálnu úroveň (maximálna voľná kapacita). 
  Priebeh stavu nabitia (SOC) zásobníka elektrickej energie počas rôznych etáp skúšky 
typu I je uvedený v doplnku 1. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/489
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 258  3.1.2. Podmienka A  3.1.2.1. Postup začne vyprázdňovaním zásobníka elektrickej energie vozidla, pričom sa jazdí 
(na skúšobnej dráhe, na dynamometri, atď.): 
  - ustálenou rýchlosťou 50 km/h, kým sa motor HEV používajúci palivo 
nenaštartuje, 
  - ak vozidlo nemôže dosiahnuť ustálenú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania 
motora používajúceho palivo, rýchlosť sa zníži až kým vozidlo nemôže jazdiť s nižšou ustálenou rýchlosťou bez toho, aby sa motor používajúci palivo nenaštartoval počas stanoveného času/stanovenej vzdialenosti (určí sa dohodou technickej služby s výrobcom),  
  - alebo podľa odporúčaní výrobcu.   Motor používajúci palivo sa zastaví do 10 sekúnd po jeho automatickom 
naštartovaní. 
 3.1.2.2. Kondicionovanie vozidla  3.1.2.2.1. Pre vozidlá so vznetovými motormi sa použije cyklus časti dva opísaný v doplnku 1 
prílohy 4.  Podľa bodu 3.1.2.5.3 sa vykonajú tri po sebe idúce cykly. 
 3.1.2.2.2. Vozidlá vybavené zážihovými motormi sa predkondicionujú s jedným jazdným 
cyklom časti jedna a dvoma jazdnými cyklami časti dva podľa bodu 3.1.2.5.3. 
 3.1.2.3. Po tomto predkondicionovaní a pred skúšaním sa vozidlo ponechá v miestnosti, v 
ktorej zostáva teplota relatívne konštantná v rozmedzí od 293 do 303 K (20 °C a 30 °C).  Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje, až kým teplota oleja motora a chladiča, ak je, nie je rovnaká ako teplota miestnosti s toleranciou ± 2 K a zásobník elektrickej energie nie je plne nabitý ako výsledok nabíjania predpísaného v bode 3.1.2.4 ďalej. 
 3.1.2.4. Počas vyrovnávania teplôt sa zásobník elektrickej energie nabíja:   (a) palubnou nabíjačkou, ak je namontovaná; alebo   (b) externou nabíjačkou odporúčanou výrobcom, používajúc bežný postup 
nabíjania počas noci. 
  Tento postup vylučuje všetky druhy špeciálneho nabíjania, ktoré by sa mohli 
automaticky alebo manuálne aktivovať, ako je vyrovnávacie (kompenzačné) nabíjanie alebo servisné nabíjanie. 
  Výrobca musí vyhlásiť, že sa počas skúšky nevyskytol špeciálny postup nabíjania.  L 375/490 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 259 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3.1.2.5. Postup skúšky 
 3.1.2.5.1. Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii..   Prvý cyklus 
začne spustením postupu štartovania vozidla. 
 3.1.2.5.2. Odber vzoriek začne (BS) pred alebo pri spustení postupu štartovania vozidla a končí 
skončením záverečnej periódy voľnobehu v mimomestskom cykle (časť dva, koniec odberu vzoriek (ES)). 
 3.1.2.5.3. Vozidlo jazdí podľa prílohy 4, alebo v prípade špeciálnej stratégie radenia 
prevodových stupňov podľa pokynov výrobcu obsiahnutých v príručke vodiča na údržbu vozidla a vyznačených na palubnej doske (pre informáciu vodiča).  Na tieto vozidlá sa nevzťahujú body radenia predpísané v prílohe 4, doplnku 1.  Na vzorku prevádzkovej krivky sa vzťahuje opis podľa bodu 2.3.3 v prílohe 4. 
