I 
 
(Akty, ktorých uverejnenie je povinné) 
 
 
    
Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených 
národov (EHK/OSN) č. 49 – Jednotné ustanovenia pre homologizáciu 
vznetových motorov (C.I.) a motorov poháňaných zemným plynom 
(N.G.), ako aj zážihových motorov (P.I.) poháňaných skvapalneným 
ropným plynom (LPG) a homologizácie vozidiel vybavených vznetovými 
motormi a motormi poháňanými zemným plynom (N.G.), ako aj 
zážihovými motormi (P.I.) poháňanými LPG z hľadiska emisií 
znečisťujúcich látok z motora 
  
Revízia 3
 
Obsahujúca:  
sériu zmien 01 – Dátum nadobudnutia platnosti: 14. máj 1990 
sériu zmien 02 – Dátum nadobudnutia platnosti: 30. december 1992 korigendum 1 série zmien 02 uvedené v depozitárnom oznámení      C.N.232.1992.TREATIES-32 z 11. septembra 1992 korigendum 2 série zmien 02 uvedené v depozitárnom oznámení      C.N.353.1995.TREATIES-72 z 13. novembra 1995 korigendum 1 revízie 2 (Erratum – len v anglickom jazyku) doplnok 1 k sérii zmien 02 - Dátum nadobudnutia platnosti: 18. máj 1996 doplnok 2 k sérii zmien 02 - Dátum nadobudnutia platnosti: 28. august 1996 korigendum 1 doplnku 1 k sérii zmien 02 uvedené v depozitárnom oznámení      C.N.426.1997.TREATIES-96 z 21. novembra 1997 korigendum 2 doplnku 1 k sérii zmien 02 uvedené v depozitárnom oznámení      C.N.272.1999.TREATIES-2 z 12. apríla 1999 korigendum 1 doplnku 2 k sérii zmien 02 uvedené v depozitárnom oznámení      C.N.271 1999.TREATIES-1 z 12. apríla 1999 Séria zmien 03 - Dátum nadobudnutia platnosti: 27. december 2001 Séria zmien 04 – Dátum nadobudnutia platnosti: 31. január 2003
 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/1
1. ROZSAH PLATNOSTI 
 
Tento predpis sa vzťahuje na emisie plynných znečisťujúcich látok a znečisťujúcich tuhých častíc zo vznetových motorov, motorov poháňaných zemným plynom a zážihových motorov poháňaných LPG používaných na poháňanie motorových vozidiel kategórií1/2 M
1 s konštrukčnou rýchlosťou nad 25 km/h, s celkovou hmotnosťou 
prekračujúcou 3,5 tony a kategórií M 2, M 3, N 1, N 2 a N 3. 
 2. DEFINÍCIE A SKRATKY  
Na účely tohto predpisu: 
 2.1. „skúšobný cyklus
“ znamená postupnosť skúšobných fáz, pričom každá z nich má 
definované otáčky a krútiaci moment, ktoré musí motor absolvovať v stálych (skúška ESC) alebo nestálych prevádzkových podmienkach (skúška ETC, ELR); 
 2.2. „homologizácia motora (radu motorov)
“ znamená homologizáciu typu motora (radu 
motorov) vzhľadom na úroveň emisií plynných znečisťujúcich látok a znečisťujúcich tuhých častíc; 
 2.3. „dieselový motor
“ znamená motor, ktorý pracuje na princípe kompresného 
zapaľovania;  „plynový motor
“ znamená motor poháňaný zemným plynom (natural gas – NG) alebo 
skvapalneným ropným plynom (liquid petroleum gas – LPG); 
 2.4. „typ motora
“ znamená kategóriu motorov, ktoré sa navzájom nelíšia v takých 
základných hľadiskách, ako sú charakteristiky definované v prílohe I k tomuto predpisu; 
 2.5. „rad motorov
“ znamená skupinu motorov výrobcov, ktoré vzhľadom na ich 
konštrukciu vymedzenú v doplnku 2 prílohy I k tomuto predpisu majú podobné charakteristiky výfukových emisií;  každý motor tohto radu musí spĺňať platné limitné hodnoty emisií; 
 2.6. „základný motor
“ znamená motor vybratý z radu motorov, ktorého emisné 
charakteristiky sú reprezentatívne pre tento rad motorov; 
 
                     
1/ Podľa prílohy 7 Konsolidovanej rezolúcie o konštrukcii vozidiel (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).  
2/ Motory určené pre vozidlá kategorií N1, N2 a M2 se nehomologizujú podľa tohto predpisu, ak tieto vozidlá boli 
homologizované podľa predpisu č. 83.  L 375/2 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
2.7. „plynné znečisťujúce látky “ znamenajú oxid uhoľnatý, uhľovodíky (vyjadrené ako 
ekvivalent CH1,85 v prípade vznetových motorov, ako ekvivalent CH2,525 v prípade 
motorov poháňaných LPG a ako molekula CH3O0,5 v prípade etanolom poháňaných naftových motorov), nemetánové uhľovodíky (vyjadrené ako ekvivalent CH1,85 v prípade motorovej nafty, CH2,525 v prípade LPG a CH2,93 v prípade NG), metán (vyjadrené ako ekvivalent CH4 v prípade NG ) a oxidy dusíka vyjadreného ekvivalentom oxidu dusičitého (NO2);  „znečisťujúce tuhé častice
“ znamenajú každý materiál zachytený špecifikovaným 
filtračným médiom po zriedení výfukových plynov čistým filtrovaným vzduchom pri maximálnej teplote 325 K (52 °C); 
 2.8. „dym
“ znamená častice vznášajúce sa vo výfukových plynoch dieselového motora, 
ktoré absorbujú, odrážajú alebo lámu svetlo; 
 2.9. „čistý výkon
“ znamená výkon v kW EHK dosiahnutý na skúšobnom zariadení 
na konci kľukového hriadeľa alebo jeho ekvivalent meraný metódou na meranie výkonu stanovenou v predpise č. 24; 
 2.10. „udaný maximálny výkon (P
max)“ znamená maximálny výkon v kW EHK (čistý výkon) 
uvedený výrobcom v jeho žiadosti o homologizáciu; 
 2.11. „percento zaťaženia
“ znamená časť maximálneho využiteľného krútiaceho momentu pri 
daných otáčkach motora;  
 2.12.  „skúška ESC
“ znamená skúšobný cyklus pozostávajúci z 13 stálych skúšobných fáz, 
ktorý sa vykonáva podľa bodu 5.2. tohto predpisu; 
 2.13.  „skúška ELR
“ znamená skúšobný cyklus pozostávajúci zo sekvencie zaťažovacích 
krokov pri konštantných otáčkach motora, ktorý sa vykonáva podľa bodu 5.2. tohto predpisu; 
 2.14.  „skúška ETC
“ znamená skúšobný cyklus pozostávajúci z 1 800 nestálych po sekunde sa 
meniacich fáz, ktorý sa vykonáva podľa bodu 5.2 tohoto predpisu; 
 2.15.  „prevádzkový rozsah otáčok motora
“ znamená rozsah otáčok motora, ktoré sa 
najčastejšie používajú počas normálnej prevádzky motora a ležia medzi nízkymi a vysokými otáčkami podľa prílohy 4 tohto predpisu; 
 2.16.  „nízke otáčky (n
lo)“ znamenajú najnižšie otáčky motora, pri ktorých dosahuje motor 
50 % udaného maximálneho výkonu; 
 2.17.  „vysoké otáčky (n
hi)“ znamenajú najvyššie otáčky motora, pri ktorých dosahuje motor 70 
% udaného maximálneho výkonu; 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/3
2.18.  „otáčky motora A, B a C “ znamenajú skúšobné otáčky v rámci prevádzkového rozsahu 
otáčok motora, ktoré sa používajú v skúške ESC a ELR podľa doplnku 1 prílohy 4 k 
tomuto predpisu; 
 2.19.  „riadiaca oblasť
“ znamená plochu medzi otáčkami motora A a C a percentuálne 
zaťaženie od 25 do 100 %; 
 2.20.  „referenčné otáčky (n
ref)“ znamenajú 100 percentnú hodnotu otáčok, ktoré sa používajú 
na denormalizáciu relatívnej hodnoty otáčok skúšky ETC podľa doplnku 2 prílohy 4 k tomuto predpisu; 
 2.21.  „opacitometer
“ znamená prístroj určený na meranie opacity dymových častíc podľa 
princípu zoslabovania svetla; 
 2.22.  „skupina plynu NG
“ znamená jednu zo skupín plynu H alebo L, ktoré sú vymedzené 
v Európskej norme EN 437 z novembra 1993; 
 2.23.  „automatické prispôsobenie
“ znamená akékoľvek zariadenie motora, ktoré umožňuje 
udržať konštantný pomer vzduch/palivo; 
 2.24.  „preciachovanie
“ znamená jemné vyladenie NG motora, aby sa dosiahla rovnaká 
výkonnosť (výkon, spotreba paliva) v rôznych skupinách plynu; 
 2.25. „Wobbov index (dolný Wl alebo horný Wu)
“ znamená podiel hodnoty výhrevnosti 
plynu na jednotku objemu a druhej odmocniny jeho relatívnej hustoty za rovnakých referenčných podmienok: 
  2.26. „faktor posunu λ (S
λ)“ znamená výraz, ktorým sa opisuje požadovaná flexibilita 
systému riadenia motora vzhľadom na zmenu podielu prebytočného vzduchu λ, ak je motor poháňaný plynom, ktorý sa neskladá z čistého metánu (pre výpočet S
λ pozri 
prílohu 8); 
 2.27. „EEV
“ znamená vozidlo obzvlášť priaznivé pre životné prostredie (Enhanced 
Environmentally Friendly Vehicle), ktoré je typom vozidla poháňaného motorom spĺňajúcim prípustné limitné hodnoty emisií uvedené v riadku C tabuliek v bode 5.2.1 tohto predpisu; 
 2.28. „Vypínacie zariadenie
“ znamená zariadenie, ktoré meria alebo sníma prevádzkové 
parametre alebo na ne reaguje (napr. rýchlosť vozidla, otáčky motora, zaradený prevodový stupeň, teplota, tlak nasávaného vzduchu alebo akýkoľvek iný parameter), aby sa aktivovala, zmenila, spomalila alebo deaktivovala funkcia ktoréhokoľvek komponentu systému regulácie emisií, čím sa zníži účinnosť systému regulácie emisií v gas air gas / X H W ρ ρ =L 375/4 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
podmienkach normálnej prevádzky vozidla, ak nie je použitie takéhoto zariadenia 
zahrnuté v použitých postupoch certifikačných skúšok emisií. 
 2.29. „Pomocné riadiace zariadenie
“ znamená systém, funkciu alebo kontrolnú stratégiu 
namontovanú na motore alebo vozidle, ktoré sa používajú na ochranu motora a/alebo jeho pomocných zariadení voči prevádzkovým podmienkam, ktoré by mohli spôsobiť poškodenie alebo poruchu, alebo sa používajú na uľahčenie spúšťania motora. Pomocný riadiacim zariadením môže byť tiež stratégia alebo meranie, ktoré preukázateľne nie sú vypínacím zariadením. 
 2.30. „Iracionálna stratégia regulácie emisií
“ znamená stratégiu alebo meranie, ktoré 
pri normálnych prevádzkových podmienkach vozidla znižujú účinnosť systému regulácie emisií na úroveň nižšiu ako úroveň očakávaná pri používaných postupoch skúšok emisií.“ 
 
 
 
Net power – čistý výkon Control area – kontrolná oblasť Engine speed – otáčky motora  
Obrázok 1
: Špecifické definície skúšobných cyklov 
  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/5
2.31.  
Symboly a skratky  2.31.1.  Symboly pre skúšobné parametre 
 
Symbol
 Jednotka  Názov  
A p m² Plocha priečneho rezu izokinetickej odberovej sondy 
A T m² Plocha priečneho rezu výfukovej trubice 
CE E  - Účinnosť etánu 
CE M - Účinnosť metánu 
C1 - Uhľovodík ekvivalentný uhlíku 1 
conc ppm / vol % Index označujúci koncentráciu D
0 m³/s Úsek ciachovacej funkcie PDP 
DF - Faktor riedenia D - Konštanta Besselovej funkcie E - Konštanta Besselovej funkcie E
Z g/kWh Interpolované emisie NO x v kontrolnom bode 
f a - Atmosférický faktor v laboratóriu 
f c s-1 Medzná frekvencia Besselovho filtra 
F FH  - Špecifický faktor paliva pre výpočet koncentrácie 
vlhkosti na základe koncentrácie pre suchý stav  
F S  - Stechiometrický faktor 
G AIRW
 kg/h Hmotnostný prietok nasávaného vzduchu na mokrej 
báze 
G AIRD
 kg/h Hmotnostný prietok nasávaného vzduchu na suchej 
báze 
G DILW
 kg/h Hmotnostný prietok riediaceho vzduchu na mokrej 
báze 
G EDFW
 kg/h Hmotnostný prietok ekvivalentného riedeného 
výfukového plynu na mokrej báze 
G EXHW
 kg/h Hmotnostný prietok výfukového plynu na mokrej 
báze 
G FUEL
 kg/h Hmotnostný prietok paliva 
G TOTW
 kg/h Hmotnostný prietok riedeného výfukového plynu 
na mokrej báze 
H 
 MJ/m³ Výhrevnosť 
H REF  g/kg Referenčná hodnota absolútnej vlhkosti (10,71 g/kg) 
H a g/kg Absolútna vlhkosť nasávaného vzduchu 
H d g/kg Absolútna vlhkosť riediaceho vzduchu 
HTCRA
Tmol/mol Pomer vodíka a uhlíka 
I - Dolný index označujúci jednotlivú skúšobnú fázu 
K - Besselova konštanta L 375/6 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Symbol  Jednotka  Názov  
K m-1 Koeficient absorpcie svetla 
K H,D - Korekčný faktor vlhkosti pre NO x pri dieselových 
motoroch 
K H,G - Korekčný faktor vlhkosti pre NO x pri plynových 
motoroch 
K V  Ciachovacia funkcia CFV 
K W,a - Korekčný faktor prepočtu zo suchého stavu na mokrý 
stav pre nasávaný vzduch 
K W,d - Korekčný faktor prepočtu zo suchého stavu na mokrý 
stav pre riediaci vzduch 
K W,e - Korekčný faktor prepočtu zo suchého stavu na mokrý 
stav pre riedený výfukový plyn 
K W,r - Korekčný faktor prepočtu zo suchého stavu na mokrý 
stav pre neriedený výfukový plyn 
L % Percento krútiaceho momentu z maximálneho 
krútiaceho momentu pri skúške motora 
L a m Efektívna dĺžka optickej dráhy 
M  Sklon ciachovacej funkcie PDP 
Mass g/h alebo g Dolný index označujúci hmotnostný prietok emisií 
(miera) 
M DIL kg Hmotnosť vzorky riediaceho vzduchu 
prechádzajúceho cez odberové filtre častíc 
M d mg Hmotnosť odobratej vzorky častíc riediaceho 
vzduchu 
M f mg Hmotnosť odobratej vzorky častíc 
M f,p mg Hmotnosť vzorky častíc odobratej na hlavnom filtri 
M f,b mg Hmotnosť vzorky častíc odobratej na doplnkovom 
filtri 
M SAM kg Hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu 
prechádzajúceho cez odberové filtre častíc 
M SEC kg Hmotnosť sekundárneho riediaceho vzduchu 
M TOTW  kg Celková hmotnosť CVS počas cyklu na mokrej báze 
M TOTW,i  kg Okamžitá hmotnosť CVS na mokrej báze 
N % Opacita N
P - Celkové otáčky PDP počas cyklu 
N P,i - Otáčky PDP počas časového intervalu 
N min-1 Otáčky motora 
n P s-1 Otáčky PDP 
n hi min-1 Vysoké otáčky motora 
n lo min-1 Nízke otáčky motora 
n ref min-1 Referenčné otáčky motora pre skúšku ETC 
p a kPa Tlak nasýtených pár vzduchu nasávaného motorom 
p A kPa Absolútny tlak 
p B kPa Celkový atmosférický tlak 
p d kPa Tlak nasýtených pár riediaceho vzduchu 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/7
Symbol  Jednotka  Názov  
p s kPa Suchý atmosférický tlak 
p 1 kPa Podtlak v otvore sacieho čerpadla 
P(a) kW Výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami 
namontovanými na účely skúšky 
P(b) kW Výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami 
odmontovanými na účely skúšky 
P(n) kW Čistý nekorigovaný výkon 
P(m) kW Výkon meraný na skúšobnom zariadení Ω - Besselova konštanta Q
s m³/s Objemový prietok CVS 
q - Riediaci pomer r - Pomer prierezovej plochy izokinetickej sondy 
a výfukovej trubice 
R
a % Relatívna vlhkosť nasávaného vzduchu 
R d % Relatívna vlhkosť riediaceho vzduchu 
R f - Faktor odozvy FID 
ρ kg/m³ Hustota S kW Nastavenie dynamometra S
i m-1 Okamžitá hodnota opacity dymu 
S λ - Faktor posunu λ 
T K Absolútna teplota T
a K Absolútna teplota nasávaného vzduchu 
t s Čas merania t
e s Čas elektrickej odozvy 
t f s Čas odozvy filtra pre Besselovu funkciu 
t p s Čas fyzikálnej odozvy 
∆t s Časový interval medzi za sebou nasledujúcimi 
nameranými hodnotami opacity (= 1/prietok vzorky) 
∆t i s Časový interval pri okamžitom prietoku CFV 
τ % Priepustnosť dymu  
V 0 m³/rev Objemový prietok PDP v skutočných podmienkach 
W - Wobbov index W
act kWh Skutočný pracovný cyklus ETC 
W ref kWh Referenčný pracovný cyklus ETC 
WF - Váhový faktor WF
E - Efektívny váhový faktor 
X 0 m³/rev Ciachovacia funkcia objemového prietoku PDP 
Y i m-1 Besselova jednosekundová priemerná hodnota 
opacity dymu  
  L 375/8 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
2.31.2. Symboly pre chemické komponenty 
 
CH 4 Metán 
C 2H 6 
C 2H 5OH Etán Etanol 
C
3H 8 Propán 
CO Oxid uhoľnatý DOP Dioktylftalát CO
2 Oxid uhličitý 
HC Uhľovodíky NMHC Uhľovodíky bez metánu NOx Oxidy dusíka NO Oxid dusnatý NO
2 Oxid dusičitý 
PT Častice 
 2.31.3. Skratky  
CFV Venturiho trubica s kritickým prietokom CLD Chemiluminiscenčný detektor ELR Európska skúška s pracovným cyklom závislým 
na záťaži 
ESC Európska skúška so stálym pracovným cyklom ETC Európska skúška s nestálym pracovným cyklom FID Detektor s ionizáciou plameňom GC Plynový chromatograf HCLD Ohrievaný chemiluminiscenčný detektor HFID Detektor s ionizáciou plameňom LPG Skvapalnený ropný plyn NDIR Nedisperzný analyzátor s absorpciou 
v infračervenom pásme 
NG Zemný plyn NMC Nemetánový odlučovač (odlučovač uhľovodíkov 
s výnimkou metánu) 
  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/9
3. ŽIADOSŤ O HOMOLOGIZÁCIU 
 3.1. Žiadosť o homologizáciu motora ako samostatnej technickej jednotky
 
 3.1.1. Žiadosť o homologizáciu typu motora z hľadiska emisie plynných znečisťujúcich látok 
a znečisťujúcich tuhých častíc predloží výrobca motora alebo jeho riadne poverený zástupca. 
 3.1.2. K žiadosti sa musia priložiť potrebné dokumenty v troch vyhotoveniach. V žiadosti sa 
musia uviesť aspoň základné charakteristiky motora, ako sú uvedené v prílohe 1 k tomuto predpisu.  
 3.1.3. Motor zhodný s charakteristikami „typu motora“ opísanými v prílohe 1 sa musí 
odovzdať technickej službe poverenej vykonávaním homologizačných skúšok predpísaných v bode 5. 
3.2. Žiadosť o homologizáciu pre typ vozidla vzhľadom na jeho motor
 
 3.2.1. Žiadosť o homologizáciu typu vozidla z hľadiska emisií plynných znečisťujúcich látok 
a znečisťujúcich tuhých častíc z jeho motora predloží výrobca vozidla alebo jeho riadne poverený zástupca. 
 3.2.2. K žiadosti sa musia priložiť potrebné dokumenty v troch vyhotoveniach. V žiadosti sa 
musia uviesť aspoň: 
 3.2.2.1. základné charakteristiky motora, ako sú uvedené v prílohe 1;  3.2.2.2. opis komponentov súvisiacich s motorom, ako sú uvedené v prílohe 1;  3.2.2.3. kópia oznámenia o homologizácii (príloha 2A) pre typ namontovaného motora.  3.3. Žiadosť o homologizáciu pre typ vozidla s homologizovaným motorom
 
 3.3.1. Žiadosť homologizáciu vozidla z hľadiska emisií plynných znečisťujúcich látok 
a znečisťujúcich tuhých častíc z jeho homologizovaného dieselového motora alebo radu motorov a z hľadiska úrovne emisií plynných znečisťujúcich látok z jeho homologizovaného plynového motora alebo radu motorov predloží výrobca vozidla alebo jeho riadne poverený zástupca. 
 3.3.2. K žiadosti sa musia priložiť potrebné dokumenty v troch vyhotoveniach a tieto údaje:  3.3.2.1. opis typu vozidla a častí vozidla vzťahujúcich sa na motor, ktorý prípadne zahŕňa údaje 
uvedené v prílohe 1, a kópia oznámenia o homologizácii (príloha 2a) motoru (prípadne radu motorov) ako samostatnej technickej jednotky, ktorá je namontovaná v type vozidla. 
 L 375/10 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
4. HOMOLOGIZÁCIA 
 4.1. Homologizácia pre viac druhov paliva (univerzálna)
 
  Homologizácia pre viac druhov paliva sa udelí po splnení týchto požiadaviek:  4.1.1. V prípade motorovej nafty: ak podľa bodov 3.1., 3.2. alebo 3.3. tohto predpisu motor 
alebo vozidlo spĺňa požiadavky podľa bodov 5, 6 a 7, ktoré sa vzťahujú na referenčné palivo špecifikované v prílohe 5 k tomuto predpisu, musí sa tomuto typu motora alebo vozidla udeliť homologizácia. 
 4.1.2. V prípade zemného plynu by sa mala preukázať schopnosť adaptácie základného motora 
na akékoľvek zloženie paliva, ktoré sa môže vyskytnúť na trhu.  V prípade zemného plynu existujú vo všeobecnosti dva typy paliva, a to vysokovýhrevné palivo (plyn H) alebo nízkovýhrevné palivo (plyn L), pričom však v rámci oboch skupín existuje značné rozpätie; podstatne sa odlišujú svojím energetickým obsahom vyjadreným Wobbovým indexom a ich faktorom posunu λ (S
λ).  Vzorec pre výpočet Wobbovho indexu a S λ je 
uvedený v bodoch 2.25 a 2.26. Zemný plyn s faktorom posunu medzi 0,89 a 1,08 (0,89 ≤ S
λ≤ 1,08) sa považuje za plyn H a zemný plyn s faktorom posunu λ medzi 1,08 a 1,19 
(1,08 ≤ S λ≤ 1,18) sa považuje za plyn L. Zloženie referenčných palív odráža extrémne 
kolísanie parametra S λ. 
  Základný motor musí spĺňať požiadavky tohto predpisu týkajúce sa referenčných palív 
GR (palivo 1) a G25 (palivo 2), ktoré sú vymedzené v prílohe 6, bez akéhokoľvek ďalšieho nastavenia prívodu paliva medzi dvoma skúškami.  Po zmene paliva sa však pripúšťa jeden adaptačný chod počas jedného cyklu ETC bez merania.  Pred skúšaním musí byť základný motor zabehnutý, pričom sa použije postup uvedený v bode 3 doplnku 2 prílohy 4. 
 4.1.2.1. Na žiadosť výrobcu sa môže motor skúšať s tretím palivom (palivo 3), ak je faktor 
posunu (S
λ) v rozmedzí od 0,89 (t.j. dolný rozsah paliva GR) do 1,19 (t.j. horný rozsah 
paliva G25) napríklad v tom prípade, ak je palivo 3 dostupné na trhu.  Výsledky tejto skúšky sa môžu použiť ako základ pre hodnotenie zhody výroby. 
 4.1.3. Ak ide o motor poháňaný zemným plynom, ktorý sa sám prispôsobí rozpätiu jednak 
skupiny plynov H a jednak skupiny plynov L a v prípade ktorého sa prepína z plynu H na plyn L pomocou prepínača, základný motor sa skúša v každej polohe prepínača s referenčným palivom vymedzeným v prílohe 6 pre každé rozpätie.  Takými palivami sú GR (palivo 1) a G23 (palivo 3) pre skupinu plynov H, G25 (palivo 2) a G23 (palivo 3) pre skupinu plynov L.  Základný motor musí spĺňať požiadavky podľa tohto predpisu v oboch polohách prepínača bez akéhokoľvek ďalšieho nastavovania prívodu paliva medzi dvoma skúškami v každej polohe prepínača.  Po zmene paliva sa však pripúšťa jeden adaptačný chod počas jedného cyklu ETC bez merania. Pred skúšaním musí byť základný motor zabehnutý, pričom sa použije postup uvedený v bode 3 doplnku 2 prílohy 4. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/11
4.1.3.1. Na žiadosť výrobcu sa môže motor skúšať s tretím palivom namiesto paliva G23 (palivo 
3), ak je faktor posunu λ (Sλ) v rozmedzí od 0,89 (t.j. dolný rozsah paliva GR) do 1,19 
(t.j. horný rozsah paliva G25) napríklad v tom prípade, ak je palivo 3 dostupné na trhu. Výsledky tejto skúšky sa môžu využiť ako základ pre posudzovanie zhody výroby. 
 4.1.4. V prípade motorov poháňaných zemným plynom sa pomer výsledkov merania emisií 
„r“ stanoví pre každú znečisťujúcu látku takto: 
 
   
 
 
   alebo        
  
      
  a 
   
  
 
4.1.5. V prípade LPG by sa mala  preukázať schopnosť adaptácie základného motora 
na akékoľvek zloženie paliva, ktoré sa môže na trhu vyskytnúť.  V prípade LPG existujú variácie v zložení C
3/C 4.  Tieto variácie sa odrážajú v referenčných palivách. 
Základný motor by mal spĺňať požiadavky na emisie v súvislosti s referenčnými palivami A a B, ktoré sú vymedzené v prílohe 7, bez akéhokoľvek ďalšieho nastavenia prívodu paliva medzi dvoma skúškami.  Po zmene paliva sa však pripúšťa jeden adaptačný chod počas jedného cyklu ETC bez merania.  Pred skúšaním musí byť základný motor zabehnutý, pričom sa použije postup uvedený v bode 3 doplnku 2 prílohy 4. 
 4.1.5.1. Pomer výsledkov merania emisií „r“ sa pre každú znečisťujúcu látku stanoví takto: 
 
  
 
 4.2. Udelenie homologizácie pre obmedzený rozsah druhov paliva
 
  Homologizácia pre obmedzený rozsah druhov paliva sa udelí po splnení týchto 
požiadaviek: 
 4.2.1.  Homologizácia výfukových emisií motora poháňaného zemným plynom, ktorý je konštruovaný buď pre skupinu plynov H alebo skupinu plynov L. 
  Základný motor sa skúša s príslušným referenčným palivom špecifikovaným v prílohe 
6 pre príslušný rozsah.  Týmito palivami sú GR (palivo 1) a G23 (palivo 3) pre skupinu plynov H, G25 (palivo 2) a G23 (palivo 3) pre skupinu plynov L.  Základný motor musí  L 375/12 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
spĺňať požiadavky tohto predpisu bez akéhokoľvek ďalšieho nastavovania prívodu 
paliva medzi dvoma skúškami.  Po zmene paliva sa však pripúšťa jeden adaptačný chod počas jedného cyklu ETC bez merania. Pred skúšaním musí byť základný motor zabehnutý, pričom sa použije postup uvedený v bode 3 doplnku 2 prílohy 4. 
 4.2.1.1. Na žiadosť výrobcu sa môže motor skúšať s tretím palivom namiesto paliva G23 (palivo 
3), ak je faktor posunu (S
λ) v rozmedzí od 0,89 (t.j. dolný rozsah paliva GR) do 1,19 (t.j. 
horný rozsah paliva G25) napríklad v prípade, ak je palivo 3 dostupné na trhu.  Výsledky tejto skúšky sa môžu využiť ako základ na posudzovanie zhody výroby. 
 4.2.1.2. Pomer výsledkov merania emisií „r“ sa pre každú znečisťujúcu látku stanoví takto: 
  
 
   alebo 
   
 
 
  a   
   
 
 
 4.2.1.3. Pri dodávke motora zákazníkovi, musí byť motor označený štítkom (pozri bod 4.11.) 
s údajom, pre ktorú skupinu plynov bol motor homologizovaný. 
 4.2.2. Homologizácia výfukových emisií motora poháňaného zemným plynom alebo LPG, 
ktorý je konštruovaný pre jedno špecifické zloženie paliva. 
 4.2.2.1. Základný motor musí spĺňať požiadavky na emisie v súvislosti s referenčnými palivami 
GR a G25 v prípade zemného plynu alebo referenčnými palivami A a B v prípade LPG, ktoré sú vymedzené v prílohe 7. 
  Medzi skúškami je povolené jemné vyladenie palivového systému. Toto vyladenie 
pozostáva z preciachovania databázy palivového systému bez toho, aby došlo k akejkoľvek zmene základnej kontrolnej stratégie alebo základnej štruktúry databázy.  V prípade potreby je povolená výmena častí, ktoré sú v priamom vzťahu k veľkosti prietoku paliva (vstrekovacie trysky). 
 4.2.2.2. Na žiadosť výrobcu sa motor môže skúšať s referenčnými palivami GR a G23 alebo 
referenčnými palivami G25 a G23, pričom v tomto prípade je homologizácia platná len pre skupinu plynov H alebo skupinu plynov L. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/13
4.2.2.3. Pri dodávke motora zákazníkovi, musí byť motor označený štítkom (pozri bod 4.11.) 
s údajom, pre ktoré zloženie paliva bol motor ciachovaný. L 375/14 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
HOMOLOGIZÁCIA MOTOROV POHÁŇANÝCH ZEMNÝM PLYNOM 
 
 Bod 4.1 
Udelenie 
univerzálnej 
homologizácie 
pre palivo  Počet skúšobných 
cyklov Výpočet hodnoty „r“  Bod 4.2 
Udelenie homologizácie 
pre obmedzený rozsah druhov 
paliva Počet skúšobných 
cyklov  Výpočet hodnoty „r  
Bod 4.1.2. Motor 
na zemný plyn 
so schopnosťou 
adaptácie 
na každé zloženie 
paliva  GR (1) a G25 (2) 
Na žiadosť výrobcu 
sa motor môže 
skúšať s palivom 
(3) dostupným na 
trhu, 
ak S λ  = 0,89 až 1,19 2 
 
(max. 3) (GR) 1 palivo(G25) 2 palivor = 
a ak sa skúša s dodatočným palivom  
trhu)  na  dostupné  (palivo 3 palivo(G25) 2 palivora = 
a 
trhu)  na  dostupné  palivo  alebo  (G23 3 palivo(GR) 1 palivorb =    
Bod 4.1.3. Motor 
na zemný plyn 
schopný 
adaptácie 
pomocou 
prepínača GR  (1) a G23 (3) 
pre plyny skupiny 
H 
a  
G23(2) a G23(3) 
pre plyny skupiny L 
Na žiadosť výrobcu 
sa môže motor 
skúšať s palivom 
(3) dostupným na 
trhu namiesto 
paliva G23, ak S λ  = 
0,89 až 1,19 2 pre skupinu 
plynov H a 
2 pre rozsah plynov 
L 
v príslušnej polohe 
prepínača 
 
4 trhu)  nadostupné  palivo  alebo (G23 3 palivo(GR) 1 palivorb =a 
 
trhu)  nadostupné  palivo  alebo (G23 3 palivo(G25) 2 palivora =    
Bod 4.2.1. Motor 
na zemný plyn 
určený 
na činnosť 
so skupinou 
plynov H alebo 
plynov L    
GR  (1) a G23 (3) pre typ H 
alebo  
G25 (2) a G23 (3) pre typ L 
Na žiadosť výrobcu sa môže motor 
skúšať s palivom (3) dostupným na 
trhu namiesto paliva G23, ak S λ  = 
0,89 až 1,19 2 pre skupinu 
plynov H 
alebo 
2 skupinu plynov L 
 
2 trhu)  na  dostupnépalivo  alebo (G23 3 palivo(GR) 1 palivorb =  
pre skupinu plynov H 
alebo 
 
trhu)  na  dostupnépalivo  alebo (G23 3 p(G25) 2  palivora
alivo=  
 
pre skupinu plynov L 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/15
Bod 4.2.2. Motor 
na zemný plyn 
určený 
na činnosť len 
s presne určeným 
zložením paliva 
    GR (1) a G25 (2), 
jemné vyladenie medzi skúškami 
povolené 
 
Na žiadosť výrobcu sa motor môže 
skúšať s palivom 
GR  (1) a G23 (3) pre typ H 
alebo 
G25 (2) a G23 (3) pre typ L 2 
alebo 
2 pre skupinu 
plynov H 
alebo 
2 pre skupinu 
plynov L 
 
2  
 L 375/16 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
HOMOLOGIZÁCIA MOTOROV POHÁŇANÝCH LPG 
 
 Bod 4.1. 
Udelenie univerzálnej 
homologizácie pre palivoPočet 
skúšobných 
cyklov  Výpočet hodnoty 
„r“ Bod 4.2. 
Udelenie homologizácie 
pre obmedzený rozsah 
druhov paliva  Počet 
skúšob-
ných 
cyklov  Výpočet 
hodnoty „r“  
 
Bod 
4.1.5. 
Motor poháňaný 
LPD schopný 
adaptácie 
na každé zloženie 
paliva  
 palivo A a palivo B 2 
A palivoB palivo
r =     
 
Bod 
4.2.2. 
Motor poháňaný 
LPG určený na 
činnosť len 
s presne určeným 
zložením paliva 
    
palivo A a palivo B 
jemné vyladenie medzi 
skúškami povolené 
 2  
 
" 
 
 
 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/17
4.3. Homologizácia výfukových emisií radu motorov  
 
4.3.1. S výnimkou prípadu uvedeného v bode 4.3.2 sa homologizácia základného motora 
rozšíri na všetkých členov radu motorov bez ďalšieho skúšania pre každé zloženie paliva v rámci tej istej skupiny plynu, pre ktorú bol homologizovaný základný motor (v prípade motorov opísaných v bode 4.2.2) alebo pre tie isté palivá (v prípade motorov opísaných v oboch bodoch 4.1 alebo 4.2), pre ktoré bol homologizovaný základný motor. 
 4.3.2. Sekundárny skúšobný motor   Ak homologizačný orgán v prípade žiadosti o homologizáciu motora alebo vozidla 
vzhľadom na motor, ktorý patrí do radu motorov, stanoví, že základný motor vybratý v predloženej žiadosti nie je plne reprezentatívny pre rad motorov vymedzený v doplnku 1 prílohy I, môže homologizačný orgán vybrať a skúšať druhý prípadne ďalší referenčný motor. 
 4.4. Každému homologizovanému typu sa pridelí homologizačné číslo.  Jeho prvé dve 
číslice (teraz 04, čo zodpovedá sérii zmien 04) označujú sériu zmien, ktorá zahŕňa najnovšie významnejšie technické zmeny predpisu v čase vydania homologizácie).  Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu motora alebo inému typu vozidla. 
 4.5. Oznámenie o homologizácii alebo o rozšírení alebo zamietnutí homologizácie alebo 
o ukončení výroby typu motora alebo typu vozidla sa musí zaslať prostredníctvom formulára podľa vzoru v prílohe 2A prípadne 2B tohto predpisu stranám Dohody z r. 1958, ktoré používajú tento predpis.  V oznámení sa uvedú aj hodnoty namerané pri homologizačnej skúške. 
 4.6. Každý motor zhodný s typom motora homologizovaným podľa tohto predpisu alebo 
každé vozidlo zhodné s typom vozidla homologizovaným podľa tohto predpisu sa označí na nápadnom a ľahko prístupnom mieste medzinárodnou homologizačnou značkou pozostávajúcou z: 
 4.6.1. kružnice, vnútri ktorej je písmeno „E“ a za ním rozlišovacie číslo štátu, ktorý udelil 
homologizáciu; 3 / 
                     
3 / 1 pre Nemecko, 2 pre Francúzsko, 3 pre Taliansko, 4 pre Holandsko, 5 pre Švédsko, 6 pre Belgicko, 7 pre 
Maďarsko, 8 pre Českú republiku, 9 pre Španielsko, 10 pre Srbsko a Čiernu horu, 11 pre Spojené kráľovstvo, 12 pre 
Rakúsko, 13 pre Luxembursko, 14 pre Švajčiarsko, 15 (voľné), 16 pre Nórsko, 17 pre Fínsko, 18 pre Dánsko, 19 pre Rumunsko, 20 pre Poľsko, 21 pre Portugalsko, 22 pre Ruskú federáciu, 23 pre Grécko, 24 pre Írsko, 25 pre Chorvátsko, 26 pre Slovinsko, 27 pre Slovensko, 28 pre Bielorusko, 29 pre Estónsko, 30 (voľné), 31 pre Bosnu a Hercegovinu, 32 pre Lotyšsko, 33 (voľné), 34 pre Bulharsko, 35 (voľné), 36 pre Litvu, 37 pre Turecko, 38 (voľné), 39 pre Azerbajdžan, 40 pre bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, 41 (voľné), 42 pre Európsk e  s p o l o č e n s t v o  ( h o m o l o g i zácie udelené členskými 
štátmi používajúcimi svoje vlastné špecifické symboly EHK), 43 pre Japonsko, 44 (voľné), 45 pre Austráliu, 46 pre Ukrajinu, 47 pre Južnú Afriku, 48 pre Nový Zéland, 49 pre Cyprus, 50 pre Maltu a 51 pre Kórejskú republiku. Ďalším krajinám sa pridelia nasledujúce čísla chronologicky v poradí, v ktorom ratifikujú Dohodu o prijatí jednotnýc h  t e c h n i c k ý c h  predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré sa môžu montovať a/alebo používať na kolesových vozidlách L 375/18 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
4.6.2. čísla tohto predpisu za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a homologizačné číslo 
napravo od kruhu uvedeného v bode 4.4.1. 
 4.6.3. Homologizačná značka však musí obsahovať doplnkové písmeno za písmenom „R,“ 
ktorého účelom je rozlíšiť limitné hodnoty emisií, pre ktoré bola udelená homologizácia.  V prípade homologizácií udelených na základe zhody s limitmi uvedenými v riadku A príslušnej(-ných) tabuľky(-liek) v bode 5.2.1. nasleduje za písmenom „R“ písmeno „I“.  V prípade homologizácií udelených na základe zhody s limitmi uvedenými v riadku B1 príslušnej(-ných) tabuľky(-liek) v bode 5.2.1. nasleduje za písmenom „R“ rímska číslica „II“.  V prípade homologizácií udelených na základe zhody s limitmi uvedenými v riadku B2 príslušnej(-ných) tabuľky(-liek) v bode 5.2.1. nasleduje za písmenom „R“ rímska číslica „III“.  V prípade homologizácií udelených na zákade zhody s limitmi udelenými v riadku C príslušnej(-ných) tabuľky(-liek) v bode 5.2.1. nasleduje za písmenom „R“ rímska číslica „IV“.   
 4.6.3.1. V prípade motorov poháňaných NG musí homologizačná značka obsahovať 
za označením štátu príponu, ktorej účelom je rozlíšiť, pre ktorú skupinu plynov bola homologizácia udelená.  Táto prípona je: 
 4.6.3.1.1. H v prípade motora homologizovaného a ciachovaného pre skupinu plynov H;  4.6.3.1.2. L v prípade motora homologizovaného a ciachovaného pre skupinu plynov L;  4.6.3.1.3. HL v prípade motora homologizovaného a ciachovaného pre skupinu plynov H aj L;  4.6.3.1.4. Ht v prípade motora homologizovaného a ciachovaného pre špecifické zloženie plynu 
H, ktorý je možné pretransformovať na iný špecifický plyn v skupine plynov H jemným vylaďovaním palivového systému motora; 
 4.6.3.1.5. Lt v prípade motora homologizovaného a ciachovaného pre špecifické zloženie plynu 
L, ktorý je možné pretransformovať na iný špecifický plyn v skupine plynov L jemným vylaďovaním palivového systému motora; 
 4.6.3.1.6. HLt v prípade motora homologizovaného a ciachovaného pre špecifické zloženie plynu 
H alebo L, ktorý je možné pretransformovať na iný špecifický plyn v skupine plynov H alebo L jemným vylaďovaním palivového systému motora. 
 