 3.1.2.5.4. Výfukové plyny sa analyzujú podľa prílohy 4.  3.1.2.6. Výsledky skúšok sa porovnajú s limitmi predpísanými v bode 5.3.1.4 tohto predpisu 
a vypočítajú sa priemerné emisie každej znečisťujúcej látky (M1
i) pre podmienku A. 
 3.1.3. Podmienka B  3.1.3.1. Kondicionovanie vozidla  3.1.3.1.1. Pre vozidlá so vznetovými motormi sa použije cyklus časti dva opísaný v doplnku 1 
prílohy 4.  Podľa bodu 3.1.3.4.3 sa vykonajú tri po sebe idúce cykly. 
 3.1.3.1.2. Vozidlá vybavené zážihovými motormi sa predkondicionujú s jedným jazdným 
cyklom časti jedna a dvoma jazdnými cyklami časti dva podľa bodu 3.1.3.4.3. 
 3.1.3.2. Zásobník elektrickej energie vozidla sa vyprázdni, pričom sa jazdí (na skúšobnej 
dráhe, na dynamometri, atď.): 
  - ustálenou rýchlosťou 50 km/h kým sa motor HEV používajúci palivo 
nenaštartuje, 
  - ak vozidlo nemôže dosiahnuť ustálenú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania 
motora používajúceho palivo, rýchlosť sa zníži až kým vozidlo nemôže jazdiť s nižšou ustálenou rýchlosťou bez toho, aby sa motor používajúci palivo nenaštartoval počas stanoveného času/stanovenej vzdialenosti (určí sa dohodou technickej služby s výrobcom),  
  - alebo podľa odporúčaní výrobcu.   Motor používajúci palivo sa zastaví do 10 sekúnd po jeho automatickom 
naštartovaní. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/491
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 260  3.1.3.3. Po tomto predkondicionovaní a pred skúšaním sa vozidlo ponechá v miestnosti, v 
ktorej zostáva teplota relatívne konštantná v rozmedzí od 293 do 303 K (20 °C a 30 °C).  Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje až kým teplota oleja motora a chladiča, ak je, nie je rovnaká ako teplota miestnosti s toleranciou ± 2 K. 
 3.1.3.4. Postup skúšky  3.1.3.4.1. Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii..   Prvý cyklus 
začne spustením postupu štartovania vozidla. 
 3.1.3.4.2. Odber vzoriek začne (BS) pred alebo pri spustení postupu štartovania vozidla a končí 
skončením záverečnej periódy voľnobehu v mimomestskom cykle (časť dva, koniec odberu vzoriek (ES)). 
 3.1.3.4.3. Vozidlo jazdí podľa prílohy 4, alebo v prípade špeciálnej stratégie radenia 
prevodových stupňov podľa pokynov výrobcu obsiahnutých v príručke vodiča na údržbu vozidla a vyznačených na palubnej doske (pre informáciu vodiča).  Na tieto vozidlá sa nevzťahujú body radenia predpísané v prílohe 4, doplnku 1.  Na vzorku prevádzkovej krivky sa vzťahuje opis podľa bodu 2.3.3 v prílohe 4. 
 3.1.3.4.4. Výfukové plyny sa analyzujú podľa prílohy 4.  3.1.3.5. Výsledky skúšok sa porovnajú s limitmi predpísanými v bode 5.3.1.4 tohto predpisu 
a vypočítajú sa priemerné emisie každej znečisťujúcej látky (M2
i) pre podmienku B. 
 3.1.4. Výsledky skúšky  3.1.4.1. Na účely oznámenia sa vážené hodnoty vypočítajú takto:  
 M
i = ( De Α M1 i + Dav Α M2 i )  / ( De + Dav ) 
 