                                                                   
 
a o podmienkach pre vzájomné uznávanie homologizácií udelených na základe týchto predpisov alebo k tejto dohode  
pristúpia, pričom čísla pridelené týmto spôsobom oznámi generálny tajomník  Organizácie Spojených národov zmluvným 
stranám Dohody.   
 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/19
4.7. Ak sa vozidlo alebo motor zhoduje s typom homologizovaným podľa jedného alebo 
viacerých iných predpisov pripojených k Dohode v štáte, ktorý udelil homologizáciu 
podľa tohto predpisu, nie je potrebné opakovať symbol predpísaný v bode 4.6.1.  V takom prípade sa číslo predpisu, homologizačné číslo a doplnkové symboly všetkých predpisov, podľa ktorých bola homologizácia udelená v štáte, ktorý udelil homologizáciu podľa tohto predpisu, uvedú vo zvislých stĺpcoch napravo od symbolu predpísaného v bode 4.6.1. 
 4.8. Homologizačná značka sa umiestni do blízkosti štítku výrobcu s údajmi 
o homologizovanom type alebo priamo na tento štítok. 
 4.9. Príklady usporiadania homologizačných značiek sú uvedené v prílohe 3 tohto predpisu.  4.10. Na motore homologizovanom ako samostatná technická jednotka sa okrem 
homologizačnej značky musí uviesť: 
 4.10.1. obchodná značka alebo obchodný názov výrobcu motora;  4.10.2. obchodné označenie výrobcu.  4.11. Štítky   V prípade motorov poháňaných NG a LPG s homologizáciou pre obmedzený rozsah 
druhov paliva sa používajú tieto štítky: 
 4.11.1. Obsah   Musia sa uviesť tieto informácie:   V prípade bodu 4.2.1.3 musí byť na štítku uvedené „NA POUŽITIE LEN SO 
ZEMNÝM PLYNOM SKUPINY H“.  V prípade potreby sa písmeno „H“ nahradí písmenom „L“. 
  V prípade bodu 4.2.2.3 musí byť na štítku uvedené „NA POUŽITIE LEN SO 
ZEMNÝM PLYNOM ŠPECIFIKÁCIE ...“ alebo prípadne „NA POUŽITIE LEN SO SKVAPALNENÝM ROPNÝM PLYNOM ŠPECIFFIKÁCIE ...“.  Musia sa uviesť všetky informácie z príslušných tabuliek v prílohe 6 alebo 7 spolu s jednotlivými komponentmi a limitmi špecifikovanými výrobcom motora. 
  Písmená a čísla musia mať výšku minimálne 4 mm.   Poznámka:   Ak nie je možné umiestniť taký štítok z dôvodu nedostatku miesta, môže sa použiť 
zjednodušený kód.  V tomto prípade musia byť vysvetľujúce poznámky obsahujúce všetky uvedené údaje ľahko dostupné osobám, ktoré plnia palivovú nádrž alebo L 375/20 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
vykonávajú údržbu alebo opravu motora a jeho príslušenstva, ako aj príslušným 
orgánom.  Umiestnenie a obsah týchto vysvetľujúcich poznámok sa stanovia dohodou medzi výrobcom a homologizačným orgánom. 
 4.11.2. Vlastnosti   Štítky musia mať trvanlivosť zodpovedajúcu životnosti motora.  Musia byť zreteľne 
čitateľné a písmená a čísla na nich uvedené musia byť nezmazateľné.  Okrem toho štítky musia byť pripevnené tak, aby ich upevnenie bolo trvanlivé počas obdobia životnosti motora a aby ich nebolo možné odstrániť bez ich zničenia alebo znemožnenia ich čitateľnosti. 
 4.11.3. Umiestnenie   Štítky sa musia upevniť na časť motora, ktorá je potrebná na jeho bežnú prevádzku 
a ktorú obvykle nie je potrebné vymieňať počas obdobia životnosti motora.  Okrem toho sa musia tieto štítky umiestniť tak, aby boli ľahko viditeľné pre priemerného pozorovateľa po tom, čo bolo na motor namontované celé príslušenstvo potrebné na jeho bežnú prevádzku. 
 4.12. V prípade žiadosti o homologizáciu typu vozidla vzhľadom na motor musí byť 
označenie špecifikované v bode 4.11 umiestnené v blízkosti plniaceho otvoru palivovej nádrže. 
 4.13. V prípade žiadosti o homologizáciu typu vozidla s homologizovaným motorom musí 
byť označenie špecifikované v bode 4.11 umiestnené aj v blízkosti plniaceho otvoru palivovej nádrže. 
 5. ŠPECIFIKÁCIE A SKÚŠKY  5.1. Všeobecne
 
 5.1.1. Zariadenia na reguláciu emisií  5.1.1.1. Komponenty, ktoré môžu ovplyvniť emisie plynných a znečisťujúcich tuhých častíc 
z naftových motorov a emisie plynných znečisťujúcich látok z motorov poháňaných plynom, musia byť navrhnuté, skonštruované, zmontované a inštalované tak, aby pri bežnej prevádzke motoru bolo možné splniť požiadavky podľa tohto predpisu. 
 5.1.2. Funkcia zariadení na reguláciu emisií  5.1.2.1. Používanie vypínacieho zariadenia a/alebo iracionálnej stratégie regulácie emisií je 
zakázané. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/21
5.1.2.2. Pomocné riadiace zariadenie sa môže namontovať na motor alebo na vozidlo, ak toto 
zariadenie: 
 
5.1.2.2.1. je v prevádzke len mimo rámca podmienok vymedzených v bode 5.1.2.4. alebo 
 
5.1.2.2.2. je aktivované len dočasne za podmienok vymedzených v bode 5.1.2.4. na účely ochrany 
motora pred poškodením, ochrany vzduchových chladiacich zariadení, regulácie dymenia, štartovania za studena alebo zahrievania, alebo 
 5.1.2.2.3. je aktivované len prostredníctvom palubných signálov na účely prevádzkovej 
bezpečnosti a núdzovej prevádzky; 
 5.1.2.3. Zariadenie, funkcia, systém alebo opatrenie na riadenie motora, ktoré sú v prevádzke 
počas podmienok vymedzených v bode 5.1.2.4. a ktoré majú za následok použitie inej alebo upravenej stratégie riadenia motora, ktorá sa líši od bežne používanej stratégie, počas cyklov skúšok emisií, sú prípustné, ak je pri splnení požiadaviek podľa bodov 5.1.3. a/alebo 5.1.4. v plnej miere preukázané, že sa v ich dôsledku neznižuje účinnosť systému regulácie emisií. Vo všetkých ostatných prípadoch sa takéto zariadenia považujú za vypínacie zariadenia. 
 5.1.2.4. Na účely bodu 5.1.2.2. sú stanovené tieto podmienky použitia v ustálenom stave a 
prechodné podmienky: 
 
(i) výška nepresahujúca 1 000 metrov nad morom (alebo tomu zodpovedajúci 
atmosferický tlak 90 kPa), 
 (ii) teplota okolia v rozsahu od 283 do 303 K (10 až 30° C),  (iii) teplota chladiacej kvapaliny motora v rozsahu od 343 do 368 K (70 až 
95° C). 
 5.1.3. Špeciálne požiadavky na elektronické systémy regulácie emisií  5.1.3.1. Požiadavky na dokumentáciu   Výrobca musí predložiť dokumentačný súbor, ktorý poskytuje prehľad o základnej 
koncepcii systému a prostriedkoch, ktorými sa regulujú jeho výstupné premenné bez ohľadu na to, či ide o priamu alebo nepriamu reguláciu. 
  Dokumentácia sa poskytuje v dvoch častiach:  
(a) súbor formálnej dokumentácie, ktorá sa musí predložiť technickej službe 
v čase predloženia žiadosti o homologizáciu, musí obsahovať úplný opis systému. Táto dokumentácia môže byť stručná, ak je na jej základe preukázateľné, že boli identifikované všetky výstupy, ktoré pripúšťa matica získaná z kontroly jednotlivých jednotkových vstupov. Tieto informácie L 375/22 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
musia byť pripojené k dokumentácii vyžadovanej podľa bodu 3 tohto 
predpisu. 
 (b) dodatočné podklady uvádzajúce, ktoré parametre sa menia prostredníctvom 
akýchkoľvek pomocných riadiacich zariadení, a hraničné podmienky, pri ktorých zariadenie pracuje. Dodatočné podklady musia obsahovať opis logiky systému kontroly paliva, stra tégie časovania a prepínacie body počas 
všetkých prevádzkových režimov. 
  
Dodatočné podklady musia obsahovať aj oprávnenie na používanie akéhokoľvek pomocného riadiaceho zariadenia a zahŕňať ďalšie podklady a údaje zo skúšok na preukázanie vplyvu akéhokoľvek pomocného riadiaceho zariadenia namontovaného na motore alebo na vozidle na výfukové emisie. 
  Tieto dodatočné podklady sú prísne dôverné a uchovávajú sa u výrobcu. 
Musia sa však sprístupniť na účely kontroly v priebehu homologizácie alebo kedykoľvek počas platnosti homologizácie. 
 5.1.4. Na účely overenia,  či by sa akákoľvek stratégia alebo opatrenie mali považovať za 
vypínacie zariadenie alebo iracionálnu stratégiu regulácie emisií v zmysle definícií uvedených v bode 2.28. a 2.30., môže homologizačný orgán a/alebo technická služba dodatočne vyžadovať vykonanie skúšky monitorovania NO
X pomocou skúšobného 
cyklu ETC, ktorá sa môže vykonať v kombinácii s homologizačnou skúškou alebo s postupmi na kontrolu zhody výroby. 
5.1.4.1. Alternatívne k požiadavkám podľa doplnku 4 prílohy 4 k tomuto predpisu sa môžu 
počas monitorovania prostredníctvom skúšobného cyklu ETC odoberať vzorky emisií NO
X z čistého výfukového plynu, pričom sa postupuje podľa technických predpisov 
normy ISO FDIS 16183 z 15. septembra 2001. 
 5.1.4.2. Pri overovaní, či by sa akákoľvek stratégia alebo opatrenie mali považovať 
za vypínacie zariadenie alebo iracionálnu stratégiu regulácie emisií v zmysle definícií uvedených v bode 2.28. a 2.30., je prijateľné dodatočné zvýšenie patričnej limitnej hodnoty NO
X o 10 %. 
 5.2. Na účely homologizácie podľa riadku A tabuliek uvedených v bode 5.2.1 sa emisie 
merajú v rámci skúšok ESC a ELR na konvenčných dieselových motoroch, vrátane motorov vybavených zariadením na elektronické vstrekovanie paliva recirkuláciou výfukových plynov (exhaust gas recirculation  – EGR) a/alebo oxidačnými katalyzátormi.  Dieselové motory vybavené modernými systémami na dodatočnú úpravu výfukových plynov vrátane katalyzátorov NOx a/alebo zachytávačov častíc sa musia dodatočne podrobiť skúške ETC.   
  Na účely homologizácie podľa riadku B1, B2 alebo riadku C tabuliek uvedených v 
bode 5.2.1 sa emisie merajú v rámci skúšok ESC, ELR a ETC. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/23
 V prípade plynových motorov sa plynné emisie merajú v rámci skúšky ETC. 
  Postupy skúšok ESC a ELR sú opísané v doplnku 1 prílohy 4, postup skúšky ETC je 
opísaný v doplnkoch 2 a 3 prílohy 4. 
  Emisie plynných znečisťujúcich látok a prípadne znečisťujúcich tuhých častíc z motora 
predloženého na skúšanie sa merajú metódami opísanými v prílohe 4.  V prílohe 4, doplnku 4 sú opísané odporúčané analytické systémy pre plynné znečisťujúce látky a znečisťujúce tuhé častice a odporúčané systémy odberu vzoriek častíc.  Iné systémy alebo analyzátory môžu byť schválené technickou službou, ak sa preukáže, že poskytujú rovnocenné výsledky.  Pre jednotlivé laboratórium je rovnocennosť daná vtedy, ak sa výsledky skúšky nachádzajú v rozmedzí 5 % skúšobných výsledkov podľa jedného z tu opísaných referenčných systémov.  Pre emisie častíc sa ako referenčný systém uznáva iba systém s riedením plného prietoku.  Na zavedenie nového systému do predpisu sa určenie rovnocennosti musí zakladať na výpočte opakovateľnosti a reprodukovateľnosti pomocou medzilaboratórnej skúšky podľa ISO 5725. 
 5.2.1. Limitné hodnoty   Špecifická hmotnosť oxidu uhoľnatého, celkových uhľovodíkov, oxidov dusíka a častíc 
určená v skúške ESC a opacita dymu stanovená v skúške ELR nesmú presiahnuť hodnoty uvedené v tabuľke 1. 
  V prípade dieselových motorov, ktoré sa dodatočne skúšajú v skúške ETC, a najmä 
v prípade plynových motorov, nesmie špecifická hmotnosť oxidu uhoľnatého, nemetánových uhľovodíkov, metánu (ak to prichádza do úvahy), oxidov dusíka a častíc (ak to prichádza do úvahy) presiahnuť hodnoty uvedené v tabuľke 2. 
  Tabuľka 1:
 Limitné hodnoty – skúšky ESC a ELR 
 
  
Riadok 
 Hmotnosť 
oxi
du uh
oľn
até
ho 
(CO) 
g/kWh  
Hmotnosť 
uhľovodíkov 
(HC) 
g/kWh Hmotnosť 
oxidov 
dusíka (NOx) 
g/kWh  
Hmotnosť 
častíc 
(PT) 
g/kWh   
Dym 
 
m
-1 
A (2000) 2,1 0,66 5,0 0,10 
   0,13(a) 0,8 
B1 (2005) 1,5 0,46 3,5 0,02 0,5 
B2 (2008) 1,5 0,46 2,0 0,02 0,5 
C (EEV) 1,5 0,25 2,0 0,02 0,15 
 L 375/24 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
(a) Pre motory so zdvihovým objemom menším ako 0,75 dm3 na valec a s otáčkami 
menovitého výkonu nad 3 000 min-1. 
 
 Tabuľka 2  Limitné hodnoty – skúšky ETC(b) 
 
  
Riadok 
 Hmotnosť 
oxidu 
uhoľnatého 
(CO) 
g/kWh Hmotnosť 
nemetánových 
uhľovodíkov 
(NMHC) 
g/kWh Hmotnosť 
metánu 
 
(CH
4)(c) 
g/kWh Hmotnosť 
oxidov 
dusíka (NOx) 
g/kWh Hmotnosť 
častíc
 
 
(PT)(d) 
g/kWh 
A (2000) 5,45 0,78 1,6 5,0 0,16 
  0,21(a) 
B1 (2005) 4,0 0,55 1,1 3,5 0,03 
B2 (2008) 4,0 0,55 1,1 2,0 0,03 
C (EEV) 3,0 0,40 0,65 2,0 0,02 
 
(a) Pre motory so zdvihovým objemom menším ako 0,75 dm3 na valec a s otáčkami 
menovitého výkonu nad 3 000 min-1. 
 
(b) Podmienky overenia prijateľnosti skúšok ETC (pozri bod 3.9 doplnku 2 prílohy 4) sa pri 
meraní emisií motorov poháňaných plynnými palivami z hľadiska dodržania hodnôt stanovených v riadku A preskúmajú a podľa potreby upravujú v súlade s postupmi uvedenými v konsolidovanej rezolúcii R.E.3. 
 
(c) Len pre motory poháňané NG. 
 
(d) Neplatí pre motory poháňané plynom v stupni A a v stupňoch B1 a B2. 
 5.2.2. Meranie uhľovodíkov pri dieselových a plynových motoroch  
 5.2.2.1. Výrobca si môže zvoliť meranie hmotnosti celkových uhľovodíkov (total hydrocarbons 
 – THC) v skúške ETC namiesto merania hmotnosti nemetánových uhľovodíkov.  V tomto prípade je limit hmotnosti celkových uhľovodíkov rovnaký ako limit uvedený v tabuľke 2 v prípade hmotnosti nemetánových uhľovodíkov. 
 5.2.3.  Špecifické požiadavky na dieselové motory 
 5.2.3.1. Špecifická hmotnosť oxidov dusíka meraná v náhodných kontrolných bodoch v rámci 
kontrolného rozsahu skúšky ESC nesmie presiahnuť hodnoty interpolované zo susedných skúšobných fáz o viac ako o 10 % (pozri body 4.6.2 a 4.6.3 doplnku 1 prílohy 4).  
  5.2.3.2. Hodnoty opacity dymu pri náhodných skúšobných otáčkach v skúške ELR nesmú 
presiahnuť najvyššie hodnoty opacity dymu dvoch susedných skúšobných otáčok o viac ako 20 % alebo limitnú hodnotu o viac ako 5 % podľa toho, ktorá z hodnôt je väčšia. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/25
 
6. MONTÁŽ NA VOZIDLO  6.1. Z hľadiska homologizácie typu motora musia byť pri montáži motora na vozidlo 
splnené tieto požiadavky: 
 6.1.1. Podtlak pri nasávaní nesmie byť vyšší ako podtlak uvedený pre homologizovaný typ 
motora v prílohe 2A. 
 6.1.2. Protitlak vo výfuku nesmie byť vyšší ako protitlak uvedený pre homologizovaný typ 
motora v prílohe 2A. 
 6.1.3. Výkon absorbovaný príslušenstvom potrebným pre činnosť motora nesmie byť vyšší 
ako výkon uvedený pre homologizovaný typ motora v prílohe 2A. 
 7. RAD MOTOROV  7.1. Parametre vymedzujúce rad motorov
 
   Rad motorov určený výrobcom motoru  je možné vymedziť základnými vlastnosťami, 
ktoré musia mať motory v rámci radu spoločné.  V niektorých prípadoch sa môžu parametre vzájomne ovplyvňovať.  Aj tieto vplyvy sa musia brať do úvahy, aby sa zabezpečilo, že do radu motorov sa zaradia len motory s podobnými emisnými charakteristikami výfukových plynov. 
  Motory patria do rovnakého radu motorov, ak majú spoločné tieto základné parametre:  7.1.1. Spaľovací cyklus:   - dvojdobý  - štvordobý  7.1.2. Chladiace médium:   - vzduch  - voda  - olej  7.1.3. V prípade plynových motorov a motorov so zariadením na dodatočnú úpravu:   - počet valcov   (iné dieselové motory s menším počtom valcov, ako má základný motor, sa môžu 
považovať za motory patriace do toho istého radu motorov za predpokladu, že palivovým systémom sa dávkuje palivo pre každý jednotlivý valec). 
 L 375/26 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
7.1.4. Zdvihový objem jednotlivých valcov: 
  – motory musia byť v rámci celkového rozpätia 15 %  7.1.5. Spôsob nasávania vzduchu:   – prirodzené nasávanie  – preplňovanie  – preplňovanie s chladičom plniaceho vzduchu  7.1.6. Typ/konštrukcia spaľovacej komory:    – predkomora  – vírivá komora  – otvorená komora  7.1.7. Ventil a kanáliky – usporiadanie, rozmery a počet:   – hlava valca  – stena valca  – kľuková skriňa  7.1.8. Systém vstrekovania paliva (dieselové motory):   – čerpadlo-potrubie-vstrekovacia tryska  – radové čerpadlo  – rozvádzacie čerpadlo  – jednotlivý prvok  – jednotný vstrekovač   7.1.9. Palivový systém (motory na plyn):   – zmiešavacia jednotka  – prívod/vstrekovanie plynu (jednobodové, viacbodové)  – tekuté vstrekovanie (jednobodové, viacbodové)  7.1.10. Systém zapaľovania (motory na plyn)    7.1.11. Rôzne charakteristiky:   – recirkulácia výfukových plynov  – vstrekovanie vody/emulzie  –  vstrekovanie sekundárneho vzduchu  – systém chladenia plniaceho vzduchu  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/27
7.1.12. Dodatočné spracovanie výfukových plynov: 
  – trojcestný katalyzátor  – oxidačný katalyzátor  – redukčný katalyzátor  – tepelný reaktor  – filter častíc  7.2. Výber základného motora  7.2.1. Dieselové motory   Hlavným kritériom výberu základného motora radu je najvyššia dodávka paliva na 
jeden zdvih pri otáčkach daných v prípade maximálneho krútiaceho momentu.  V prípade, že na základe tohto hlavného kritéria prichádzajú do úvahy dva alebo viac motorov, základný motor sa vyberie na základe druhotného kritéria, ktorým je najvyššia dodávka paliva na jeden zdvih pri menovitých otáčkach. Za určitých okolností môže homologizačný orgán rozhodnúť, že najlepším spôsobom určenia najhoršej hodnoty emisií radu motorov je vykonanie skúšky druhého motora.  Homologizačný orgán môže tak na účely skúšky vybrať dodatočný motor, ktorého vlastnosti naznačujú, že má pravdepodobne najvyššiu úroveň emisií v rámci daného radu motorov. 
   Ak motory v rámci radu motorov vykazujú iné premenlivé vlastnosti, ktoré by mohli 
mať vplyv na výfukové emisie, musia sa tieto vlastnosti pri výbere základného motora  identifikovať a zohľadňovať. 
  7.2.2. Plynové motory   Hlavným kritériom výberu základného motora radu je najväčší zdvihový objem.  
V prípade, že na základe tohto hlavného kritéria prichádzajú do úvahy dva alebo viac motorov, základný motor sa vyberie na základe druhotného kritéria v tomto poradí: 
  – najvyššia dodávka paliva na jeden zdvih pri otáčkach daného menovitého výkonu;  – najväčší predstih zážihu;  – najnižšia miera EGR;  – motor nemá žiadne vzduchové čerpadlo alebo má čerpadlo s najnižším skutočným 
prietokom vzduchu. 
  Za určitých okolností môže homologizačný orgán rozhodnúť, že najlepším spôsobom 
určenia najhoršej hodnoty emisií radu je vykonanie skúšky druhého motora.  Homologizačný orgán môže tak vybrať na účely skúšky ďalší motor, ktorého vlastnosti naznačujú, že má pravdepodobne najvyššiu úroveň emisných hodnôt v rámci radu motorov. 
 L 375/28 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
8. ZHODA VÝROBY 
 
Zhoda výrobných postupov musí spĺňať požiadavky doplnku 2 dohody (E/EHK/324-E/EHK/TRANS/505/Rev.2), ako aj tieto požiadavky:  
8.1. Každý motor alebo vozidlo označené homologizačnou značkou podľa tohto predpisu sa 
musia vyrábať tak, aby boli zhodné s homologizovaným typom podľa opisu v oznamovacom formulári o homologizácii a jeho prílohách. 
 8.2. Vo všeobecnosti sa zhoda výroby vzhľadom na obmedzenie emisií kontroluje 
na základe opisu uvedeného v oznamovacom formulári o homologizácii a jeho prílohách. 
 8.3. Ak sa majú merať emisie znečisťujúcich látok a homologizácia motora bola raz alebo 
niekoľkokrát rozšírená, skúšky sa vykonajú na motore(-och) opísanom(-ých) v informačnom súbore týkajúcom sa príslušného rozšírenia. 
  8.3.1. Zhoda motora podrobeného skúške na zisťovanie znečisťujúcich látok:    Po predložení motora príslušným orgánom nesmie výrobca vykonať žiadnu úpravu 
vybraných motorov. 
  8.3.1.1. Zo série sa náhodne vyberú tri motory.  Motory, pre ktoré sú na účely homologizácie 
podľa riadku A tabuliek uvedených v bode 5.2.1 predpísané len skúšky ESC a ELR alebo len skúška ETC, sa na účely kontroly zhody výroby podrobia príslušným skúškam.  So súhlasom príslušného orgánu sa všetky ostatné motory homologizované podľa riadku A, riadkov B1 alebo B2 alebo riadku C tabuliek uvedených v bode 5.2.1 podrobia na účely kontroly zhody výroby buď skúškam ESC a ELR alebo skúške ETC.  Limitné hodnoty sú uvedené v bode 5.2.1 tohto predpisu. 
 8.3.1.2. Ak kompetentný orgán súhlasí so štandardnou odchýlkou výroby udanou výrobcom, 
skúšky sa vykonávajú podľa doplnku 1 tomuto predpisu. 
  Ak kompetentný orgán nesúhlasí so štandardnou odchýlkou výroby udanou výrobcom, 
skúšky sa vykonávajú podľa doplnku 2 k tomuto predpisu.  
  Na požiadanie výrobcu sa skúšky môžu vykonať podľa doplnku 3 k tomuto predpisu.  8.3.1.3. Na základe skúšky vzorky motorov sa sériová výroba sa považuje za zhodnú, ak sa 
podľa skúšobných kritérií uplatnených podľa príslušného doplnku dospelo ku kladnému rozhodnutiu v prípade všetkých znečisťujúcich látok, a za nezhodnú, ak sa podľa skúšobných kritérií uplatnených podľa príslušného doplnku dospelo k zápornému rozhodnutiu v prípade jednej znečisťujúcej látky. 
   Ak sa dospelo ku kladnému rozhodnutiu v prípade jednej znečisťujúcej látky, toto 
rozhodnutie nemožno zmeniť žiadnymi dodatočnými skúškami vykonanými v záujme 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/29
dosiahnutia rozhodnutia v prípade ostatných znečisťujúcich látok. 
 
 Ak sa nedospeje k žiadnemu kladnému rozhodnutiu v prípade všetkých znečisťujúcich 
látok a zároveň sa nedospeje k žiadnemu zápornému rozhodnutiu v prípade jednej znečisťujúcej látky, skúška sa vykoná na inom motore (pozri obrázok 2). 
  Ak sa nedospeje k žiadnemu rozhodnutiu, výrobca môže kedykoľvek rozhodnúť 
o zastavení skúšania.  V tomto prípade sa zaznamená záporné rozhodnutie.  
  8.3.2. Skúšky sa vykonajú na novovyrobených motoroch.  Plynom poháňané motory sa musia 
zabehnúť pomocou postupu vymedzeného v bode 3 doplnku 2 prílohy 4. 
 8.3.2.1. Na žiadosť výrobcu sa však skúšky môžu vykonávať na dieselových alebo plynových 
motoroch, ktoré boli zabehnuté počas obdobia dlhšieho ako obdobie uvedené v bode 8.4.2.2., najviac však 100 hodín.  V tomto prípade zábeh motora vykoná výrobca, ktorý nesmie vykonať žiadne úpravy na takých motoroch. 
  8.3.2.2. Ak výrobca požiada o vykonanie zábehu podľa bodu 8.4.2.2.1, zábeh sa vykoná:  
– na všetkých motoroch, ktoré sa podrobujú skúškam 
  alebo   – na prvom skúšanom motore, pričom koeficient vývoja sa stanoví takto:  
– emisie znečisťujúcich látok sa na prvom skúšanom motore merajú v čase nula a v 
čase „x“, 
    
 – koeficient vývoja emisií medzi časom nula a časom „x“ sa vypočíta pre každú 
znečisťujúcu látku: 
       
 Koeficient môže byť menší ako jedna. 
  Ďalšie skúšané motory sa nepodrobia zábehu, ale ich emisie v čase nula sa upravia 
prostredníctvom koeficientu vývoja. 
  V tomto prípade sa merajú tieto hodnoty:   - hodnoty v čase „x“ pre prvý motor,  - hodnoty v čase nula vynásobené koeficientom vývoja pre ostatné motory.  nula  čase  v  emisie čase  v  emisie „x“L 375/30 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
8.3.2.3  V prípade dieselových a plynových motorov poháňaných LPG sa všetky tieto skúšky môžu 
vykonať s komerčným palivom.   Na žiadosť výrobcu sa však môžu použiť referenčné 
palivá opísané v prílohách 5 alebo 7.   To znamená, že sa vykonajú skúšky opísané v 
bode 4 tohto predpisu s aspoň dvoma referenčnými palivami pre každý plynový motor. 
 
8.3.2.4. V prípade plynových motorov poháňaných NG sa všetky tieto skúšky môžu vykonať 
s komerčným palivom týmto spôsobom: 
   (i) v prípade motorov označených H s komerčným palivom skupiny plynov H (0,89 ≤ 
S
λ≤ 1,00); 
  (ii) v prípade motorov označených L s komerčným palivom skupiny plynov L (1,00 ≤ S
λ 
≤ 1,19); 
  (iii) v prípade motorov označených HL s komerčným palivom skupiny v rámci krajného 
rozsahu faktora posunu λ (0,89 ≤ S ≤ 1,19). 
  Na žiadosť výrobcu sa však môžu použiť referenčné palivá opísané v prílohe 6.  To 
znamená, že sa vykonajú skúšky opísané v bode 4 tohto predpisu. 
 8.3.2.5. V prípade sporu z dôvodu nedodržania limitnej hodnoty v prípade  motorov poháňaných 
plynom pri použití komerčného paliva, sa skúšky vykonajú s referenčným palivom, s ktorým bola vykonaná skúška základného motora alebo prípadne s ďalším palivom 3 uvedeným v bodoch 4.1.3.1 a 4.2.1.1, s ktorým mohla byť vykonaná skúška základného motora.  Potom sa výsledok prepočíta na základe použitia príslušných faktorov „r“, „ra“ alebo „rb“ uvedených v bodoch 4.1.3.2, 4.1.5.1 a 4.2.1.2.  Ak „r“, „ra“ alebo „rb“ sú menšie ako 1, nevykoná sa žiadna úprava.  Nameranými výsledkami a vypočítanými výsledkami sa musí preukázať, že motor spĺňa limitné hodnoty pri všetkých príslušných palivách (palivá 1, 2 a prípadne palivo 3, pokiaľ ide o motory poháňané zemným plynom a palivá A a B, pokiaľ ide o motory poháňané LPG). 
 8.3.2.6. Skúšky zhody výroby motora poháňaného plynom, na ktorého činnosť je určené jedno 
špecifické zloženie paliva, sa vykonajú s palivom, pre ktoré bol motor ciachovaný. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/31
 
                    ÁNO                   NIE        N O   
NIE 
                                             ÁNO  
    
                                   ÁNO
           
                                                                                                        AÁNO 
                                                                               NIE      
 
            ANO     
Obrázok 2
:  Schéma skúšok zhody výroby 
 
 Skúška troch motorov
Výpočet štatistických výsledkov  
Zodpovedajú štatistické výsledky skúšky podľa 
príslušného doplnku kritériám na zamietnutie série 
v prípade najmenej jednej znečišťujúcej látky?  
Séria se 
zamietne 
Zodpovedajú štatistické výsledky skúšky podľa 
príslušného doplnku kritériám na prijatie série 
v prípade najmenej jednu znečišťujúcej látky? 
 Dospelo sa k pozitívnemu rozhodnutiu v prípade 
jednej alebo viacerých znečišťujúcich látok? 
Dospelo sa k pozitívnemu rozhodnutiu 
v  p rí pade všet k ýc h  zn eč i šťujúc i c h  l áto k ?  Séria sa prijme 
Skúška ďalšieho motora L 375/32 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
9. SANKCIE ZA NEDODRŽANIE ZHODY VÝROBY 
 9.1. Homologizáciu udelenú vzhľadom na typ motora podľa tohto predpisu je možné odňať, 
ak nie sú splnené požiadavky stanovené v bode 8.1, alebo ak vybraný(-é) motor(-y) alebo vozidlo(-á) nevyhoveli pri skúškach stanovených v bode 8.3. 
 9.2. Ak zmluvná strana Dohody z roku 1958, ktorá uplatňuje tento predpis, odníme 
homologizáciu ktorú predtým udelila, oznámi to bezodkladne ostatným zmluvným stranám, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom oznamovacieho formulára podľa vzoru uvedeného v prílohe 2A alebo 2B tohto predpisu. 
 10. ZMENA A ROZŠÍRENIE HOMOLOGIZÁCIE HOMOLOGIZOVANÉHO TYPU  10.1. Každá zmena homologizovaného typu sa musí oznámiť správnemu orgánu, ktorý udelil 
homologizáciu pre tento typ.  Tento orgán potom môže: 
 10.1.1. usúdiť, že je nepravdepodobné, že by vykonané zmeny mali zjavný nepriaznivý vplyv a 
že zmenený typ v každom prípade naďalej spĺňa požiadavky; alebo 
 10.1.2. požadovať od technickej služby zodpovednej za vykonanie skúšok, aby vypracovala 
ďalší protokol o skúškach. 
 10.2. Potvrdenie o homologizácii alebo odmietnutie homologizácie s uvedením zmien sa 
musí zaslať zmluvným stranám Dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, postupom  podľa bodu 4.5. 
 10.3. Kompetentný orgán, ktorý udeľuje rozšírenie homologizácie, označí každé takéto 
rozšírenie sériou čísel a bude o tom informovať ostatné strany Dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom oznamovacieho formuláru podľa vzoru uvedeného v prílohe 2A alebo 2B k tomuto predpisu. 
 11. DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY  
Ak držiteľ homologizácie zastaví výrobu typu homologizovaného podľa tohto predpisu, oznámi to orgánu, ktorý udelil homologizáciu.  Po prijatí uvedeného oznámenia podá daný orgán o tom správu ostatným zmluvným stranám Dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, a to na oznamovacom formulári podľa vzoru uvedeného v prílohe 2A a 2B k tomuto predpisu. 
 12. PRECHODNÉ USTANOVENIA  12.1. Všeobecné ustanovenia
 
 12.1.1. Odo dňa nadobudnutia platnosti série zmien 04 nesmie žiadna zmluvná strana, ktorá 
uplatňuje tento predpis, odmietnuť udeliť homologizáciu EHK podľa tohto predpisu v znení série zmien 04. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/33
 
12.1.2. Odo dňa nadobudnutia platnosti série zmien 04 musia zmluvné strany, ktoré uplatňujú 
tento predpis, udeliť homologizáciu EHK len v prípade, že motor spĺňa požiadavky podľa tohto predpisu v znení série zmien 04. 
  Motor musí byť podrobený príslušným skúškam podľa bodu 5.2. tohto predpisu a musí 
podľa ďalej uvedených bodov 12.2.1., 12.2.2. a 12.2.3. spĺňať príslušné limity emisií uvedené v bode 5.2.1. tohto predpisu. 
 12.2. Nové homologizácie
 
 12.2.1. Podľa ustanovení bodu 12.4.1. musia zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, 
odo dňa nadobudnutia platnosti série zmien 04 udeliť homologizáciu EHK motoru len v prípade, že spĺňa príslušne limity emisií uvedené v riadkoch A, B1, B2 alebo C v tabuľkách v bode 5.2.1. tohto predpisu. 
 12.2.2. Podľa ustanovení bodu 12.4.1. musia zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, od 
1. októbra 2005 udeliť homologizáciu EHK motoru len v prípade, že spĺňa príslušne limity emisií uvedené v riadkoch B1, B2 alebo C v tabuľkách v bode 5.2.1. tohto predpisu. 
 12.2.3. Podľa ustanovení bodu 12.4.1. musia zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, od 
1. októbra 2008 udeliť homologizáciu EHK motoru len v prípade, že spĺňa príslušne limity emisií uvedené v riadkoch B2 alebo C v tabuľkách v bode 5.2.1. tohto predpisu. 
 12.3. Ukončenie platnosti starších homologizácií.
 
 12.3.1. Odo dňa nadobudnutia platnosti série zmien 04 a s výnimkou ustanovení bodov 12.3.2. 
a 12.3.3. strácajú platnosť homologizácie udelené podľa tohto predpisu v znení série zmien 03, pokiaľ zmluvná strana, ktorá udelila homologizáciu, neoznámi ostatným zmluvným stranám, ktoré uplatňujú tento predpis, že typ homologizovaného motora spĺňa požiadavky podľa tohto predpisu v znení série zmien 04 v súlade s bodom 12.2.1. 
 12.3.2. Rozšírenie homologizácie  12.3.2.1. Ďalej uvedené body 12.3.2.2. a 12.3.2.3. platia len pre nové vznetové motory a nové 
vozidlá so vznetovým motorom, ktoré boli homologizované podľa požiadaviek uvedených v riadku A tabuľky v bode 5.2.1. tohto predpisu. 
 12.3.2.2. Alternatívne k bodom 5.1.3. a 5.1.4. môže výrobca predložiť technickej službe 
výsledky skúšky monitorovania NO
X pomocou skúšobného cyklu ETC na motore 
zodpovedajúcom charakteristikám základného motora opísaného v prílohe 1 a s prihliadnutím na ustanovenia bodov 5.1.4.1. a 5.1.4.2. Výrobca tiež musí poskytnúť písomné vyhlásenie, že motor nevyužíva vypínacie zariadenie alebo iracionálnu stratégiu regulácie emisií definované v bode 2 tohto predpisu. 
 L 375/34 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
12.3.2.3. Výrobca tiež musí poskytnúť písomné vyhlásenie, že výsledky skúšky monitorovania 
NO X a vyhlásenie o základnom motore podľa bodu 5.1.4. sa zároveň vzťahujú 
na všetky typy motorov v rámci radu motorov uvedeného v prílohe 1. 
 
12.3.3. Plynové motory   Od 1. októbra 2003 strácajú platnosť homologizácie udelené podľa tohto predpisu v 
znení série zmien 03, pokiaľ zmluvná strana, ktorá udelila homologizáciu, neoznámi ostatným zmluvným stranám, ktoré používajú tento predpis, že typ homologizovaného motora spĺňa požiadavky podľa tohto predpisu v znení série zmien 04 v súlade s bodom 12.2.1. 
 12.3.4. Od 1. októbra 2006 strácajú platnosť homologizácie udelené podľa tohto predpisu v 
znení série zmien 04, pokiaľ zmluvná strana, ktorá udelila homologizáciu, neoznámi ostatným zmluvným stranám, ktoré používajú tento predpis, že typ homologizovaného motora spĺňa požiadavky podľa tohto predpisu v znení série zmien 04 v súlade s bodom 12.2.2. 
 12.3.5. Od 1. októbra 2009 strácajú platnosť homologizácie udelené podľa tohto predpisu v 
znení série zmien 04, pokiaľ zmluvná strana, ktorá udelila homologizáciu, neoznámi ostatným zmluvným stranám, ktoré používajú tento predpis, že typ homologizovaného motora spĺňa požiadavky podľa tohto predpisu v znení série zmien 04 v súlade s bodom 12.2.3. 
 12.4. Náhradné diely pre vozidlá v prevádzke
 
 12.4.1. Zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, môžu naďalej udeľovať homologizácie 
tým motorom, ktoré spĺňajú požiadavky podľa tohto predpisu v znení ktorejkoľvek z predchádzajúcich sérií zmien alebo spĺňajú ktorúkoľvek úroveň limitov podľa tohto predpisu v znení série zmien 04 pod podmienkou, že motor má slúžiť ako náhradný diel pre vozidlo v prevádzke, na ktoré sa vzhľadom na čas uvedenia do prevádzky vzťahovalo prechádzajúce znenie predpisu. 
 13. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB POVERENÝCH 
VYKONÁVANÍM HOMOLOGIZAČNÝCH SKÚŠOK A SPRÁVNYCH ORGÁNOV 
 
Zmluvné strany Dohody z roku 1958, ktoré používajú tento predpis, oznámia sekretariátu Organizácie spojených národov názvy a adresy technických služieb poverených vykonávaním homologizačných skúšok a názvy a adresy správnych orgánov, ktoré udeľujú homologizáciu a ktorým sa zasielajú osvedčenia o homologizácii alebo o rozšírení, zamietnutí alebo odňatí homologizácie vydané v iných štátoch. 
  
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/35
Doplnok 1  
 
POSTUP SKÚŠANIA ZHODY VÝROBY V PRÍPADE VYHOVUJÚCEJ ŠTANDARDNEJ 
ODCHÝLKY 
 
 
1. V tomto doplnku je opísaný postup, ktorý sa má použiť na overenie zhody výroby 
vzhľadom na emisie znečisťujúcich látok v prípade, že štandardná odchýlka výroby udaná výrobcom je vyhovujúca. 
 2. Pri vzorke s veľkosťou najmenej 3 motory je postup odberu vzoriek stanovený tak, aby 
pravdepodobnosť, že séria so 40 % vadných motorov skúške vyhovie, bola 0,95 (riziko výrobcu = 5 %), zatiaľčo pravdepodobnosť, že séria so 65 % vadných motorov bude prijatá, bola 0,1 (riziko zákazníka = 10 %).  
 3. V prípade každej znečisťujúcej látky uvedenej v bode 5.2.1. tohto predpisu sa použije 
tento postup (pozri obrázok 2): 
  Ak je:  
 L = prirodzený logaritmus limitnej hodnoty pre znečisťujúcu látku, 
 
 x
i = prirodzený logaritmus nameranej hodnoty pre i-tý motor vzorky, 
 
 s = odhad štandardnej odchýlky výroby (po určení prirodzeného logaritmu 
nameraných hodnôt), 
 
 n = veľkosť vzorky. 
 4. V prípade každej vzorky sa vypočíta súčet štandardných odchýlok od limitu podľa tohto 
vzorca:  
  5. Potom platí, že:  
– ak je štatistický výsledok skúšky vyšší ako prah pre kladné rozhodnutie, ktorý je 
uvedený vzhľadom na veľkosť vzorky v tabuľke 3, vydá sa v súvislosti so znečisťujúcou látkou kladné rozhodnutie, 
 
– ak je štatistický výsledok skúšky nižší ako prah pre zamietavé rozhodnutie, ktorý je 
uvedený vzhľadom na veľkosť vzorky v tabuľke 3, vydá sa v súvislosti so znečisťujúcou látkou zamietavé rozhodnutie, 
 ) x (Ls1n
1 ii ∑
=−L 375/36 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
– v inom prípade sa skúša ďalší motor podľa bodu 8.3.1 tohto predpisu a postup 
výpočtu sa použije na vzorku zväčšenú o jednu jednotku. 
 