 kde:   M
i = hmotnosť emisií znečisťujúcej látky v gramoch na kilometer 
 M1 i = priemerná hmotnosť emisií znečisťujúcej látky v gramoch na 
kilometer s úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie vypočítaná v bode 3.1.2.6 
 M2
i = priemerná hmotnosť emisií znečisťujúcej látky v gramoch na 
kilometer s so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita) vypočítaná v bode 3.1.3.5 
 De = dojazd vozidla podľa postupu opísaného v predpise č. 101, príloha 7, 
kde výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim čisto v elektrickom režime. 
 Dav = 25 km (priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabitiami batérie).  L 375/492 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 261 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3.2. EXTERNE NABÍJATEĽNÉ (OVC HEV) S PREPÍNAČOM REŽIMU 
PREVÁDZKY 
 
3.2.1. Vykonajú sa dve skúšky za týchto podmienok:  3.2.1.1. Podmienka A: skúška sa vykoná s naplno nabitým zásobníkom elektrickej energie.  3.2.1.2. Podmienka B: skúška sa vykoná so zásobníkom elektrickej energie nabitým na 
minimálnu úroveň (maximálna voľná kapacita). 
  3.2.1.3. Prepínač režimu prevádzky sa umiestni takto:  
                   
Hybridné 
režimy 
           
Stav 
minimálneho 
nabitia  -Čisto elektrický 
 
-Hybridný 
 
 
Prepínač v polohe  -Používajúci len palivo 
  
-Hybridný 
 
 
Prepínač v polohe
 -Čisto elektrický 
-Používajúci len 
palivo 
  
-Hybridný 
 
Prepínač v polohe  -Hybridný režim n (1) 
-Hybridný režim n (1) 
 
 
Prepínač v polohe  
Podmienka A Úplne nabitý
 Hybridný  Hybridný  Hybridný  Väčšinou elektrický hybridný režim (2)
 
Podmienka B Stav 
minimálneho 
nabitia
 Hybridný  Používajúci palivo  Používajúci palivo  Režim používajúci väčšinou palivo (3) 
 
 
(1) Napríklad: režim športový, ekonomický, mestský, mimomestský ... (2) Väčšinou elektrický hybridný režim
: 
 Hybridný režim, v ktorého prípade sa môže preukázať, že má najvyššiu spotrebu 
elektrickej energie zo všetkých voliteľných hybridných režimov, keď sa skúša v súlade s podmienkou A podľa bodu 4 prílohy 10 predpisu č. 101, ktorá sa stanoví na základe informácií poskytnutých výrobcom a po dohode s technickou službou. 
(3) Režim používajúci väčšinou palivo
: 
 Hybridný režim, v ktorého prípade sa môže preukázať, že má najvyššiu spotrebu 
paliva zo všetkých voliteľných hybridných režimov, keď sa skúša v súlade s podmienkou B podľa bodu 4 prílohy 10 predpisu č. 101, ktorá sa stanoví na základe informácií poskytnutých výrobcom a po dohode s technickou službou. 
 3.2.2. Podmienka A  3.2.2.1. Ak je čisto elektrický dojazd vozidla väčší než jeden úplný cyklus, na žiadosť 
výrobcu sa môže vykonať skúška typu I v čisto elektrickom režime.  V tomto prípade sa môže vynechať predkondicionovanie motora podľa bodu 3.2.2.3.1 alebo 3.2.2.3.2. 
 3.2.2.2. Postup začne vyprázdňovaním zásobníka elektrickej energie vozidla, pričom sa jazdí 
s prepínačom v čisto elektrickej polohe (na skúšobnej dráhe, na dynamometri, atď.) 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/493
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 262  
ustálenou rýchlosťou rovnajúcou sa 70 % ± 5 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti vozidla (stanovenej podľa predpisu č. 101). 
  Vyprázdňovanie končí: 
 
- keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej 
rýchlosti; alebo 
 
- keď štandardné palubné prístroje dajú vodičovi znamenie na zastavenie 
vozidla; alebo 
 