Tabuľka 3 : Limitné hodnoty pre kladné a zamietavé rozhodnutie pre plán odberu vzoriek podľa 
doplnku 1 
 
Minimálna veľkosť vzorky:  3  
 
 
Kumulatívny počet 
skúšaných 
motorov 
(veľkosť vzorky) Prah pre kladné 
rozhodnutie 
(An) 
 Prah pre zamietavé 
rozhodnutie 
(Bn) 
 
3 3,327 -4,724 
4 3,261 -4,790 
5 3,195 -4,856 
6 3,129 -4,922 
7 3,063 -4,988 
8 2,997 -5,054 
9 2,931 -5,120 
10 2,865 -5,185 
11 2,799 -5,251 
12 2,733 -5,317 
13 2,667 -5,383 
14 2,601 -5,449 
15 2,535 -5,515 
16 2,469 -5,581 
17 2,403 -5,647 
18 2,337 -5,713 
19 2,271 -5,779 
20 2,205 -5,845 
21 2,139 -5,911 
22 2,073 -5,977 
23 2,007 -6,043 
24 1,941 -6,109 
25 1,875 -6,175 
26 1,809 -6,241 
27 1,743 -6,307 
28 1,677 -6,373 
29 1,611 -6,439 
30 1,545 -6,505 
31 1,479 -6,571 
32 -2,112 -2,112 
 
__________ 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/37
Doplnok 2  
 
POSTUP OVEROVANIA ZHODY VÝROBY V PRÍPADE, ŽE ŠTANDARDNÁ ODCHÝLKA 
UDANÁ VÝROBCOM JE NEVYHOVUJÚCA ALEBO TAKÁ ODCHÝLKA NIE JE 
K DISPOZÍCII 
 
1. V tomto doplnku je opísaný postup, ktorý sa má použiť na overenie zhody výroby 
vzhľadom na emisiu znečisťujúcich látok v prípade, že štandardná odchýlka udaná 
výrobcom je nevyhovujúca alebo taká odchýlka nie je k dispozícii. 
 2. Pri vzorke s veľkosťou najmenej 3 motory je postup odberu vzoriek stanovený tak, aby 
pravdepodobnosť, že séria so 40 % vadných motorov skúške vyhovie, bola 0,95 (riziko výrobcu = 5 %), zatiaľčo pravdepodobnosť, že séria so 65 % vadných motorov bude prijatá, bola 0,10 (riziko zákazníka = 10 %).  
 3. Predpokladá sa, že namerané znečisťujúce látky uvedené v bode 5.2.1. tohto predpisu 
sú logaritmicky normálne rozložené a mali by sa najprv transformovať pomocou ich prirodzených logaritmov. 
 Písmeno m
0 znamená minimálnu a písmeno m maximálnu veľkosť vzorky (m 0 = 3 a m 
= 32) a písmeno n znamená počet jednotiek vo vzorke. 
 4. Ak x
1, x 2,..., x i sú prirodzené logaritmy hodnôt nameraných v sérii a L je prirodzený 
logaritmus limitnej hodnoty pre znečisťujúcu látku, potom platí: 
 
d i = x i – L 
 a  
 
 
5. V tabuľke 4 sú uvedené prahy pre kladné (A
n) a zamietavé (B n) rozhodnutie vzhľadom 
na príslušnú veľkosť vzorky.  Štatistický výsledok skúšky je pomer 
nnVda na jeho 
základe sa rozhodne o schválení alebo zamietnutí série takto: 
 
 Pre m 0 ≤ n ≤ m: 
  – séria sa schvaľuje, ak    – séria sa zamieta, ak  
n n n A /V d ≤
n n n B /V d ≥∑
==n
1 ii n dn1d
2
nn
1 ii2
n ) d (dn1V − =∑
=L 375/38 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
 – je potrebné vykonať ďalšie meranie, ak    6. Poznámky:   Tieto rekurzívne vzorce sú vhodné na výpočet postupných hodnôt štatistiky skúšok:  
 
 
      
            
 n n n n B /V d A ≥ ≤
n 1 n n dn1dn11 d + ⎟⎠⎞⎜⎝⎛− =−
( )2
n n 2
1 n2
n1 nd dVn11 V−−+ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛− =−27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/39
Tabuľka 4 : Limitné hodnoty pre kladné a zamietavé rozhodnutie pre plán odberu vzoriek podľa 
doplnku 2 
 
Minimálna veľkosť vzorky:  3 
 
Kumulatívny počet 
skúšaných 
motorov 
(veľkosť vzorky) Prah pre kladné 
rozhodnutie 
(A n) Prah pre zamietavé 
rozhodnutie 
(B n) 
3 -0,80381 16,64743 
4 -0,76339 7,68627 
5 -0,72982 4,67136 
6 -0,69962 3,25573 
7 -0,67129 2,45431 
8 -0,64406 1,94369 
9 -0,61750 1,59105 
10 -0,59135 1,33295 
11 -0,56542 1,13566 
12 -0,53960 0,97970 
13 -0,51379 0,85307 
14 -0,48791 0,74801 
15 -0,46191 0,65928 
16 -0,43573 0,58321 
17 -0,40933 0,51718 
18 -0,38266 0,45922 
19 -0,35570 0,40788 
20 -0,32840 0,36203 
21 -0,30072 0,32078 
22 -0,27263 0,28343 
23 -0,24410 0,24943 
24 -0,21509 0,21831 
25 -0,18557 0,18970 
26 -0,15550 0,16328 
27 -0,12483 0,13880 
28 -0,09354 0,11603 
29 -0,06159 0,09480 
30 -0,02892 0,07493 
31 -0,00449 0,05629 
32 0,03876 0,03876 
 
__________ L 375/40 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Doplnok 3  
 
POSTUP OVEROVANIA ZHODY VÝROBY NA ŽIADOSŤ VÝROBCU 
 
1. V tomto doplnku je opísaný postup, ktorý sa má použiť na overenie zhody výroby 
vzhľadom na emisie znečisťujúcich látok, ktoré sa vykonáva na žiadosť výrobcu. 
 2. Pri vzorke s veľkosťou najmenej 3 motory je postup odberu vzoriek stanovený tak, aby 
pravdepodobnosť, že séria so 40 % vadných motorov skúške vyhovie, bola 0,95 (riziko výrobcu = 5 %), zatiaľčo pravdepodobnosť, že séria so 65 % vadných motorov bude prijatá, bola 0,10 (riziko zákazníka = 10 %). 
 3. V prípade každej znečisťujúcej látky uvedenej v bode 5.2.1. tohto predpisu sa použije 
tento postup (pozri obrázok 2): 
  Ak je:   L = limitná hodnota pre znečisťujúcu látku,   x
i = nameraná hodnota pre i-tý motor vzorky, 
  n = veľkosť vzorky.  4. Pre vzorku sa vypočíta štatistický výsledok skúšky, ktorý kvantifikuje počet 
nevyhovujúcich motorov t.j. x
i ≥ L: 
 5. Potom platí, že:  
– ak je štatistický výsledok skúšky nižší ako prah pre kladné rozhodnutie, ktorý je 
uvedený vzhľadom na veľkosť vzorky v tabuľke 5, alebo sa takémuto prahu rovná, vydá sa v súvislosti so znečisťujúcou látkou kladné rozhodnutie; 
 
– ak je štatistický výsledok skúšky vyšší ako prah pre zamietavé rozhodnutie, ktorý je 
uvedený vzhľadom na veľkosť vzorky v tabuľke 5, alebo sa takémuto prahu rovná, vydá sa v súvislosti so znečisťujúcou látkou zamietavé rozhodnutie; 
 
– v inom prípade sa skúša ďalší motor podľa bodu 8.3.1 tohto predpisu a postup 
výpočtu sa použije pre vzorku zväčšenú o jednu jednotku. 
  Prahy pre kladné a záporné rozhodnutie v tabuľke 5 sa vypočítajú podľa Medzinárodnej 
normy ISO 8422:1991. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/41
Tabuľka 5 : Limitné hodnoty pre kladné a zamietavé rozhodnutie pre plán odberu vzoriek 
podľa doplnku 3 
 
Minimálna veľkosť vzorky: 
 
 
Kumulovaný počet 
skúšaných 
motorov(veľ
kosť vzorky) 
Prah pre kladné 
rozhodnutie  
Prah pre zamietavé 
rozhodnutie 
3 - 3 
4 0 4 
5 0 4 
6 1 5 
7 1 5 
8 2 6 
9 2 6 
10 3 7 
11 3 7 
12 4 8 
13 4 8 
14 5 9 
15 5 9 
16 6 10 
17 6 10 
18 7 11 
19 8 9 
  L 375/42 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Príloha 1  
 
HLAVNÉ CHARAKTERISTIKY (ZÁKLADNÉHO) MOTORA A INFORMÁCIE 
TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SKÚŠKY(1) 
 
1. OPIS MOTORA  
 
1.1.  Výrobca: ................................................................................................................. ...... 
1.2.  Výrobné číslo motora: .................................................................................................. 1.3.  Cyklus: štvordobý/dvojdobý
(2) 
1.4.  Počet a usporiadanie valcov:. ....................................................................................... 1.4.1.  Vŕtanie: .............................................................................................................. ....mm 
1.4.2.  Zdvih: ................................................................................................................. ....mm 
1.4.3.  Poradie zapaľovania: ................................................................................................... . 
1.5.  Zdvihový objem motora: .......................................................................................cm³ 1.6.  Kompresný pomer objemový
(3): ................................................................................... 
1.7.  Výkres(y) spaľovacej komory a dna piestu: ................................................................ 1.8.  Minimálny prierez sacích a výfukových kanálov:. ................................................cm² 1.9.  Voľnobežné otáčky: ........................................................................................... min
-1 
1.10.  Maximálny čistý výkon: ........kW pri ................................................................. min-1 
1.11.  Maximálne prípustné otáčky motora:.................................................................. min-1 
1.12.  Maximálny čistý krútiaci moment: ........Nm pri ................................................ min-1 
1.13.   Systém spaľovania: vznetový/zážihový(2) 
1.14.   Palivo: nafta//LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/etanol (1) 
1.15.   Systém chladenia 
1.15.1.  Chladenie kvapalinou 1.15.1.1. Druh kvapaliny: ..................................................................................................... ...... 
1.15.1.2. Obehové čerpadlo(á): áno/nie
(2) 
1.15.1.3. Charakteristiky alebo značka(-y) a typ(-y)(ak sú dané):............................................... 1.15.1.4. Prevodový(-é) pomer(-y)pohonu (ak je daný): ............................................................ 1.15.2.  Chladenie vzduchom 1.15.2.1. Ventilátor: áno/nie
(2) 
1.15.2.2. Charakteristiky alebo značka(-y) a typ(-y)(ak sú dané):............................................... 1.15.2.3. Prevodový(-é) pomer(-y)pohonu (ak je daný):............................................................. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/43
1.16.  Prípustná teplota podľa výrobcu  
1.16.1.  Chladenie kvapalinou: maximálna teplota na výstupe:............................................ K 
1.16.2.  Chladenie vzduchom: ............   referenčný bod: ......................  
 Maximálna teplota v referenčnom bode: ................................................................. K 1.16.3. Prípadne maximálna výstupná teplota vzduchu na vstupe do medzichladiča: 
................................................................................................................................ ...K 
1.16.4. Maximálna teplota výfukových plynov v mieste, v ktorom výfuková(-é) trubica(-e)  susedí(-ia) s vonkajšou prírubou(-ami) sacieho(-ích) potrubia(-í) alebo   turbodúchadla (-diel): ............................................................................................... K 1.16.5.  Teplota paliva: minimálna: ............................. K, maximálna: .......................... K   pri dieselových motoroch na vstupe vstrekovacieho čerpadla, pri motoroch 
poháňaných plynom na koncovom stupni regulátora tlaku 
1.16.6.  Tlak paliva: minimálny: ........................... kPa, maximálny: ............................ kPa   na koncovom stupni regulátora tlaku len pri motoroch poháňaných NG 1.16.7.  Teplota maziva: minimálna: ............................. K, maximálna: .......................... K 1.17  Preplňovanie:  áno/nie
(2) 
1.17.1.  Značka: ............................................................................................................... .......... 
1.17.2.  Typ:.................................................................................................................. ............. 
1.17.3.  Opis systému (napr. maximálny plniaci tlak, prípadne vypúšťací ventil):  .............................................................................................................................. ........ 
1.17.4.  Medzichladič: áno/nie
(2) 
1.18.   Systém nasávania: 
  Maximálne prípustný sací podtlak pri menovitých otáčkach motora a pri 100 % 
zaťažení podľa opisu v predpise č. 24 a za prevádzkových podmienok uvedených 
v predpise č. 24 
  ............................................................................................................................. .. kPa 
1.19.   Výfukový systém: 
  Maximálne prípustný výfukový protitlak pri menovitých otáčkach motora a pri 100 
% zaťažení podľa opisu v predpise č. 24 a za prevádzkových podmienok uvedených v predpise č. 24 
 kPa 
  Objem výfukového systému: ................................................................................ dm³  L 375/44 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
2.  OPATRENIA PROTI ZNEČISŤOVANIU OVZDUŠIA 
 2.1. Zariadenie na recirkuláciu plynov z kľukovej skrine (opis a výkresy): ....................... 
................................................................... 
2.2.  Prídavné zariadenia proti znečisťovaniu (pokiaľ existujú a nie sú uvedené v inom 
bode): 
2.2.1.  Katalyzátor: áno/nie
(2) 
2.2.1.1. Značka(-y): ........................................................................................................... ........ 
2.2.1.2. Typ(-y):.............................................................................................................. ........... 
2.2.1.3. Počet katalyzátorov a ich konštrukčných prvkov:..................... 2.2.1.4. Rozmery, tvar a objem katalyzátora(-ov):.................................................................... 2.2.1.5. Druh katalytickej činnosti: ...........................................................................................  
2.2.1.6. Celková náplň drahých kovov: .................................................................................... 2.2.1.7. Relatívna koncentrácia: .............................................................................................. . 
2.2.1.8. Nosič (štruktúra a materiál):.........................................................................................  
2.2.1.9. Hustota komôrok:...................................................................................................... ... 
2.2.1.10. Druh puzdra katalyzátora(-ov): .................................................................................... 2.2.1.11. Umiestnenie katalyzátora(-ov) (miesto a referenčná vzdialenosť vo výfukovom 
potrubí): ..................................................................................................................... .. 
  ............................................................................................................................. ......... 
2.2.2.  Kyslíkový snímač: áno/nie
(2) 
2.2.2.1. Značka(-y): ........................................................................................................... ........ 
2.2.2.2. Typ:.................................................................................................................. ............. 
2.2.2.3. Umiestnenie:.......................................................................................................... ....... 
2.2.3.  Vstrekovanie vzduchu: áno/nie(2) 
2.2.3.1. Druh (pulzačný vzduch, vzduchové čerpadlo atď.): .................................................... 2.2.4.  Recirkulácia výfukových plynov: áno/nie
(2) 
2.2.4.1. Vlastnosti (prietok, atď.): ........................................................................................... .. 
2.2.5.  Zachytávač častíc: áno/nie(2) 
2.2.5.1. Rozmery, tvar a objem zachytávača častíc:.................................................................. 2.2.5.2. Typ a konštrukcia zachytávača častíc:.......................................................................... 2.2.5.3. Umiestnenie (referenčná vzdialenosť vo výfukovom potrubí):.................................... 2.2.5.4. Metóda alebo systém regenerácie, opis a/alebo výkres:............................................... 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/45
2.2.6 . Iné systémy: áno/nie(2) 
2.2.6.1. Opis a činnosť: ....................................................................................................... ...... 
 
3.  PALIVOVÝ SYSTÉM  3.1.  Dieselové motory 
3.1.1.  Palivové čerpadlo  Tlak
(3): ..........kPa alebo charakteristický diagram(2): ................................................... 
3.1.2.  Systém vstrekovania 3.1.2.1. Čerpadlo 3.1.2.1.1.  Značka(-y): ........................................................................................................ ........... 
3.1.2.1.2. Typ(-y):............................................................................................................ ............. 
3.1.2.1.3. Vstrekované množstvo paliva: .......... mm
3(3) na zdvih pri otáčkach motora: ....... min-
1 pri plnom vstreku alebo charakteristický diagram(2)(3): ................... 
  ............................................................................................................................. ......... 
 Uviesť použitú metódu: na motore/na skúšobnom zariadení čerpadla(2) 
 Ak je dodaný regulátor plniaceho tlaku, uviesť charakteristiky dodávky paliva a 
plniaceho tlaku vo vzťahu k otáčkam motora.  
3.1.2.1.4. Predvstrek: 3.1.2.1.4.1. Krivka predvstreku 
(3):.................................................................................................. 
3.1.2.1.4.2. Statické časovanie vstreku(3): ....................................................................................... 
3.1.2.2. Vstrekovacie potrubie 3.1.2.2.1. Dĺžka: .............................................................................................................. .......mm 
3.1.2.2.2. Vnútorný priemer: ..................................................................................................m m 
3.1.2.3. Vstrekovač(-e) 3.1.2.3.1. Značka(-y): ......................................................................................................... .......... 
3.1.2.3.2. Typ(-y):............................................................................................................ ............. 
3.1.2.3.3. Otvárací tlak: ...................................................................................................... .kPa
(3) 
  alebo charakteristický diagram(2) (3):............................................................................. L 375/46 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
3.1.2.4. Regulátor 
3.1.2.4.1. Značka(-y): ......................................................................................................... .......... 
3.1.2.4.2. Typ(-y):............................................................................................................ ............. 
3.1.2.4.3. Medzné otáčky pri plnom zaťažení: ................................................................... min-1 
3.1.2.4.4. Maximálne otáčky bez zaťaženia: ...................................................................... min-1 
3.1.2.4.5. Voľnobežné otáčky: ........................................................................................... min-1 
3.1.3. Systém studeného štartu: 3.1.3.1. Značka(-y): .......................................................................................................... ........ 
3.1.3.2. Typ(-y):.............................................................................................................. ........... 
3.1.3.3. Opis: ................................................................................................................. ............ 
3.1.3.4. Pomocné štartovacie zariadenie: .................................................................................. 3.1.3.4.1. Značka: ............................................................................................................. ............ 
3.1.3.4.2. Typ:................................................................................................................ ............... 
3.2. Motory poháňané plynom
(6) 
3.2.1.  Palivo: zemný plyn/LPG(2) 
3.2.2. Regulátor(-y) tlaku alebo odparovač/regulátor tlaku(3) 
3.2.2.1. Značka(-y): ........................................................................................................... ........ 
3.2.2.2. Typ(-y):.............................................................................................................. ........... 
3.2.2.3. Počet stupňov znižovania tlaku:................................................................................... 3.2.2.4. Tlak v koncovom stupni: min. ............... kPa, max. ................ kPa 3.2.2.5. Počet hlavných nastavovacích bodov: ......................................................................... 3.2.2.6. Počet nastavovacích bodov voľnobehu: ...................................................................... 3.2.2.7. Číslo homologizácie podľa predpisu č.: ...................................................................... 3.2.3. Systém dodávky paliva: zmiešavacia jednotka/vstrekovanie plynu/ vstrekovanie 
kvapaliny/priame vstrekovanie
(2) 
3.2.3.1. Intenzita regulácie zmesi: ........................................................................................... . 
3.2.3.2. Opis systému a/alebo diagram a výkresy: .................................................................... 3.2.3.3. Číslo homologizácie podľa predpisu:........................................................................... 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/47
3.2.4. Zmiešavacia jednotka 
3.2.4.1. Počet: ............................................................................................................... ............ 
3.2.4.2. Značka(-y): ........................................................................................................... ........ 
3.2.4.3. Typ(-y):.............................................................................................................. ........... 
3.2.4.4. Umiestnenie:.......................................................................................................... ....... 
3.2.4.5. Možnosti nastavenia:.................................................................................................. .. 
3.2.4.6. Číslo homologizácie podľa predpisu č.:....................................................................... 3.2.5. Vstrekovanie do sacieho potrubia 3.2.5.1. Vstrekovanie: jednobodové/viacbodové 
(2) 
3.2.5.2. Vstrekovanie: nepretržité / súčasné /  
postupné(2) 
3.2.5.3. Vstrekovacie zariadenie 3.2.5.3.1. Značka(-y): ........................................................................................................ .......... 
3.2.5.3.2. Typ(-y): ........................................................................................................... ............. 
3.2.5.3.3. Možnosti nastavenia:................................................................................................ .... 
3.2.5.3.4. Číslo homologizácie podľa predpisu 
č.:........................................................................................... 
3.2.5.4. Napájacie čerpadlo (pokiaľ je): .................................................................................... 3.2.5.4.1. Značka(-y): ........................................................................................................ .......... 
3.2.5.4.2. Typ(-y): ........................................................................................................... ............. 
3.2.5.4.3. Číslo homologizácie podľa predpisu 
č.:........................................................................... 
3.2.5.5. Vstrekovač(-e): ...................................................................................................... ...... 
3.2.5.5.1. Značka(-y): ........................................................................................................ .......... 
3.2.5.5.2. Typ(-y):............................................................................................................ ............. 
3.2.5.5.3. Číslo homologizácie podľa predpisu 
č.:........................................................................... 
3.2.6.  Priame vstrekovanie 3.2.6.1. Vstrekovacie čerpadlo/regulátor tlaku
(2) 
3.2.6.1.1. Značka(-y): ......................................................................................................... .......... L 375/48 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
3.2.6.1.2. Typ(-y):............................................................................................................ ............. 
3.2.6.1.3. Časovanie vstreku: ................................................................................................. ..... 
3.2.6.1.4. Číslo homologizácie podľa predpisu 
č.:.......................................................................... 
3.2.6.2. Vstrekovač(-e) 
3.2.6.2.1. Značka(-y): ........................................................................................................ .......... 
3.2.6.2.2. Typ(-y): ........................................................................................................... ............. 
3.2.6.2.3. Otvárací tlak alebo charakteristický diagram(3): .......................................................... 
3.2.6.2.4. Číslo homologizácie podľa predpisu 
č.:.......................................................................... 
3.2.7. Elektronická riadiaca jednotka (ECU) 3.2.7.1. Značka(-y): .......................................................................................................... ........ 
3.2.7.2. Typ(-y): ............................................................................................................. ........... 
3.2.7.3. Možnosti nastavenia:.................................................................................................. .. 
3.2.8. Špecifické vybavenie pre palivo NG 3.2.8.1. Variant 1 (len v prípade homologizácie motorov pre niekoľko špecifických zložení 
paliva) 
3.2.8.1.1. Zloženie paliva:    
metán (CH
4): základ....% mól min......% mól  max.......% mól 
etán (C 2H 6): základ....% mól min......% mól  max.......% mól 
propán (C 3H 8): základ....% mól min......% mól  max.......% mól 
bután (C 4H 10): základ....% mól min......% mól  max.......% mól 
C5/C5+: základ....% mól min......% mól  max.......% mól kyslík (O
2):  základ....% mól min......% mól  max.......% mól 
inertný plyn (N 2, He, 
atď.): základ....% mól min......% mól  max.......% mól 
 3.2.8.1.2. Vstrekovač(-e) 3.2.8.1.2.1. Značka(-y):  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/49
3.2.8.1.2.2. Typ(-y):  
3.2.8.1.3. Iné (ak to prichádza do úvahy) 3.2.8.2. Variant 2 (len v prípade homologizácie pre niekoľko špecifických zložení paliva)  4. ČASOVANIE VENTILOV  4.1. Maximálny zdvih ventilov a uhly otvárania a zatvárania vzhľadom na úvratia alebo 
ekvivalentné údaje:.................................................................................... 
4.2. Referenčné a/alebo nastavovacie rozpätia
(2) : ................................... 
 5. ZAPAĽOVANIE (LEN ZÁŽIHOVÉ MOTORY)  5.1. Druh zapaľovania: 
spoločná cievka a sviečky/jednotlivá cievka a sviečky/cievka na sviečke/iné 
(špecifikovať)
(2) 
5.2. Zapaľovacia riadiaca jednotka 
5.2.1. Značka(-y): .............................................................. 5.2.2. Typ(-y): .............................................................. 5.3. Krivka predstihu zážihu/graf predstihu
(2) (3): ..................................................................... 
5.4. Časovanie zážihu (3): ..... stupňov pred TDC (horná úvrať) pri otáčkach ...... min-1 a pri 
sacom podtlaku .............. kPa 
5.5. Zapaľovacie sviečky 
5.5.1. Značka(-y): .............................................................. 5.5.2. Typ(-y): .............................................................. 5.5.3. Medzera medzi kontaktmi: ........................................................mm 5.6. Zapaľovacia(-e) cievka(-y) 
5.6.1. Značka(-y): .............................................................. 5.6.2. Typ(-y): ..............................................................  L 375/50 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
6. PRÍSLUŠENSTVO POHÁŇANÉ MOTOROM 
   Motor sa predloží na skúšanie so všetkými pomocnými zariadeniami potrebnými na jeho 
činnosť (ventilátor, vodné čerpadlo atď.) špecifikovanými v predpise č. 24 
a za prevádzkových podmienok uvedených v predpise č. 24.  
  
6.1. Pomocné zariadenia namontované na účely skúšky 
   Ak je nemožné alebo neúčelné namontovať pomocné zariadenia na skúšobné zariadenie, 
určí sa výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami a tento sa odpočíta od výkonu motora 
nameraného v celom operačnom rozsahu skúšobného(-ých) cyklu(-ov). 
 
6.2. Pomocné zariadenia odstránené na účely skúšky 
   Pomocné zariadenia potrebné len na prevádzku vozidla (napr. vzduchový kompresor, 
klimatizačný systém, atď.) sa na účely skúšky musia odstrániť.  Ak sa pomocné zariadenie 
nedá odstrániť, môže sa určiť výkon absorbovaný pomocným zariadením a pripočítať sa k výkonu motora nameranému v celom operačnom rozsahu skúšobného(-ých) cyklu(-ov). 
 
7. DOPLNKOVÉ
 INFORMÁCIE O PODMIENKACH SKÚŠKY 
 7.1. Použité mazadlo 
7.1.1. Značka: ................................................................. 7.1.2. Typ: .................................................................  (uviesť percento oleja v zmesi, ak je zmiešané mazivo a palivo): ...................... 
..................................................... 
7.2. Príslušenstvo poháňané motorom (pokiaľ prichádza do úvahy) 
 Výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami je potrebné určiť len vtedy,  – ak pomocné zariadenia potrebné na činnosť motora nie sú namontované na motore 
a/alebo 
 – ak pomocné zariadenia potrebné na činnosť motora sú namontované na motore.  7.2.1. Výpočet a identifikačné údaje:. ..................................  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/51
7.2.2. Výkon absorbovaný pri jednotlivých otáčkach motora: 
 
Zariadenie Výkon (kW) absorbovaný pri rôznych otáčkach motora 
 Voľno-
bežné 
otáčky Nízke 
otáčky Vysoké 
otáčky Otáčky 
A(7) Otáčky 
B(7) Otáčky 
C(7) Referenčné 
otáčky(8) 
P(a) 
Zariadenia potrebné 
na činnosť motora (odpočíta sa od nameraného výkonu motora); pozri bod 6.1        
P(b) 
Zariadenia, ktoré nie sú potrebné na činnosť motora (pripočíta sa k nameranému výkonu motora); pozri bod 6.2        
 
8. VÝKON MOTORA  8.1. Otáčky motora 
(9) 
  Nízke otáčky (n
lo): ................................................................................... min-1 
 Vysoké otáčky (n hi): .................................................................................... min-1 
  Pre cykly ESC a ELR  Voľnobežné otáčky: ................................................................................... min
-1 
 Otáčky A: ................................................................................................... min-1 
 Otáčky B: ................................................................................................... min-1 
 Otáčky C: ................................................................................................... min-1 
 Pre cyklus ETC  Referenčné otáčky: .................................................................................... min
-1 L 375/52 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
8.2. Výkon motora (meraný podľa ustanovení predpisu č. 24) v kW 
 
   Otáčky motora 
 Voľnobežné 
otáčky: Otáčky A(7)Otáčky B(7)Otáčky C(7) Referenčné 
otáčky(8) 
P(m) 
Výkon meraný na 
skúšobnom zariadení      
P(a) 
Výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami namontova-nými na účely skúšky (bod 6.1) 
- ak sú 
namontované 
- ak nie sú 
namontované   
    
0      
0      
0      
0      
0 
P(b) 
Výkon 
absorbovaný pomocnými zariadeniami, ktoré sa musia na účely skúšky odstrániť (bod 6.2)
- ak sú 
namontované 
- ak nie sú 
namontované  
   
 
0     
 
0     
 
0     
 
0     
 
0 
P(n) 
Čistý výkon 
motora 
= P(m) – P(a) + 
P(b)      
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/53
 
8.3. Nastavenie dynamometra (kW) 
  Nastavenie dynamometra pre skúšky ESC a ELR a pre referenčný cyklus skúšky ETC 
vychádza z čistého výkonu motora P(n) podľa bodu 8.2.  Odporúča sa namontovať 
motor na skúšobné zariadenie v čistom stave.  V tomto prípade sú P(m) a P(n) totožné.  Ak nie je možné alebo účelné prevádzkovať motor v čistom stave, nastavenie dynamometra sa musí upraviť na čistý stav podľa vyššie uvedeného vzorca. 
 
8.3.1. Skúšky ESC a ELR   Nastavenie dynamometra sa vypočíta podľa vzorca uvedeného v bode 1.2 doplnku 1 
prílohy 4. 
 
Percento 
zaťaženia Otáčky motora 
 Voľnobežné 
otáč
ky Otáčky A Otáčky B Otáčky C 
10  --    
25   --    
50   --    
75  --    
100     
 8.3.2. Skúška ETC   Ak sa motor neskúša v čistom stave, musí výrobca motora predložiť korekčný vzorec 
na prepočítanie nameraného výkonu alebo nameranej cyklickej práce podľa bodu 2 
doplnku 2 prílohy 4 na čistý výkon alebo cyklickú prácu pre celú operačný rozsah cyklu a tento vzorec musí schváliť technická služba. 
 L 375/54 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Poznámky : 
 
(1) V prípade nekonvenčných motorov a systémov musí výrobca poskytnúť údaje, ktoré sú 
rovnocenné údajom tu uvádzaným 
(2) Nehodiace sa prečiarknuť. 
(3) Špecifikovať toleranciu. 
(6) V prípade inak usporiadaných systémov predložte ekvivalentné údaje (bod 3.2). 
(7) Skúška ESC. 
(8) Len skúška ETC. 
(9) Špecifikujte toleranciu; musí byť v rozmedzí ± 3 % od hodnôt udaných výrobcom. 
__________ 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/55
Príloha 1 – Doplnok 1  
 
CHARAKTERISTIKY ČASTÍ VOZIDLA SÚVISIACICH S MOTOROM 
 
 
1. Podtlak v systéme nasávania pri menovitých otáčkach A pri 100 % zaťažení: 
............................................kPa 
 2. Výfukový protitlak pri menovitých otáčkach motora a pri 100 % zaťažení: 
............................................kPa 
 3. Objem výfukového systému: ........................................cm³  4. Výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami potrebnými na činnosť motora 
špecifikovanými v predpise č. 24 a za prevádzkových podmienok uvedených v predpise č. 24 
 
Zariadenie Výkon (kW) absorbovaný pri rôznych otáčkach motora 
 Voľno- Nízke Vysoké Otáčky A(1)Otáčky Otáčky Referenčné 
ot
áč
ky
(2)
P(a) 
Zariadenia potrebné na činnosť motora (odpočíta sa od nameraného výkonu motora); pozri bod 6.1 prílohy 1        
 
(1) Skúška ESC. 
(2) Len skúška ETC. 
__________  L 375/56 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Príloha 1 – Doplnok 2  
 
ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY RADU MOTOROV 
 
 
1. SPOLOČNÉ PARAMETRE  1.1. Cyklus spaľovania: .....................................................  1.2. Chladiace médium: .......................................................  1.3. Počet valcov
(1): ................................................. 
 1.4. Zdvihový objem jednotlivých valcov: .....................................  1.5. Spôsob nasávania vzduchu: .............................................  1.6. Typ/konštrukcia spaľovacej komory .......................................  1.7. Ventil a kanáliky – umiestnenie, rozmery a počet: ...................  ....................................................................... 1.8. Palivový systém: ..........................................................  1.9. Systém zapaľovania (motory na plyn) ........................................  1.10. Rôzne charakteristiky:   - systém chladenia plniaceho vzduchu 
(1): ........................................... 
 - recirkulácia výfukových plynov (1): ....................................... 
 - vstrekovanie vody/emulzia vody (1): ........................................ 
 - vstrekovanie vzduchu (1): ..................................................................................... 
 1.11. Systém dodatočnej úpravy výfukových plynov 
(1): 
..................................................................... 
  Dôkaz o totožnom (alebo v prípade základného motora o najnižšom) pomere:  kapacita systému/dodávka paliva na zdvih podľa čísla(-iel) diagramu: ............................... 
.................................................. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/57
2. ZOZNAM RADU MOTOROV 
 2.1. Názov radu dieselových motorov: .......................................  2.1.1. Špecifikácia motorov v rámci tohto radu:      
     Základný motor
Typ motora      
Počet valcov      
Menovité otáčky (min-1)      
Dodávka paliva na zdvih 
(mm3)      
Menovitý čistý výkon (kW)      
Otáčky pri maximálnom 
krútiacom momente (min
-1)      
Dodávka paliva na zdvih 
(mm3)      
Maximálny krútiaci moment 
(Nm)      
Nízke voľnobežné otáčky 
(min-1)      
Zdvihový objem valca (v % 
základného motora)     100 
 L 375/58 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
2.2. Názov radu plynových motorov ........................................... 
 2.2.1 Špecifikácia motorov v rámci tohto radu:  
     Základný motor
Typ motora       
Počet valcov      
Menovité otáčky (min-1)      
Dodávka paliva na zdvih (mm
3)      
Menovitý čistý výkon (kW)      
Otáčky pri maximálnom krútiacom momente (min
-1)      
Dodávka paliva na zdvih (mm
3)      
Maximálny krútiaci moment (Nm)      
Nízke voľnobežné otáčky (min
-1)      
Zdvihový objem valca (v % základného motora)     100 
Časovanie zážihu      
Prietok recirkulácie výfukových plynov      
Vzduchové čerpadlo áno/nie      
Skutočný prietok vzduchového čerpadla       
 
(1) Ak je to bezpredmetné, uveďte „neuplatňuje sa“. 
 
__________ 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/59
Príloha 1 – Doplnok 3  
 
ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY TYPU MOTORA V RÁMCI RADU MOTOROV (1) 
 
1. O PIS MOTORA  
 
1.1. Výrobca: ................................................... 1.2. Výrobné číslo motora: ..................................... 1.3. Cyklus: štvordobý/dvojdobý
(2) 
1.4. Počet a usporiadanie valcov:. ............................ 1.4.1. Vŕtanie: .........................................................mm 1.4.2. Zdvih: .......................................................mm 1.4.3. Poradie zapaľovania: ................................................... 1.5. Zdvihový objem motora: .............................................cm³ 1.6. Kompresný pomer objemový
(3): ................................ 
1.7. Výkres(y) spaľovacej komory a dna piestu .............. 
................................................................. 
1.8. Minimálny prierez sacích a výfukových kanálov:. 
..............................................................cm² 
1.9. Voľnobežné otáčky: ...............................................min-1 
1.10. Maximálny čistý výkon: ..................kW pri ..................min-1 
1.11. Maximálne prípustné otáčky motora: .............................min-1 
1.12. Maximálny čistý krútiaci moment: .................Nm pri ..................min-1 
1.13.  Systém spaľovania: vznetový/zážihový(2) 
1.14. Palivo: nafta//LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/etanol (1) 
1.15. Systém chladenia 1.15.1. Chladenie kvapalinou 1.15.1.1. Druh kvapaliny: ............................................... 1.15.1.2. Obehové čerpadlo(-á): áno/nie
(2) 
1.15.1.3. Charakteristiky alebo značka(-y) a typ(-y)(ak sú dané): .........  ................................................................. 1.15.1.4. Prevodový(-é) pomer(-y)pohonu (ak je daný): ................................. L 375/60 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
1.15.2. Chladenie vzduchom 
1.15.2.1. Ventilátor: áno/nie(2) 
1.15.2.2. Charakteristiky alebo značka(-y) a typ(-y)(ak sú dané): .........  ................................................................. 1.15.2.3. Prevodový(-é) pomer(-y) pohonu (ak je daný): ................................. 1.16.  Prípustná teplota podľa výrobcu 
1.16.1. Chladenie kvapalinou: maximálna teplota na výstupe: .................K 1.16.2. Chladenie vzduchom: referenčný bod: ...............................  Maximálna teplota v referenčnom bode: ....................K 1.16.3. Prípadne maximálna výstupná teplota vzduchu na vstupe do medzichladiča: 
...................................K 
1.16.4. Maximálna teplota výfukových plynov v mieste, v ktorom výfukové potrubie(-ia) 
susedí(-a) s vonkajšou prírubou(-ami) výfukového(-ých) potrubia(-í) alebo 
turbodúchadla (-diel):  ...............................................K 
1.16.5. Teplota paliva:  minimálna: ............................. K, maximálna: ............................ K 
 v prípade dieselových motorov na vstupe vstrekovacieho čerpadla, v prípade 
motorov poháňaných plynom na koncovom stupni regulátora tlaku 
1.16.6. 1.16.6 Tlak paliva:  minimálny: ........................... kPa, maximálny: 
............................ kPa 
 na koncovom stupni regulátora tlaku, len v prípade motorov poháňaných NG 1.16.7. 1.16.7 Teplota maziva: minimálna:  ............................. K, maximálna: 1.17. Preplňovanie:  áno/nie
(2) 
1.17.1. Značka: ........................................................... 1.17.2. Typ: ........................................................... 1.17.3. Opis systému (napr.: max. preplňovací tlak, prípadný odľahčovací ventil): 
.................................. 
1.17.4. Medzichladič: áno/nie
(2) 
1.18.  Systém nasávania: 
 Maximálne prípustný sací podtlak pri menovitých otáčkach motora a pri 100 % 
zaťažení podľa opisu v predpise č. 24 a za prevádzkových podmienok podľa 
predpisu č. 24: .............................kPa 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/61
1.19.  Výfukový systém: 
 Maximálne prípustný výfukový protitlak pri menovitých otáčkach motora a pri 100 
% zaťažení podľa opisu v predpise č. 24 a za prevádzkových podmienok podľa 
predpisu č. 24: .............................kPa 
 Objem výfukového systému: .......................................cm³ 
 2. OPATRENIA PROTI ZNEČISŤOVANIU OVZDUŠIA  2.1. Zariadenie pre recirkuláciu plynov z kľukovej skrine (popis a výkresy): 
................................................................. 
2.2. Prídavné zariadenia proti znečisťovaniu ovzdušia (pokiaľ existujú a nie sú uvedené 
v inom bode): 
2.2.1. Katalyzátor: áno/nie
(2) 
2.2.1.1. Počet katalyzátorov a ich konštrukčných prvkov:  .................... 2.2.1.2. Rozmery, tvar a objem katalyzátora(-ov): .....  ................................................................. 2.2.1.3. Druh katalytickej činnosti: ....................................... 2.2.1.4. Celková náplň drahých kovov: ................................ 2.2.1.5. Relatívna koncentrácia:  ......................................... 2.2.1.6. Nosič (štruktúra a materiál): ............................. 2.2.1.7. Hustota komôrok: ................................................... 2.2.1.8. Druh puzdra katalyzátora(-ov): .................. 2.2.1.9. Umiestnenie katalyzátora(-ov) (miesto a referenčná vzdialenosť vo výfukovom 
potrubí): .................................. ................................................................. 
2.2.2. Kyslíkový snímač: áno/nie
(2) 
2.2.2.1. Typ: ........................................................... 2.2.3. Vstrekovanie vzduchu: áno/nie
(2) 
2.2.3.1. Druh (pulzačný vzduch, vzduchové čerpadlo atď.): ............................... 2.2.4. Recirkulácia výfukových plynov: áno/nie
(2) 
2.2.4.1. Vlastnosti (prietok, atď.): ............................... L 375/62 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
2.2.5. Zachytávač častíc: áno/nie(2) 
2.2.5.1. Rozmery, tvar a objem zachytávača častíc: ......... 
 ................................................................. 2.2.5.2. Typ a konštrukcia zachytávača častíc: ........................ 2.2.5.3. Umiestnenie (referenčná vzdialenosť vo výfukovom potrubí): .............. 2.2.5.4. Metóda alebo systém regenerácie, popis a/alebo výkres: ...  ................................................................. 2.2.6. Iné systémy: áno/nie
(2) 
2.2.6.1. Opis a činnosť: ...................................... 3. PALIVOVÝ SYSTÉM  3.1. Dieselové motory 
3.1.1. Palivové čerpadlo  Tlak 
(3): ..............kPa alebo charakteristický diagram(2): .... 
 ................................................................. 3.1.2. Systém vstrekovania 3.1.2.1. Čerpadlo 3.1.2.1.1. Značka(-y): ........................................................ 3.1.2.1.2. Typ(-y): ........................................................ 3.1.2.1.3. Vstrekované množstvo paliva: .......... mm
3(3) na zdvih pri otáčkach:.......min-1 pri 
plnom vstreku alebo charakteristický diagram(2)(3): ............. 
 .................................................................  Uviesť použitú metódu:  na motore/na skúšobnom zariadení čerpadla
(2) 
 Ak je dodaný regulátor plniaceho tlaku, uviesť charakteristiky dodávky paliva a 
plniaceho tlaku vo vzťahu k otáčkam motora. 
3.1.2.1.4. Predvstrek: 3.1.2.1.4.1. Krivka predvstreku
(3): ..................................... 
3.1.2.1.4.2. Statické časovanie vstreku(3): ..................................... 
3.1.2.2. Vstrekovacie potrubie 3.1.2.2.1. Dĺžka: .......................................................mm 3.1.2.2.2. Vnútorný priemer: ............................................mm 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/63
3.1.2.3. Vstrekovač(-e) 
3.1.2.3.1. Značka(-y): .......................................................  3.1.2.3.2. Typ(-y): .......................................................  3.1.2.3.3. Otvárací tlak: ........................................kPa
(3) 
 alebo charakteristický diagram(2) (3): ................................. 
3.1.2.4. Regulátor 3.1.2.4.1. Značka(-y): .......................................................  3.1.2.4.2. Typ(-y): ........................................................ 3.1.2.4.3. Medzné otáčky pri plnom zaťažení: ..............min
-1 
3.1.2.4.4. Maximálne otáčky bez zaťaženia: ......................................min-1 
3.1.2.4.5. Voľnobežné otáčky: ...............................................min-1 
3.1.3. Systém studeného štartu 3.1.3.1. Značka(-y): ........................................................ 3.1.3.2. Typ(-y): ........................................................ 3.1.3.3. Opis: .................................................... 3.1.3.4. Pomocné štartovacie zariadenie: ......................................... 3.1.3.4.1. Značka: ........................................................... 3.1.3.4.2. Typ: ........................................................... 3.2. Motory poháňané plynom
 
3.2.1. Palivo: zemný plyn/LPG(2) 
3.2.2. Regulátor(-y) tlaku alebo odparovač/regulátor tlaku(2) 
3.2.2.1. Značka(-y): ........................................................ 3.2.2.2. Typ(-y): ........................................................ 3.2.2.3. Počet stupňov znižovania tlaku: ............................ 3.2.2.4. Tlak v koncovom stupni:  min. .........kPa,   max. ..........kPa 3.2.2.5. Počet hlavných nastavovacích bodov: ............................... 3.2.2.6. Počet nastavovacích bodov voľnobehu: ............................... 3.2.2.7. Číslo homologizácie: ................................................ 3.2.3. Systém dodávky paliva: zmiešavacia jednotka/vstrekovanie plynu/ /vstrekovanie 
kvapaliny/priame vstrekovanie
(2) 
3.2.3.1. Intenzita regulácie zmesi: .................................... 3.2.3.2. Opis systému a/alebo diagram a výkresy: ................. 
................................................................. L 375/64 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
3.2.3.3. Číslo homologizácie: ................................................ 
3.2.4. Zmiešavacia jednotka 3.2.4.1. Počet: ......................................................... 3.2.4.2. Značka(-y): ........................................................ 3.2.4.3. Typ(-y): ........................................................ 3.2.4.4. Umiestnenie: ....................................................... 3.2.4.5. Možnosti nastavenia: ....................................... 3.2.4.6. Číslo homologizácie: ................................................ 3.2.5. Vstrekovanie do sacieho potrubia 3.2.5.1. Vstrekovanie: jednobodové/viacbodové
(2) 
3.2.5.2. Vstrekovanie: nepretržité/súčasné/postupné(2) 
3.2.5.3. Vstrekovacie zariadenie 3.2.5.3.1. Značka(-y): ........................................................ 3.2.5.3.2. Typ(-y): ........................................................ 3.2.5.3.3.  Možnosti nastavenia: ....................................... 3.2.5.3.4. Číslo homologizácie: ................................................ 3.2.5.4. Napájacie čerpadlo (pokiaľ je): .................................... 3.2.5.4.1. Značka(-y): ........................................................ 3.2.5.4.2. Typ(-y): ........................................................ 3.2.5.4.3. Číslo homologizácie: ................................................ 3.2.5.5. Vstrekovač(-e).................................................... 3.2.5.5.1. Značka(-y): ........................................................ 3.2.5.5.2. Typ(-y): ........................................................ 3.2.5.5.3. Číslo homologizácie: ................................................ 3.2.6. Priame vstrekovanie 3.2.6.1. Vstrekovacie čerpadlo/regulátor tlaku
(2) 
3.2.6.1.1. Značka(-y): ........................................................ 3.2.6.1.2. Typ(-y): ........................................................ 3.2.6.1.3. Časovanie vstreku: ............................................... 3.2.6.1.4. Číslo homologizácie: ................................................ 3.2.6.2. Vstrekovač(-e) 3.2.6.2.1. Značka(-y): ........................................................ 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/65
3.2.6.2.2. Typ(-y): ........................................................ 
3.2.6.2.3. Otvárací tlak alebo charakteristický diagram(3): .................. 
................................................................. 
3.2.6.2.4. Číslo homologizácie: ................................................ 3.2.7. Elektronická riadiaca jednotka (ECU) 3.2.7.1. Značka(-y): ........................................................ 3.2.7.2. Typ(-y): ........................................................ 3.2.7.3. Možnosti nastavenia: ....................................... 3.2.8. Špecifické vybavenie pre palivo NG 3.2.8.1. Variant 1 (len v prípade homologizácie motorov pre niekoľko špecifických zložení 
paliva) 
3.2.8.1.1. Zloženie paliva:  
metán (CH
4): základ....% mól min......% mól  max.......% mól 
etán (C 2H 6): základ....% mól min......% mól  max.......% mól 
propán (C 3H 8): základ....% mól min......% mól  max.......% mól 
bután (C 4H 10): základ....% mól min......% mól  max.......% mól 
C5/C5+: základ....% mól min......% mól  max.......% mól kyslík (O
2):  základ....% mól min......% mól  max.......% mól 
inertný plyn (N 2, He, 
atď.): základ....% mól min......% mól  max.......% mól 
3.2.8.1.2. Vstrekovač(-e) 3.2.8.1.2.1. Značka(-y): ........................................................ 3.2.8.1.2.2. Typ(-y): ........................................................ 3.2.8.1.3. Iné (ak to prichádza do úvahy) 3.2.8.2. Variant 2 (len v prípade homologizácie pre niekoľko špecifických zložení paliva)  4. ČASOVANIE VENTILOV  4.1. Maximálny zdvih ventilov a uhly otvárania a zatvárania vzhľadom na úvratia alebo 
ekvivalentné údaje:. .................... ................................................................. L 375/66 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
4.2. Referenčné a/alebo nastavovacie rozpätia(2) : ............................ 
 ................................................................. 
5. ZAPAĽOVANIE (LEN ZÁŽIHOVÉ MOTORY)  5.1. Druh zapaľovania: spoločná cievka a sviečky/jednotlivá cievka a sviečky/cievka na 
sviečke/iné (špecifikovať) 
(2) 
5.2. Zapaľovacia riadiaca jednotka 5.2.1. Značka(-y): ........................................................ 5.2.2. Typ(-y): ........................................................ 5.2. Krivka predstihu zážihu/graf predstihu 
(2) (3): ...................... 
 ................................................................. 5.4. Časovanie zážihu 
(3): …….stupňov pred TDC (horná úvrať) pri otáčkach ...... min-1 
a pri sacom podtlaku .............. kPa 
5.5. Zapaľovacie sviečky 
5.5.1. Značka(-y): ........................................................ 5.5.2. Typ(-y): ........................................................ 5.5.3. Medzera medzi kontaktmi: ........................................................mm 5.6. Zapaľovacia(-e) cievka(-y) 
5.6.1. Značka(-y): ........................................................ 5.6.2. Typ(-y): ........................................................ 
 
           Poznámky:
 
 
(1) Predloží sa pre každý motor radu. 
(2) Nehodiace sa prečiarknuť. 
(3) Špecifikovať tolerancie. 
__________ 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/67
  Príloha 2A  
 
 OZNÁMENIE   (Maximálny formát:  A4 (210 x 297 mm))  
Vydal: Názov orgánu: 
....................... ....................... ....................... 
     o: 2
/  UDELENÍ HOMOLOGIZÁCIE 
  ROZŠÍRENÍ HOMOLOGIZÁCIE   ODMIETNUTÍ HOMOLOGIZÁCIE   ODŇATÍ HOMOLOGIZÁCIE   DEFINITÍVNOM ZASTAVENÍ VÝROBY  typu vznetového motora (C.I), typu motora poháňaného zemným plynom (NG) alebo typu zážihového motora poháňaného LPG 2/
 ako samostatnej technickej jednotky z hľadiska emisií 
znečisťujúcich látok podľa predpisu č. 49.  Homologizácia č..........................................     Rozšírenie č.....................................................  
1. Obchodný názov alebo značka motora: ...........................................................................  
 2. Typ motora:................................................................................................................. .....  
 3. Typ spaľovania:  vznetový/zážihový 2
/ 
 3.1. Typ paliva:............................................................................................................... .........  
 4. Názov a adresa výrobcu: ..................................................................................................   5. Názov a adresa zástupcu výrobcu (pokiaľ je to potrebné):  
............................................................................................................................... ...........  L 375/68 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
6. Maximálny prípustný podtlak v nasávaní: ................................................................. kPa  7. Maximálny prípustný protitlak vo výfuku: ................................................................ kPa  8. Maximálny prípustný výkon absorbovaný príslušenstvom poháňaným motorom:  
Stredný:  .................kW; Menovitý: .......................................................................... kW 
 9. Prípadné obmedzenie používania:....................................................................................   10. Úrovne emisií motora/základného motora 
 
10.1. Skúška ESC (v prípade potreby): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NO
x: ....................g/kWh 
PT........................g/kWh 
 
10.2. Skúška ELR (v prípade potreby): 
 Hodnota opacity dymu: ..........m-1 
 
10.3. Skúška ETC (v prípade potreby): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NMHC: ...............g/kWh CH
4:.....................g/kWh 
NO x: ....................g/kWh 
PT........................g/kWh 
 11. Motor predložený na skúšky dňa: ....................................................................................   27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/69
12. Technická služba poverená vykonávaním homologizačných skúšok: 
 
............................................................................................................................... ...........  
 13. Dátum vydania skúšobného protokolu touto službou: .....................................................   14. Číslo skúšobného protokolu vydaného touto službou:.....................................................   15. Umiestnenie homologizačnej značky na motore:.............................................................   16. Miesto: .................................................................................................................... .........  
 17. Dátum: .................................................................................................................... .........  
 18. Podpis: ................................................................................................................... ..........  
 19. K tomuto oznámeniu sú priložené tieto dokumenty opatrené vyššie uvedeným 
homologizačným číslom: 
 
Riadne vyplnená kópia prílohy 1 k tomuto predpisu spolu s uvedenými výkresmi 
a diagramami. 
                                            
1
/ Rozlišovacie číslo štátu, ktorý udelil/rozšíril/odmietol/odňal homologizáciu 
(pozri ustanovenia o homologizácii v predpise). 
 
2/ Nehodiace sa prečiarknuť. L 375/70 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 Príloha 2B  
 
 OZNÁMENIE   (Maximálny formát:  A4 (210 x 297 mm))  
Vydal: Názov orgánu: 
....................... ....................... ....................... 
     o: 2
/  UDELENÍ HOMOLOGIZÁCIE 
  ROZŠÍRENÍ HOMOLOGIZÁCIE   ODMIETNUTÍ HOMOLOGIZÁCIE   ODŇATÍ HOMOLOGIZÁCIE   DEFINITÍVNOM ZASTAVENÍ VÝROBY  typu vozidla z hľadiska emisií znečisťujúcich látok z motora podľa predpisu č.49  Homologizácia č.............................................     Rozšírenie č...................................................  
1. Obchodný názov alebo značka motora:........................................................................ .......  
 2. Typ vozidla:................................................................................................................ ... ......  
 3. Názov a adresa výrobcu:.............................................................................................. ....... . 
 4. Názov a adresa zástupcu výrobcu (pokiaľ je to potrebné):..................................................  
............................................................................................................................... ..............  
 5. Maximálny prípustný podtlak v nasávaní: ..................................................................... kPa  6. Maximálny prípustný protitlak vo výfuku: ................................................................... kPa  7. Maximálny prípustný výkon absorbovaný príslušenstvom poháňaným motorom: 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/71
 
Stredný:  . . . . . . . . . . kW;  Menovitý:........................................................................... kW 
 
8. Značka a typ motora:........................................................................................................ ....  
 9. Úrovne emisií motora/základného motora 
 
9.1. Skúška ESC (v prípade potreby): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NO
x: ....................g/kWh 
PT........................g/kWh 
 
9.2. Skúška ELR (v prípade potreby): 
Hodnota opacity dymu: ..........m-1 
 
9.3. Skúška ETC (v prípade potreby): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NMHC: ...............g/kWh CH
4:.....................g/kWh 
NO x: ....................g/kWh 
PT........................g/kWh 
 10. Motor predložený na skúšky dňa: ........................................................................................   11. Technická služba poverená vykonávaním homologizačných skúšok:.................................  
............................................................................................................................... ..............  
 12. Dátum vydania skúšobného protokolu touto službou:.........................................................    13. Číslo skúšobného protokolu vydaného touto službou: ........................................................  L 375/72 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
14. Umiestnenie homologizačnej značky na vozidle/motore 2 /: ...............................................  
 15. Miesto:.................................................................................................................... .. ...........  
 16. Dátum:..................................................................................................................... . ...........  
 17. Podpis..................................................................................................................... ..............  
 18. K tomuto oznámeniu sú priložené tieto dokumenty opatrené vyššie uvedeným 
homologizačným číslom: 
 
Riadne vyplnená kópia prílohy 1 k tomuto predpisu spolu s uvedenými výkresmi 
a diagramami. 
 
            
                                        
1
/ Rozlišovacie číslo štátu, ktorý udelil/rozšíril/odmietol/odňal homologizáciu (pozri 
ustanovenia o homologizácii v predpise). 
 
2/ Nehodiace sa prečiarknuť. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/73
Príloha 3  
 
USPORIADANIE HOMOLOGIZAČNÝCH ZNAČIEK 
(Pozri bod 4.6. tohto predpisu) 
 
I. HOMOLOGIZÁCIA „I“ (Riadok A).  (Pozri bod 4.6.3. tohto predpisu)   
Vzor A
 
 Motory na naftu alebo skvapalnený plyn (LPG) homologizované podľa emisných limitov 
v riadku A. 
   
 
 
 
Vzor B  
  Motory na zemný plyn (NG) homologizované podľa emisných limitov v riadku A.  Znak 
pripojený za označením štátu udáva označenie paliva podľa bodu 4.6.3.1. tohto predpisu. 
 
 
    Uvedené homologizačné značky pripevnené na motor/vozidlo udávajú, že motor/vozidlo 
daného typu bolo homologizované v Spojenom kráľovstve (E11) podľa predpisu č. 49 pod homologizačným číslom 042439.  znamená to, že táto homologizácia bola udelená v súlade s požiadavkami podľa predpisu č. 49 v znení série zmien 04 a na základe splnenia príslušných limitov uvedených v bode 5.2.1. tohto predpisu. 
 
 
II. HOMOLOGIZÁCIA „II“ (Riadok B1).  (Pozri bod 4.6.3. tohto predpisu)  a  a  
2  E    11  49 RI - 042439  a  
3  
a   = 8   mm m in  . 
HL  t  a  
3  
a  a  
2  E    11  49 RI - 042439  a  
3  
a   = 8  mm m in  . L 375/74 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Vzor C  
 
 Motory na naftu alebo skvapalnený plyn (LPG) homologizované podľa emisných limitov v 
riadku B1.  
  
 
 
Vzor D  
 
 Motory na zemný plyn (NG) homologizované podľa emisných limitov v riadku B1.   Znak 
pripojený za označením štátu udáva označenie paliva podľa bodu 4.6.3.1. tohto predpisu.  
    Uvedená homologizačná značka pripevnená na motor/vozidlo udáva, že motor/vozidlo daného 
typu bolo homologizované v Spojenom kráľovstve (E11) podľa predpisu č. 49 pod homologizačným číslom 042439.  Znamená to, že táto homologizácia bola udelená v súlade s požiadavkami podľa predpisu č. 49 v znení série zmien 04 a na základe splnenia príslušných limitov uvedených v bode 5.2.1. tohto predpisu. 
 III. HOMOLOGIZÁCIA „III“ (Riadok B2). 
 (Pozri bod 4.6.3. tohto predpisu) 
Vzor E
 
  Motory na naftu alebo skvapalnený plyn (LPG) homologizované podľa emisných limitov 
v riadku B2. 
       a  a  
2  E    11  49 RII - 042439  a  
3  
a   = 8  mm m in  . 
H t a 
3 
a a
2E   11 49 RII - 042439  a
3
a  = 8 mm m i n  . 
 
a  a  
2  E    11  49 RIII - 042439  a  
3  
a   = 8  mm min  . 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/75
Vzor F  
 
 Motory na zemný plyn (NG) homologizované podľa emisných limitov v riadku B2.   Znak pripojený za označením štátu udáva označenie paliva podľa bodu 4.6.3.1. tohto predpisu.  
 
     Uvedená homologizačná značka pripevnená na motor/vozidlo udáva, že motor/vozidlo daného 
typu bolo homologizované v Spojenom kráľovstve (E11) podľa predpisu č. 49 pod homologizačným číslom 042439.  Znamená to, že táto homologizácia bola udelená v súlade s požiadavkami podľa predpisu č. 49 v znení série zmien 04 a na základe splnenia príslušných limitov uvedených v bode 5.2.1. tohto predpisu. 
 IV. IV. HOMOLOGIZÁCIA „IV“ (Riadok C). 
 (Pozri bod 4.6.3. tohto predpisu) 
Vzor G
 
  Motory na naftu alebo skvapalnený plyn (LPG) homologizované podľa emisných limitov 
v riadku C. 
 
  
  L t a 
3 
a a
2E   11 49 RIII - 042439  a
3
a  = 8 mm  m i n  . 
a  a  
2  E    11  49 RIV - 042439  a  
3  
a   = 8  mm m in  . L 375/76 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Vzor H  
 
 Motory na zemný plyn (NG) homologizované podľa emisných limitov v riadku C.   Znak 
pripojený za označením štátu udáva označenie paliva podľa bodu 4.6.3.1. tohto predpisu.  
      Vyššie uvedená homologizačná značka pripevnená na motor/vozidlo udáva že motor/vozidlo 
daného typu bolo homologizované v Spojenom kráľovstve (E11) podľa predpisu č. 49 pod homologizačným číslom 042439.  Znamená to, že táto homologizácia bola udelená v súlade s požiadavkami podľa predpisu č. 49 v znení série zmien 04 a na základe splnenia príslušných limitov uvedených v bode 5.2.1. tohto predpisu. 
 V. MOTOR/VOZIDLO HOMOLOGIZOVANÉ PODĽA JEDNÉHO ALEBO VIACERÝCH 
PREDPISOV. 
 (Pozri bod 4.7. tohto predpisu) 
 
Vzor I
 
 
    
 Vyššie uvedená homologizačná značka pripevnená na motor/vozidlo udáva, že motor/vozidlo 
daného typu bolo homologizované v Spojenom kráľovstve (E11) podľa predpisu č. 49 (úroveň emisií IV) a podľa predpisu č. 24 1
/.  Prvé dve číslice homologizačných čísel udávajú, že v 
čase udelenia homologizácie zahŕňal predpis č. 49 sériu zmien 04 a predpis č. 24 sériu zmien 03. 
 _____________  1
/ Číslo druhého predpisu sa uvádza len ako príklad.  
 
_________ HL  t a 
3 
a a
2E   11 49 RIV - 042439  a
3
a  = 8 mm mi n  . 
 49 IV HL  
24  03 1628  04 2439  a  
2  a  E    11  a  
3  a  
2  
a  
2   a  
3  
a  
3  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/77
Príloha 4  
 
POSTUP SKÚŠKY 
 
1. ÚVOD 
 1.1. V tejto prílohe sú opísané metódy stanovenia emisií plynných znečisťujúcich látok, 
tuhých častíc a dymu zo skúšobných motorov.  Opísané sú tri skúšobné cykly, ktoré sa musia uskutočniť podľa ustanovení bodu 5.2 tohto predpisu: 
 1.1.1. skúška ESC, ktorá sa skladá z 13-tich stálych skúšobných fáz,  1.1.2. skúška ELR, ktorá sa skladá z nestálych zaťažovacích krokov pri rôznych otáčkach, 
ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou skúšobného postupu a vykonávajú sa postupne jeden za druhým, 
 1.1.3. skúška ETC, ktorá sa skladá z nestálych po sekunde sa meniacich skúšobných fáz.   1.2. Skúška sa vykoná s motorom namontovaným na skúšobnom zariadení a pripojeným 
k dynamometru. 
 1.3. Princíp merania
 
  Merané emisie z výfuku motora zahŕňajú plynné zložky (oxid uhoľnatý, celkové 
uhľovodíky v prípade dieselových motorov len v skúške ESC; nemetánové uhľovodíky v prípade dieselových a plynových motorov len v skúške ETC; metán v prípade plynových motorov len v skúške ETC a oxidy dusíka), tuhé častice (v prípade dieselových motorov, plynové motory len v stave C) a dym (v prípade dieselových motorov len v skúške ELR).  Navyše sa často používa oxid uhličitý ako stopový plyn na stanovenie riediaceho pomeru pre systémy riedenia časti prietoku a plného prietoku.  Na základe dobrej technickej praxe sa celkové meranie oxidu uhličitého odporúča ako zvlášť vhodný nástroj odhaľovania problémov merania v priebehu skúšky. 
 1.3.1.  Skúška ESC 
  Počas predpísaného sledu prevádzkových stavov zahrievaného motora sa nepretržite 
merajú vyššie uvedené výfukové emisie tak, že sa odoberajú vzorky neriedených výfukových plynov.  Skúšobný cyklu sa skladá z niekoľkých otáčkových a výkonových fáz, ktoré pokrývajú typický prevádzkový rozsah dieselových motorov.  Počas každej fázy sa stanoví koncentrácia každej plynnej znečisťujúcej látky, prietok výfukových plynov a dodaný výkon a určí sa váha nameraných hodnôt.  Vzorka častíc sa zriedi kondicionovaným okolitým vzduchom.  Počas úplného skúšobného postupu sa odoberie jedna vzorka a zachytí sa na vhodných filtroch.  Množstvo každej emitovanej znečisťujúcej látky v gramoch na kilowathodinu sa vypočíta podľa opisu uvedeného v doplnku 1 k tejto prílohe.  Okrem toho sa meria NO
x v troch bodoch v rámci kontrolnej L 375/78 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
oblasti, ktoré vyberie technická služba 1 /, a namerané hodnoty sa porovnajú s 
hodnotami vypočítanými z tých fáz skúšobného cyklu, ktoré zahŕňajú vybrané skúšobné 
body.  Kontrola NO x zabezpečuje účinnosť emisnej kontroly motora v rámci typického 
prevádzkového rozsahu motora. 
 1.3.2.  Skúška ELR 
   Počas predpísanej skúšky reakcie na zaťaženie sa meria dym zahrievaného motora 
pomocou opacitometra.  Skúška pozostáva zo zaťaženia motora pri konštantnej rýchlosti od 10 % do 100 % zaťaženia pri troch rôznych otáčkach motora.  Technická služba
1 dodatočne vyberie štvrtý stupeň zaťaženia a hodnoty sa porovnajú s hodnotami 
predchádzajúcich zaťažovacích krokov.  Špičková hodnota opacity dymu sa stanoví pomocou priemerovacieho algoritmu podľa doplnku 1 k tejto prílohe.  
 1.3.3.  Skúška ETC 
  Počas predpísaného nestáleho cyklu zahrievaného motora založeného na jazdnom 
programe, ktorý s veľkou podobnosťou zodpovedá cestnej prevádzke vysokovýkonných motorov namontovaných v nákladných automobiloch a autobusoch, sa vyššie uvedené znečisťujúce látky merajú po zriedení celkových výfukových plynov kondicionovaným okolitým vzduchom.  Na základe spätných signálov dynamometra týkajúcich sa krútiaceho momentu a otáčok motora sa výkon musí integrovať vzhľadom na trvanie cyklu, výsledkom čoho je práca vykonaná motorom v priebehu cyklu.  Koncentrácie NO
x a HC sa počas trvania cyklu stanovia integráciou signálov analyzátora.  
Koncentrácie CO, CO 2, a NMHC sa stanovia integráciou signálov analyzátora alebo 
prostredníctvom odberu vzoriek do odberových vakov.  Pokiaľ ide o tuhé častice, proporcionálna vzorka sa zachytí na vhodných filtroch.  Na účely výpočtu hodnôt hmotnosti emisií znečisťujúcich látok sa počas trvania cyklu musí stanoviť prietok zriedených výfukových plynov.  na účely určenia množstva každej znečisťujúcej látky v gramoch na kilowatthodinu podľa doplnku 2 k tejto prílohe sa hodnoty hmotnosti emisií musia stanoviť vo vzťahu k práci motora. 
 2. PODMIENKY SKÚŠKY  2.1. Podmienky skúšky motora
 
 2.1.1. Meria sa absolútna teplota (T
a) vzduchu nasávaného do motora vyjadrená v kelvinoch a 
suchý atmosférický tlak (p s) vyjadrený v kPa a podľa ďalej uvedených ustanovení sa 
určí parameter F: 
 
                     
1 / Skúšobné body sa vyberú schválenou štatistickou metódou náhodného výberu. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/79
 (a) v prípade dieselových motorov: 
   Motory s prirodzeným saním a mechanicky preplňované motory:  
7 , 0
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
 Motor preplňovaný turbokompresorom s chladením alebo bez chladenia nasávaného 
vzduchu: 
 
5 , 1 7 , 0
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
 (b) v prípade plynových motorov:   
6 , 0 2 , 1
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
2.1.2.  Platnosť skúšky 
  Aby sa skúška uznala za platnú, parameter F musí byť taký, aby:  
0,96 ≤ F ≤ 1,06 
 2.2. Motory s chladením plniaceho vzduchu
 
  Musí sa zaznamenať teplota plniaceho vzduchu, ktorá sa pri otáčkach udaného 
maximálneho výkonu a pri plnom zaťažení musí nachádzať v rozmedzí ± 5 K od maximálnej teploty plniaceho vzduchu uvedenej v bode 1.16.3. doplnku 1 prílohy 1.  Teplota chladiaceho média má byť najmenej 293 K (20 °C).  
  Ak sa použije skúšobné zariadenie alebo vonkajšie dúchadlo, teplota plniaceho 
vzduchu sa pri otáčkach udaného maximálneho výkonu a pri plnom zaťažení musí nachádzať v rozmedzí ± 5 K maximálnej teploty plniaceho vzduchu uvedenej v bode 1.16.3. prílohy 1.  Nastavenie chladiča plniaceho vzduchu v záujme dodržania predchádzajúcich podmienok sa použije pre celý skúšobný cyklus. 
 2.3. Sací systém motora
 
  Použije sa sací systém motora, ktorého obmedzenie prívodu vzduchu sa musí 
nachádzať v rozmedzí ± 100 Pa hodnoty horného prevádzkového limitu motora pri otáčkach stanovených pre udaný maximálny výkon a plné zaťaženie.  
 L 375/80 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
2.4. Výfukový systém motora  
 
 Použije sa výfukový systém motora, ktorého protitlak sa musí nachádzať v rozmedzí ± 
1 000 Pa hodnoty horného prevádzkového limitu motora pri otáčkach stanovených pre udaný maximálny výkon a plné zaťaženie a ktorého objem je v rozmedzí ± 40 % hodnoty objemu špecifikovaného výrobcom. Môže sa použiť skúšobné zariadenie za predpokladu, že reprodukuje skutočné prevádzkové podmienky motora. Výfukový systém musí spĺňať požiadavky týkajúce sa odberu vzoriek výfukových plynov stanovené v bode 3.4 doplnku 4 prílohy 4 a bode 2.2.1 EP a 2.3.1 EP doplnku 6 prílohy 4. 
  Ak je motor vybavený zariadením na dodatočnú úpravu výfukových plynov, výfuková 
trubica musí mať rovnaký priemer, ako sa používa v praxi, v mieste vzdialenom o minimálne štyri priemery trubíc proti smeru prúdu od vstupného otvoru začiatku expanzného úseku, v ktorom sa nachádza zariadenie na dodatočnú úpravu. Vzdialenosť od príruby výfukovej trubice alebo výstupného otvoru turbodúchadla po zariadenie na dodatočnú úpravu výfukových plynov musí byť rovnaká ako v konfigurácii vozidla alebo ako vzdialenosť udávaná výrobcom.  Výfukový protitlak alebo odpor musia spĺňať rovnaké kritériá, ako sú uvedené vyššie, a môžu sa nastavovať ventilom.  Nádrž zariadenia na dodatočnú úpravu sa môže počas simulačných skúšok a počas grafickej analýzy motora odstrániť a nahradiť ekvivalentnou nádržou s neaktívnou vložkou katalyzátora. 
 2.5. Systém chladenia
 
  Použije sa chladiaci systém motora s dostatočným objemom na udržiavanie motora 
v normálnych prevádzkových teplotách predpísaných výrobcom.   
 2.6 Mazací olej
 
  Špecifikácie mazacieho oleja použitého na skúšku sa musia zaznamenať a predložiť 
s výsledkami skúšky podľa bodu 7.1 prílohy 1. 
 2.7. Palivo
 
  Použije sa referenčné palivo uvedené v prílohách 5, 6 alebo 7.   Teplotu paliva a bod merania špecifikuje výrobca v rámci limitov uvedených v bode 
1.16.5 prílohy 1.  Teplota paliva nesmie byť nižšia ako 306 K (33 °C).  Ak nie je špecifikovaná, musí mať na vstupe palivového čerpadla hodnotu 311 K ± 5 K (38 °C ± 5 °C). 
  Pokiaľ ide o motory poháňané NG a LPG, musia byť teplota a bod merania v rámci 
limitov uvedených v bode 1.16.5 prílohy 1 alebo v prípadoch, keď motor nie je základným motorom, v bode 1.16.5 doplnku 3 prílohy 1. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/81
2.8. Skúšanie systémov dodatočnej úpravy výfukových plynov  
 
 Ak je motor vybavený systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, musia byť 
emisie namerané v skúšobnom(-ých) cykle(-och) reprezentatívne pre emisie v rámci skutočnej prevádzky.  Ak sa to nedá dosiahnuť v jednom skúšobnom cykle (napr. v prípade filtrov častíc s periodickou regeneráciou), vykoná sa niekoľko cyklov a výsledky sa musia spriemerovať a/alebo sa určí ich váha.  Presný postup dohodne výrobca motora a technická služba na základe najlepšieho technického posúdenia. 
__________ L 375/82 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Príloha 4 - doplnok 1  
 
SKÚŠOBNÉ CYKLY ESC A ELR 
 
1. NASTAVENIE MOTORA A DYNAMOMETRA 
 1.1. Stanovenie otáčok motora A, B a C
 
  Otáčky motora A, B a C musí uviesť výrobca podľa týchto ustanovení:   Vysoké otáčky n
hi sa stanovia výpočtom 70 % udaného maximálneho čistého výkonu 
P(n) podľa bodu 8.2 doplnku 1 prílohy 1.  Najvyššie otáčky motora, pri ktorých sa dosiahne tento výkon na výkonovej krivke, sú otáčky n
hi.  
  Nízke otáčky n
lo sa stanovia výpočtom 50% udaného maximálneho čistého výkonu P(n) 
podľa bodu 8.2 doplnku 1 prílohy 1.  Najnižšie otáčky motora, pri ktorých sa dosiahne tento výkon na výkonovej krivke, sú otáčky n
lo. 
  Otáčky motora A, B a C sa vypočítajú takto:  
Otáčky A = n
lo + 25 % (n hi - n lo ) 
Otáčky B = n lo  + 50 % (n hi - n lo ) 
Otáčky C = n lo + 75 % (n hi - n lo ) 
 
 Otáčky motora A, B a C sa musia overiť jednou z týchto metód:  
(a) V priebehu homologizácie výkonu motora podľa predpisu č. 24 sa na účely 
presného stanovenia n
hi a n lo vykonáva meranie v doplnkových skúšobných 
bodoch.  Maximálny výkon, n hi a n lo sa určia z výkonovej krivky a otáčky 
motora A, B a C sa vypočítajú podľa vyššie uvedených ustanovení. 
 
(b) Motor sa graficky analyzuje po celej krivke plného zaťaženia z maximálnych 
otáčok bez zaťaženia po voľnobežné otáčky, pričom sa použije aspoň 5 bodov merania v intervaloch 1000 otáčok za minútu a body merania v rámci ± 50 otáčok za minútu pri udanom maximálnom výkone.  Maximálny výkon, n
hi a 
n lo sa určia z tejto grafickej analýzy a otáčky motora A, B a C sa vypočítajú 
podľa vyššie uvedených ustanovení.   
  Ak sú namerané otáčky motora A, B a C v rozmedzí ± 3 % hodnoty otáčok motora 
udaných výrobcom, pre emisné skúšky sa použijú tieto udané otáčky motora.  Ak sa v prípade ktorýchkoľvek otáčok motora prekročí táto tolerancia, pre emisné skúšky sa použijú namerané otáčky motora.  
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/83
1.2. Určenie nastavenia dynamometra  
 
 Krivka krútiaceho momentu pri plnom zaťažení sa stanoví experimentálne, aby sa 
mohli vypočítať hodnoty krútiaceho momentu pre špecifikované skúšobné fázy v čistom stave podľa bodu 8.2 doplnku 1 prílohy 1.  Podľa potreby sa berie do úvahy výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami poháňanými motorom.  Nastavenie dynamometra pre každú skúšobnú fázu okrem voľnobehu sa vypočíta pomocou tohto vzorca: 
100L)n(Ps ∗ =  
 ak sa skúša v čistom stave,  
  
 ak sa neskúša v čistom stave,    kde:   s = nastavenie dynamometra, kW   P(n) = čistý výkon motora podľa bodu 8.2 doplnku 1 prílohy 1, kW   L = percento zaťaženia podľa bodu 2.7.1,   P(a) = výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami namontovanými 
podľa bodu 6.1 doplnku 1 prílohy 1 
  P(b) = výkon absorbovaný pomocnými zariadeniami odstránenými 
podľa bodu 6.2 doplnku 1 prílohy 1 
 2. VYKONÁVANIE SKÚŠKY ESC   Na žiadosť výrobcu sa môže pred meracím cyklom vykonať simulačná skúška 
na kondicionovanie motora a výfukového systému. 
 ))b(P)a(P(100L)n(Ps − + ∗ =L 375/84 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
2.1. Príprava odberových filtrov  
 
 Aspoň jednu hodinu pred skúškou sa musí každý filter (pár filtrov) umiestniť do 
uzavretej, ale neutesnenej Petriho misky a na účely stabilizácie umiestniť do vážnej komory.  Na konci stabilizačnej doby sa každý filter (pár filtrov) odváži a zaznamená sa vlastná hmotnosť filtra.  Filter (pár filtrov) sa potom uloží do uzavretej Petriho misky alebo utesneného držiaka filtra, až kým nie je potrebný na účely výkonu skúšky.  Ak sa filter (pár filtrov) nepoužije do ôsmich hodín po svojom odstránení z vážnej komory, musí sa pred použitím znovu kondicionovať a odvážiť. 
 2.2. Inštalácia meracieho zariadenia
 
  Prístrojové vybavenie a sondy na odber vzoriek sa inštalujú podľa požiadaviek.  Pri 
použití plnoprietokového riediaceho systému na riedenie výfukových plynov sa musí k systému pripojiť výfuková trubica. 
 2.3. Spúšťanie riediaceho systému a motora
 
  Riediaci systém a motor sa spúšťajú a zahrievajú dovtedy, kým sa všetky teploty a tlaky 
nestabilizujú pri maximálnom výkone podľa odporúčaní výrobcu a na základe osvedčenej technickej praxe. 
 2.4. Spúšťanie systému odberu vzoriek častíc
 
  Systém odberu vzoriek častíc sa spúšťa a pracuje v režime obtoku.  Úroveň častíc 
pozadia riediaceho vzduchu sa môže stanoviť pri jeho prechode cez filtre častíc.  Ak sa použije filtrovaný riediaci vzduch, môže sa vykonať jedno meranie pred skúškou alebo po skúške.  Ak sa riediaci vzduch nefiltruje, merania sa môžu vykonať na začiatku alebo na konci cyklu a hodnoty sa spriemerujú.  
 2.5. Nastavenie riediaceho pomeru
 
  Riediaci vzduch sa nastaví tak, aby teplota riedených výfukových plynov meraná 
bezprostredne pred hlavným filtrom nepresiahla pri ktorejkoľvek fáze 325 K (52 °C). Riediaci pomer (q) nesmie byť menší ako 4. 
   V prípade systémov, pri ktorých sa riediaci pomer reguluje pomocou merania 
koncentrácie CO
2 alebo NO x, sa musí obsah CO 2 alebo NO x v riediacom vzduchu 
merať na začiatku a konci každej skúšky.  Namerané hodnoty koncentrácií pozadia CO 2 
alebo NO x riediaceho vzduchu pred skúškou a po skúške sa môžu líšiť maximálne o 
100 ppm prípadne o 5 ppm. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/85
2.6. Kontrola analyzátorov  
 
 Emisné analyzátory musia byť nastavené na nulu a merací rozsah sa musí ciachovať.  2.7. Skúšobný cyklus
 
 2.7.1. Pri prevádzke dynamometra na skúšanom motore sa musí dodržať tento 13-fázový 
cyklus: 
  
Číslo fázy Otáčky 
mot
ora Zaťaženie (%) Váhový faktor Trvanie fázy 
1 voľnobeh - 0,15 4 minúty 
2 A 100 0,08 2 minúty 
3 B 50 0,10 2 minúty 
4 B 75 0,10 2 minúty 
5 A 50 0,05 2 minúty 
6 A 75 0,05 2 minúty 
7 A 25 0,05 2 minúty 
8 B 100 0,09 2 minúty 
9 B 25 0,10 2 minúty 
10 C 100 0,08 2 minúty 
11 C 25 0,05 2 minúty 
12 C 75 0,05 2 minúty 
13 C 50 0,05 2 minúty 
  2.7.2.  Postup skúšky 
  Spustí sa skúšobný postup.  Skúška sa vykoná podľa poradia fáz uvedeného v bode 
2.7.1. 
  Motor beží v každej fáze počas predpísanej doby, pričom otáčky motora a zaťaženie sa 
menia v priebehu prvých 20 sekúnd.  Stanovené otáčky sa musia udržiavať v tolerancii ± 50 otáčok za minútu a špecifikovaný krútiaci moment sa musí udržiavať v tolerancii ± 2 % hodnoty maximálneho krútiaceho momentu pri skúšobných otáčkach.  
  Na žiadosť výrobcu sa môže postup skúšky opakovať tak často, ako je to potrebné 
na zachytenie dostatočného množstva častíc na filtri.  Výrobca musí poskytnúť  podrobný opis postupu vyhodnocovania nameraných hodnôt a výpočtu.  Plynné emisie sa stanovujú len v prvom cykle. 
 L 375/86 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
2.7.3.  Odozva analyzátora 
 
 Výstup analyzátorov sa zaznamenáva na páskový zapisovač alebo sa meria 
ekvivalentným systémom zberu dát, pričom počas skúšobného cyklu musí výfukový plyn pretekať cez analyzátory.  
 2.7.4.  Odber vzoriek častíc 
  Na úplný skúšobný cyklus sa použije jeden pár filtrov (hlavný a doplnkový filter, pozri 
doplnok 4 prílohy 4).  Váhové faktory špecifikované v postupe skúšobného cyklu sa zohľadňujú tak, že počas každej jednotlivej fázy cyklu sa odoberie vzorka proporcionálna hmotnostnému prietoku výfukových plynov.  Toto sa môže dosiahnuť nastavením prietoku vzorky, trvania odberu vzoriek a/alebo riediaceho pomeru tak, aby sa splnilo kritérium efektívnych váhových faktorov uvedené v bode 5.6. 
  Odber vzoriek musí v každej fáze trvať aspoň 4 sekundy na 0,01 váhového faktora.  
Odber sa vykoná čo možno najneskôr v každej fáze.  Odber vzoriek častíc sa musí ukončiť najskôr 5 sekúnd pred koncom každej fázy. 
 2.7.5.  Podmienky motora 
  Počas každej fázy sa zaznamenajú otáčky motora a zaťaženie, teplota a podtlak 
nasávaného vzduchu, prietok paliva a prietok vzduchu alebo výfukových plynov, teplota plniaceho vzduchu, teplota paliva a vlhkosť, pričom v priebehu odberu vzoriek častíc, avšak v každom prípade v priebehu poslednej minúty každej fázy, musia byť splnené požiadavky na otáčky a zaťaženie (pozri bod 2.7.2). 
   Musia sa zaznamenať všetky ďalšie údaje potrebné na výpočet (pozri body 4 a 5).  2.7.6. Kontrola koncentrácie NO
x v rámci kontrolnej oblasti 
  Kontrola koncentrácie NO
x v rámci kontrolnej oblasti sa vykoná ihneď po dokončení 
fázy 13.  Motor sa kondicionuje vo fáze 13 počas troch minút pred začatím merania.  Vykonajú sa tri merania na troch rôznych miestach, ktoré vyberie technická služba v rámci kontrolnej oblasti 1
/  Každé meranie trvá 2 minúty.  
   Postup merania je rovnaký ako pri meraní NO
x v 13 fázovom cykle a vykonáva sa 
podľa bodov 2.7.3, 2.7.5 a 4.1 tohto doplnku a bodu 3 doplnku 4 prílohy 4. 
   Výpočet sa vykoná podľa bodu 4.  2.7.7. Opätovná kontrola analyzátorov   Po emisnej skúške sa na opätovnú kontrolu použije nulovací plyn a rovnaký ciachovací 
                    
 
1 /  Skúšobné body sa vyberú schválenou štatistickou metódou náhodného výberu. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/87
plyn.  Skúška sa považuje za platnú, ak rozdiel medzi výsledkami pred skúškou a po 
skúške je menší než 2 % hodnoty ciachovacieho plynu. 
 3. VYKONÁVANIE SKÚŠKY ELR  3.1. Inštalácia meracieho zariadenia
 
  Opacitometer a prípadne odberové sondy sa namontujú za tlmič výfuku alebo 
za ktorékoľvek zariadenie na dodatočnú úpravu výfukových plynov, ak je také zariadenie namontované, a to podľa všeobecného montážneho postupu špecifikovaného výrobcom prístroja.  Okrem toho sa podľa potreby musia dodržať požiadavky bodu 10 normy ISO IDS 11614. 
   Pred každou nulovacou alebo ciachovacou kontrolou meracieho rozsahu sa 
opacitometer zahreje a stabilizuje podľa odporúčaní výrobcu prístroja.  Ak je opacitometer vybavený vzduchovým vyplachovacím systémom proti usadzovaniu sadzí na meracej optike, tento systém sa tiež uvedie do činnosti a nastaví sa podľa odporúčaní výrobcu. 
 3.2. Kontrola opacitometra
 
  Kontrola nastavenia na nulu a kontrola meracieho rozsahu sa vykonáva v čítacom 
moduse opacitometra, pretože stupnica opacitometra ponúka dva presne definovateľné ciachovacie body, a to 0 % opacity a 100 % opacity.  Koeficient absorpcie svetla sa potom vypočíta na základe nameranej opacity a hodnoty L
A udanej výrobcom 
opacitometra, keď sa prístroj za účelom skúšania opäť nastaví do čítacieho modusu. 
  Bez blokovania svetelného lúča opacitometra sa odčítanie nastaví na 0,0 % ± 1,0 % 
opacity.  Pri blokovaní svetla až ku prijímaču sa odčítanie nastaví na 100, 0 % ± 1,0 % opacity. 
 3.3. Skúšobný cyklus
 
 3.3.1.  Kondicionovanie motora 
  Zahrievanie motora a systému sa musí robiť pri maximálnom výkone, aby sa 
stabilizovali parametre motora podľa odporúčaní výrobcu.  Fáza predkondicionovania by mala chrániť vlastné meranie pred účinkami nánosov vo výfukovom systéme pochádzajúcich z predchádzajúcej skúšky. 
 Akonáhle je motor stabilizovaný, cyklus sa musí začať v priebehu 20 ± 2 sekúnd po 
fáze predkondicionovania.  Na žiadosť výrobcu sa môže vykonať simulačná skúška na účely doplnkového kondicionovania pred meracím cyklom. 
 L 375/88 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
3.3.2.  Postup skúšky 
 
 Skúška sa skladá zo sledu troch zaťažovacích krokov pri troch otáčkach motora A 
(cyklus 1), B (cyklus 2) a C (cyklus 3) stanovených podľa bodu 1.1 prílohy 4, po ktorých nasleduje cyklus 4 pri otáčkach, ktoré vyberie technická služba1
/ v rámci 
kontrolnej oblasti a pri zaťažení od 10 % do 100 %.  Pri prevádzke skúšaného motora na dynamometri sa musí dodržať postup znázornený na obrázku 3. 
 