- po prejdení vzdialenosti 100 km. 
 Ak nie je vozidlo vybavené čisto elektrickým režimom, vyprázdnenie zásobníka elektrickej energie sa dosiahne jazdou vozidla (na skúšobnej dráhe, na dynamometri, atď.):  -  ustálenou rýchlosťou 50 km/h, kým sa motor HEV používajúci palivo 
nenaštartuje, alebo 
 - ak vozidlo nemôže dosiahnuť ustálenú rýchlosť 50 km/h bez 
naštartovania motora používajúceho palivo, rýchlosť sa zníži až kým vozidlo nemôže jazdiť s nižšou ustálenou rýchlosťou bez toho, aby sa motor používajúci palivo nenaštartoval počas stanoveného času/stanovenej vzdialenosti (určí sa dohodou technickej služby s výrobcom), alebo 
 - podľa odporúčaní výrobcu.  Motor používajúci palivo sa zastaví do 10 sekúnd po jeho automatickom naštartovaní. 
 3.2.2.3. Kondicionovanie vozidla  3.2.2.3.1. Pre vozidlá so vznetovými motormi sa použije cyklus časti dva opísaný v doplnku 1 
prílohy 4.  Podľa bodu 3.2.2.6.3 sa vykonajú tri po sebe idúce cykly. 
 3.2.2.3.2. Vozidlá vybavené zážihovými motormi sa predkondicionujú s jedným jazdným 
cyklom časti jedna a dvoma jazdnými cyklami časti dva podľa bodu 3.2.2.6.3. 
 3.2.2.4. Po tomto predkondicionovaní a pred skúšaním sa vozidlo ponechá v miestnosti, v 
ktorej zostáva teplota relatívne konštantná v rozmedzí od 293 do 303 K (20 °C a 30 °C).  Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje, až kým teplota oleja motora a chladiča, ak je, nie je rovnaká ako teplota miestnosti s toleranciou ± 2 K a zásobník elektrickej energie nie je plne nabitý ako výsledok nabíjania predpísaného v bode 3.2.2.5. 
 L 375/494 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 263 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3.2.2.5. Počas vyrovnávania teplôt sa zásobník elektrickej energie nabíja: 
  (a) palubnou navíjačkou, ak je namontovaná;  alebo   (b)  externou nabíjačkou odporúčanou výrobcom, používajúc bežný postup 
nabíjania počas noci. 
  Tento postup vylučuje všetky druhy špeciálneho nabíjania, ktoré by sa mohli 
automaticky alebo manuálne aktivovať, ako je vyrovnávacie (kompenzačné) nabíjanie alebo servisné nabíjanie. 
  Výrobca musí vyhlásiť, že sa počas skúšky nevyskytol špeciálny postup nabíjania.  3.2.2.6. Postup skúšky  3.2.2.6.1. Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii..   Prvý cyklus 
začne spustením postupu štartovania vozidla. 
 3.2.2.6.2. Odber vzoriek začne (BS) pred alebo pri spustení postupu štartovania vozidla a končí 
skončením záverečnej periódy voľnobehu v mimomestskom cykle (časť dva, koniec odberu vzoriek (ES)). 
 3.2.2.6.3. Vozidlo jazdí podľa prílohy 4, alebo v prípade špeciálnej stratégie radenia 
prevodových stupňov podľa pokynov výrobcu obsiahnutých v príručke vodiča na údržbu vozidla a vyznačených na palubnej doske (pre informáciu vodiča).  Na tieto vozidlá sa nevzťahujú body radenia predpísané v prílohe 4, doplnku 1.  Na vzorku prevádzkovej krivky sa vzťahuje opis podľa bodu 2.3.3 v prílohe 4. 
 3.2.2.6.4. Výfukové plyny sa analyzujú podľa prílohy 4.  3.2.2.7. Výsledky skúšok sa porovnajú s limitmi predpísanými v bode 5.3.1.4 tohto predpisu 
a vypočítajú sa priemerné emisie každej znečisťujúcej látky (M1i) pre podmienku A. 
 3.2.3. Podmienka B  3.2.3.1. Kondicionovanie vozidla 
 
3.2.3.1.1. Pre vozidlá so vznetovými motormi sa použije cyklus časti dva opísaný v doplnku 1 
prílohy 4.  Podľa bodu 3.2.3.4.3 sa vykonajú tri po sebe idúce cykly. 
 