 
Obrázok 3 : Postup skúšky ELR 
 
(a) Motor beží pri otáčkach A a 10 % zaťažení počas 20 ± 2 s. Špecifikované otáčky 
sa udržiavajú v tolerancii ± 20 otáčok za minútu a špecifikovaný krútiaci moment sa udržiava v tolerancii ± 2 % hodnoty maximálneho krútiaceho momentu pri skúšobných otáčkach. 
 
(b) Na konci predchádzajúceho úseku sa páka regulátora otáčok prudko uvedie do 
úplne otvorenej polohy a udržiava sa v nej počas 10 ± 1 s. Aby sa otáčky motora udržali v rozsahu ± 150 otáčok za minútu počas prvých troch sekúnd a v rozsahu ± 20 otáčok za minútu počas zostávajúceho úseku, použije sa potrebné zaťaženie dynamometra. 
 
(c) Postup popísaný v písmenách (a) a (b) sa opakuje dva razy. 
 
(d) Po ukončení tretieho zaťažovacieho kroku sa motor v priebehu 20 ± 2 s nastaví 
na otáčky B a na 10 % zaťaženie. 
 
(e) Postup podľa písmen (a) až (c) sa vykonáva s motorom prevádzkovaným 
pri otáčkach B. 
 
                    
 
1 /  Skúšobné body sa vyberú schválenou štatistickou metódou náhodného výberu. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/89
(f) Po ukončení tretieho zaťažovacieho kroku sa motor v priebehu 20 ± 2 s nastaví na 
otáčky C a na 10 % zaťaženie. 
  
(g) Postup podľa písmen (a) až (c) sa vykonáva s motorom prevádzkovaným 
pri otáčkach C. 
  
(h) Po ukončení tretieho zaťažovacieho kroku sa motor v priebehu 20 ± 2 s nastaví na 
vybrané otáčky motora a na zaťaženie nad 10 %. 
  
(i) Postup podľa písmen (a) až (c) sa vykonáva s motorom prevádzkovaným 
pri vybraných otáčkach motora. 
 
3.4. Kontrola správnosti cyklu  
 
 Relatívne normované odchýlky strednej hodnoty opacity pri všetkých skúšobných 
otáčkach (SV A, SV B, SV C vypočítaných podľa bodu 6.3.3 tohto doplnku z troch po sebe 
nasledujúcich zaťažovacích  krokov pri všetkých skúšobných otáčkach) musia byť 
menšie ako 15 % strednej hodnoty alebo 10 % limitnej hodnoty uvedenej v tabuľke 1 tohto predpisu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia.  Ak je rozdiel väčší, postup sa opakuje až kým sa v troch po sebe nasledujúcich zaťažovacích krokoch nesplnia kritériá kontroly správnosti. 
 3.5. Opätovná kontrola opacitometra
 
  Hodnota posunu
 nuly opacimetra po skúške nesmie presiahnuť ± 5,0 % limitnej 
hodnoty uvedenej v tabuľke 1 tohto predpisu. 
  4. VÝPOČET PLYNNÝCH EMISIÍ  4.1. Vyhodnotenie nameraných hodnôt
 
  Na vyhodnotenie emisií plynných znečisťujúcich látok sa stanoví priemerná hodnota 
údajov odčítaných v posledných 30 sekundách každej fázy a z odčítaných spriemerovaných údajov a príslušných ciachovacích údajov sa počas každej fázy stanovia priemerné koncentrácie (conc) HC, CO a NO
x.  Môžu sa použiť iný typ 
záznamu ak sa zabezpečí rovnocenný zber údajov. 
   Na kontrolu NO
x v rámci kontrolnej oblasti platia vyššie uvedené požiadavky len pre 
NO x. 
   Prietok výfukových plynov G
EXHW  alebo voliteľne riedených výfukových plynov G TOTW  
sa stanoví podľa bodu 2.3 doplnku 4 prílohy 4. 
 L 375/90 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
4.2. Prepočet zo suchého stavu na mokrý stav  
 
 Nameraná koncentrácia sa prepočíta na mokrú bázu podľa ďalej uvedených vzorcov 
v prípade, že nebola nameraná na mokrej báze: 
   
conc(mokrá)= K W * conc(suchá) 
   Pre neriedený výfukový plyn:  
2 W
AIRDFUEL
FH r , W KGGF 1 K −⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛∗ − =  
 a 
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛+=
AIRWFUELFH
GGF
1969,1 
 
 Pre zriedený výfukový plyn:  
12
1 , ,200) %(1W e W Kmokrá CO HTCRATK −⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛ ∗− =  
 
 alebo 
⎟⎟⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜⎜⎜
⎝⎛
∗+−=
200) %(11( 2) 1
2 , ,suchá CO HTCRATKKW
e W  
 
 
 
Pre riediaci vzduch:   Pre nasávaný vzduch : 
(ak je iný ako riediaci vzduch) 
K W,d = 1- K W1  K W,a = 1- K W2 
K W1 = ) 608,1( 1000608,1
dd
HH
∗ +∗  K W2 = ) 608,1( 1000608,1
aa
HH
∗ +∗ 
210220,6
−∗∗ −∗∗=
d d Bd d
dRpppRH   
210220,6
−∗∗ −∗∗=
a a Ba a
aRpppRH  
    kde:     H
a, H d = gram vody na kg suchého vzduchu 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/91
  R d, R a = relatívna vlhkosť riediaceho /nasávaného vzduchu, % 
  p d, p a = tlak nasýtených pár riediaceho/nasávaného vzduchu, kPa 
  p B   = celkový barometrický tlak, kPa 
 
4.3. Korekcia koncentrácie NO x vzhľadom na vlhkosť a teplotu  
  Pretože emisie
 NO x závisia na podmienkach okolitého vzduchu, koncentrácia NO x sa 
musí korigovať vzhľadom na teplotu a vlhkosť okolitého vzduchu pomocou faktorov uvedených v tomto vzorci: 
 
)298 ( )71,10 ( 11
,− ∗+ − ∗+=
a aD HTB HAK  
  kde:    A = 0,309 G
FUEL/G AIRD -0,0266  
  B = -0,209 G FUEL/G AIRD +0,00954  
  T a =  teplota vzduchu, K 
  H a =  vlhkosť nasávaného vzduchu, g vody na kg suchého vzduchu, pričom 
 
2
a a Ba a
a10 R p pp R 220 . 6H−∗ ∗ −∗ ∗=  
   R
a = relatívna vlhkosť nasávaného vzduchu, % 
  ρ a = tlak nasýtených pár nasávaného vzduchu, kPa 
  ρ B = celkový barometrický tlak, kPa 
 4.4. Výpočet hmotnostných prietokov emisií
 
  Hmotnostné prietoky emisií (g/h) pre každú fázu sa vypočítajú tak, ako je uvedené 
ďalej, pričom sa predpokladá, že hustota výfukových plynov je 1,293 kg/m
3 pri 273 K 
(0 °C) a 101,3 kPa: 
  (1)  NO
x mass = 0,001587 * NO x conc * K H,D * G EXHW  
  (2)  CO
mass = 0,000966 * CO conc  * G EXHW  
  (3)  HC
mass = 0,000479 * HC conc * G EXHW  
  kde NO
x conc, CO conc, HC conc 1 sú priemerné základné korigované koncentrácie (ppm) 
v neriedenom výfukovom plyne určené podľa bodu 4.1. 
  Ak sa použije voliteľný spôsob stanovenia výfukových emisií systémom riedenia 
plného prietoku, použijú sa tieto vzorce: 
                    
 
1 /  Vztiahnuté na uhľovodík ekvivalentný uhlíku 1. L 375/92 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
  
 (1)  NO x mass = 0,001587 * NO x conc * K H,D * G TOTW  
  (2)  CO
mass = 0,000966 * CO conc  * G TOTW  
  (3)  HC
mass = 0,000479 * HC conc* G TOTW  
  kde NO
x conc, CO conc, HC conc 1/ sú priemerné koncentrácie korigované pozadím (ppm) 
každej fázy v zriedenom výfukovom plyne určené podľa bodu 4.3.1.1 doplnku 2 prílohy 4. 
 4.5. Výpočet špecifických emisií
 
  Emisie (g/kWh) sa vypočítajú pre všetky jednotlivé komponenty takto: 
∑ ∗∑ ∗=
i ii mass , x
xWF ) n ( PWF NONO  
 
∑ ∗∑ ∗=
i ii mass
WF ) n ( PWF COCO  
 
∑ ∗∑ ∗=
i ii mass
WF ) n ( PWF HCHC  
  Pri výpočtoch sa použijú váhové faktory (WF) podľa bodu 2.7.1.  4.6. Výpočet hodnôt kontrolnej oblasti
 
  Emisie NO
x sa pre tri kontrolné body vybrané podľa bodu 2.7.6, merajú a vypočítajú 
podľa bodu 4.6.1 a stanovia sa aj interpoláciou z fáz skúšobného cyklu, ktoré ležia najbližšie k príslušnému kontrolnému bodu podľa 4.6.2.  Namerané hodnoty sa potom porovnajú s interpolovanými hodnotami podľa bodu 4.6.3. 
 4.6.1.  Výpočet špecifických emisií 
  Emisie NO
x sa pre každý z troch kontrolných bodov (Z) vypočítajú takto: 
     NO
x mass,Z  = 0,001587 * NO x conc,Z  * K H,D * G EXHW  
    NO
x,Z = NO x mass,Z  / P(n) Z    
 4.6.2.  Stanovenie emisných hodnôt zo skúšobného cyklu 
  Emisie NO
x sa pre každý z troch kontrolných bodov interpolujú zo štvrtej najbližšie 
ležiacej fázy skúšobného cyklu, ktorá obklopuje vybraný bod Z, ako je znázornené na obrázku 4.  Pre tieto fázy (R, S, T, U) platia tieto definície: 
  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/93
  Otáčky(R) = Otáčky(T) = n RT 
  Otáčky(S) = Otáčky(U) = n SU 
  Percentuálne zaťaženie (R) = Percentuálne zaťaženie (S) 
  Percentuálne zaťaženie (T) = Percentuálne zaťaženie (U).   Emisie NO
x vybraného kontrolného bodu Z sa vypočítajú takto: 
  
E Z  =  E RS + (E TU - E RS) · (M Z - M RS) / (M TU - M RS) 
   a:   
E
TU  =  E T + (E U - E T) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
E RS  =  E R + (E S - E R) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
M TU  =  M T + (M U - M T) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
M RS  =  M R + (M S - M R) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
   kde:   
E
R, E S, E T, E U  = špecifické emisie NO x obklopujúcich fáz vypočítané podľa bodu 
4.6.1 
 
M R, M S, M T, M U  = krútiaci moment obklopujúcich fáz 
 
 
 
Obrázok 4 : Interpolácia kontrolného bodu NO x 
 L 375/94 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
4.6.3.  Porovnanie emisných hodnôt NO x 
 
 Namerané špecifické emisie NO x kontrolného bodu Z (NO x, Z) sa porovnávajú 
s interpolovanou hodnotou (E Z) takto: 
  
NO x,diff = 100 * (NO x,z - E z) / E z 
 5. VÝPOČET EMISIÍ ČASTÍC  5.1. Vyhodnotenie nameraných hodnôt
 
  V záujme vyhodnotenia častíc sa v každej fáze zaznamená celková hmotnosť vzorky 
(M
SAM, i) prechádzajúcej cez filtre. 
  Filtre sa vrátia do vážnej komory a kondicionujú sa aspoň jednu hodinu, maximálne 
však 80 hodín, a potom sa odvážia.  Zaznamená sa hrubá hmotnosť filtrov a odpočíta sa tara hmotnosť (pozri bod 1 tohto doplnku).  Hmotnosť častíc M
f je súčtom hmotnosti 
častíc zachytených na hlavnom a doplnkovom filtri. 
  Ak sa použije korekcia pozadím, zaznamená sa hmotnosť riediaceho vzduchu (M
DIL) 
prechádzajúceho cez filtre a hmotnosť častíc (M d).  Ak sa vykoná viac ako jedno 
meranie, musí sa pre každé jednotlivé meranie vypočítať pomer M d/M DIL a hodnoty sa 
musia spriemerovať. 
 5.2. Systém riedenia časti prietoku
 
  Záverečné výsledky skúšky emisií častíc sa stanovia pomocou ďalej uvedených krokov. 
 Keďže sa môžu použiť rôzne druhy regulácie riediaceho pomeru, na výpočet G
EDFW sa 
môžu použiť  rôzne metódy výpočtu.  Všetky výpočty vychádzajú z priemerných hodnôt 
jednotlivých fáz v priebehu vymedzeného času odberu vzoriek. 
 5.2.1.  Izokinetické systémy 
 
G
EDFW,i   =  G EXHW,i  * q I 
 
( )
() r Gr G Gq
i , EXHWi , EXHW i , DILW
i∗∗ +=  
  kde r zodpovedá pomeru prierezových plôch izokinetickej sondy a výfukovej trubice:  
rA
Ap
r=  
 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/95
5.2.2. Systémy s meraním koncentrácie CO 2 alebo NO x  
 
i i , EXHW i , EDFW q * G G =  
 
qconc conc
conc conciEi A i
DA=−
−,,
,, 11 
 
 kde: 
  concE = mokrá koncentrácia stopového plynu v neriedenom výfukovom plyne  concD = mokrá koncentrácia stopového plynu v zriedenom výfukovom plyne  concA = mokrá koncentrácia stopového plynu v riediacom vzduchu   Koncentrácie merané na suchej báze sa musia prepočítať na mokrú bázu podľa bodu 
4.2 tohto doplnku. 
 5.2.3. Systémy s meraním koncentrácie CO
2 a metóda rovnováhy uhlíka 1 / 
 
i , A 2 i , D 2i , FUEL
i , EDFWCO COG 5 . 206G−−=  
 kde:   CO
2D = koncentrácia CO 2 zriedeného výfukového plynu 
 CO 2A = koncentrácia CO 2 riediaceho vzduchu 
 (koncentrácie v objemových % na mokrej báze)    Táto rovnica vychádza z predpokladu rovnováhy uhlíka (atómy uhlíka dodávané do 
motora sú emitované ako CO
2) a zistí sa pomocou týchto krokov: 
 
i i , EXHW i , EDFW q* G G =  
 
) CO CO(* GG5.206q
i , A 2 i , D 2 i , EXWi , FUEL
i−∗=  
  a   5.2.4. Systémy s meraním prietoku 
 
i i , EXHW i , EDFW q* G G =  
 
                     
1 /  Hodnota je platná len pre referenčné palivo špecifikované v tomto predpise. L 375/96 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
) G G (Gq
i , DILW i , TOTWi , TOTW
i−=  
 
5.3. Systém riedenia plného toku  
  Zaznamenané výsledky skúšok emisií častíc sa stanovia pomocou ďalej uvedených 
krokov.  Všetky výpočty vychádzajú z priemerných hodnôt jednotlivých fáz v priebehu vymedzeného času odberu vzoriek. 
 
G
EDFW,i    =  G TOTW,i  
 5.4. Výpočet hmotnostného prietoku častíc
 
  Hmotnostný prietok častíc sa vypočíta týmto spôsobom:  
PTM
MG
m assf
SAMEDFW=∗1000 
 
 
 kde:  
GG W FEDFW EDFW i
iin
i =
==
∑ ,*
1 
 
MMSA M S AM i
iin
=
==
∑ ,
1 
 
  i=1,...n   stanovené v skúšobnom cykle na základe sčítania priemerných hodnôt jednotlivých fáz 
v priebehu vymedzeného času odberu vzoriek. 
  Hmotnostný prietok častíc sa môže korigovať pozadím takto:  
PTM
MM
MD FWFG
massf
SAMd
DIL i inin
EDFW=− ∗−⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟∗⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟⎛
⎝⎜⎜⎞
⎠⎟⎟⎡
⎣⎢
⎢⎤
⎦⎥
⎥∗
==
∑11
10001  
 
 
 Ak sa vykonáva viac ako jedno meranie, (M d/M DIL) sa nahradí priemernou hodnotou 
(M d /M DIL). 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/97
 DF i = 13,4/(concCO2 + (concCO + concHC) *10-4)) pre jednotlivé fázy  
 alebo 
   DF
i = 13,4/concCO 2  pre jednotlivé fázy 
  5.5. Výpočet špecifických emisií
 
  Emisie častíc sa vypočítajú týmto spôsobom: 
 
PTPT
Pn W Fmass
ii=
∗∑() 
 
5.6. Efektívny váhový faktor  
  Váhový faktor WF
E,i sa pre každú  fázu vypočíta týmto spôsobom: 
 
WFMG
MGEiSAM i EDFW
SAM EDFW i,,
,=∗
∗ 
 
 
 Hodnota efektívneho váhového  faktora WFE,i musí byť v rozsahu ± 0,003 (0,005 pre 
fázu voľnobehu) hodnoty váhových faktorov uvedených v bode 2.7.1. 
 6. VÝPOČET OPACITY DYMU  6.1. Besselov algoritmus
 
  Besselov algoritmus sa použije na výpočet jednosekundových priemerných hodnôt 
z okamžitých údajov hodnôt opacity prepočítaných podľa bodu 6.3.1.  Algoritmus napodobňuje sekundárny filter s dolnofrekvenčným priepustom a jeho použitie si vyžaduje iteračné výpočty na stanovenie koeficientov.  Tieto koeficienty sú funkciou času odozvy systému na meranie opacity a prietoku vzorky.  Z tohto dôvodu sa musí bod 6.1.1 zopakovať vždy, keď sa mení čas odozvy a/alebo prietok vzorky systému. 
 6.1.1. Výpočet času odozvy filtra a Besselovej konštanty   Požadovaný Besselov čas odozvy (t
f) je funkciou času fyzikálnej odozvy a elektrickej 
odozvy systému merania opacity podľa bodu 5.4.2 doplnku 4 prílohy 4 a vypočíta sa podľa tejto rovnice: 
 
tt tfp e=−+122()  
 
 kde:  L 375/98 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 tp = čas fyzikálnej odozvy, s 
 te = čas elektrickej odozvy, s    Výpočty odhadu medznej frekvencie filtra (f
c) vychádzajú zo skoku vstupnej veličiny z 
0 na 1 za < 0,1 s (pozri prílohu 8)  Čas odozvy je definovaný ako čas medzi okamihom, v ktorom Besselova výstupná veličina dosiahne 10 % (t
10), a okamihom, v ktorom 
dosiahne 90 % (t 90) tejto skokovej funkcie.  Musí sa to dosiahnuť iteráciou pri fc, 
pokiaľ sa nedosiahne, že t 90 – t 10 ≈ t f.  Prvá iterácia pri f c sa uskutoční podľa tohto 
vzorca: 
  
f c = π / (10 * t f) 
   Besselove konštanty E a K sa vypočítajú na základe týchto rovníc:  
EDD=
+∗ ∗ + ∗1
132ΩΩ 
 
K = 2 * E * (D * Ω2 - 1) - 1 
   kde:   D = 0,618034   ∆t = 1 / prietok vzorky   Ω = 1 / [tan(π * ∆t * fc )]   6.1.2. Výpočet Besselovho Algoritmu   Pri použití hodnôt E a K sa jednosekundová Besselova priemerná hodnota reakcie na 
skok vstupnej veličiny Si vypočíta takto: 
   Yi = Yi-1 + E * (Si + 2 * Si-1 + Si-2 - 4 * Yi-2) + K * (Yi-1 - Yi-2)    kde:   Si-2 = Si-1 = 0  Si = 1  Yi-2 =  Yi-1 = 0   Časy t
10 a t 90 sa musia interpolovať.  Časový rozdiel medzi t 10 a t 90 definuje čas odozvy 
t F pre túto hodnotu f c.  Ak sa tento čas odozvy dostatočne nepribližuje požadovanému 
času odozvy, musí sa pokračovať v iterácii ďalej uvedeným spôsobom až dovtedy, kým sa skutočný čas odozvy neodlišuje o viac ako 1 % od požadovaného času odozvy:  
  
F F 10 90 t 01,0 t)t t( ∗ ≤ − −  
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/99
6.2 Vyhodnotenie výsledkov 
  Merané hodnoty opacity dymu sa snímajú pri minimálnej frekvencii 20 Hz.  6.3 Meranie hodnôt dymu  6.3.1 Prepočet nameraných hodnôt   Keďže hlavnou veličinou merania všetkých opacitometrov je priepustnosť, hodnoty 
opacity dymu sa prepočítajú z priepustnosti (τ) na koeficient absorpcie svetla (k) takto: 
 
⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗ − =100N1 lnL1k
A 
  
 a:   N = 100 - τ   kde:    k = koeficient absorpcie svetla, m
-1 
 LA = efektívna optická dĺžka dráhy podľa údajov výrobcu prístroja, m  N = opacita, %  τ = priepustnosť, %    Prepočet sa musí vykonať pred akýmkoľvek ďalším spracovaním dát.   6.3.2 Výpočet Besselovej strednej hodnoty opacity   Vlastnou medznou frekvenciou f
c sa rozumie frekvencia, ktorá generuje požadovaný 
čas odozvy filtra t f.  Akonáhle bola táto frekvencia stanovená pomocou procesu iterácie 
podľa bodu 6.1.1, vypočítajú sa jednotlivé Besselove algoritmové konštanty E a K.  Besselov algoritmus sa potom použije pre okamžitú krivku opacity dymu (hodnota k), ako sa uvádza v bode 6.1.2:  
   Yi = Yi-1 + E * (Si + 2 * Si-1 + Si-2 - 4 * Yi-2) + K * (Yi-1 - Yi-2)    Besselov algoritmus má rekurzívny charakter.  Preto sú na spustenie algoritmu potrebné 
niektoré počiatočné vstupné hodnoty Si-1 a Si-2 a počiatočné výstupné hodnoty Y i-1 a Y i-2.  Tieto hodnoty možno považovať za rovné nule. 
  Pre každý zaťažovací krok troch otáčok A, B a C sa z jednotlivých hodnôt Yi každej 
krivky opacity dymu vyberie maximálna jednosekundová hodnota Ymax. 
 6.3.3 Konečný výsledok   Stredná hodnoty opacity (SV) každého cyklu (skúšobné otáčky) sa vypočíta takto:   L 375/100 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 Pre skúšobné otáčky A: SV A =   (Y max1,A + Y max2,A + Y max3,A ) 
/ 3 
  
 Pre skúšobné otáčky B: SVB =   (Y max1,B + Y max2,B + Y max3,B ) 
/ 3 
   Pre skúšobné otáčky C: SVC =   (Y
max1,C + Y max2,C + Y max3,C ) 
/ 3 
   kde:   
Y
max1, Y max2, Y max3, = najvyššia jednosekundová Besselova priemerná hodnota opacity 
pri každom z troch zaťažovacích krokov 
   Konečná hodnota sa vypočíta takto:    SV  = (0.43 * SV
A) + (0.56 * SV B) + (0.01 * SV C) 
 
__________ 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/101
Príloha 4 – Doplnok 2  
 
SKÚŠOBNÝ CYKLUS ETC 
 
1. POSTUP GRAFICKEJ ANALÝZY MOTORA  1.1. Stanovenie rozsahu otáčok grafickej analýzy
 
  Na vytvorenie ETC v skúšobnej komore sa pred skúšobným cyklom na určenie krivky 
vyjadrujúcej vzťah otáčky motora - krútiaci moment musí motor podrobiť grafickej analýze.  Minimálne a maximálne otáčky pri grafickej analýze sú definované takto: 
   Minimálne otáčky grafickej analýzy = voľnobežné otáčky 
 
 Maximálne otáčky grafickej analýzy = n
hi * 1,02 alebo otáčky, pri ktorých 
klesne krútiaci moment pri plnom zaťažení na nulu podľa toho, ktorá hodnota je nižšia 
 
1.2. Zostavenie grafu výkonu motora
 
  Motor sa zahrieva pri maximálnom výkone, aby sa stabilizovali parametre motora podľa 
odporúčania výrobcu a podľa osvedčenej technickej praxe.  Akonáhle je motor stabilizovaný, grafická analýza motora sa vykoná takto: 
  Motor nie je zaťažený a beží na voľnobežné otáčky.    Motor beží pri nastavení vstrekovacieho čerpadla na plné zaťaženie a pri minimálnych 
otáčkach grafickej analýzy. 
 Otáčky motora sa zvýšia na priemernú hodnotu 8 ± 1 min
-1/s z minimálnych otáčok 
na maximálne otáčky grafickej analýzy.  Otáčky motora a body krútiaceho momentu sa zaznamenajú pri snímacej frekvencii aspoň jeden bod za sekundu. 
 1.3. Vytvorenie grafickej krivky
 
  Všetky meracie body zaznamenané podľa bodu 1.2 sa spoja pomocou lineárnej 
interpolácie medzi bodmi.  Výsledná krivka krútiaceho momentu je grafickou krivkou a použije sa na prepočet normalizovaných hodnôt krútiaceho momentu motorového cyklu na skutočné hodnoty skúšobného cyklu podľa opisu v bode 2. 
 1.4. Alternatívny postup grafickej analýzy
 
  Ak sa výrobca domnieva, že predchádzajúci postup nie je pre daný motor bezpečný, 
alebo že je nereprezentatívny, môže sa použiť alternatívny postup.  Tieto alternatívne postupy musia spĺňať zámer špecifikovaných postupov grafickej analýzy, ktorý spočíva v stanovení maximálneho dosiahnuteľného krútiaceho momentu pri všetkých otáčkach L 375/102 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
motora dosiahnutých počas skúšobných cyklov.  Odchýlky od postupov špecifikovaných 
v tomto bode z dôvodov bezpečnosti alebo reprezentatívnosti musí spolu s ich zdôvodnením schváliť technická služba.  V žiadnom prípade sa však nesmú plynulo klesajúce zmeny otáčok motora použiť pre regulované motory alebo motory preplňované turbokompresorom. 
 1.5. Opakované skúšky
 
  Motor sa nemusí podrobiť grafickej analýze pred každým skúšobným cyklom.  Motor sa 
musí opätovne podrobiť grafickej analýze pred každým skúšobným cyklom ak: 
 
– podľa technického posudku uplynul od poslednej analýzy neprimerane dlhý čas 
   alebo   
– na motore došlo k mechanickým zmenám alebo sa vykonalo preciachovanie motora, 
čo môže mať potenciálny vplyv na výkon motora. 
  2. ZOSTAVENIE REFERENČNÉHO SKÚŠOBNÉHO CYKLU   Nestály skúšobný cyklus je opísaný v doplnku 3 k tejto prílohe. Na účely zostavenia 
referenčného cyklu sa musia normalizované hodnoty krútiaceho momentu a otáčok premeniť na skutočné hodnoty spôsobom uvedeným ďalej. 
 2.1. Skutočné otáčky
 
  Otáčky sa prepočítajú z normalizovaných hodnôt na skutočné pomocou tejto rovnice:   
 Skutočné otáčky =  
% otáčok (referenčné otáčky – voľnobežné otáčky)
 + voľnobežné otáčky 
  100 
   Referenčné otáčky (n
ref) zodpovedajú 100 % hodnoty otáčok špecifikovaných v 
programe pre dynamometer v doplnku 3.  Sú definované Takto (pozri obrázok 1 tohto predpisu): 
  
n
ref = n lo + 95 % * (n hi - n lo) 
   kde n
hi a n lo sú buď vymedzené podľa bodu 2 tohto predpisu, alebo sa stanovia podľa 
bodu 1.1 doplnku 1 prílohy 4. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/103
2.2. Skutočný krútiaci moment  
 
 Krútiaci moment je normalizovaný na maximálny krútiaci moment pri príslušných 
otáčkach.  Hodnoty krútiaceho momentu referenčného cyklu sa prepočítajú z normalizovaných hodnôt na skutočné hodnoty pomocou grafickej krivky stanovenej podľa bodu 1.3 takto: 
 
  % krútiaci moment * max. krútiaci moment
 
Skutočný krútiaci moment =     100 
 
  pre príslušné skutočné otáčky stanovené v bode 2.1.    Na účely referenčného skúšobného cyklu sa musia záporné hodnoty krútiaceho 
momentu hnacích bodov motora („m“) prepočítať z normalizovaných hodnôt na skutočné hodnoty jedným z ďalej uvedených spôsobov: 
  
– záporných 40 % z kladného krútiaceho momentu dosiahnuteľného v bode 
pridružených otáčok, 
 
– vykonanie grafickej analýzy záporného krútiaceho momentu potrebného 
na poháňanie motora z minimálnych otáčok grafickej analýzy na maximálne; 
 
– stanovenie záporného krútiaceho momentu potrebného na chod motora 
pri voľnobežných a referenčných otáčkach a na lineárnu interpoláciu medzi týmito dvoma bodmi.  
 2.3. Príklad postupu prepočtu z normalizovaných hodnôt na skutočné hodnoty   Ako príklad sa tento skúšobný bod sa prepočíta z normalizovanej hodnoty na skutočnú 
hodnotu: 
   % otáčok = 43  % krútiaceho momentu = 82      Pričom platia tieto hodnoty:    referenčné otáčky = 2 200 min
-1 
 voľnobežné otáčky =  600 min-1  
  z čoho vyplýva;  
 skutočné otáčky =
 1min 1288 600100) 600 2200 ( 43−= +− ∗ 
  L 375/104 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 skutočný krútiaci moment =  Nm 574100700 82=∗ 
  
 pričom maximálny krútiaci moment zistený z krivky grafickej analýzy pri 1 288 m-1 je 
700 Nm. 
  3. VYKONÁVANIE EMISNEJ SKÚŠKY   Na žiadosť výrobcu sa môže pred meracím cyklom vykonať simulačná skúška 
na kondicionovanie motora a výfukového systému. 
   Motory poháňané NG a LPG sa zabehávajú pomocou skúšky ETC.  Motor je v chode 
počas trvania minimálne dvoch cyklov ETC, až kým emisie CO v priebehu jedného cyklu ETC nepresiahnu o viac ako 10 % emisie CO namerané počas predchádzajúceho cyklu ETC. 
 3.1. Príprava odberových filtrov (podľa potreby)
 
  Aspoň jednu hodinu pred skúškou sa musí každý filter (pár filtrov) umiestniť do 
uzavretej, ale neutesnenej Petriho misky a na účely stabilizácie umiestniť do vážnej komory.  Na konci stabilizačnej doby sa každý filter (pár filtrov) odváži a zaznamená sa vlastná hmotnosť filtra.  Filter (pár filtrov) sa potom uloží do uzavretej Petriho misky alebo utesneného držiaka filtra, až kým nie je potrebný na účely výkonu skúšky.  Ak sa filter (pár filtrov) nepoužije do ôsmich hodín po svojom odstránení z vážnej komory, musí sa pred použitím znovu kondicionovať a odvážiť. 
 3.2. Inštalácia meracieho zariadenia
 
  Prístrojové vybavenie a sondy na odber vzoriek sa inštalujú podľa požiadaviek.  Pri 
použití plnoprietokového riediaceho systému sa musí k systému pripojiť výfuková trubica. 
 3.3. Spúšťanie riediaceho systému a motora
 
  Riediaci systém a motor sa spúšťajú a zahrievajú dovtedy, kým sa všetky teploty a tlaky 
nestabilizujú pri maximálnom výkone podľa odporúčaní výrobcu a na základe osvedčenej technickej praxe. 
 3.4. Spúšťanie systému odberu vzoriek častíc (podľa potreby)
 
  Systém odberu vzoriek častíc sa spúšťa a pracuje na obtoku.  Úroveň častíc pozadia 
riediaceho vzduchu sa môže stanoviť pri jeho prechode cez filtre častíc.  Ak sa použije filtrovaný riediaci vzduch, môže sa vykonať jedno meranie pred skúškou alebo po skúške.  Ak sa riediaci vzduch nefiltruje, meranie sa môže vykonať na začiatku alebo na konci cyklu a hodnoty sa spriemerujú.  
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/105
3.5. Nastavenie systému riadenia plného prietoku  
 
 Celkový prietok riedených výfukových plynov sa nastaví tak, aby sa zamedzilo 
kondenzácii vody v systéme a aby maximálna teplota meraná bezprostredne pred filtrom, nepresiahla 325 K (52 °C) (pozri bod 2.3.1 doplnku 6 prílohy 4, DT). 
 3.6. Kontrola analyzátorov
 
  Emisné analyzátory musia byť nastavené na nulu a musí sa ciachovať merací rozsah.  
Ak sa použijú odberové vaky, musia sa odvzdušniť. 
 3.7. Postup štartovania motora
 
  Stabilizovaný motor sa štartuje podľa štartovacieho postupu odporúčaného výrobcom 
v príručke majiteľa, pričom sa použije sériový štartovací motor alebo dynamometer.  Alternatívne sa môže skúška začať priamo vo fáze predkondicionovania motora bez toho, aby sa motor po dosiahnutí voľnobežných otáčok vypol. 
 3.8. Skúšobný cyklus
 
 3.8.1. Postup skúšky   Skúšobný postup sa začne, akonáhle motor dosiahne voľnobežné otáčky.  Skúška sa 
vykoná podľa referenčného cyklu stanoveného v bode 2 tohto doplnku.  Riadiace nastavené body otáčok motora a krútiaceho momentu sa musia dosiahnuť pri frekvencii najmenej 5 Hz (odporúčaná frekvencia je 10 Hz).  Namerané hodnoty otáčok a krútiaceho momentu sa počas skúšobného cyklu zaznamenávajú minimálne raz za sekundu a signály sa môžu elektricky filtrovať. 
 3.8.2. Odozva analyzátora   Pri štarte motora alebo začatí postupu skúšky v prípade, že sa cyklus začína priamo 
vo fáze predkoncionovania, sa súčasne začnú aj tieto merania: 
  
– zachytávanie alebo analýza riediaceho vzduchu; 
– zachytávanie alebo analýza zriedených výfukových plynov; 
– meranie množstva zriedených výfukových plynov (CVS) a požadovaných teplôt a 
tlakov; 
– zaznamenávanie nameraných hodnôt otáčok a krútiaceho momentu dynamometra. 
   HC a NO
x sa merajú nepretržite v riediacom tuneli pri frekvencii 2 Hz.  Priemerné 
koncentrácie sa stanovia integráciou signálov analyzátora v priebehu skúšobného cyklu.  Odozva systému nesmie byť väčšia ako 20 s a musí sa prípadne koordinovať s kolísaním prietoku CVS a odchýlkami času odberu vzorky/skúšobného cyklu.  CO, CO
2, NMHC a CH 4 sa stanovia integráciou alebo analýzou koncentrácií zachytávaných 
v priebehu cyklu v odberovom vaku.  Koncentrácie plynných znečisťujúcich látok v L 375/106 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
riediacom vzduchu sa stanovia integráciou alebo zberom do vaku na určovanie 
koncentrácií pozadia.  Všetky ostatné hodnoty sa zaznamenajú na základe minimálne jedného merania za sekundu (1 Hz). 
 3.8.3. Odber vzoriek častíc (podľa potreby)   Pri štarte motora alebo začatí postupu skúšky v prípade, že sa cyklus začne priamo 
vo fáze predkondicionovania, sa systém odberu vzoriek častíc prepne z obtoku na zachytávanie častíc.  
    Ak sa nepoužije kompenzácia prietoku, čerpadlo(-á) na odber vzoriek sa nastaví(-ia) 
tak, aby sa prietok cez sondu na odber vzorky častíc alebo cez prenosovú trubicu udržiaval na hodnote stanoveného prietoku s prípustnou odchýlkou 5 %.  Ak sa použije kompenzácia prietoku (t.j., proporcionálna regulácia prietoku vzorky), musí sa preukázať, že pomer prietoku v hlavnom tuneli a prietoku vzorky častíc sa  nemení o viac ako ± 5 % jeho nastavenej hodnoty (okrem odberu vzorky počas prvých desiatich sekúnd). 
   
Poznámka
: Pri dvojitom riedení sa prietok vzorky rovná čistému rozdielu 
prietoku cez filter vzorky a sekundárneho prietoku riediaceho vzduchu. 
    Zaznamená sa priemerná teplota a tlak pri vstupe plynomera(-ov) alebo prietokomera.  
Ak sa nastavený prietok nemôže udržať počas celého cyklu (v tolerancii ± 5 %) z dôvodu vysokého zaťaženia filtra časticami, skúška je neplatná.  Skúška sa musí opätovne vykonať pri použití nižšieho prietoku a/alevo filtra s väčším priemerom. 
 3.8.4. Zastavenie motora   Ak sa motor kedykoľvek v priebehu skúšobného cyklu zastaví, musí sa znovu 
kondicionovať a naštartovať a skúška sa musí opakovať.  Ak v priebehu skúšobného cyklu nastane porucha ktoréhokoľvek požadovaného meracieho prístroja, skúška je neplatná. 
 3.8.5. Úkony po skúške   Po dokončení skúšky sa zastaví meranie objemu zriedených výfukových plynov, prúd 
plynu do odberových vakov a čerpadlo na odber vzoriek častíc.  V prípade integrujúceho systému analyzátorov pokračuje odber vzoriek, až kým neuplynú časy odozvy systému. 
   Ak sa použili odberové vaky, musia sa koncentrácie zhromaždené v nich analyzovať čo 
možno najskôr, v každom prípade však najneskôr do 20 minút po skončení skúšobného cyklu. 
   Po emisnej skúške sa nulovací plyn a rovnaký ciachovací plyn použijú na opätovnú 
kontrolu analyzátorov.  Skúška sa považuje za platnú, ak rozdiel medzi výsledkami pred skúškou a po skúške je menší ako 2 % hodnoty ciachovacieho plynu. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/107
  
 Len v prípade dieselových motorov sa musia filtre častíc vrátiť do vážnej komory 
najneskôr jednu hodinu po ukončení skúšky a musia sa pred vážením kondicionovať v uzavretej, ale nie utesnenej Petriho miske najmenej jednu hodinu, nie však viac ako 80 hodín. 
 3.9. Overovanie priebehu skúšky
 
 3.9.1. Posun údajov   Na účely minimalizácie skreslenia spôsobeného časovým oneskorením medzi meranými 
hodnotami a referenčnými hodnotami cyklu sa sled signálov meraných celkových otáčok motora a krútiaceho momentu môže časovo posunúť dopredu alebo dozadu vo vzťahu k sledu referenčných otáčok a krútiaceho momentu.  Pri posune meraných signálov sa musia otáčky aj krútiaci moment posunúť o rovnakú hodnotu a v rovnakom smere. 
 3.9.2. Výpočet pracovného cyklu   Skutočný pracovný cyklus W
act (kWh) sa vypočíta s použitím každého páru 
zaznamenaných nameraných hodnôt otáčok a krútiaceho momentu.  Ak sa zvolí táto možnosť, musí sa tento výpočet uskutočniť po každom realizovanom posune meraných údajov.  Skutočný pracovný cyklus W
act sa použije na porovnanie s referenčným 
pracovným cyklom W ref a na výpočet brzdných špecifických emisií (pozri body 4.4 a 
5.2).  Rovnaká metodológia sa použije na integráciu referenčného a skutočného výkonu motora.  Ak sa majú stanoviť hodnoty susedných referenčných alebo susedných nameraných hodnôt, použije sa lineárna interpolácia. 
   Pri integrácii referenčného a skutočného pracovného cyklu sa musia všetky záporné 
hodnoty krútiaceho momentu nastaviť na nulu a započítať.  Ak sa integrácia vykoná pri frekvencii nižšej ako 5 Hz a ak sa počas daného časového úseku zmení krútiaci moment z kladného na záporný alebo zo záporného na kladný, vypočíta sa záporný podiel a nastaví sa na nulu.  Kladný podiel sa zahrnie do integrovanej hodnoty. 
  W
act musí byť v rozmedzí od -15 % do +5 % V ref. 
 3.9.3. Štatistické overenie skúšobného cyklu   V prípade otáčok, krútiaceho momentu a výkonu sa vykonajú lineárne regresie 
meraných hodnôt na hodnoty referenčné.  Ak sa zvolí táto možnosť, vykoná sa to po každom realizovanom posune meraných dát.   Použije sa metóda najmenších štvorcov, pričom pre najlepšie prispôsobenie sa použije táto rovnica: 
      
y = mx + b 
 kde:   
 y  = nameraná (skutočná) hodnota otáčok (min
-1), krútiaceho momentu (Nm) L 375/108 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
alebo výkonu (kW) 
 m  = sklon (smernica) regresnej priamky 
 x  = referenčná hodnota otáčok (min-1), krútiaceho momentu (Nm) alebo výkonu (kW) 
 b  = ypsilonový úsek regresnej priamky   Štandardná odchýlka od odhadovanej hodnoty (SE) závislosti y na x a koeficient 
determinácie (r
2) sa vypočíta pre každú regresnú priamku. 
   Odporúča sa, aby sa táto analýza vykonala pri 1 Hz.  Všetky záporné hodnoty krútiaceho 
momentu a priradené namerané hodnoty sa odstránia z výpočtu validačných štatistických údajov krútiaceho momentu a výkonu cyklu.  Aby sa skúška považovala za platnú, musia byť splnené kritériá uvedené v tabuľke 6. 
   