3.2.3.1.2. Vozidlá vybavené zážihovými motormi sa predkondicionujú s jedným jazdným 
cyklom časti jedna a dvoma jazdnými cyklami časti dva podľa bodu 3.2.2.4.3 ďalej. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/495
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 264  3.2.3.2. Zásobník elektrickej energie vozidla podľa bodu 3.2.2.2.  3.2.3.3. Po tomto predkondicionovaní a pred skúšaním sa vozidlo ponechá v miestnosti, v 
ktorej zostáva teplota relatívne konštantná v rozmedzí od 293 do 303 K (20 °C a 30 °C).  Toto kondicionovanie sa vykonáva aspoň šesť hodín a pokračuje, až kým teplota oleja motora a chladiča, ak je, nie je rovnaká ako teplota miestnosti s toleranciou ± 2 K. 
 
3.2.3.4. Postup skúšky 
 3.2.3.4.1. Vozidlo sa naštartuje prostriedkami, ktoré má vodič bežne k dispozícii..            Prvý 
cyklus začne spustením postupu štartovania vozidla. 
 3.2.3.4.2. Odber vzoriek začne (BS) pred alebo pri spustení postupu štartovania vozidla a končí 
skončením záverečnej periódy voľnobehu v mimomestskom cykle (časť dva, koniec odberu vzoriek (ES)). 
 3.2.3.4.3. Vozidlo jazdí podľa prílohy 4, alebo v prípade špeciálnej stratégie radenia 
prevodových stupňov podľa pokynov výrobcu obsiahnutých v príručke vodiča na údržbu vozidla a vyznačených na palubnej doske (pre informáciu vodiča).  Na tieto vozidlá sa nevzťahujú body radenia predpísané v prílohe 4, doplnku 1.  Na vzorku prevádzkovej krivky sa vzťahuje opis podľa bodu 2.3.3 v prílohe 4. 
 3.2.3.4.4. Výfukové plyny sa analyzujú podľa prílohy 4.  3.2.3.5. Výsledky skúšok sa porovnajú s limitmi predpísanými v bode 5.3.1.4 tohto predpisu 
a vypočítajú sa priemerné emisie každej znečisťujúcej látky (M2
i) pre podmienku B. 
 3.2.4. Výsledky skúšky  3.2.4.1. Na účely oznámenia sa vážené hodnoty vypočítajú takto: 
 
Mi = ( De Α M1
i + Dav Α M2 i ) / ( De + Dav ) 
 
kde: 
Mi = hmotnosť emisií znečisťujúcej látky v gramoch na kilometer M1
i = priemerná hmotnosť emisií znečisťujúcej látky v gramoch na kilometer s 
úplne nabitým zásobníkom elektrickej energie vypočítaná v bode 3.2.2.7 
M2 i = priemerná hmotnosť emisií znečisťujúcej látky v gramoch na kilometer 
so zásobníkom elektrickej energie v stave minimálneho nabitia (maximálna voľná kapacita) vypočítaná v bode 3.2.3.5 
De = dojazd vozidla s prepínačom v čisto elektrickej polohe podľa postupu 
opísaného v predpise č. 101, prílohe 7.  Ak nie je k dispozícii čisto elektrická poloha, výrobca musí poskytnúť prostriedky na vykonanie merania s vozidlom jazdiacim v čisto elektrickom režime. 
Dav = 25 km (priemerná vzdialenosť medzi dvoma nabitiami batérie). 
 L 375/496 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 265 Príloha 4 – doplnok 1 
 