Tabuľka 6
:  Tolerancie regresnej priamky 
 
 Otáčky Krútiaci moment Výkon 
Štandardná odchýlka odhadovanej hodnoty (SE) Y na X max 100 min
-1 max. 13 % (15 %) 
maximálneho krútiaceho momentu motora podľa grafického zobrazenia výkonu max. 8 % (15 %) maximálneho výkonu motora podľa grafického zobrazenia výkonu 
Sklon (smernica) regresnej priamky, m 0,95 až 1,03 0,83 – 1,03 0,89 – 1,03 
(0,83 – 1,03)  
Koeficient determinácie, r2 min 0,9700 
(min 0,9500)  min 0,8800 (min 0,7500)  min 0,9100 (min 0,7500)  
Y – úsek regresnej priamky, b ± 50 min-1 ± 20 Nm alebo ± 2 % 
(± 20 Nm alebo ± 3 %) maximálneho krútiaceho momentu podľa tohto, ktorá hodnota je väčšia ± 4 kW alebo ± 2 % (± 4 kW alebo ±3 %) maximálneho výkonu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia 
  Čísla uvedené v zátvorkách sa môžu použiť pri homologizačných skúškach plynových 
motorov do 1. októbra 2005. 
  Tabuľka 7
: Prípustné vypustenie bodov z regresnej analýzy 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/109
Podmienky Body, ktoré sa 
vypustia 
Plné zaťaženie a nameraná hodnota krútiaceho momentu ≠ 
referenčný krútiaci moment Krútiaci moment a/alebo výkon 
Žiadne zaťaženie, žiadny bod voľnobehu a nameraná hodnota krútiaceho momentu > referenčný krútiaci moment Krútiaci moment a/alebo výkon 
Žiadne zaťaženie/uzavretá škrtiaca klapka, bod voľnobehu a otáčky > referenčné voľnobežné otáčky Otáčky a/alebo výkon
  4. VÝPOČET PLYNNÝCH EMISIÍ  4.1. Stanovenie prietoku zriedených výfukových plynov
 
  Celkový prietok zriedených výfukových plynov v priebehu cyklu (kg/skúška) sa 
vypočíta z nameraných hodnôt počas celého cyklu a z príslušných ciachovacích údajov prietokomera (V
0 pre PDP alebo K V pre CFV, podľa bodu 2 doplnku 5 prílohy 4).  Ak 
sa teplota zriedených výfukových plynov udržuje konštantná počas cyklu pomocou výmenníka tepla (± 6 K pre PDP-CVS, ± 11 K pre CFV-CVS, pozri bod 2.3 doplnku 6 prílohy 4), použije sa tento vzorec:    
   Pre systém PDP-CVS:    M
TOTW  =  1,293 * V 0 * N P * (p B - p 1) * 273 / (101,3 * T) 
    kde:    M
TOTW  = hmotnosť zriedených výfukových plynov počas cyklu na mokrej báze, kg 
 V 0 = objem plynu na jednu otáčku čerpadla za skúšobných podmienok,m³/ot 
 N P = celkové otáčky čerpadla na skúšku 
 p B = atmosférický tlak v skúšobnej komore, kPa 
 p 1 = pokles tlaku na vstupe čerpadla pod hodnotu atmosférického tlaku, kPa 
 T = priemerná teplota zriedených výfukových plynov počas cyklu na vstupe 
čerpadla, K 
   Pre systém CFV-CVS:   
M
TOTW  = 1,293 * t * K v * p A / T 0,5 
   kde:     M
TOTW  = hmotnosť zriedených výfukových plynov počas cyklu na mokrej báze, kg 
 t = čas trvania cyklu, s 
 K V = ciachovací koeficient Venturiho trubice s kritickým prietokom pre štandardné 
podmienky 
 p A = absolútny tlak, kPa L 375/110 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 T = absolútna teplota na vstupe Venturiho trubice, K 
   Ak sa použije systém s kompenzáciou prietoku (t.j. bez výmenníka tepla), musia sa 
vypočítať okamžité hmotnostné emisie a integrovať sa za celý cyklus.  V tomto prípade sa okamžitá hmotnosť zriedených výfukových plynov vypočíta takto: 
   Pre systém PDP-CVS:   
M
TOTW,i  = 1,293 * V 0 * N P,i * (p B - p 1) * 273 / (101,3 ≅ T) 
    kde:    M
TOTW,i  = okamžitá hmotnosť zriedených výfukových plynov cyklu na mokrej báze, kg 
 N P,i = celkové otáčky čerpadla za časový interval 
   Pre systém CFV-CVS:    M
TOTW,i  = 1,293 * ∆t i * K V * p A / T 0,5  
  
 kde: 
  
 M TOTW,i  = okamžitá hmotnosť zriedených výfukových plynov cyklu na mokrej báze, kg 
 ∆ti = čas trvania cyklu, s    Ak celková hmotnosť vzorky častíc (MSAM) a plynných znečisťujúcich látok presiahne 
0,5 % celkového prietoku CVS (MTOTW), koriguje sa prietok CVS vzhľadom na MSAM alebo sa prúd vzorky častíc pred prietokomerom (PDP alebo CFV) vedie späť do CVS. 
   4.2. Korekcia NO
x vzhľadom na vlhkosť  
  Pretože emisie NO
x závisia na podmienkach okolitého vzduchu, koncentrácia NO x sa 
musí korigovať vzhľadom na vlhkosť okolitého vzduchu pomocou faktorov uvedených v týchto vzorcoch: 
  (a) pre dieselové motory: 
)71,10 ( 0182,011
,− ∗ −=
aD HHK  
  (b) pre plynové motory: 
)71,10 ( 0329,011
,− ∗ −=
aG HHK  
   27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/111
 kde: 
   H
a = vlhkosť nasávaného vzduchu, v gramoch vody na kg suchého vzduchu, 
  pričom platí: 
210220,6
−∗∗ −∗∗=
a a Ba a
aRpppRH  
  R
a  = relatívna vlhkosť nasávaného vzduchu, % 
 p a  = tlak nasýtených pár nasávaného vzduchu, kPa 
 p B  = celkový barometrický tlak, kPa 
  4.3. Výpočet hmotnostného prietoku emisií
 
 4.3.1. Systémy s konštantným hmotnostným prietokom   V prípade systémov s výmenníkom tepla sa hmotnosť znečisťujúcich látok (g/skúška) 
stanoví na základe týchto rovníc: 
   
(1) NO
x mass = 0,001587 · NOx conc · K H,D · M TOTW   (dieselové motory) 
   (2) NO
x mass = 0,001587 · NOx conc · K H,G · M TOTW   (plynové motory) 
  (3) CO mass = 0,000966 · CO conc  · M
TOTW  
   (4) HC mass = 0,000479 · HC conc  · M
TOTW '  (dieselové motory) 
   (5) HC mass = 0,000502 · HC conc  · M
TOTW '  (motory poháňané LPG) 
  (6) HC mass = 0,000552 · HC conc  · M
TOTW '  (motory poháňané NG) 
  (7) NMHC mass = 0,000479 · NMHC conc  · M
TOTW '  (dieselové motory) 
   (8) NMHC mass = 0,000502 · NMHC conc  · M
TOTW '  (motory poháňané LPG) 
  (9) NMHC mass = 0,000516 * NMHC conc * M
TOTW '  (motory poháňané NG) 
   (10) CH
4 mass = 0,000552 * CH 4 conc * M TOTW    (motory poháňané NG) 
 
kde: 
  NO
x conc, CO conc, HC conc, 4 / NMHC conc = priemerné koncentrácie korigované 
                     
4 / Vztiahnuté na uhľovodík ekvivalentný uhlíku 1. 
 L 375/112 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
pozadím počas cyklu zistené integráciou (povinné pre NO x a HC) alebo 
namerané vo vakoch, ppm 
 
 M TOTW  = celková hmotnosť výfukových plynov počas cyklu podľa bodu 4.1, kg 
 
K H,D  =  korekčný faktor vlhkosti pre dieselové motory podľa bodu 4.2, založený 
na priemernej vlhkosti nasávaného vzduchu v cykle 
 
 K H,G   =  korekčný faktor vlhkosti pre plynové motory podľa bodu 4.2 založený 
na priemernej vlhkosti nasávaného vzduchu v cykle 
  Koncentrácie merané na suchej báze sa musia prepočítať na mokrú bázu podľa bodu 4.2 
doplnku 1 prílohy 4. 
 
Stanovenie NMHC
conc a CH 4 conc závisí na použitej metóde (pozri bod 3.3.4, doplnku 4 
prílohy 4).  Obidve koncentrácie sa stanovia spôsobom uvedeným ďalej, pričom koncentrácie CH
4 sa odčítajú od koncentrácií HC takto: 
   (a) Metóda GC  
NMHC
conc = HC conc - CH 4 conc 
 
CH 4 conc = nameraná hodnota 
  (b) Metóda NMC  
 
     kde:    HC(s odlučovačom) = koncentrácie HC, pričom vzorka plynu prechádza cez NMC  
HC(bez odlučovača) = koncentrácie HC, pričom vzorka plynu obchádza NMC 
 
CE
M = účinnosť metánu podľa bodu 1.8.4.1 doplnku 5 prílohy 4 
 
CE E = účinnosť etánu podľa bodu 1.8.4.2 doplnku 5 prílohy 4 
 4.3.1.1. Stanovenie koncentrácií korigovaných pozadím    Aby sa získali čisté koncentrácie znečisťujúcich látok, od nameraných koncentrácií sa 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/113
odpočítajú priemerné koncentrácie pozadia plynných znečisťujúcich látok v riediacom 
vzduchu.  Priemerné hodnoty koncentrácií pozadia sa môžu stanoviť metódou odberu vzoriek do vaku alebo nepretržitým meraním s integráciou.  Použije sa tento vzorec: 
 
conc = conc
e - conc d · (1 - (1/DF)) 
   kde:    conc = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky v zriedených výfukových plynoch, 
korigovaná o množstvo príslušnej znečisťujúcej látky obsiahnutej v riediacom vzduchu, ppm 
  conc
e = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v zriedených výfukových 
plynoch, ppm 
  conc
d = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v riediacom vzduchu, ppm
  
  DF = faktor riedenia 
 
 Faktor riedenia sa vypočíta takto: 
 
-4
conce conce conce 2,S
10) CO (HC COFDF
⋅ + +=  
  kde:    CO
2,conce  = koncentrácia CO 2 v zriedených výfukových plynoch, % objemu 
  HC
conce  = koncentrácia HC v zriedených výfukových plynoch, ppm C1 
  CO
conce  = koncentrácia CO v zriedených výfukových plynoch, ppm 
   F
S = stechiometrický faktor 
  Koncentrácie merané na suchej báze sa musia prepočítať na mokrú bázu podľa bodu 4.2 
doplnku 1 prílohy 4. 
   Stechiometrický faktor sa vypočíta takto: 
⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛+ ⋅ + +⋅ =
4yx 3,762yxx100 Fs 
 kde: 
  L 375/114 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 x,y   = zloženie paliva C xH y 
  
 Ak nie je známe zloženie paliva alternatívne sa môžu použiť tieto stechiometrické faktory:    F
S (diesel) = 13,4 
 F S (LPG) = 11,6 
 F S (NG) = 9,5 
 4.3.2. Systémy s kompenzáciou prietoku   V prípade systémov bez výmenníka tepla sa hmotnosť znečisťujúcich látok (g/skúška) 
stanoví výpočtom okamžitých hmotnostných emisií a integráciou okamžitých hodnôt počas 
celého cyklu.  Okrem toho sa na okamžité  hodnoty koncen trácie použije korekcia pozadím. 
 Použijú sa tieto vzorce: 
   
(1) NO
x mass = 
() () () ∑
=× × − × × − × × ×n
1 iD H, concd TOTW D H, i conce, i TOTW , K 0.001587 1/DF 1 NOx M K 0.001587 NOx M
 
(dieselové motory) 
(2) NO x mass = 
() () () ∑
=× × − × × − × × ×n
1 iG H, concd TOTW G H, i conce, i TOTW , K 0.001587 1/DF 1 NOx M K 0.001587 NOx M
 
(plynové motory) 
(3) CO mass = () () () ∑
=× − × × − × ×n
1 iconcd TOTW i con ce, i T OTW, 0.000966 1/DF 1 CO M 0.000966 CO M
 
(4) HC mass = () () () ∑
=× − × × − × ×n
1 iconcd TOTW i con ce, i T OTW, 0.000479 1/DF 1 HC M 0.000479 HC M
 
(dieselové motory) 
(5) HC mass = () () () ∑
=× − × × − × ×n
1 iconcd TOTW i con ce, i TOT W, 0.000502 1/DF 1 HC M 0.000502 HC M
 
(LPG motory) 
(6) HC mass = 
() () () ∑ × − × × − × ×
=n
1 ico n cd TOTW i con ce , i TO TW, 0.000552 1/DF 1 HC M 0.000552 HC M
 
(NG motory) 
 
(7) NMHC mass = 
() () () ∑ × − × × − × ×
=n
1 ic oncd T OTW i conce, i T OTW, 0.000479 1/DF 1 NMHC M 0.000479 NMHC M
 
(dieselové motory) 
(8) NMHC mass = 
() () () ∑ × − × × − × ×
=n
1 ic oncd TOTW i conce, i T OTW, 0.000502 1/DF 1 NMHC M 0.000502 NMHC M
 
(LPG motory) 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/115
(9) NMHC mass = 
() () () ∑
=× − × × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TO T W , 0.000516 1/DF 1 NMHC M 0.000516 NMHC M
 
(NG motory) 
(10) CH 4 mass = 
() () () ∑
=× − × − × ×n
1 iconcd  4 TOTW i conce,  4 i TOT W, 0.000552 1/DF 1 * CH M 0.000552 CH M
 
(NG motory) 
 
 kde:   conc
e = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v zriedených 
výfukových plynoch, ppm 
  conc
d = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v riediacom vzduchu, 
ppm  
  M
TOTW,i  = okamžitá hmotnosť zriedených výfukových plynov (pozri bod 4.1), kg 
  M
TOTW  = celková hmotnosť zriedených výfukových plynov počas cyklu (pozri bod 
4.1), kg 
  K
H,D = korekčný faktor vlhkosti pre dieselové motory podľa bodu 4.2 založený na 
priemernej vlhkosti nasávaného vzduchu v cykle 
  K
H,G = korekčný faktor vlhkosti pre plynové motory podľa bodu 4.2 založený na 
priemernej vlhkosti nasávaného vzduchu v cykle 
  DF = faktor riedenia podľa bodu 4.3.1.1  4.4. Výpočet špecifických emisií   Emisie (g/kWh) sa vypočítajú pre jednotlivé komponenty, ako sa to vyžaduje podľa bodov 
5.2.1. a 5.2.2., pre príslušnú technológiu motora takto: 
 
 
act mass x /W NOx NO =  (dieselové a plynové motory) 
 act mass/W COCO=  (dieselové a plynové motory) 
 act mass/W HCHC=  (dieselové a plynové motory) 
 act mass/W NMHC NMHC =  (dieselové a plynové motory) 
 act 4mass 4 /W CH CH =  (plynové motory poháňané NG) 
 
 kde:   L 375/116 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 W act  = skutočný pracovný cyklus podľa bodu 3.9.2., kWh. 
 
5. VÝPOČET EMISIÍ ČASTÍC (PODĽA POTREBY)  5.1. Výpočet hmotnostného prietoku
 
  Hmotnosť častíc (g/skúška) sa vypočíta takto:   
PT
mass  = 1000M
MMTOTW
SAMf∗  
  kde:   M
f = hmotnosť častíc zachytená počas cyklu pri odbere vzoriek, mg 
  M
TOTW  = celková hmotnosť výfukových plynov počas cyklu určená podľa bodu 4.1, kg 
  M
SAM = hmotnosť zriedených výfukových plynov odobratá z riediaceho tunelu na účely 
zachytenia častíc, kg 
   a   M
f = M f,p + M f,b ak sa vážia samostatne, mg 
  M
f,p = hmotnosť častíc zachytená na hlavnom filtri, mg 
  M
f,b = hmotnosť častíc zachytená na doplnkovom filtri, mg 
  Ak sa použije dvojitý riediaci systém, hmotnosť sekundárneho riediaceho vzduchu sa 
odpočíta od celkovej hmotnosti dvojnásobne riedených výfukových plynov vedených cez filtre častíc. 
 
M
SAM = M TOT - M SEC 
    
kde: 
  M
TOT = hmotnosť dvojnásobne riedených výfukových plynov vedených cez filtre častíc, 
kg 
  M
SEC = hmotnosť sekundárneho riediaceho vzduchu, kg 
  Ak sa stanoví úroveň pozadia častíc riediaceho vzduchu podľa bodu 3.4, hmotnosť 
častíc sa môže korigovať na základný stav.  V tomto prípade sa hmotnosť častíc vypočíta takto: 
  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/117
PT mass  = 1000M
DF11MM
MMTOTW
DILd
SAMf∗⎥
⎦⎤
⎢
⎣⎡
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗ −  
 
 kde:   M
f, M SAM, M TOTW  = pozri vyššie 
 M DIL  = hmotnosť primárneho riediaceho vzduchu zachyteného 
vzorkovačom častíc pozadia, kg 
 M d    = hmotnosť zachytených častíc pozadia primárneho riediaceho 
vzduchu, kg 
 DF   = faktor riedenia podľa bodu 4.3.1.1  5.2. Výpočet špecifických emisií
 
  Emisie častíc (g/kWh) sa vypočítajú pre jednotlivé komponenty takto:   
act mass W/ PT PT=  
 
 kde:    W
act = skutočný pracovný cyklus podľa bodu 3.9.2., kWh. 
 
___________ L 375/118 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Príloha 4 – Doplnok 3  
PROGRAM ETC PRE DYNAMOMETER 
Čas Normálne 
otáčky % Normálne 
otáčky %  Čas Normálne 
otáčky % Normálne otáčky %  Time Norm. Norm. 
 Otáčky Krútiaci 
moment   Otáčky Krútiaci 
moment   Otáčky Krútiaci 
moment 
s % %  s % %  s % % 1 0 0  52 0 0  103 0 0 2 0 0  53 0 0  104 0 0 3 0 0  54 0 0  105 0 0 4 0 0  55 0 0  106 0 0 5 0 0  56 0 0  107 0 0 6 0 0  57 0 0  108 11,6 14,8 7 0 0  58 0 0  109 0 0 8 0 0  59 0 0  110 27,2 74,8 9 0 0  60 0 0  111 17 76,9 10 0 0  61 0 0  112 36 78 11 0 0  62 25,5 11,1  113 59,7 86 12 0 0  63 28,5 20,9  114 80,8 17,9 13 0 0  64 32 73,9  115 49,7 0 14 0 0  65 4 82,3  116 65,6 86 15 0 0  66 34,5 80,4  117 78,6 72,2 16 0,1 1,5  67 64,1 86  118 64,9 „m“ 17 23,1 21,5  68 58 0  119 44,3 „m“ 18 12,6 28,5  69 50,3 83,4  120 51,4 83,4 19 21,8 71  70 66,4 99,1  121 58,1 97 20 19,7 76,8  71 81,4 99,6  122 69,3 99,3 21 54,6 80,9  72 88,7 73,4  123 72 20,8 22 71,3 4,9  73 52,5 0  124 72,1 „m“ 23 55,9 18,1  74 46,4 58,5  125 65,3 „m“ 24 72 85,4  75 48,6 90,9  126 64 „m“ 25 86,7 61,8  76 55,2 99,4  127 59,7 „m“ 26 51,7 0  77 62,3 99  128 52,8 „m“ 27 53,4 48,9  78 68,4 91,5  129 45,9 „m“ 28 34,2 87,6  79 74,5 73,7  130 38,7 „m“ 29 45,5 92,7  80 38 0  131 32,4 „m“ 30 54,6 99,5  81 41,8 89,6  132 27 „m“ 31 64,5 96,8  82 47,1 99,2  133 21,7 „m“ 32 71,7 85,4  83 52,5 99,8  134 19,1 0,4 33 79,4 54,8  84 56,9 80,8  135 34,7 14 34 89,7 99,4  85 58,3 11,8  136 16,4 48,6 35 57,4 0  86 56,2 „m“  137 0 11,2 36 59,7 30,6  87 52 „m“  138 1,2 2,1 37 90,1 „m“  88 43,3 „m“  139 30,1 19,3 38 82,9 „m“  89 36,1 „m“  140 30 73,9 39 51,3 „m“  90 27,6 „m“  141 54,4 74,4 40 28,5 „m“  91 21,1 „m“  142 77,2 55,6 41 29,3 „m“  92 8 0  143 58,1 0 42 26,7 „m“  93 0 0  144 45 82,1 43 20,4 „m“  94 0 0  145 68,7 98,1 44 14,1 0  95 0 0  146 85,7 67,2 45 6,5 0  96 0 0  147 60,2 0 46 0 0  97 0 0  148 59,4 98 47 0 0  98 0 0  149 72,7 99,6 48 0 0  99 0 0  150 79,9 45 49 0 0  100 0 0  151 44,3 0 50 0 0  101 0 0  152 41,5 84,4 51 0 0  102 0 0  153 56,2 98,2 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/119
 
Čas Normálne 
otáčky % Normálne 
otáčky %  Čas Normálne 
otáčky % Normálne otáčky %  Time Norm. Norm. 
 Otáčky Krútiaci 
moment   Otáčky Krútiaci 
moment   Otáčky Krútiaci 
moment 
s % %  s % %  s % % 154 65,7 99,1  205 0 0  256 51,7 17 155 74,4 84,7  206 0 0  257 56,2 78,7 156 54,4 0  207 0 0  258 59,5 94,7 157 47,9 89,7  208 0 0  259 65,5 99,1 158 54,5 99,5  209 0 0  260 71,2 99,5 159 62,7 96,8  210 0 0  261 76,6 99,9 160 62,3 0  211 0 0  262 79 0 161 46,2 54,2  212 0 0  263 52,9 97,5 162 44,3 83,2  213 0 0  264 53,1 99,7 163 48,2 13,3  214 0 0  265 59 99,1 164 51 „m“  215 0 0  266 62,2 99 165 50 „m“  216 0 0  267 65 99,1 166 49,2 „m“  217 0 0  268 69 83,1 167 49,3 „m“  218 0 0  269 69,9 28,4 168 49,9 „m“  219 0 0  270 70,6 12,5 169 51,6 „m“  220 0 0  271 68,9 8,4 170 49,7 „m“  221 0 0  272 69,8 9,1 171 48,5 „m“  222 0 0  273 69,6 7 172 50,3 72,5  223 0 0  274 65,7 „m“ 173 51,1 84,5  224 0 0  275 67,1 „m“ 174 54,6 64,8  225 21,2 62,7  276 66,7 „m“ 175 56,6 76,5  226 30,8 75,1  277 65,6 „m“ 176 58 „m“  227 5,9 82,7  278 64,5 „m“ 177 53,6 „m“  228 34,6 80,3  279 62,9 „m“ 178 40,8 „m“  229 59,9 87  280 59,3 „m“ 179 32,9 „m“  230 84,3 86,2  281 54,1 „m“ 180 26,3 „m“  231 68,7 „m“  282 51,3 „m“ 181 20,9 „m“  232 43,6 „m“  283 47,9 „m“ 182 10 0  233 41,5 85,4  284 43,6 „m“ 183 0 0  234 49,9 94,3  285 39,4 „m“ 184 0 0  235 60,8 99  286 34,7 „m“ 185 0 0  236 70,2 99,4  287 29,8 „m“ 186 0 0  237 81,1 92,4  288 20,9 73,4 187 0 0  238 49,2 0  289 36,9 „m“ 188 0 0  239 56 86,2  290 35,5 „m“ 189 0 0  240 56,2 99,3  291 20,9 „m“ 190 0 0  241 61,7 99  292 49,7 11,9 191 0 0  242 69,2 99,3  293 42,5 „m“ 192 0 0  243 74,1 99,8  294 32 „m“ 193 0 0  244 72,4 8,4  295 23,6 „m“ 194 0 0  245 71,3 0  296 19,1 0 195 0 0  246 71,2 9,1  297 15,7 73,5 196 0 0  247 67,1 „m“  298 25,1 76,8 197 0 0  248 65.5 „m“  299 34.5 81.4 198 0 0  249 64,4 „m“  300 44,1 87,4 199 0 0  250 62,9 25,6  301 52,8 98,6 200 0 0  251 62,2 35,6  302 63,6 99 201 0 0  252 62,9 24,4  303 73,6 99,7 202 0 0  253 58,8 „m“  304 62,2 „m“ 203 0 0  254 56,9 „m“  305 29,2 „m“ 204 0 0  255 54,5 „m“  306 46,4 22 
 L 375/120 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm.
Otáčky Krútia Otáčky Krútia Otáčky Krútia
s % % s % % s % %
307 47,3 13,8 358 72,6 99,6 409 56,3 72,3
308 47,2 12,5 359 82,4 99,5 410 59,7 99,1
309 47,9 11,5 360 88 99,4 411 62,3 99
310 47,8 35,5 361 46,4 0 412 67,9 99,2
311 49,2 83,3 362 53,4 95,2 413 69,5 99,3
312 52,7 96,4 363 58,4 99,2 414 73,1 99,7
313 57,4 99,2 364 61,5 99 415 77,7 99,8
314 61,8 99 365 64,8 99 416 79,7 99,7
315 66,4 60,9 366 68,1 99,2 417 82,5 99,5
316 65,8 „m“ 367 73,4 99,7 418 85,3 99,4
317 59 „m“ 368 73,3 29,8 419 86,6 99,4
318 50,7 „m“ 369 73,5 14,6 420 89,4 99,4
319 41,8 „m“ 370 68,3 0 421 62,2 0
320 34,7 „m“ 371 45,4 49,9 422 52,7 96,4
321 28,7 „m“ 372 47,2 75,7 423 50,2 99,8
322 25,2 „m“ 373 44,5 9 424 49,3 99,6
323 43 24,8 374 47,8 10,3 425 52,2 99,8
324 38,7 0 375 46,8 15,9 426 51,3 100
325 48,1 31,9 376 46,9 12,7 427 51,3 100
326 40,3 61 377 46,8 8,9 428 51,1 100
327 42,4 52,1 378 46,1 6,2 429 51,1 100
328 46,4 47,7 379 46,1 „m“ 430 51,8 99,9
329 46,9 30,7 380 45,5 „m“ 431 51,3 100
330 46,1 23,1 381 44,7 „m“ 432 51,1 100
331 45,7 23,2 382 43,8 „m“ 433 51,3 100
332 45,5 31,9 383 41 „m“  434 52,3 99,8 
333 46,4 73,6 384 41,1 6,4 435 52,9 99,7
334 51,3 60,7 385 38 6,3 436 53,8 99,6
335 51,3 51,1 386 35,9 0,3 437 51,7 99,9
336 53,2 46,8 387 33,5 0 438 53,5 99,6
337 53,9 50 388 53,1 48,9 439 52 99,8
338 53,4 52,1 389 48,3 „m“ 440 51,7 99,9
339 53,8 45,7 390 49,9 „m“ 441 53,2 99,7
340 50,6 22,1 391 48 „m“ 442 54,2 99,5
341 47,8 26 392 45,3 „m“ 443 55,2 99,4
342 41,6 17,8 393 41,6 3,1 444 53,8 99,6
343 38,7 29,8 394 44,3 79 445 53,1 99,7
344 35,9 71,6 395 44,3 89,5 446 55 99,4
345 34,6 47,3 396 43,4 98,8 447 57 99,2
346 34,8 80,3 397 44,3 98,9 448 61,5 99
347 35,9 87,2 398 43 98,8 449 59,4 5,7
348 38,8 90,8 399 42,2 98,8 450 59 0
349 41,5 94,7 400 42,7 98,8 451 57,3 59,8
350 47,1 99,2 401 45 99 452 64,1 99
351 53,1 99,7 402 43,6 98,9 453 70,9 90,5
352 46,4 0 403 42,2 98,8 454 58 0
353 42,5 0,7 404 44,8 99 455 41,5 59,8
354 43,6 58,6 405 43,4 98,8 456 44,1 92,6
355 47,1 87,5 406 45 99 457 46,8 99,2
356 54,1 99,5 407 42,2 54,3 458 47,2 99,3
357 62,9 99 408 61,2 31,9 459 51 10027.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/121
 
Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm.
Otáčky Krútia Otáčky Krútia Otáčky Krútia
s % % s % % s % %
460 53,2 99,7 511 0 0 562 58,7 „m“
461 53,1 99,7 512 0 0 563 56 „m“
462 55,9 53,1 513 0 0 564 53,9 „m“
463 53,9 13,9 514 30,5 25,6 565 52,1 „m“
464 52,5 „m“ 515 19,7 56,9 566 49,9 „m“
465 51,7 „m“ 516 16,3 45,1 567 46,4 „m“
466 51,5 52,2 517 27,2 4,6 568 43,6 „m“
467 52,8 80 518 21,7 1,3 569 40,8 „m“
468 54,9 95 519 29,7 28,6 570 37,5 „m“
469 57,3 99,2 520 36,6 73,7 571 27,8 „m“
470 60,7 99,1 521 61,3 59,5 572 17,1 0,6
471 62,4 „m“ 522 40,8 0 573 12,2 0,9
472 60,1 „m“ 523 36,6 27,8 574 11,5 1,1
473 53,2 „m“ 524 39,4 80,4 575 8,7 0,5
474 44 „m“ 525 51,3 88,9 576 8 0,9
475 35,2 „m“ 526 58,5 11,1 577 5,3 0,2
476 30,5 „m“ 527 60,7 „m“ 578 4 0
477 26,5 „m“ 528 54,5 „m“ 579 3,9 0
478 22,5 „m“ 529 51,3 „m“ 580 0 0
479 20,4 „m“ 530 45,5 „m“ 581 0 0
480 19,1 „m“ 531 40,8 „m“ 582 0 0
481 19,1 „m“ 532 38,9 „m“ 583 0 0
482 13,4 „m“ 533 36,6 „m“ 584 0 0
483 6,7 „m“ 534 36,1 72,7 585 0 0
484 3,2 „m“ 535 44,8 78,9 586 0 0
485 14,3 63,8 536 51,6 91,1 587 8,7 22,8
486 34,1 0 537 59,1 99,1 588 16,2 49,4
487 23,9 75,7 538 66 99,1 589 23,6 56
488 31,7 79,2 539 75,1 99,9 590 21,1 56,1
489 32,1 19,4 540 81 8 591 23,6 56
490 35,9 5,8 541 39,1 0 592 46,2 68,8
491 36,6 0,8 542 53,8 89,7 593 68,4 61,2
492 38,7 „m“ 543 59,7 99,1 594 58,7 „m“
493 38,4 „m“ 544 64,8 99 595 31,6 „m“
494 39,4 „m“ 545 70,6 96,1 596 19,9 8,8
495 39,7 „m“ 546 72,6 19,6 597 32,9 70,2
496 40,5 „m“ 547 72 6,3 598 43 79
497 40,8 „m“ 548 68,9 0,1 599 57,4 98,9
498 39,7 „m“ 549 67,7 „m“ 600 72,1 73,8
499 39,2 „m“ 550 66,8 „m“ 601 53 0
500 38,7 „m“ 551 64,3 16,9 602 48,1 86
501 32,7 „m“ 552 64,9 7 603 56,2 99
502 30,1 „m“ 553 63,6 12,5 604 65,4 98,9
503 21,9 „m“ 554 63 7,7 605 72,9 99,7
504 12,8 0 555 64,4 38,2 606 67,5 „m“
505 0 0 556 63 11,8 607 39 „m“
506 0 0 557 63,6 0 608 41,9 38,1
507 0 0 558 63,3 5 609 44,1 80,4
508 0 0 559 60,1 9,1 610 46,8 99,4
509 0 0 560 61 8,4 611 48,7 99,9
510 0 0 561 59,7 0,9 612 50,5 99,7L 375/122 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm.
Otáčky Krútia Otáčky Krútia Otáčky Krútia
s % % s % % s % %
613 52,5 90,3 664 54 39,3 715 46,2 „m“
614 51 1,8 665 53,8 „m“ 716 45,6 9,8
615 50 „m“ 666 52 „m“ 717 45,6 34,5
616 49,1 „m“ 667 50,4 „m“ 718 45,5 37,1
617 47 „m“ 668 50,6 0 719 43,8 „m“
618 43,1 „m“ 669 49,3 41,7 720 41,9 „m“
619 39,2 „m“ 670 50 73,2 721 41,3 „m“
620 40,6 0,5 671 50,4 99,7 722 41,4 „m“
621 41,8 53,4 672 51,9 99,5 723 41,2 „m“
622 44,4 65,1 673 53,6 99,3 724 41,8 „m“
623 48,1 67,8 674 54,6 99,1 725 41,8 „m“
624 53,8 99,2 675 56 99 726 43,2 17,4
625 58,6 98,9 676 55,8 99 727 45 29
626 63,6 98,8 677 58,4 98,9 728 44,2 „m“
627 68,5 99,2 678 59,9 98,8 729 43,9 „m“
628 72,2 89,4 679 60,9 98,8 730 38 10,7
629 77,1 0 680 63 98,8 731 56,8 „m“
630 57,8 79,1 681 64,3 98,9 732 57,1 „m“
631 60,3 98,8 682 64,8 64 733 52 „m“
632 61,9 98,8 683 65,9 46,5 734 44,4 „m“
633 63,8 98,8 684 66,2 28,7 735 40,2 „m“
634 64,7 98,9 685 65,2 1,8 736 39,2 16,5
635 65,4 46,5 686 65 6,8 737 38,9 73,2
636 65,7 44,5 687 63,6 53,6 738 39,9 89,8
637 65,6 3,5 688 62,4 82,5 739 42,3 98,6
638 49,1 0 689 61,8 98,8 740 43,7 98,8
639 50,4 73,1 690 59,8 98,8 741 45,5 99,1
640 50,5 „m“ 691 59,2 98,8 742 45,6 99,2
641 51 „m“ 692 59,7 98,8 743 48,1 99,7
642 49,4 „m“ 693 61,2 98,8 744 49 100
643 49,2 „m“ 694 62,2 49,4 745 49,8 99,9
644 48,6 „m“ 695 62,8 37,2 746 49,8 99,9
645 47,5 „m“ 696 63,5 46,3 747 51,9 99,5
646 46,5 „m“ 697 64,7 72,3 748 52,3 99,4
647 46 11,3 698 64,7 72,3 749 53,3 99,3
648 45,6 42,8 699 65,4 77,4 750 52,9 99,3
649 47,1 83 700 66,1 69,3 751 54,3 99,2
650 46,2 99,3 701 64,3 „m“ 752 55,5 99,1
651 47,9 99,7 702 64,3 „m“ 753 56,7 99
652 49,5 99,9 703 63 „m“ 754 61,7 98,8
653 50,6 99,7 704 62,2 „m“ 755 64,3 47,4
654 51 99,6 705 61,6 „m“ 756 64,7 1,8
655 53 99,3 706 62,4 „m“ 757 66,2 „m“
656 54,9 99,1 707 62,2 „m“ 758 49,1 „m“
657 55,7 99 708 61 „m“ 759 52,1 46
658 56 99 709 58,7 „m“ 760 52,6 61
659 56,1 9,3 710 55,5 „m“ 761 52,9 0
660 55,6 „m“ 711 51,7 „m“ 762 52,3 20,4
661 55,4 „m“ 712 49,2 „m“ 763 54,2 56,7
662 54,9 51,3 713 48,8 40,4 764 55,4 59,8
663 54,9 59,8 714 47,9 „m“ 765 56,1 49,227.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/123
 
Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm.
Otáčky Krútia Otáčky Krútia Otáčky Krútia
s % % s % % s % %
766 56,8 33,7 817 61,7 46,2 868 53 99,3
767 57,2 96 818 59,8 45,1 869 54,2 99,2
768 58,6 98,9 819 57,4 43,9 870 55,5 99,1
769 59,5 98,8 820 54,8 42,8 871 56,7 99
770 61,2 98,8 821 54,3 65,2 872 57,3 98,9
771 62,1 98,8 822 52,9 62,1 873 58 98,9
772 62,7 98,8 823 52,4 30,6 874 60,5 31,1
773 62,8 98,8 824 50,4 „m“ 875 60,2 „m“
774 64 98,9 825 48,6 „m“ 876 60,3 „m“
775 63,2 46,3 826 47,9 „m“ 877 60,5 6,3
776 62,4 „m“ 827 46,8 „m“ 878 61,4 19,3
777 60,3 „m“ 828 46,9 9,4 879 60,3 1,2
778 58,7 „m“ 829 49,5 41,7 880 60,5 2,9
779 57,2 „m“ 830 50,5 37,8 881 61,2 34,1
780 56,1 „m“ 831 52,3 20,4 882 61,6 13,2
781 56 9,3 832 54,1 30,7 883 61,5 16,4
782 55,2 26,3 833 56,3 41,8 884 61,2 16,4
783 54,8 42,8 834 58,7 26,5 885 61,3 „m“
784 55,7 47,1 835 57,3 „m“ 886 63,1 „m“
785 56,6 52,4 836 59 „m“ 887 63,2 4,8
786 58 50,3 837 59,8 „m“ 888 62,3 22,3
787 58,6 20,6 838 60,3 „m“ 889 62 38,5
788 58,7 „m“ 839 61,2 „m“ 890 61,6 29,6
789 59,3 „m“ 840 61,8 „m“ 891 61,6 26,6
790 58,6 „m“ 841 62,5 „m“ 892 61,8 28,1
791 60,5 9,7 842 62,4 „m“ 893 62 29,6
792 59,2 9,6 843 61,5 „m“ 894 62 16,3
793 59,9 9,6 844 63,7 „m“ 895 61,1 „m“
794 59,6 9,6 845 61,9 „m“ 896 61,2 „m“
795 59,9 6,2 846 61,6 29,7 897 60,7 19,2
796 59,9 9,6 847 60,3 „m“ 898 60,7 32,5
797 60,5 13,1 848 59,2 „m“ 899 60,9 17,8
798 60,3 20,7 849 57,3 „m“ 900 60,1 19,2
799 59,9 31 850 52,3 „m“ 901 59,3 38,2
800 60,5 42 851 49,3 „m“ 902 59,9 45
801 61,5 52,5 852 47,3 „m“ 903 59,4 32,4
802 60,9 51,4 853 46,3 38,8 904 59,2 23,5
803 61,2 57,7 854 46,8 35,1 905 59,5 40,8
804 62,8 98,8 855 46,6 „m“ 906 58,3 „m“
805 63,4 96,1 856 44,3 „m“ 907 58,2 „m“
806 64,6 45,4 857 43,1 „m“ 908 57,6 „m“
807 64,1 5 858 42,4 2,1 909 57,1 „m“
808 63 3,2 859 41,8 2,4 910 57 0,6
809 62,7 14,9 860 43,8 68,8 911 57 26,3
810 63,5 35,8 861 44,6 89,2 912 56,5 29,2
811 64,1 73,3 862 46 99,2 913 56,3 20,5
812 64,3 37,4 863 46,9 99,4 914 56,1 „m“
813 64,1 21 864 47,9 99,7 915 55,2 „m“
814 63,7 21 865 50,2 99,8 916 54,7 17,5
815 62,9 18 866 51,2 99,6 917 55,2 29,2
816 62,4 32,7 867 52,3 99,4 918 55,2 29,2L 375/124 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm.
Otáčky Krútia Otáčky Krútia Otáčky Krútia
s % % s % % s % %
919 55,9 16 970 49,9 99,7 1021 49,4 „m“
920 55,9 26,3 971 49,6 99,6 1022 48,3 „m“
921 56,1 36,5 972 49,4 99,6 1023 49,4 „m“
922 55,8 19 973 49 99,5 1024 48,5 „m“
923 55,9 9,2 974 49,8 99,7 1025 48,7 „m“
924 55,8 21,9 975 50,9 100 1026 48,7 „m“
925 56,4 42,8 976 50,4 99,8 1027 49,1 „m“
926 56,4 38 977 49,8 99,7 1028 49 „m“
927 56,4 11 978 49,1 99,5 1029 49,8 „m“
928 56,4 35,1 979 50,4 99,8 1030 48,7 „m“
929 54 7,3 980 49,8 99,7 1031 48,5 „m“
930 53,4 5,4 981 49,3 99,5 1032 49,3 31,3
931 52,3 27,6 982 49,1 99,5 1033 49,7 45,3
932 52,1 32 983 49,9 99,7 1034 48,3 44,5
933 52,3 33,4 984 49,1 99,5 1035 49,8 61
934 52,2 34,9 985 50,4 99,8 1036 49,4 64,3
935 52,8 60,1 986 50,9 100 1037 49,8 64,4
936 53,7 69,7 987 51,4 99,9 1038 50,5 65,6
937 54 70,7 988 51,5 99,9 1039 50,3 64,5
938 55,1 71,7 989 52,2 99,7 1040 51,2 82,9
939 55,2 46 990 52,8 74,1 1041 50,5 86
940 54,7 12,6 991 53,3 46 1042 50,6 89
941 52,5 0 992 53,6 36,4 1043 50,4 81,4
942 51,8 24,7 993 53,4 33,5 1044 49,9 49,9
943 51,4 43,9 994 53,9 58,9 1045 49,1 20,1
944 50,9 71,1 995 55,2 73,8 1046 47,9 24
945 51,2 76,8 996 55,8 52,4 1047 48,1 36,2
946 50,3 87,5 997 55,7 9,2 1048 47,5 34,5
947 50,2 99,8 998 55,8 2,2 1049 46,9 30,3
948 50,9 100 999 56,4 33,6 1050 47,7 53,5
949 49,9 99,7 1000 55,4 „m“ 1051 46,9 61,6
950 50,9 100 1001 55,2 „m“ 1052 46,5 73,6
951 49,8 99,7 1002 55,8 26,3 1053 48 84,6
952 50,4 99,8 1003 55,8 23,3 1054 47,2 87,7
953 50,4 99,8 1004 56,4 50,2 1055 48,7 80
954 49,7 99,7 1005 57,6 68,3 1056 48,7 50,4
955 51 100 1006 58,8 90,2 1057 47,8 38,6
956 50,3 99,8 1007 59,9 98,9 1058 48,8 63,1
957 50,2 99,8 1008 62,3 98,8 1059 47,4 5
958 49,9 99,7 1009 63,1 74,4 1060 47,3 47,4
959 50,9 100 1010 63,7 49,4 1061 47,3 49,8
960 50 99,7 1011 63,3 9,8 1062 46,9 23,9
961 50,2 99,8 1012 48 0 1063 46,7 44,6
962 50,2 99,8 1013 47,9 73,5 1064 46,8 65,2
963 49,9 99,7 1014 49,9 99,7 1065 46,9 60,4
964 50,4 99,8 1015 49,9 48,8 1066 46,7 61,5
965 50,2 99,8 1016 49,6 2,3 1067 45,5 „m“
966 50,3 99,8 1017 49,9 „m“ 1068 45,5 „m“
967 49,9 99,7 1018 49,3 „m“ 1069 44,2 „m“
968 51,1 100 1019 49,7 47,5 1070 43 „m“
969 50,6 99,9 1020 49,1 „m“ 1071 42,5 „m“27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/125
 
Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm.
Otáčky Krútia Otáčky Krútia Otáčky Krútia
s % % s % % s % %
1072 41 „m“ 1123 55 „m“ 1174 56,9 „m“
1073 39,9 „m“ 1124 53,7 „m“ 1175 56,4 4
1074 39,9 38,2 1125 52,1 „m“ 1176 57 23,4
1075 40,1 48,1 1126 51,1 „m“ 1177 56,4 41,7
1076 39,9 48 1127 49,7 25,8 1178 57 49,2
1077 39,4 59,3 1128 49,1 46,1 1179 57,7 56,6
1078 43,8 19,8 1129 48,7 46,9 1180 58,6 56,6
1079 52,9 0 1130 48,2 46,7 1181 58,9 64
1080 52,8 88,9 1131 48 70 1182 59,4 68,2
1081 53,4 99,5 1132 48 70 1183 58,8 71,4
1082 54,7 99,3 1133 47,2 67,6 1184 60,1 71,3
1083 56,3 99,1 1134 47,3 67,6 1185 60,6 79,1
1084 57,5 99 1135 46,6 74,7 1186 60,7 83,3
1085 59 98,9 1136 47,4 13 1187 60,7 77,1
1086 59,8 98,9 1137 46,3 „m“ 1188 60 73,5
1087 60,1 98,9 1138 45,4 „m“ 1189 60,2 55,5
1088 61,8 48,3 1139 45,5 24,8 1190 59,7 54,4
1089 61,8 55,6 1140 44,8 73,8 1191 59,8 73,3
1090 61,7 59,8 1141 46,6 99 1192 59,8 77,9
1091 62 55,6 1142 46,3 98,9 1193 59,8 73,9
1092 62,3 29,6 1143 48,5 99,4 1194 60 76,5
1093 62 19,3 1144 49,9 99,7 1195 59,5 82,3
1094 61,3 7,9 1145 49,1 99,5 1196 59,9 82,8
1095 61,1 19,2 1146 49,1 99,5 1197 59,8 65,8
1096 61,2 43 1147 51 100 1198 59 48,6
1097 61,1 59,7 1148 51,5 99,9 1199 58,9 62,2
1098 61,1 98,8 1149 50,9 100 1200 59,1 70,4
1099 61,3 98,8 1150 51,6 99,9 1201 58,9 62,1
1100 61,3 26,6 1151 52,1 99,7 1202 58,4 67,4
1101 60,4 „m“ 1152 50,9 100 1203 58,7 58,9
1102 58,8 „m“ 1153 52,2 99,7 1204 58,3 57,7
1103 57,7 „m“ 1154 51,5 98,3 1205 57,5 57,8
1104 56 „m“ 1155 51,5 47,2 1206 57,2 57,6
1105 54,7 „m“ 1156 50,8 78,4 1207 57,1 42,6
1106 53,3 „m“ 1157 50,3 83 1208 57 70,1
1107 52,6 23,2 1158 50,3 31,7 1209 56,4 59,6
1108 53,4 84,2 1159 49,3 31,3 1210 56,7 39
1109 53,9 99,4 1160 48,8 21,5 1211 55,9 68,1
1110 54,9 99,3 1161 47,8 59,4 1212 56,3 79,1
1111 55,8 99,2 1162 48,1 77,1 1213 56,7 89,7
1112 57,1 99 1163 48,4 87,6 1214 56 89,4
1113 56,5 99,1 1164 49,6 87,5 1215 56 93,1
1114 58,9 98,9 1165 51 81,4 1216 56,4 93,1
111558,7 98,9 1166 51,6 66,7 1217 56,7 94,4
1116 59,8 98,9 1167 53,3 63,2 1218 56,9 94,8
1117 61 98,8 1168 55,2 62 1219 57 94,1
1118 60,7 19,2 1169 55,7 43,9 1220 57,7 94,3
1119 59,4 „m“ 1170 56,4 30,7 1221 57,5 93,7
1120 57,9 „m“ 1171 56,8 23,4 1222 58,4 93,2
1121 57,6 „m“ 1172 57 „m“ 1223 58,7 93,2
1122 56,3 „m“ 1173 57,6 „m“ 1224 58,2 93,7L 375/126 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm.
Otáčky Krútia Otáčky Krútia Otáčky Krútia
s % % s % % s % %
1225 58,5 93,1 1276 60,6 5,5 1327 63,1 20,3
1226 58,8 86,2 1277 61 14,3 1328 61,8 19,1
1227 59 72,9 1278 61 12 1329 61,6 17,1
1228 58,2 59,9 1279 61,3 34,2 1330 61 0
1229 57,6 8,5 1280 61,2 17,1 1331 61,2 22
1230 57,1 47,6 1281 61,5 15,7 1332 60,8 40,3
1231 57,2 74,4 1282 61 9,5 1333 61,1 34,3
1232 57 79,1 1283 61,1 9,2 1334 60,7 16,1
1233 56,7 67,2 1284 60,5 4,3 1335 60,6 16,6
1234 56,8 69,1 1285 60,2 7,8 1336 60,5 18,5
1235 56,9 71,3 1286 60,2 5,9 1337 60,6 29,8
1236 57 77,3 1287 60,2 5,3 1338 60,9 19,5
1237 57,4 78,2 1288 59,9 4,6 1339 60,9 22,3
1238 57,3 70,6 1289 59,4 21,5 1340 61,4 35,8
1239 57,7 64 1290 59,6 15,8 1341 61,3 42,9
1240 57,5 55,6 1291 59,3 10,1 1342 61,5 31
1241 58,6 49,6 1292 58,9 9,4 1343 61,3 19,2
1242 58,2 41,1 1293 58,8 9 1344 61 9,3
1243 58,8 40,6 1294 58,9 35,4 1345 60,8 44,2
1244 58,3 21,1 1295 58,9 30,7 1346 60,9 55,3
1245 58,7 24,9 1296 58,9 25,9 1347 61,2 56
1246 59,1 24,8 1297 58,7 22,9 1348 60,9 60,1
1247 58,6 „m“ 1298 58,7 24,4 1349 60,7 59,1
1248 58,8 „m“ 1299 59,3 61 1350 60,9 56,8
1249 58,8 „m“ 1300 60,1 56 1351 60,7 58,1
1250 58,7 „m“ 1301 60,5 50,6 1352 59,6 78,4
1251 59,1 „m“ 1302 59,5 16,2 1353 59,6 84,6
1252 59,1 „m“ 1303 59,7 50 135459,4 66,6
1253 59,4 „m“ 1304 59,7 31,4 1355 59,3 75,5
1254 60,6 2,6 1305 60,1 43,1 1356 58,9 49,6
1255 59,6 „m“ 1306 60,8 38,4 1357 59,1 75,8
1256 60,1 „m“ 1307 60,9 40,2 1358 59 77,6
1257 60,6 „m“ 1308 61,3 49,7 1359 59 67,8
1258 59,6 4,1 1309 61,8 45,9 1360 59 56,7
1259 60,7 7,1 1310 62 45,9 1361 58,8 54,2
1260 60,5 „m“ 1311 62,2 45,8 1362 58,9 59,6
1261 59,7 „m“ 1312 62,6 46,8 1363 58,9 60,8
1262 59,6 „m“ 1313 62,7 44,3 1364 59,3 56,1
1263 59,8 „m“ 1314 62,9 44,4 1365 58,9 48,5
1264 59,6 4,9 1315 63,1 43,7 1366 59,3 42,9
1265 60,1 5,9 1316 63,5 46,1 1367 59,4 41,4
1266 59,9 6,1 1317 63,6 40,7 1368 59,6 38,9
1267 59,7 „m“ 1318 64,3 49,5 1369 59,4 32,9
1268 59,6 „m“ 1319 63,7 27 1370 59,3 30,6
1269 59,7 22 1320 63,8 15 1371 59,4 30
1270 59,8 10,3 1321 63,6 18,7 1372 59,4 25,3
1271 59,9 10 1322 63,4 8,4 1373 58,8 18,6
1272 60,6 6,2 1323 63,2 8,7 1374 59,1 18
1273 60,5 7,3 1324 63,3 21,6 1375 58,5 10,6
1274 60,2 14,8 1325 62,9 19,7 1376 58,8 10,5
1275 60,6 8,2 1326 63 22,1 1377 58,5 8,227.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/127
 
Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm.
Otáčky Krútia Otáčky Krútia Otáčky Krútia
s % % s % % s % %
1378 58,7 13,7 1429 62,3 37,4 1480 60,1 4,7
1379 59,1 7,8 1430 62,3 35,7 1481 59,9 0
1380 59,1 6 1431 62,8 34,4 1482 60,4 36,2
1381 59,1 6 1432 62,8 31,5 1483 60,7 32,5
1382 59,4 13,1 1433 62,9 31,7 1484 59,9 3,1
1383 59,7 22,3 1434 62,9 29,9 1485 59,7 „m“
1384 60,7 10,5 1435 62,8 29,4 1486 59,5 „m“
1385 59,8 9,8 1436 62,7 28,7 1487 59,2 „m“
1386 60,2 8,8 1437 61,5 14,7 1488 58,8 0,6
1387 59,9 8,7 1438 61,9 17,2 1489 58,7 „m“
1388 61 9,1 1439 61,5 6,1 1490 58,7 „m“
1389 60,6 28,2 1440 61 9,9 1491 57,9 „m“
1390 60,6 22 1441 60,9 4,8 1492 58,2 „m“
1391 59,6 23,2 1442 60,6 11,1 1493 57,6 „m“
1392 59,6 19 1443 60,3 6,9 1494 58,3 9,5
1393 60,6 38,4 1444 60,8 7 1495 57,2 6
1394 59,8 41,6 1445 60,2 9,2 1496 57,4 27,3
1395 60 47,3 1446 60,5 21,7 1497 58,3 59,9
1396 60,5 55,4 1447 60,2 22,4 1498 58,3 7,3
1397 60,9 58,7 1448 60,7 31,6 1499 58,8 21,7
1398 61,3 37,9 1449 60,9 28,9 1500 58,8 38,9
1399 61,2 38,3 1450 59,6 21,7 1501 59,4 26,2
1400 61,4 58,7 1451 60,2 18 1502 59,1 25,5
1401 61,3 51,3 1452 59,5 16,7 1503 59,1 26
1402 61,4 71,1 1453 59,8 15,7 1504 59 39,1
1403 61,1 51 1454 59,6 15,7 1505 59,5 52,3
1404 61,5 56,6 1455 59,3 15,7 1506 59,4 31
1405 61 60,6 1456 59 7,5 1507 59,4 27
1406 61,1 75,4 1457 58,8 7,1 1508 59,4 29,8
1407 61,4 69,4 1458 58,7 16,5 1509 59,4 23,1
1408 61,6 69,9 1459 59,2 50,7 1510 58,9 16
1409 61,7 59,6 1460 59,7 60,2 1511 59 31,5
1410 61,8 54,8 1461 60,4 44 1512 58,8 25,9
1411 61,6 53,6 1462 60,2 35,3 1513 58,9 40,2
1412 61,3 53,5 1463 60,4 17,1 1514 58,8 28,4
1413 61,3 52,9 1464 59,9 13,5 1515 58,9 38,9
1414 61,2 54,1 1465 59,9 12,8 1516 59,1 35,3
1415 61,3 53,2 1466 59,6 14,8 1517 58,8 30,3
1416 61,2 52,2 1467 59,4 15,9 1518 59 19
1417 61,2 52,3 1468 59,4 22 1519 58,7 3
1418 61 48 1469 60,4 38,4 1520 57,9 0
1419 60,9 41,5 1470 59,5 38,8 1521 58 2,4
1420 61 32,2 1471 59,3 31,9 1522 57,1 „m“
1421 60,7 22 1472 60,9 40,8 1523 56,7 „m“
1422 60,7 23,3 1473 60,7 39 1524 56,7 5,3
1423 60,8 38,8 1474 60,9 30,1 1525 56,6 2,1
1424 61 40,7 1475 61 29,3 1526 56,8 „m“
1425 61 30,6 1476 60,6 28,4 1527 56,3 „m“
1426 61,3 62,6 1477 60,9 36,3 1528 56,3 „m“
1427 61,7 55,9 1478 60,8 30,5 1529 56 „m“
1428 62,3 43,4 1479 60,7 26,7 1530 56,7 „m“L 375/128 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm.
Otáčky Krútia Otáčky Krútia Otáčky Krútia
s % % s % % s % %
1531 56,6 3,8 1582 59,9 73,6 1633 62,5 31
1532 56,9 „m“ 1583 59,8 74,1 1634 62,3 31,3
1533 56,9 „m“ 1584 59,6 84,6 1635 62,6 31,7
1534 57,4 „m“ 1585 59,4 76,1 1636 62,3 22,8
1535 57,4 „m“ 1586 60,1 76,9 1637 62,7 12,6
1536 58,3 13,9 1587 59,5 84,6 1638 62,2 15,2
1537 58,5 „m“ 1588 59,8 77,5 1639 61,9 32,6
1538 59,1 „m“ 1589 60,6 67,9 1640 62,5 23,1
1539 59,4 „m“ 1590 59,3 47,3 1641 61,7 19,4
1540 59,6 „m“ 1591 59,3 43,1 1642 61,7 10,8
1541 59,5 „m“ 1592 59,4 38,3 1643 61,6 10,2
1542 59,6 0,5 1593 58,7 38,2 1644 61,4 „m“
1543 59,3 9,2 1594 58,8 39,2 1645 60,8 „m“
1544 59,4 11,2 1595 59,1 67,9 1646 60,7 „m“
1545 59,1 26,8 1596 59,7 60,5 1647 61 12,4
1546 59 11,7 1597 59,5 32,9 1648 60,4 5,3
1547 58,8 6,4 1598 59,6 20 1649 61 13,1
1548 58,7 5 1599 59,6 34,4 1650 60,7 29,6
1549 57,5 „m“ 1600 59,4 23,9 1651 60,5 28,9
1550 57,4 „m“ 1601 59,6 15,7 1652 60,8 27,1
1551 57,1 1,1 1602 59,9 41 1653 61,2 27,3
1552 57,1 0 1603 60,5 26,3 1654 60,9 20,6
1553 57 4,5 1604 59,6 14 1655 61,1 13,9
1554 57,1 3,7 1605 59,7 21,2 1656 60,7 13,4
1555 57,3 3,3 1606 60,9 19,6 1657 61,3 26,1
1556 57,3 16,8 1607 60,1 34,3 1658 60,9 23,7
1557 58,2 29,3 1608 59,9 27 1659 61,4 32,1
1558 58,7 12,5 1609 60,8 25,6 1660 61,7 33,5
1559 58,3 12,2 1610 60,6 26,3 1661 61,8 34,1
1560 58,6 12,7 1611 60,9 26,1 1662 61,7 17
1561 59 13,6 1612 61,1 38 1663 61,7 2,5
1562 59,8 21,9 1613 61,2 31,6 1664 61,5 5,9
1563 59,3 20,9 1614 61,4 30,6 1665 61,3 14,9
1564 59,7 19,2 1615 61,7 29,6 1666 61,5 17,2
1565 60,1 15,9 1616 61,5 28,8 1667 61,1 „m“
1566 60,7 16,7 1617 61,7 27,8 1668 61,4 „m“
1567 60,7 18,1 1618 62,2 20,3 1669 61,4 8,8
1568 60,7 40,6 1619 61,4 19,6 1670 61,3 8,8
1569 60,7 59,7 1620 61,8 19,7 1671 61 18
1570 61,1 66,8 1621 61,8 18,7 1672 61,5 13
1571 61,1 58,8 1622 61,6 17,7 1673 61 3,7
1572 60,8 64,7 1623 61,7 8,7 1674 60,9 3,1
1573 60,1 63,6 1624 61,7 1,4 1675 60,9 4,7
1574 60,7 83,2 1625 61,7 5,9 1676 60,6 4,1
1575 60,4 82,2 1626 61,2 8,1 1677 60,6 6,7
1576 60 80,5 1627 61,9 45,8 1678 60,6 12,8
1577 59,9 78,7 1628 61,4 31,5 1679 60,7 11,9
1578 60,8 67,9 1629 61,7 22,3 1680 60,6 12,4
1579 60,4 57,7 1630 62,4 21,7 1681 60,1 12,4
1580 60,2 60,6 1631 62,8 21,9 1682 60,5 12
1581 59,6 72,7 1632 62,2 22,2 1683 60,4 11,827.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/129
Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm. Čas Norm. Norm.
Otáčky Krútia Otáčky Krútia Otáčky Krútia
s % % s % % s % %
1684 59,9 12,4 1735 61,1 25,6 1786 0 0
1685 59,6 12,4 1736 61 14,6 1787 0 0
1686 59,6 9,1 1737 61 10,4 1788 0 0
1687 59,9 0 1738 60,6 „m“ 1789 0 0
1688 59,9 20,4 1739 60,9 „m“ 1790 0 0
1689 59,8 4,4 1740 60,8 4,8 1791 0 0
1690 59,4 3,1 1741 59,9 „m“ 1792 0 0
1691 59,5 26,3 1742 59,8 „m“ 1793 0 0
1692 59,6 20,1 1743 59,1 „m“ 1794 0 0
1693 59,4 35 1744 58,8 „m“ 1795 0 0
1694 60,9 22,1 1745 58,8 „m“ 1796 0 0
1695 60,5 12,2 1746 58,2 „m“ 1797 0 0
1696 60,1 11 1747 58,5 14,3 1798 0 0
1697 60,1 8,2 1748 57,5 4,4 1799 0 0
1698 60,5 6,7 1749 57,9 0 1800 0 0
1699 60 5,1 1750 57,8 20,9
1700 60 5,1 1751 58,3 9,2
1701 60 9 1752 57,8 8,2
1702 60,1 5,7 1753 57,5 15,3
1703 59,9 8,5 1754 58,4 38
1704 59,4 6 1755 58,1 15,4
1705 59,5 5,5 1756 58,8 11,8
1706 59,5 14,2 1757 58,3 8,1
1707 59,5 6,2 1758 58,3 5,5
1708 59,4 10,3 1759 59 4,1
1709 59,6 13,8 1760 58,2 4,9
1710 59,5 13,9 1761 57,9 10,1
1711 60,1 18,9 1762 58,5 7,5
1712 59,4 13,1 1763 57,4 7
1713 59,8 5,4 1764 58,2 6,7
1714 59,9 2,9 1765 58,2 6,6
1715 60,1 7,1 1766 57,3 17,3
1716 59,6 12 1767 58 11,4
1717 59,6 4,9 1768 57,5 47,4
1718 59,4 22,7 1769 57,4 28,8
1719 59,6 22 1770 58,8 24,3
1720 60,1 17,4 1771 57,7 25,5
1721 60,2 16,6 1772 58,4 35,5
1722 59,4 28,6 1773 58,4 29,3
1723 60,3 22,4 1774 59 33,8
1724 59,9 20 1775 59 18,7
1725 60,2 18,6 1776 58,8 9,8
1726 60,3 11,9 1777 58,8 23,9
1727 60,4 11,6 1778 59,1 48,2
1728 60,6 10,6 1779 59,4 37,2
1729 60,8 16 1780 59,6 29,1
1730 60,9 17 1781 50 25
1731 60,9 16,1 1782 40 20
1732 60,7 11,4 1783 30 15
1733 60,9 11,3 1784 20 10
1734 61,1 11,2 1785 10 5
 
„m“ = motorový pohon 
 L 375/130 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Grafické zobrazenie postupu ETC pre dynamometer je uvedené na obrázku 5.  
  
 
 
Obrázok 5 :   Postup ETC pre dynamometer 
 
__________ 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/131
Príloha 4 – Doplnok 4  
 
POSTUP PRI MERANÍ A ODBERE VZORIEK 
 
 1. ÚVOD   Plynné komponenty, častice a dym emitované motorom predloženým na skúšanie sa 
merajú metódami opísanými v doplnku 6 prílohy 4.  V príslušných bodoch doplnku 6 prílohy 4 sú opísané odporúčané analytické systémy pre plynné emisie (bod 1), odporúčané systémy riedenia a odberu vzoriek častíc (bod 2) a odporúčané opacitometre na meranie opacity dymu (bod 3).  
  Pri ESC sa plynné komponenty stanovia v neriedenom výfukovom plyne.  Voliteľne sa 
môžu stanoviť v zriedenom výfukovom plyne, ak sa na stanovenie častíc použije systém riedenia plného prietoku.  Častice sa stanovia buď systémom riedenia časti prietoku alebo systémom riedenia plného prietoku.  
  Pri ETC sa na stanovenie plynných emisií a emisií častíc použije len systém riedenia 
plného prietoku, ktorý sa považuje za referenčný systém.  Technická služba však môže schváliť aj systémy riedenia časti prietoku, ak sa preukáže ich rovnocennosť podľa bodu 6.2 tohto predpisu a ak sa technickej službe predloží podrobný opis postupov vyhodnocovania a výpočtu údajov.   
 2. DYNAMOMETER A VYBAVENIE SKÚŠOBNEJ KOMORY   Na emisné skúšky motorov na motorovom dynamometri sa použijú tieto zariadenia:  2.1. Motorový dynamometer
 
  Na vykonanie skúšobných cyklov opísaných v doplnkoch 1 a 2 k tejto prílohe sa použije 
motorový dynamometer s primeranými charakteristikami.  Presnosť systému merania otáčok musí mať presnosť ± 2 % odčítaných hodnôt.  Presnosť systému merania krútiaceho momentu musí mať pri rozsahu > 20 % plnej stupnice presnosť ± 3 % odčítaných hodnôt, a pri rozsahu ≤ 20 % plnej stupnice presnosť ± 0,6 % odčítaných hodnôt. 
 2.2. Iné prístroje
 
  Meracie prístroje na meranie spotreby paliva, spotreby vzduchu, teploty chladiaceho 
média a maziva, tlaku výfukových plynov a poklesu tlaku na vstupe sacieho potrubia, teploty výfukových plynov a teploty nasávaného vzduchu, atmosférického tlaku, vlhkosti a teploty paliva sa použijú podľa predpisu.  Tieto prístroje musia spĺňať požiadavky uvedené v tabuľke 8: 
 L 375/132 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
  Tabuľka 8 : Presnosť meracích prístrojov 
 
Merací prístroj Presnosť 
Spotreba paliva ± 2 % maximálnej hodnoty motora 
Spotreba vzduchu ± 2 % maximálnej hodnoty motora 
Teploty ≤ 600 K (327 °C) ± 2 K absolútna 
Teploty > 600 K (327 °C) ± 1 % odčítanej hodnoty 
Atmosférický tlak ± 0,1 kPa absolútny 
Tlak výfukových plynov ± 0,2 kPa absolútny 
Pokles tlaku pri nasávaní ± 0,05 kPa absolútny 
Iné tlaky ± 0,1 kPa absolútny 
Relatívna vlhkosť ± 3 % absolútna 
Absolútna vlhkosť ± 5 % odčítanej hodnoty 
 
2.3. Prietok výfukového plynu  
  Na výpočet emisií v neriedenom výfukovom plyne je potrebné poznať prietok 
výfukových plynov (pozri bod 4.4 doplnku 1).  Na určenie prietoku výfukových plynov sa môžu použiť tieto metódy: 
  Priame meranie prietoku výfukových plynov prietokovou tryskou alebo ekvivalentným 
meracím systémom. 
 Meranie prietoku vzduchu a prietoku paliva vhodným meracím systémom a výpočet 
prietoku výfukových plynov podľa tejto rovnice: 
   
G
EXHW  = G AIRW + G FUEL (pre mokrú hmotnosť výfukových plynov) 
   Presnosť stanovenia prietoku výfukových plynov musí byť minimálne s toleranciou ± 
2,5 % odčítanej hodnoty. 
 2.4. Prietok zriedených výfukových plynov
 
  Na výpočet emisií v systéme riedenia plného prietoku (povinný pre ETC) je potrebné 
poznať prietok zriedených výfukových plynov (pozri bod 4.3 doplnku 2).  Celková hmotnosť prietoku zriedených výfukových plynov (G
TOTW ) alebo celková hmotnosť 
zriedených výfukových plynov počas cyklu (M TOTW ) sa meria s PDP alebo CFV (bod 
2.3.1 doplnku 6 prílohy 4).  Presnosť musí byť minimálne v tolerancii ± 2% odčítanej hodnoty a určí sa podľa ustanovení bodu 2.4 doplnku 5 prílohy 4. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/133
3. STANOVENIE PLYNNÝCH KOMPONENTOV 
 3.1. Všeobecné špecifikácie analyzátora
 
  Analyzátory musia mať merací rozsah primeraný presnosti požadovanej na meranie 
koncentrácií komponentov výfukových plynov (bod 3.1.1).  Odporúča sa, aby boli analyzátory používané tak, aby nameraná koncentrácia bola v rozsahu 15 % až 100 % plného rozsahu stupnice.  
  Ak odčítacie systémy (počítače, zariadenia na zber údajov) môžu poskytnúť dostatočnú 
presnosť a rozlíšenie menšie ako 15 % plného rozsahu, sú akceptovateľné aj merania pod 15 % plného rozsahu stupnice.  V tomto prípade sa musí urobiť dodatočné ciachovanie aspoň štyroch nenulových nominálnych bodov s rovnakým odstupom, aby sa zabezpečila presnosť ciachovacích kriviek podľa bodu 1.5.5.2 doplnku 5 prílohy 4. 
  Elektromagnetická kompatibilita (EMC) zariadenia musí byť na takej úrovni, aby sa 
minimalizovali dodatočné chyby. 
 3.1.1. Chyba merania   Celková chyba merania vrátane krížovej citlivosti na iné plyny (pozri bod 1.9 doplnku 5 
prílohy 4), nesmie presiahnuť ± 5 % odčítanej hodnoty alebo ± 3,5 % plného rozsahu stupnice podľa toho, ktorá hodnota je menšia.  Pri koncentráciách nižších ako 100 ppm nesmie chyba merania prekročiť ± 4 ppm. 
 3.1.2. Opakovateľnosť   Opakovateľnosť definovaná ako 2,5-násobok štandardnej odchýlky 10 opakovaných 
odoziev na daný ciachovací plyn alebo plyn na nastavenie meracieho rozsahu, nesmie byť väčšia ako ± 1 % z koncentrácie plného rozsahu stupnice pre každý použitý merací rozsah nad 155 ppm (alebo ppm C) alebo väčšia ako ± 2 % pre každý použitý merací rozsah pod 155 ppm (alebo ppm C). 
 3.1.3. Šum   Medzišpičková odozva analyzátora na nulovacie a ciachovacie plyny alebo plyny na 
nastavenie meracieho rozsahu počas ktorejkoľvek 10-sekundovej doby nesmie presiahnuť 2 % plného rozsahu stupnice vo všetkých použitých meracích rozsahoch. 
 3.1.4. Posun nuly   Posun nuly počas jednej hodiny musí byť menší ako 2 % plného rozsahu stupnice v 
najnižšom použitom meracom rozsahu.  Nulová odozva je definovaná ako stredná odozva (vrátane šumu) na nulovací plyn počas 30-sekundového časového intervalu. 
 L 375/134 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
3.1.5 Posun meracieho rozsahu 
  Posun meracieho rozsahu počas jednej hodiny musí byť menší ako 2 % plného rozsahu 
stupnice v najnižšom použitom meracom rozsahu.  Merací interval je definovaný ako rozdiel medzi ciachovacou odozvou a nulovou odozvou.  Meracia ciachovacia odozva je definovaná ako stredná odozva (vrátane šumu) na ciachovací plyn počas 30-sekundového časového intervalu.  
 3.2. Vysušovanie plynu.
 
  Voliteľné zariadenie na sušenie plynu musí mať minimálny vplyv na koncentráciu 
meraných plynov.  Použitie chemických sušičiek nie je na odstraňovanie vody zo vzorky prípustné. 
 3.3. Analyzátory
 
  V bodoch 3.3.1 až 3.3.4 sú opísané zásady merania, ktoré sa majú použiť.  Podrobný 
opis systémov merania je uvedený v doplnku 6 prílohy 4.  Merané plyny sa musia analyzovať týmito prístrojmi.  Pri nelineárnych analyzátorov je povolené použitie linearizačných obvodov. 
 3.3.1. Analýza oxidu uhoľnatého (CO)   Typ analyzátora oxidu uhoľnatého musí byť nedisperzný infračervený a absorpčný 
(NDIR). 
 3.3.2. Analýza oxidu uhličitého (CO
2) 
  Typ analyzátora oxidu uhličitého musí byť nedisperzný infračervený a absorpčný 
(NDIR). 
 3.3.3. Analýza uhľovodíka (HC)   Analyzátorom uhľovodíkov pri dieselových a plynových LPG motoroch musí byť 
ohrievaný detektor s ionizáciou plameňom (HFID) s detektorom, ventilmi, potrubím, atď., vyhrievaný tak, aby sa teplota plynu udržiavala  na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C).  Analyzátorom uhľovodíkov pri plynových NG motoroch musí byť v závislosti na použitej metóde neohrievaný detektor s ionizáciou plameňom (HFID) (pozri bod 1.3 doplnku 6 prílohy 4). 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/135
3.3.4. Analýza nemetánových uhľovodíkov (NMHC) (len pre plynové NG motory) 
  Nemetánové uhľovodíky sa musia stanoviť na základe jednej z týchto metód:  3.3.4.1 Metóda plynovej chromatografie (GC)   Nemetánové uhľovodíky sa stanovia tak, že od uhľovodíkov nameraných podľa bodu 
3.3.3.sa odpočíta metán analyzovaný plynovým chromatografom (GC) kondicionovaným pri 423 K (150 °C),  
 3.3.4.2. Metóda nemetánového odlučovača (NMC)   Stanovenie nemetánovej frakcie sa vykoná ohrievaným NMC prevádzkovaným v sérii s 
FID podľa bodu 3.3.3 tak, že sa metán odpočíta od uhľovodíkov 
 3.3.5. Analýza oxidov dusíka (NO
x). 
  Analyzátorom oxidov dusíka musí byť chemiluminiscenčný detektor (CLD) alebo 
ohrievaný chemiluminiscenčný detektor (HCLD) s konvertorom NO
2/NO, ak sa meria 
na suchej báze.  Ak sa meria na mokrej báze, musí sa použiť HCLD s konvertorom udržiavaným na teplote nad 328 K (55 °C) za predpokladu, že je splnená požiadavka kontroly krížovej citlivosti vodnej pary (bod 1.9.2.2. doplnku 5 prílohy 4).  
 3.4. Odber vzoriek plynných emisií
 
 3.4.1. Neriedený výfukový plyn (len ESC)   Sondy na odber vzoriek plynných emisií sa musia inštalovať vo vzdialenosti aspoň 
0,5 m alebo vo vzdialenosti 3-násobku priemeru výfukového potrubia podľa toho, ktorá hodnota je väčšia, a to podľa možnosti proti prúdu od výstupu výfukového systému a dostatočne blízko k motoru, aby sa zabezpečila teplota výfukových plynov na sonde aspoň 343 K (70 °C). 
  V prípade viacvalcového motora s vetveným výfukovým potrubím musí byť vstup 
sondy umiestnený dostatočne ďaleko v smere prúdu tak, aby vzorka bola reprezentatívna pre priemerné výfukové emisie zo všetkých valcov.  Vo viacvalcových motoroch s rôznymi skupinami potrubí, ako je usporiadanie motora v tvare ‘V‘, je prípustné získať vzorku z každej skupiny jednotlivo a vypočítať priemerné výfukové emisie.  Môžu sa použiť iné metódy, pri ktorých sa preukázalo, že zodpovedajú vyššie uvedeným metódam.  Na výpočet výfukových emisií sa musí použiť úplný hmotnostný prietok výfukových plynov motora. 
 Ak sú motory vybavené systémom dodatočnej úpravy výfukových plynov, vzorka 
výfukových plynov sa musí odobrať za týmto systémom v smere prúdu. 
 L 375/136 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
3.4.2. Zriedený výfukový plyn (povinné pre ETC, voliteľné pre ESC) 
  Výfuková trubica medzi motorom a systémom riedenia plného prietoku musí 
zodpovedať požiadavkám bodu 2.3.1, EP doplnku 6 prílohy 4. 
   Odberová(-é) sonda(-y) plynných emisií sa nainštaluje(-ú) v riediacom tuneli v mieste, v 
ktorom sa dôkladne premiešava riediaci vzduch a výfukové plyny, a v tesnej blízkosti odberovej sondy častíc.  
   Pri ETC sa môže odber vzoriek vykonávať dvoma spôsobmi:   – znečisťujúce látky sa v priebehu cyklu zachytávajú do odberového vaku a merajú sa 
po dokončení skúšky; 
   – znečisťujúce látky sa v priebehu cyklu odoberajú nepretržite a integrujú sa; táto 
metóda je povinná pre HC a NO
x. 
 4. STANOVENIE ČASTÍC   Na stanovenie častíc je potrebný riediaci systém.  Zriedenie sa môže vykonať systémom 
riedenia časti prietoku (len ESC) alebo systémom riedenia plného prietoku (povinné pre ETC).  Prietoková kapacita riediaceho systému musí byť dostatočne veľká na to, aby úplne eliminovala kondenzáciu vody v riediacom systéme a systéme odberu vzoriek a aby udržiavala teplotu zriedených výfukových plynov na teplote rovnej alebo nižšej ako 325 K (52 °C) bezprostredne proti prúdu od držiakov filtra.  Odvlhčovanie riediaceho vzduchu pred vstupom do riediaceho systému je prípustné a je najmä užitočné, ak je vlhkosť riediaceho vzduchu vysoká.  Teplota riediaceho vzduchu musí byť 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C).  Ak je teplota okolia nižšia ako 293 K (20 °C), odporúča sa predhrievanie riediaceho vzduchu nad hornú hranicu teplotného limitu 303 K (30 °C).  Teplota riediaceho vzduchu pred zavedením výfukových plynov do riediaceho tunela však nesmie presiahnuť 325 K (52 °C). 
  Systém riedenia časti prietoku musí byť konštruovaný tak, aby rozdelil prúd výfukových 
plynov na dve časti, z ktorých menšia je riedená vzduchom a následne použitá na meranie častíc.  Z tohto dôvodu je dôležité, aby bol riediaci pomer stanovený veľmi presne.  Môžu sa uplatniť rôzne metódy rozdelenia prúdu, pričom druh uplatneného rozdelenia v značnej miere určuje, ktoré technické prostriedky na odber vzoriek a postupy sa majú použiť (bod 2.2 doplnku 6 prílohy 4).  Odberová sonda častíc musí inštalovať v bezprostrednej blízkosti odberovej sondy plynných emisií a inštalácia sa musí vykonať v súlade s ustanoveniami bodu 3.4.1.  
  Na stanovenie hmotnosti častíc je potrebný systém odberu vzoriek častíc, filtre na odber 
vzoriek častíc, mikrogramová váha a vážna komora s regulovanou teplotou a vlhkosťou.  
 Pri odbere vzoriek častíc sa musí použiť jednofiltrová metóda, pri ktorej sa použije 
jeden pár filtrov (pozri bod 4.1.3) na celý skúšobný cyklus.  Pri skúške ESC sa musí počas fázy odberu vzorky venovať značná pozornosť časom vymedzeným na odber 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/137
vzoriek a prietokom vzoriek.   
 
4.1. Odberové filtre častíc  
 4.1.1. Špecifikácia filtrov   Vyžadujú sa sklovláknité filtre potiahnuté fluórouhlíkom alebo membránové filtre na 
báze fluórouhlíka.  Všetky typy filtrov musia mať separovaciu účinnosť 0,3 µm DOP (dioktylftalát) aspoň 95 % pri čelnej rýchlosti plynu od 35 do 80 cm/s. 
 4.1.2. Veľkosť filtrov   Filtre častíc musia mať minimálny priemer 47 mm (účinný priemer 37 mm).  Filtre 
s väčším priemerom sú prípustné (bod 4.1.5). 
 4.1.3. Hlavný a doplnkový filter   Počas skúšobného postupu sa odber vzoriek z riedených výfukových plynov vykonáva 
párom filtrov umiestnených za sebou (jeden hlavný a jeden doplnkový filter).  Doplnkový filter sa umiestni vo vzdialenosti maximálne 100 mm po prúde od hlavného filtra a nesmie sa ho dotýkať.  Filtre sa môžu vážiť oddelene alebo ako pár, pričom filtre sa umiestnia tak, že ich plniace strany sú obrátené k sebe. 
 4.1.4. Čelná rýchlosť filtra   Musí sa dosiahnuť čelná rýchlosť plynu cez filter 35 až 80 cm/s.  Medzi začiatkom a 
koncom skúšky nesmie dôjsť k poklesu tlaku o viac ako 25 kPa. 
 4.1.5. Zaťaženie filtra   Odporúčané minimálne zaťaženie filtra je 0,5 mg/1075 mm
2 účinnej plochy filtra.  
Pre najbežnejšiu veľkosť filtra sú hodnoty uvedené v Tabuľke 9. 
   Tabuľka 9
: Odporúčané zaťaženia filtra 
 
Priemer filtra (mm) Odporúčaný priemer 
účinnej plochy 
(mm) Odporúčané minimálne 
zaťaženie (mg)
47 37 0,5 
70 60 1,3 
90 80 2,3 
110 100 3,6 
 L 375/138 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
4.2. Špecifikácie týkajúce sa vážnej komory a analytických váh  
 
4.2.1. Podmienky vážnej komory   Teplota komory (alebo miestnosti), v ktorej sa kondicionujú a vážia filtre častíc, sa musí 
udržiavať v rozsahu 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C) počas kondicionovania a váženia všetkých filtrov.  Vlhkosť sa musí udržiavať na rosnom bode 282,5 ± 3 K (9,5 °C ± 3 °C) a relatívna vlhkosť 45 % ± 8 %. 
 4.2.2. Váženie referenčných filtrov   Prostredie komory (alebo miestnosti) musí byť zbavené akýchkoľvek okolitých nečistôt 
(ako napr. prach), ktoré by sa usadzovali na filtroch častíc počas ich stabilizácie.  Porušenia špecifikácií vážnej miestnosti uvedené v bode 4.2.1 sú prípustné v prípade, že ich trvanie nepresiahne 30 minút.  Vážna miestnosť by mala spĺňať požadované špecifikácie pred vstupom pracovníkov do nej.  Podľa možností sa súčasne pri vážení filtra (dvojice filtrov) na odber vzoriek, najneskôr však do 4 hodín po tomto vážení, musia odvážiť aspoň dva nepoužité referenčné filtre alebo dvojice referenčných filtrov.  Musia mať rovnaké rozmery a musia byť z rovnakého materiálu ako filtre na odber vzoriek. 
  Ak sa priemerná hmotnosť referenčných filtrov (dvojíc referenčných filtrov) zmení 
medzi vážením odberových filtrov o viac ako ± 5 % (± 7,5 % v prípade dvojice filtrov) odporúčaného minimálneho zaťaženia filtrov (bod 4.1.5), potom sa musia všetky filtre na dober vzoriek odstrániť a emisné skúšky sa musia opakovať. 
    Ak nie je splnené kritérium stability vážnej miestnosti uvedené v bode 4.2.1, ale váženie 
referenčných filtrov (dvojice referenčných filtrov) spĺňa vyššie uvedené kritérium, výrobca motora má možnosť akceptovať hmotnosti odberových filtrov alebo prehlásiť skúšky za neplatné, pričom v druhom prípade je potrebná úprava kontrolného systému vážnej miestnosti a opätovné vykonanie skúšky. 
 4.2.3. Analytické váhy   Analytické váhy použité na stanovenie hmotností všetkých filtrov musia mať presnosť 
(štandardnú odchýlku) 20 µg a rozlíšenie 10 µg (1 číslica = 10 µg).  Pri filtroch s priemerom menším ako 70 mm, musí byť presnosť 2 µg a rozlíšenie 1 µg. 
 4.2.4. Odstránenie elektrostatických účinkov   Na odstránenie elektrostatických účinkov by sa filtre mali pred vážením neutralizovať, 
napr. prostredníctvom polóniového neutralizátora alebo zariadením s podobným účinkom. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/139
4.3. Doplnkové špecifikácie pre meranie častíc  
 
 Všetky časti riediaceho systému a systému odberu vzoriek z výfukovej trubice až po 
držiak filtra, ktoré sú v styku s neriedenými a zriedenými výfukovými plynmi, musia byť konštruované tak, aby sa minimalizovalo usadzovanie alebo zmena častíc.  Všetky časti musia byť vyrobené z elektricky vodivých materiálov, ktoré nereagujú s komponentmi výfukových plynov, a musia byť elektricky uzemnené, aby sa zabránilo elektrostatickým účinkom. 
 5. MERANIE DYMU   V tomto bode sú opísané špecifikácie predpísaných a nepovinných skúšobných 
prístrojov používaných v skúške ELR.  Dym sa meria opacitometrom, ktorý má stupnicu na odčítanie opacity dymu a koeficientu absorpcie svetla.  Stupnica na odčítanie opacity dumu sa použije len na ciachovanie a kontrolu opacitometra.  Hodnoty opacity dymu skúšobného cyklu sa merajú na stupnici na odčítanie koeficientu absorpcie svetla. 
 5.1. Všeobecné požiadavky
 
  Pri ELR je potrebné použiť systém merania dymu a spracovania údajov, ktorý zahŕňa tri 
funkčné jednotky.  Tieto jednotky môžu byť integrované v jednom komponente alebo môžu predstavovať systém prepojených komponentov.  Týmito tromi funkčnými jednotkami sú: 
  – opacitometer spĺňajúci špecifikácie bodu 3 doplnku 6 prílohy 4;    – jednotka spracovania údajov schopná zabezpečovať funkcie opísané v bode 6 
doplnku1 prílohy 4;  
  
– tlačiareň a/alebo elektronické pamäťové médium na zaznamenávanie a poskytovanie 
údajov hodnôt opacity dymu podľa bodu 6.3 doplnku 1 prílohy 4. 
 5.2. Špecifické požiadavky
 
 5.2.1. Linearita   Linearita musí byť v rozsahu ± 2% opacity  5.2.2. Posun nuly   Posun nuly počas jednej hodiny nesmie presiahnuť ± 1% opacity.  L 375/140 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
5.2.3. Displej a merací rozsah opacitometra 
  Na účely indikácie opacity musí byť merací rozsah od 0 % do 100 % opacity a presnosť 
odčítania 0,1 % opacity.  Na účely indikácie koeficientu absorpcie svetla musí byť merací rozsah od 0 m
-1 do 30 m-1 koeficientu absorpcie svetla a presnosť odčítania 
0,01 m-1 koeficientu absorpcie svetla. 
 5.2.4. Čas odozvy prístroja   Čas fyzikálnej odozvy opacitometra je časový rozdiel medzi okamihmi, v ktorých 
výstup prijímača rýchlej odozvy dosiahne 10 % a 90 % plnej výchylky, keď sa meraná opacita dymu zmení za čas kratší ako 0,1 s. 
  Čas elektrickej odozvy opacitometra nesmie presiahnuť 0,05 s. Čas elektrickej odozvy 
opacitometra je časový rozdiel medzi okamihmi, v ktorých výstupná hodnota opacitometra dosiahne 10 % a 90 % plného rozsahu, keď sa svetelný zdroj preruší alebo úplne zhasne za čas kratší ako 0,1 s. 
 5.2.5. Neutrálne filtre   Hodnoty každého neutrálneho filtra používaného v súvislosti s ciachovaním 
opacitometra, meraním linearity alebo nastavením meracieho rozsahu, musia byť známe s presnosťou 1,0 % opacity.  Presnosť menovitej hodnoty filtra sa musí kontrolovať minimálne raz za rok, pričom na účely referencie sa použije vnútroštátna alebo medzinárodná norma. 
   Neutrálne filtre sú presné prístroje a môžu sa počas používania ľahko poškodiť.  Malo 
by sa s nimi manipulovať čo najmenej a ak je to potrebné, malo by sa tak konať s opatrnosťou, aby sa zabránilo poškriabaniu alebo znečisteniu filtra. 
 