3.3. NENABÍJATEĽNÉ EXTERNE (NOTOVC HEV) BEZ PREPÍNAČA REŽIMU 
PREVÁDZKY 
 
3.3.1. Tieto vozidlá sa skúšajú podľa prílohy 4.  3.3.2. Na predkondicionovanie sa bez vyrovnávania teplôt vykonajú aspoň dva po sebe 
nasledujúce úplné jazdné cykly (jeden cyklus časti jeden a jeden cyklus časti dva). 
 3.3.3. Vozidlo jazdí podľa prílohy 4, alebo v prípade špeciálnej stratégie radenia 
prevodových stupňov podľa pokynov výrobcu obsiahnutých v príručke vodiča na údržbu vozidla a vyznačených na palubnej doske (pre informáciu vodiča).  Na tieto vozidlá sa nevzťahujú body radenia predpísané v prílohe 4, doplnku 1.  Na vzorku prevádzkovej krivky sa vzťahuje opis podľa bodu 2.3.3. v prílohe 4. 
 3.4. NENABÍJATEĽNÉ EXTERNE (NOTOVC HEV) S PREPÍNAČOM REŽIMU 
PREVÁDZKY 
 3.4.1. Tieto vozidlá sa predkondicionujú a skúšajú v hybridnom režime podľa prílohy 4.  
Ak je k dispozícii niekoľko hybridných režimov, skúška sa vykoná v režime, ktorý sa automaticky nastaví po zapnutí zapaľovacieho kľúča (normálny režim).  Na základe informácií poskytnutých výrobcom sa technická služba uistí, či sú splnené limitné hodnoty vo všetkých hybridných režimoch. 
 3.4.2. Na predkondicionovanie sa bez vyrovnávania teplôt vykonajú aspoň dva po sebe 
idúce úplné jazdné cykly (jeden cyklus časti jeden a jeden cyklus časti dva). 
 3.4.3. Vozidlo jazdí podľa prílohy 4, alebo v prípade špeciálnej stratégie radenia 
prevodových stupňov podľa pokynov výrobcu obsiahnutých v príručke vodiča na údržbu vozidla a vyznačených na palubnej doske (pre informáciu vodiča).  Na tieto vozidlá sa nevzťahujú body radenia predpísané v prílohe 4, doplnku 1.  Na vzorku prevádzkovej krivky sa vzťahuje opis podľa bodu 2.3.3 v prílohe 4. 
 4. METÓDY SKÚŠKY TYPU II  4.1. Vozidlá sa skúšajú podľa prílohy 5 s motorom v chode používajúcim palivo.  
Výrobca poskytne „prevádzkový režim“, ktorý umožní výkon skúšky. 
  V prípade potreby sa použije špeciálny postup podľa bodu 5.1.6 predpisu.  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/497
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 266  5. METÓDY SKÚŠKY TYPU III  5.1. Vozidlá sa skúšajú podľa prílohy 6 s motorom v chode používajúcim palivo.  
Výrobca poskytne „prevádzkový režim“, ktorý umožní výkon skúšky. 
 5.2. Skúšky sa vykonajú len pre podmienky 1 a 2 bodu 3.2 prílohy 6.  Ak z akéhokoľvek 
dôvodu nie je možná skúška na podmienku 2, alternatívne by sa mala použiť iná podmienka pre ustálenú rýchlosť (s motorom používajúcim palivo, ktorý je v chode pod zaťažením). 
 6. METÓDY SKÚŠKY TYPU IV  6.1. Vozidlá sa skúšajú podľa prílohy 7.  6.2. Pred začatím skúšobného postupu (bod 5.1 prílohy 7) sa vozidlo predkondicionuje 
takto: 
 6.2.1. V prípade vozidiel OVC:  6.2.1.1. Vozidlá OVC bez prepínača prevádzkového režimu
: postup začne vyprázdňovaním 
zásobníka elektrickej energie vozidla, pričom sa jazdí (na skúšobnej dráhe, na dynamometri, atď.): 
  - ustálenou rýchlosťou 50 km/h, kým sa motor HEV používajúci palivo 
nenaštartuje, alebo 
  - ak vozidlo nemôže dosiahnuť ustálenú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania 
motora používajúceho palivo, rýchlosť sa zníži až kým vozidlo nemôže jazdiť s nižšou ustálenou rýchlosťou bez toho, aby sa motor používajúci palivo nenaštartoval počas stanoveného času/stanovenej vzdialenosti (určí sa dohodou technickej služby s výrobcom), alebo 
  - podľa odporúčaní výrobcu.   Motor používajúci palivo sa zastaví do 10 sekúnd po jeho automatickom 
naštartovaní. 
 6.2.1.2. Vozidlá OVC s prepínačom prevádzkového režimu
: postup začne vyprázdňovaním 
zásobníka elektrickej energie vozidla, pričom sa jazdí s prepínačom v čisto elektrickej polohe (na skúšobnej dráhe, na dynamometri, atď.) ustálenou rýchlosťou rovnajúcou sa 70 % ± 5 % maximálnej tridsaťminútovej rýchlosti vozidla. 
  Vyprázdňovanie končí:   -  keď vozidlo nie je schopné jazdiť pri 65 % maximálnej tridsaťminútovej 
rýchlosti, alebo 
 L 375/498 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 267 Príloha 4 – doplnok 1 
 
 -  keď štandardné palubné prístroje dajú vodičovi znamenie na zastavenie 
vozidla, alebo 
  
 -  po prejdení vzdialenosti 100 km.  
 Ak nie je vozidlo vybavené čisto elektrickým režimom prevádzky, vyprázdnenie 
zásobníka elektrickej energie sa dosiahne jazdou vozidla (na skúšobnej dráhe, na dynamometri, atď.): 
  - ustálenou rýchlosťou 50 km/h, kým sa motor HEV používajúci palivo 
nenaštartuje, alebo 
 
-  ak vozidlo nemôže dosiahnuť ustálenú rýchlosť 50 km/h bez naštartovania 
motora používajúceho palivo, rýchlosť sa zníži až kým vozidlo nemôže jazdiť s nižšou ustálenou rýchlosťou bez toho, aby sa motor používajúci palivo nenaštartoval počas stanoveného času/stanovenej vzdialenosti (určí sa dohodou technickej služby s výrobcom), alebo 
  - podľa odporúčaní výrobcu.   Motor používajúci palivo sa zastaví do 10 sekúnd po jeho automatickom 
naštartovaní. 
 6.2.2. V prípade vozidiel NOVC:  6.2.2.1. Vozidlá NOVC bez prepínača prevádzkového režimu
: postup začne 
predkondicionovaním, pričom sa bez vyrovnávania teplôt vykonajú aspoň dva po sebe idúce úplné jazdné cykly (jeden cyklus časti jedna a jeden cyklus časti dva). 
 6.2.2.2. Vozidlá NOVC s prepínačom prevádzkového režimu
: postup začne 
predkondicionovaním, pričom sa bez vyrovnávania teplôt vykonajú aspoň dva po sebe idúce úplné jazdné cykly (jeden cyklus časti jeden a jeden cyklus časti dva) bez vyrovnávania teplôt, s vozidlom jazdiacim v hybridnom režime.  Ak je k dispozícii niekoľko hybridných režimov, skúška sa vykoná v režime, ktorý sa automaticky nastaví po zapnutí zapaľovacieho kľúča (normálny režim). 
 6.3. Predkondicionovacia jazda a skúška na dynamometri sa vykonajú podľa bodov 5.2 a 
5.4 prílohy 7. 
 6.3.1. V prípade vozidiel OVC:
 za tých istých podmienok, aké stanovuje podmienka B 
skúšky typu I (body 3.1.3 a 3.2.3). 
 6.3.2. V prípade vozidiel NOVC:
 za tých istých podmienok, aké sú v skúške typu I.
  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/499
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
Predpis č. 83 page 268  7. METÓDY SKÚŠKY TYPU V  7.1. Vozidlá sa skúšajú podľa prílohy 9.  7.2. V prípade vozidiel OVC:   Je povolené nabíjať zásobník elektrickej energie dvakrát za deň počas otáčania 
počítadla kilometrov. 
 V prípade vozidiel OVC s prepínačom prevádzkového režimu by sa malo zvyšovanie 
kilometrického výkonu uskutočňovať v režime, ktorý sa automaticky nastaví po zapnutí zapaľovacieho kľúča (normálny režim). 
 Počas otáčania počítadla kilometrov je zmena na iný hybridný režim povolená len 
vtedy, keď je to potrebné na ďalšie zvyšovanie kilometrického výkonu po dohode s technickou službou. 
 Merania emisií znečisťujúcich látok sa vykonajú za tých istých podmienok aké 
stanovuje podmienka B skúšky typu I (body 3.1.3 a 3.2.3). 
 7.3. V prípade vozidiel NOVC:   V prípade vozidiel NOVC s prepínačom prevádzkového režimu sa zvyšovanie 
kilometrického výkonu uskutoční v režime, ktorý sa automaticky nastaví po zapnutí zapaľovacieho kľúča (normálny režim). 
  Merania emisií znečisťujúcich látok sa vykonajú za tých istých podmienok ako v 
skúške typu I. 
 8. SKÚŠOBNÉ METÓDY SKÚŠKY TYPU VI  8.1. Vozidlá sa skúšajú podľa prílohy 8.  8.2. V prípade vozidiel OVC sa merania emisií znečisťujúcich látok vykonajú za tých 
istých podmienok, aké stanovuje podmienka B skúšky typu I (body 3.1.3 a 3.2.3). 
 8.3. V prípade vozidiel NOVC sa merania emisií znečisťujúcich látok vykonajú za tých 
istých podmienok, ako v skúške typu I. 
 9. SKÚŠOBNÉ METÓDY PALUBNEJ DIAGNOSTIKY (OBD)  9.1. Vozidlá sa skúšajú podľa prílohy 11.  9.2. V prípade vozidiel OVC sa merania emisií znečisťujúcich látok vykonajú za tých 
istých podmienok, aké stanovuje podmienka B skúšky typu I (body 3.1.3 a 3.2.3). 
 9.3. V prípade vozidiel NOVC sa merania emisií znečisťujúcich látok vykonajú za tých 
istých podmienok, ako v skúške typu I. 
 L 375/500 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
page 269 Príloha 4 – doplnok 1 
 
Príloha 14, doplnok 1
, 
 Priebeh stavu nabitia zásobníka elektrickej energie pre skúšku typu I OVC HEV  Podmienka A skúšky typu I
 
 
(1) (2) (3)                (4) (5)SOC100 %
mi n im um
 
 
Podmienka A: 
(1) východiskový stav nabíjania zásobníka elektrickej energie (2) vybíjanie podľa bodu 3.1.2.1 alebo 3.2.2.1 (3) kondicionovanie vozidla podľa bodu 3.1.2.2 alebo 3.2.2.2 (4) nabíjanie počas vyrovnávania teplôt podľa bodov 3.1.2.3 a 3.1.2.4, alebo 3.2.2.3 a 3.2.2.4 (5) skúška podľa bodu 3.1.2.5 alebo 3.2.2.5 
 
Podmienka A skúšky typu I
 
 
 
(1) (2) (3)                (4) (5)SOC100 %
mi n im um
 
Podmienka B 
(1) stav minimálneho nabitia (2) kondicionovanie vozidla podľa bodu 3.1.3.1 alebo 3.2.3.1 (3) vybíjanie podľa bodu 3.1.3.2 alebo 3.2.3.2 (4) vyrovnávanie teplôt podľa bodu 3.1.3.3 alebo 3.2.3.3 (5) skúška podľa bodu 3.1.3.4 alebo 3.2.3.4    
_____ 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/501