__________ 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/141
Príloha 4 – Doplnok 5  
 
POSTUP CIACHOVANIA 
 
 1. CIACHOVANIE ANALYTICKÝCH PRÍSTROJOV  1.1. Úvod
 
  Každý analyzátor sa ciachuje tak často, ako je potrebné na splnenie požiadaviek tohto 
predpisu týkajúcich sa presnosti.  V tomto bode je opísaná ciachovacia metóda pre analyzátory uvedené v bode 3 doplnku 4 prílohy 4 a v bode 1 doplnku 6 prílohy 4. 
 1.2. Ciachovacie plyny
 
  Musí sa rešpektovať obdobie životnosti všetkých ciachovacích plynov.  Musí sa zaznamenať dátum uplynutia obdobia použiteľnosti  ciachovacích plynov 
stanovený výrobcom. 
 1.2.1. Čisté plyny   Požadovaná čistota plynov je vymedzená limitmi znečistenia uvedenými ďalej.  K 
dispozícii musia byť tieto plyny: 
   Čistený dusík   (Znečistenie ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO
2, ≤ 0,1 ppm NO) 
   Čistený kyslík   (Čistota > 99,5 obj. % O
2) 
   Zmes vodík-hélium   (40 ± 2 % vodíka, zvyšok hélium)   (Znečistenie ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO
2) 
   Čistený syntetický vzduch   (Znečistenie ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO
2, ≤ 0,1 ppm NO) 
 (Obsah kyslíka v rozmedzí 18-21 obj. %)   Čistený propán alebo CO na overenie CVS  1.2.2. Ciachovacie plyny a plyny na nastavenie meracieho rozsahu   K dispozícii musí byť zmes plynov, ktoré majú takéto chemické zloženie:    C
3H 8 a čistený syntetický vzduch (pozri bod 1.2.1); 
 L 375/142 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
  CO a čistený dusík; 
   NO
x a čistený dusík (množstvo NO 2 obsiahnuté v ciachovacom plyne nesmie 
presiahnuť 5 % obsahu NO); 
   CO
2 a čistený dusík; 
   CH
4 a čistený syntetický vzduch 
   C
2H 6 a čistený syntetický vzduch 
  Poznámka:
 Iné kombinácie plynov sú povolené za predpokladu, že tieto plyny 
vzájomne nereagujú. 
  Skutočná koncentrácia ciachovacieho plynu a plynu na nastavenie meracieho rozsahu 
musí mať hodnotu ± 2 % menovitej hodnoty.  Všetky koncentrácie ciachovacieho plynu sa musia uvádzať na objemovej báze (objemové percento alebo objemové ppm). 
 Plyny použité na ciachovanie a nastavenie meracieho rozsahu sa môžu získať aj 
pomocou rozdeľovača plynov na základe zriedenia čisteným N
2 alebo čisteným 
syntetickým vzduchom.  Presnosť zmiešavacieho zariadenia musí byť taká, aby sa mohla koncentrácia zriedených ciachovacích plynov stanoviť s toleranciou ± 2 %. 
 1.3. Postup práce s analyzátormi a systémami odberu vzoriek
 
  Postup práce s analyzátormi sa musí riadiť spúšťacími a prevádzkovými pokynmi 
výrobcu prístroja.  V ich rámci sa musia dodržiavať minimálne požiadavky uvedené v bodoch 1.4 až 1.9. 
  1.4. Skúška tesnosti
 
  Musí sa vykonať skúška tesnosti systému.  Sonda musí byť odpojená od výfukového 
systému a koniec sa musí uzavrieť.  Musí sa zapnúť čerpadlo analyzátora. Po počiatočnej stabilizačnej dobe by mali všetky prietokomery ukazovať nulu.  V opačnom prípade sa musí skontrolovať odberové potrubie a odstrániť závada. 
  Maximálna povolená miera netesnosti na podtlakovej strane je 0,5 % skutočného 
prietoku v kontrolovanej časti systému.  Na odhad skutočných prietokov sa môžu použiť prietoky analyzátora a obtoku. 
  Ďalšou metódou je zavedenie krokovej zmeny koncentrácie na začiatku odberového 
potrubia prepnutím z nulovacieho plynu na ciachovací plyn.  Ak po uplynutí primeraného času odčítaný údaj ukazuje nižšiu koncentráciu v porovnaní so zavedenou koncentráciou znamená to, že sú problémy s ciachovaním alebo tesnosťou. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/143
1.5. Ciachovací postup  
 
1.5.1. Zostava prístrojov   Zostava prístrojov sa musí ciachovať a ciachovacie krivky sa musia overiť na základe 
porovnania so štandardnými plynmi.  Môžu sa použiť rovnaké prietoky plynov ako pri odbere vzoriek výfukových plynov. 
 1.5.2. Čas zahrievania   Čas zahrievania by mal byť v súlade s odporúčaniami výrobcu.  Ak nie je špecifikovaný, 
na zahrievanie analyzátorov sa odporúčajú minimálne dve hodiny. 
 1.5.3. Analyzátor NDIR a HFID   Podľa potreby sa vyladí analyzátor NDIR a optimalizuje plameň analyzátora HFID (bod 
1.8.1). 
 1.5.4. Ciachovanie   Každý normálne používaný prevádzkový rozsah sa musí ciachovať.   Analyzátory CO, CO
2, NO x a HC sa musia nastaviť na nulu pomocou čisteného 
syntetického vzduchu (alebo dusíka). 
  Príslušné ciachovacie plyny sa zavedú do analyzátorov, zaznamenajú sa hodnoty a 
zostrojí sa ciachovacia krivka podľa bodu 1.5.5. 
  Nulové nastavenie sa znovu skontroluje a podľa potreby sa opakuje ciachovací postup.  1.5.5. Zostavenie kalibračnej krivky    1.5.5.1. Všeobecné pokyny   Ciachovacia krivka analyzátora sa zostaví na základe najmenej piatich ciachovacích 
bodov (okrem nuly), ktoré sú rozložené čo možno najrovnomernejšie.  Najvyššia menovitá koncentrácia musí predstavovať najmenej 90 % plného rozsahu stupnice. 
   Ciachovacia krivka sa vypočíta metódou najmenších štvorcov.  Ak je výsledný 
polynómny stupeň väčší ako 3, počet ciachovacích bodov (vrátane nuly) musí byť minimálne rovný tomuto polynómnemu stupňu plus 2. 
  Ciachovacia krivka sa nesmie líšiť od menovitej hodnoty každého ciachovacieho bodu o 
viac ako ± 2 % a v nule o viac ako ± 1 % plného rozsahu. 
 Na základe ciachovacej krivky a ciachovacích bodov je možné overiť, či bolo 
ciachovanie vykonané správne.  Musia sa uviesť rôzne charakteristické parametre L 375/144 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
analyzátora, najmä: 
 
  – merací rozsah,   – citlivosť,   – dátum vykonania ciachovania.   1.5.5.2. Ciachovanie pod hodnotou 15 % plného rozsahu stupnice   Ciachovacia krivka analyzátora sa zostaví na základne najmenej štyroch doplnkových 
ciachovacích bodov (okrem nuly), ktoré sú rozložené rovnomerne pod hodnotou 15 % plného rozsahu stupnice. 
  Ciachovacia krivka sa vypočíta metódou najmenších štvorcov.   Ciachovacia krivka sa nesmie líšiť od menovitej hodnoty každého ciachovacieho bodu o 
viac ako ± 4 % a v nule o viac ako ± 1 % plného rozsahu. 
 1.5.5.3. Alternatívne metódy   Ak je možné preukázať, že alternatívna technológia (napr. počítač, elektronicky riadený 
prepínač rozsahu, atď.) môže poskytnúť ekvivalentnú presnosť, potom sa môžu tieto alternatívy použiť. 
 1.6. Overenie ciachovania
 
  Každý normálne používaný prevádzkový rozsah sa musí pred každou analýzou overiť 
podľa ďalej uvedeného postupu. 
  Ciachovanie sa overuje pomocou nulovacieho plynu a plynu na nastavenie meracieho 
rozsahu, ktorých menovitá hodnota je väčšia ako 80 % plného rozsahu meracej stupnice. 
  Ak sa hodnota zistená pri dvoch zvažovaných bodov nelíši  od udanej referenčnej 
hodnoty o viac ako ± 4 % plného rozsahu, nastavovacie parametre sa môžu modifikovať.  V opačnom prípade sa musí zostaviť nová ciachovacia krivka podľa bodu 1.5.5. 
 1.7. Skúška účinnosti konvertora NOx
 
  Účinnosť konvertora použitého na konverziu NO
2 na NO sa skúša podľa ustanovení 
bodov 1.7.1 až 1.7.8 (obrázok 6). 
  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/145
 
 
Obrázok 6 : Schéma zariadenia na určenie účinnosti konvertora NO 2 
 
 1.7.1. Skúšobná zostava   Účinnosť konvertorov sa môže skúšať pomocou ozonátora pri použití skúšobnej zostavy 
znázornenej na obrázku 6 (pozri tiež bod 3.3.5 doplnku 4 prílohy 4) a ďalej uvedeného postupu. 
 1.7.2. Ciachovanie   CLD a HCLF sa musia ciachovať v najpoužívanejšom prevádzkovom rozsahu podľa 
špecifikácií výrobcu pomocou nulovacieho a ciachovacieho plynu (ktorého obsah NO sa musí rovnať okolo 80 % prevádzkového rozsahu a koncentrácia NO
2 plynnej zmesi 
musí byť menšia ako 5 % koncentrácie NO).  Analyzátor NO x musí byť v režime NO, 
aby ciachovací plyn neprechádzal cez konvertor.  Vykázaná koncentrácia sa musí zaznamenať. 
 1.7.3. Výpočet   Účinnosť konvertora NO
x sa vypočíta takto:  
 
 
  kde:   a je koncentrácia NO
x podľa bodu 1.7.6 
 b je koncentrácia NO x podľa bodu 1.7.7 
 c je koncentrácia NO podľa bodu 1.7.4 L 375/146 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 d je koncentrácia NO podľa bodu 1.7.5 
1.7.4. Pridávanie kyslíka   Cez spojku tvaru T sa priebežne do prúdu plynu pridáva kyslík alebo nulovací vzduch, 
kým nie je vykázaná koncentrácia približne o 20 % nižšia ako vykázaná ciachovacia koncentrácia uvedená v bode 1.7.2. (Analyzátor je v režime NO).  Vykázaná koncentrácia c sa musí zaznamenať.  Ozonátor ostáva počas celého procesu vypnutý. 
 1.7.5. Zapnutie ozonátora   Následne sa zapne ozonátor, aby vyrábal dostatok ozónu na zníženie koncentrácie NO 
na úroveň okolo 20 % (minimálne 10 %) ciachovacej koncentrácie uvedenej v bode 1.7.2.  Vykázaná koncentrácia d sa musí zaznamenať. (Analyzátor je v režime NO). 
 1.7.6. Režim NOx   Analyzátor NO sa potom prepne do režimu NO
x tak, aby zmes plynov (pozostávajúca z 
NO, NO 2, O 2 a N 2) teraz prechádzala cez konvertor.  Vykázaná koncentrácia a sa musí 
zaznamenať. (Analyzátor je v režime NO x). 
 1.7.7. Vypnutie ozonátora   Ozonátor je teraz vypnutý.  Zmes plynov opísaná v bode 1.7.6 prechádza cez konvertor 
do detektora.  Vykázaná koncentrácia b sa musí zaznamenať. (Analyzátor je v režime NO
x). 
 1.7.8. Režim NO   Ak sa pri vypnutom ozonátore prepne na režim NO, zastaví sa aj prúd kyslíka alebo 
syntetického vzduchu. Údaj NO
x odčítaný z analyzátora sa nesmie odchyľovať od 
hodnoty nameranej podľa bodu 1.7.2. o viac ako ± 5 %. (Analyzátor je v režime NO). 
  1.7.9. Skúšobný interval   Účinnosť konvertora sa musí skúšať pred každým ciachovaním analyzátora NO
x. 
 1.7.10. Požadovaná účinnosť   Účinnosť konvertora nesmie byť nižšia ako 90 %, dôrazne sa však odporúča účinnosť 
nad 95 %. 
  Poznámka: Ak je analyzátor nastavený na najbežnejší rozsah a ozonátorom sa 
nemôže dosiahnuť zníženie z 80 % na 20 % podľa bodu 1.7.5, musí sa následne použiť najvyšší rozsah, ktorým sa toto zníženie dosiahne. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/147
1.8. Nastavenie FID  
 
1.8.1. Optimalizácia odozvy detektora   FID musí byť nastavený podľa údajov výrobcu prístroja.  Na optimalizáciu odozvy v 
najbežnejšom prevádzkovom rozsahu sa použije ako ciachovací plyn propánu vo vzduchu. 
  Pri prietoku paliva a vzduchu nastavenom podľa odporúčania výrobcu sa musí do 
analyzátora zaviesť plyn na nastavenie meracieho rozsahu s hodnotou 350 ± 75 ppm C.  Odozva v danom prietoku paliva sa stanoví z rozdielu medzi odozvou ciachovacieho plynu a odozvou nulovacieho plynu.  Prietok paliva sa musí prírastkovo nastaviť na úroveň nad a pod špecifikáciou výrobcu.  Pri týchto prietokoch sa musí zaznamenať ciachovacia a nulová odozva paliva.  Graficky sa znázorní rozdiel medzi ciachovacou a nulovou odozvou a prietok paliva sa upraví podľa najhrubšej strany krivky. 
  1.8.2. Faktory odozvy uhľovodíkov   Analyzátor sa ciachuje pomocou propánu vo vzduchu  a čisteného syntetického vzduchu 
podľa bodu 1.5. 
  Faktory odozvy sa určujú pri uvedení analyzátora do prevádzky a po obdobiach väčšej 
údržby.  Faktor odozvy (R
f) pre príslušný druh uhľovodíka je pomer medzi údajom C1 
odčítaným na FID a koncentráciou plynu vo valci vyjadrený v ppm C1. 
  Koncentrácia skúšobného plynu musí byť na takej úrovni, aby poskytovala odozvu 
približne 80 % plného rozsahu stupnice.  Koncentrácia musí byť známa s presnosťou ± 2 % vo vzťahu ku gravimetrickej norme vyjadrenej ako objem.  Okrem toho sa musí plynový valec kondiciovať 24 hodín pri teplote 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C). 
  Používané skúšobné plyny a odporúčané rozsahy faktora odozvy sú nasledovné:   Metán a čistený vzduch 1,00  ≤  R
f ≤  1,15  (dieselové a motory poháňané LPG)  
 
 Metán a čistený vzduch 1,00  ≤  R f ≤  1,07  (motory poháňané NG) 
 
 Propylén a čistený vzduch 0,90  ≤  R f  ≤  1,1 
  Toluén a čistený vzduch 0,90  ≤  R
f  ≤  1,10 
  Tieto hodnoty sa vzťahujú na faktor odozvy (R
f) 1,00 pre propán a čistený syntetický 
vzduch. 
1.8.3. Kontrola krížovej citlivosti kyslíka   Kontrola krížovej citlivosti kyslíka sa musí stanoviť pri uvedení analyzátora do 
prevádzky a po obdobiach väčšej údržby. L 375/148 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
 Faktor odozvy sa vymedzí a stanoví podľa bodu 1.8.2.  Použitý skúšobný plyn a 
odporúčaný príslušný rozsah faktora odozvy sú nasledovné:  
 
Propán a dusík  0,95 ≤ R f ≤ 1,05 
  Táto hodnota sa vzťahuje na faktor odozvy (R
f) 1,00 pre propán a čistený syntetický 
vzduch. 
  Koncentrácia kyslíka vo vzduchu horáka FID musí byť v tolerancii ± 1 % mólového 
objemu koncentrácie kyslíka vo vzduchu horáka použitého pri poslednej kontrole krížovej citlivosti kyslíka.  Ak je rozdiel väčší, musí sa skontrolovať krížová citlivosť kyslíka a v prípade potreby nastaviť analyzátor. 
  1.8.4. Účinnosť nemetánového odlučovača (NMC, len pre motory poháňané NG)   NMC sa používa na odstránenie uhľovodíkov iných ako metán zo vzorky plynu 
pomocou oxidácie všetkých uhľovodíkov s výnimkou metánu.  V ideálnom prípade je konverzia metánu 0 % a konverzia ostatných uhľovodíkov reprezentovaných etánom 100 %.  Aby bolo možné presné meranie NMHC, stanovia sa dve účinnosti a použijú sa na výpočet hmotnostného prietoku emisií NMHC (pozri bod 4.3 doplnku 2 prílohy 4). 
  1.8.4.1. Metánová účinnosť    Metánový ciachovací plyn sa vedie cez FID s obtokom a bez obtoku NMC a 
zaznamenajú sa obidve koncentrácie.  Účinnosť sa stanoví takto: 
 
CEconc
concMw
wo= − 1
/ 
  
 kde: 
   conc
w = koncentrácia HC pri prietoku CH 4 cez NMC 
 conc w/o = koncentrácia HC v prípade, že CH 4 obchádza NMC 
  1.8.4.2. Etánová účinnosť    Etánový ciachovací plyn sa vedie cez FID s obtokom a bez obtoku NMC a zaznamenajú 
sa obidve koncentrácie.  Účinnosť sa stanoví takto: 
 
CEconc
concEw
wo=− 1
/ 
  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/149
 kde: 
  
 conc w = koncentrácia HC pri prietoku C 2H 6 cez NMC 
 conc w/o = koncentrácia HC v prípade, že C 2H 6 obchádza NMC 
  1.9. Krížová citlivosť v prípade analyzátorov CO, CO
2 a NO x 
  Plyny prítomné vo výfukových plynoch iné, ako sú analyzované plyny, môžu 
ovplyvňovať odčítané hodnoty niekoľkými spôsobmi.  Pozitívna krížová citlivosť nastáva v prístrojoch NDIR, ak interferenčný plyn má rovnaký účinok ako meraný plyn, ale v menšej miere.  Negatívna krížová citlivosť vzniká v prístrojoch NDIR v dôsledku toho, že interferenčný plyn rozširuje absorpčné pásmo meraného plynu, a v prístrojoch CLD v dôsledku toho, že interferenčný plyn potlačuje žiarenie.  Kontroly krížovej citlivosti v bodoch 1.9.1 a 1.9.2 sa musia vykonať pred uvedením analyzátora do prevádzky a po obdobiach väčšej údržby.  
 1.9.1. Kontrola krížovej citlivosti analyzátora CO   Voda a CO
2 môže ovplyvňovať výkon analyzátora CO.  Preto sa cez vodu musí pri 
izbovej teplote prebublať ciachovací plyn CO 2 s koncentráciou 80 až 100 % plného 
rozsahu stupnice pri maximálnom prevádzkovom rozsahu použitom počas skúšania a musí sa zaznamenať odozva analyzátora.  Odozva analyzátora nesmie byť pri meracích rozsahoch rovných alebo väčších ako 300 ppm väčšia ako 1 % plného rozsahu stupnice a pri meracích rozsahoch menších ako 300 ppm nesmie byť väčšia ako 3 ppm . 
  1.9.2. Kontrola krížovej citlivosti analyzátora NO
x 
  Pri analyzátoroch CLD (a HCLD) je potrebné z tohto hľadiska venovať pozornosť dvom 
plynom, a to CO
2 a vodnej pare.  Krížová citlivosť týchto plynov je úmerná ich 
koncentrácii a preto sa vyžadujú skúšobné metódy na stanovenie krížovej citlivosti pri najvyšších koncentráciách očakávaných v rámci skúšok. 
 1.9.2.1. Kontrola krížovej citlivosti CO
2 
  Ciachovací plyn CO
2 s koncentráciou 80 až 100 % plného rozsahu stupnice pri 
maximálnom meracom rozsahu musí prejsť cez analyzátor NDIR a hodnota CO 2 sa 
zaznamená ako A. Potom sa musí zriediť na približne 50 % koncentrácie ciachovacím plynom NO a musí prejsť cez NDIR a (H)CLD, pričom hodnoty CO
2 a NO sa 
zaznamenajú ako B resp. C.  Prívod CO 2 sa potom uzavrie a cez (H)CLD prechádza len 
ciachovací plyn NO a hodnota NO sa zaznamená ako D. 
  Krížová citlivosť nesmie byť väčšia ako 3 % plného rozsahu stupnice a vypočíta sa 
takto: 
 L 375/150 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
%()
() ( )QuenchCA
DA D B= −∗
∗− ∗⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟⎡
⎣⎢
⎢⎤
⎦⎥
⎥∗ 11 0 0  
 quench = krížová citlivosť 
 
 kde: 
  A je nezriedená koncentrácia CO
2 meraná NDIR v % 
 B je zriedená koncentrácia CO 2 meraná NDIR v % 
 C je zriedená koncentrácia NO meraná (H)CLD v ppm  D je nezriedená koncentrácia NO meraná (H)CLD v ppm    Môžu sa použiť alternatívne metódy riedenia a kvantifikácie hodnôt ciachovacích 
plynov CO
2 a NO, ako napríklad dynamické zmiešavanie. 
    1.9.2.2. Kontrola krížovej citlivosti vodnej pary   Táto kontrola sa vzťahuje len na merania koncentrácie mokrého plynu.  Pri výpočte 
krížovej citlivosti vodnej pary sa musí zohľadňovať zriedenie ciachovacieho plynu NO vodnou parou a nastavenie koncentrácie vodnej pary v zmesi na koncentráciu očakávanú v rámci skúšok. 
  Ciachovací plyn NO s koncentráciou 80 až 100 % plného rozsahu stupnice normálneho 
prevádzkového rozsahu musí prejsť cez (H)CLD, pričom hodnota NO sa zaznamená ako D. Ciachovací plyn NO musí potom prebublať cez vodu pri izbovej teplote a prejsť cez (H)CLD, pričom hodnota NO sa zaznamená ako C. Stanoví sa absolútny pracovný tlak analyzátora a teplota vody a ich hodnoty sa zaznamenajú ako E resp. F.  Musí sa stanoviť tlak nasýtených pár zmesi, ktorý zodpovedá teplote vody prebublávača F, pričom jeho hodnota sa zaznamená ako G. Koncentrácia vodnej pary (H, v %) zmesi sa vypočíta takto:  
 
H = 100*( G/E) 
  Očakávaná koncentrácia (De) zriedeného ciachovacieho plynu NO (vo vodnej pare) sa 
vypočíta týmto spôsobom: 
 
De = D* ( 1- H/100 ) 
  V prípade výfukových plynov z dieselového motora sa odhadne maximálna 
koncentrácia vodnej pary výfukových plynov (Hm, v %), očakávaná v rámci skúšok za predpokladu atómového pomeru H/C paliva 1,8:1, z nezriedenej koncentrácie ciachovacieho plynu CO
2 (A, nameraná podľa bodu 1.9.2.1) takto: 
  
Hm = 0.9*A 
   Krížová citlivosť vodnej pary nesmie byť väčšia ako 3 % plného rozsahu stupnice 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/151
a vypočíta sa takto: 
 
% krížovej citlivosti = 100 * ( ( De - C )/De) * (Hm/H) 
 
 kde:   De očakávaná zriedená koncentrácia NO v ppm  C zriedená koncentrácia NO v ppm  Hm maximálna koncentrácia vodnej pary v %  H skutočná koncentrácia vodnej pary v %   Poznámka
:   Je dôležité, aby ciachovací plyn NO obsahoval minimálnu 
koncentráciu NO 2 pre túto kontrolu, pretože absorpcia NO 2 vo vode sa vo 
výpočte krížovej citlivosti nebrala do úvahy. 
  1.10. Ciachovacie intervaly
 
  Analyzátory sa ciachujú podľa bodu 1.5 aspoň každé tri mesiace alebo kedykoľvek pri 
oprave alebo zmene systému, ktorá by mohla ovplyvniť ciachovanie. 
 2. CIACHOVANIE SYSTÉMU CVS  2.1. Všeobecne
 
  Systém CVS sa ciachuje pomocou presného prietokomera vychádzajúceho 
z vnútroštátnej alebo medzinárodnej normy a pomocou regulátora prietoku.  Prietok cez systém sa meria pri rôznych regulačných nastaveniach a regulačné parametre systému sa merajú a stanovujú vo vzťahu k prietoku. 
  Môžu sa použiť rôzne typy prietokomerov, napr. ciachovaná Venturiho trubica, 
ciachovaný laminárny prietokomer, ciachovaný turbínový prietokomer. 
 2.2. Ciachovanie objemového čerpadla (PDP)
 
  Všetky parametre týkajúce sa čerpadla sa merajú súčasne s parametrami týkajúcimi sa 
prietokomeru, ktorý je sériovo spojený s čerpadlom.  Vypočítaný prietok (v m
3/min na 
vstupe čerpadla pri absolútnom tlaku a teplote) sa zakreslí vo vzťahu ku korelačnej funkcii, ktorá je hodnotou špecifickej kombinácie parametrov čerpadla.  Potom sa určí lineárna rovnica, ktorá vyjadruje vzťah medzi prietokom čerpadla a korelačnou funkciou.  Ak má čerpadlo CVS niekoľko rýchlostí, ciachovanie sa vykoná pre každú použitú rýchlosť.  Počas ciachovania sa musí udržiavať stabilná teplota. 
 L 375/152 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
2.2.1. Analýza údajov 
  Objem prietoku vzduchu (Qs) pri každom regulačnom nastavení (minimálne 6 
nastavení) sa vypočíta v m
3/min z nameraných hodnôt prietokomera, pričom sa použije 
metóda predpísaná výrobcom.  Objem prietoku vzduchu sa potom prepočíta na prietok čerpadla (V
0) v m3/ot pri absolútnej teplote a tlaku na vstupe čerpadla takto: 
 
VQ
nT
Ps
A0273101 3=∗ ∗. 
 
 kde:   Q
s = prietok vzduchu za štandardných podmienok (101,3 kPa, 273 K), m3/s 
 T = teplota na vstupe čerpadla, K  p
A = absolútny tlak na vstupe čerpadla, (p B-p 1), kPa 
 n = otáčky čerpadla, min-1 
   Aby sa kompenzovalo vzájomné pôsobenie kolísania tlaku v čerpadle a miera strát 
čerpadla, vypočíta sa korelačná funkcia (X
o) medzi otáčkami čerpadla, rozdielom tlakov 
medzi vstupom a výstupom čerpadla a absolútnym tlakom na výstupe čerpadla takto: 
 
Xnp
pp
A01= ∗∆ 
 
 kde:   ∆p
P = rozdiel tlakov medzi vstupom a výstupom čerpadla, kPa 
 p A = absolútny tlak na výstupe čerpadla, kPa 
  Na základe lineárnej úpravy metódou najmenších štvorcov sa získa táto ciachovacia 
rovnica: 
 
V
0 = D 0 - m * (X 0) 
  D
0 a m sú konštanty úseku na osi a sklonu, ktoré opisujú regresné čiary. 
   Ak má systém CVS niekoľko rýchlostí, ciachovacie krivky vytvorené pre tieto rýchlosti 
musia byť približne rovnobežné a súradnicové hodnoty (D
0) musia vzrastať s poklesom 
rozsahu prietoku čerpadla. 
  Vypočítané hodnoty z rovnice sa od nameranej hodnoty V
0 nesmú líšiť o viac ako 
± 0,5 %.  Hodnoty m sa budú pri jednotlivých čerpadlách meniť.  Prúd častíc v priebehu času spôsobí zníženie miery strát čerpadla, čo sa prejaví v nižších hodnotách m. Preto sa ciachovanie vykoná pri spustení čerpadla do prevádzky, po väčšej údržbe a v prípade, že overenie celého systému (bod 2.4) vykáže zmenu miery strát. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/153
2.3. Ciachovanie Venturiho trubice s kritickým prietokom (CFV)  
 
 Ciachovanie CFV je založené na rovnici pre Venturiho trubicu s kritickým prietokom.  
Prietok plynu je funkciou tlaku a teploty na vstupe: 
 
QKp
TsvA=∗ 
 kde:   K
v = ciachovací koeficient 
 p A = absolútny tlak na vstupe Venturiho trubice, kPa 
 T = teplota na vstupe Venturiho trubice, K  2.3.1. Analýza údajov   Objem prietoku vzduchu (Q
s) pri každom regulačnom nastavení (minimálne 8 
nastavení) sa vypočíta v m3/min z nameraných hodnôt prietokomera, pričom sa použije 
metóda predpísaná výrobcom.  Ciachovací koeficient sa vypočíta z ciachovacích údajov pre každé nastavenie takto: 
 
KQT
pvs
A=∗ 
 
 kde:   Q
s = prietok vzduchu za štandardných podmienok (101,3 kPa, 273 K), m3/s 
 T = teplota na vstupe Venturiho trubice, K  p
A = absolútny tlak na vstupe Venturiho trubice, kPa 
  Na stanovenie rozsahu kritického prietoku sa K
v zakreslí ako funkcia tlaku na vstupe 
Venturiho trubice.  Pri kritickom prietoku (škrtenom) bude mať K v konštantnú hodnotu. 
 Ak tlak klesne (podtlak sa zvyšuje), prietok Venturiho trubicou je neškrtený a K v sa 
zvyšuje čo znamená, že prevádzka CFV je mimo prípustného rozsahu. 
  Priemer K
v a štandardná odchýlka sa vypočítajú pre minimálne osem bodov v oblasti 
kritického prietoku.  Štandardná odchýlka nesmie presiahnuť ± 0,3 % priemernej hodnoty Kv. 
 2.4. Overenie celého systému
 
  Zavedením známej hmotnosti plynných znečisťujúcich látok do systému sa musí zistiť 
celková presnosť systému odberu vzoriek CVS a analytického systému, pričom systém je v normálnej prevádzke.  Znečisťujúca látka sa potom analyzuje a jej hmotnosť sa vypočíta podľa bodu 4.3 doplnku 2 prílohy 4 okrem propánu, v prípade ktorého sa namiesto hodnoty 0,000479 pre HC použije faktor 0,000472.  Môže sa použiť jedna z týchto dvoch metód. L 375/154 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
2.4.1. Meranie s clonou kritického prietoku   Známe množstvo čistého plynu (oxid uhoľnatý alebo propán) sa dopraví do systému 
CVS cez ciachovanú clonu kritického prietoku.  Ak je vstupný tlak dosť vysoký, prietok, ktorý sa nastavuje prostredníctvom clony kritického prietoku, je nezávislý na výstupnom tlaku clony kritického prietoku (=kritický prietok).  Systém CVS pracuje ako pri normálnej skúške emisií výfuku v trvaní okolo 5 až 10 minút.  Vzorka plynu sa analyzuje obvyklým prístrojom (odberový vak alebo integrácia) a vypočíta sa jeho hmotnosť.  Takto stanovená hmotnosť sa nesmie líšiť o viac ako ± 3 % od známej hmotnosti vstrekovaného plynu.  
 2.4.2. Meranie pomocou gravimetrickej metódy   Hmotnosť malej nádoby naplnenej buď oxidom uhoľnatým alebo propánom sa určí s 
presnosťou ± 0,01 gramu. Po dobu 5 až 10 minút sa nechá systém CVS v činnosti ako pri normálnej skúške emisií výfuku, pričom sa do systému vstrekuje oxid uhoľnatý alebo propán.  Množstvo uvoľňovaného čistého plynu sa určí na základe hmotnostných rozdielov zistených vážením.  Vzorka plynu sa analyzuje obvyklým prístrojom (odberový vak alebo integrácia) a vypočíta sa jeho hmotnosť.  Takto stanovená hmotnosť sa nesmie líšiť o viac ako ± 3 % od známej hmotnosti vstrekovaného plynu.  
 3. CIACHOVANIE SYSTÉMU NA MERANIE ČASTÍC  3.1. Úvod
 
  Každý komponent sa v záujme splnenia požiadaviek tohto predpisu na presnosť 
ciachuje tak často, ako je to potrebné.  V tomto bode je opísaná ciachovacia metóda, ktorá sa má použiť pre komponenty uvedené v bode 4 doplnku 4 prílohy 4 a v bode 2 doplnku 6 prílohy 4. 
 3.2. Meranie prietoku
 
  Ciachovanie plynových prietokomerov alebo prístrojov na meranie prietoku musí 
zodpovedať vnútroštátnym a/alebo medzinárodným normám.  Maximálna chyba nameranej hodnoty musí byť v tolerancii ± 2 % odčítaného údaju. 
  Ak je prietok plynu stanovený meraním rozdielov tlaku, maximálna chyba rozdielu musí 
byť taká, aby bola presnosť G
EDF v tolerancii ± 4 % (pozri tiež bod 2.2.1 EGA doplnku 
6 prílohy 4,).  Môže sa vypočítať zistením hodnoty strednej druhej odmocniny chyby každého prístroja. 
  3.3. Kontrola podmienok čiastočného prietoku
 
  Rozsah rýchlosti výfukových plynov a kolísania tlaku sa kontroluje a prípadne nastavuje 
podľa požiadaviek bodu 2.2.1 EPI doplnku 6 prílohy 4. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/155
 
3.4. Ciachovacie intervaly  
  Prístroje na meranie prietoku sa ciachujú aspoň každé tri mesiace alebo kedykoľvek pri 
oprave alebo zmene systému, ktorá by mohla ovplyvniť ciachovanie. 
 4. CIACHOVANIE PRÍSTROJOV NA MERANIE DYMU  4.1. Úvod
 
  Opacitometer sa v záujme splnenia požiadaviek tohto predpisu na presnosť ciachuje tak 
často, ako je to potrebné.  V tomto bode je opísaná ciachovacia metóda, ktorá sa má použiť pre komponenty uvedené v bode 5 doplnku 4 prílohy 4 a v bode 3 doplnku 6 prílohy 4. 
 4.2. Postup ciachovania
 
  4.2.1. Čas zahrievania   Opacitometer sa zahreje a stabilizuje podľa odporúčaní výrobcu prístroja.  Ak je 
opacitometer vybavený vzduchovým vyplachovacím systémom proti usadzovaniu sadzí na meracej optike, tento systém sa tiež uvedie do činnosti a nastaví sa podľa odporúčaní výrobcu. 
  4.2.2. Určenie linearity odozvy    Linearita opacitometra sa kontroluje v odčítacom režime opacitometra podľa odporúčaní 
výrobcu.  Tri neutrálne filtre so známou priepustnosťou, ktoré spĺňajú požiadavky bodu 5.2.5 doplnku 4 prílohy 4, sa zavedú do opacitometra a zaznamenajú sa hodnoty.  Menovitá hodnota opacity filtrov musí byť približne 10 %, 20 % a 40 %. 
   Linearita sa nesmie líšiť od menovitej hodnoty neutrálneho filtra o viac ako ± 2 % 
opacity.  Každá nelinearita presahujúca uvedenú hodnotu sa musí pred skúškou korigovať. 
  4.3. Ciachovacie intervaly
 
  Opacitometer sa ciachuje podľa bodu 4.2.2 aspoň každé tri mesiace alebo kedykoľvek 
pri oprave alebo zmene systému, ktorá by mohla ovplyvniť ciachovanie. 
 
__________ L 375/156 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Príloha 4 – Doplnok 6  
 
SYSTÉMY ANALÝZY A ODBERU VZORIEK 
 
1. STANOVENIE PLYNNÝCH EMISIÍ  1.1. Úvod
 
  Bod 1.2 a obrázky 7 a 8 obsahujú podrobné opisy odporúčaných systémov odberu 
vzoriek a analýzy.  Pretože rôzne konfigurácie môžu poskytovať ekvivalentné výsledky, nevyžaduje sa presná zhoda s obrázkami 7 a 8.  Na poskytnutie ďalších informácií a na koordináciu funkcií čiastkových systémov sa môžu použiť ďalšie komponenty, ako sú prístroje, ventily, solenoidy, čerpadlá a prepínače.  Pri niektorých systémoch sa môžu vylúčiť také komponenty, ktoré nie sú potrebné na dodržanie presnosti, ak to je dostatočne zdôvodnené na základe osvedčeného technického úsudku.   
 
 
zero gas 
span gas  
ze ro gas 
sp an gas  zero  gas 
zero  gas V1  
V1  F1 F2 
F1 F2 P 
P T1  
T1  SP 1  
SP 1  
opt ional 2 sampling  probes EP  T2  G1  
HC 
air fuel vent 
ve nt 
ve nt 
ve n t  vent 
vent vent 
V2 
R3 
R1 R 2 
FL1 
T5  
B 
V12 V 11 V10 CO  
CO  
2 C T3 G2 
V4 
V5 FL5 
FL6 
FL3 T4 G3 
V12 V11 T5 V8 
V6 V7 V9 
R4 FL4 
FL2 HSL1 
HSL2 HSL1 
SL  
V3 NO 
R5 B zero gas 
span gas zer o gas 
span gas 
 
Obrázok 7 : Prúdový diagram systému analýzy nespracovaných výfukových plynov pre CO, CO 2, 
NO x, HC (len ESC) 
 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/157
1.2. Opis analytického systému  
 
Analytický systém na stanovenie plynných emisií v neriedenom (obrázok 7, len ESC) 
alebo zriedenom (obrázok 8, ETC a ESC) výfukovom plyne je opísaný, pričom tento systém sa zakladá na použití: 
 
− analyzátora HFID na meranie uhľovodíkov; 
− analyzátorov NDIR na meranie oxidu uhoľnatého a oxidu uhličitého; 
− analyzátora HCLD alebo ekvivalentného analyzátora na meranie oxidov dusíka. 
 
Vzorka na stanovenie všetkých komponentov sa môže odobrať jednou odberovou sondou alebo dvoma odberovými sondami umiestnenými v tesnej blízkosti, ktoré sú vnútorne delené podľa rôznych analyzátorov.  Je nutné dávať pozor, aby na žiadnom mieste analytického systému nedošlo ku kondenzácii výfukových plynov (vrátane vody a kyseliny sírovej). 
 
 
zero g as 
span gas 
z ero gas 
span gas zero gas 
span gas zero gas 
span gas zero gas  
V1 F 1 F2 
F 1 F2 P 
P T1  
T1  SP 2 
S P3 T2 G1 
HC 
air fuel v ent 
v ent 
v ent 
v ent v ent 
v ent v ent 
V2  
R3 
R1  R2  
F L1 
T5  
B 
V 13 V12 V1 1  CO  
CO  
2 C T3 G2 
V4  
V5  FL5 
FL6 
F L3 T4  G3 
V9  
V 7  V8  V1 0  
R4  FL 4 
FL 2 H SL1 
H S L2 HS L1  
SL  
V3 NO  
R5  V1 PS P to  PSS see  f igu re  2 1  
s am e pl a n e  
se e f ig.  2 1 BK  
BK BG  DT  se e f ig.  2 0 
V 14 
 
 
Obrázok 8:  - Prúdový diagram systému analýzy zriedených výfukových plynov pre CO, CO 2, NO x, 
HC (ETC, voliteľne pre ESC) 
   L 375/158 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
1.2.1. Popis k obrázkom 7 a 8 
 
EP Výfuková trubica 
 SP1 Odberová sonda neriedených výfukových plynov (len obrázok 7) 
 
Odporúča sa priama uzavretá sonda z nehrdzavejúcej ocele s viacerými otvormi. Vnútorný priemer nesmie byť väčší ako vnútorný priemer odberového potrubia.  Hrúbka steny sondy nesmie byť väčšia ako 1 mm. Vyžadujú sa minimálne tri otvory v troch rôznych radiálnych rovinách dimenzované na odber vzoriek približne rovnakého prietoku.  Sonda sa musí rozmiestniť aspoň na 80 % priemeru výfukového potrubia.  Môžu sa použiť jedna alebo dve odberové sondy.   
SP2 Odberová sonda vzoriek HC zo zriedených výfukových plynov (len obrázok 
8) 
 Sonda musí:  
− tvoriť prvých 254 až 762 mm ohrievaného odberového potrubia HSL1; 
 − mať minimálny vnútorný priemer 5 mm; 
 − byť inštalovaná v riediacom tuneli DT (pozri bod 2.3, obrázok 20) v mieste, kde je 
riediaci vzduch dobre zmiešaný s výfukovými plynmi (t.j. vo vzdialenosti približne 
10 priemerov tunela v smere prúdu od miesta, kde výfuk vstupuje do riediaceho tunela); 
 
− byť dostatočne vzdialená (radiálne) od iných sond a steny tunela tak, aby nebola 
ovplyvňovaná žiadnymi vlnami alebo vírmi; 
 − byť ohrievaná tak, aby zvýšila teplotu toku plynu na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) 
na výstupe sondy. 
 
SP3  Odberová sonda vzoriek CO, CO
2 , NO x zo zriedených výfukových plynov 
(len obrázok 8) 
 
Sonda musí:  
− byť v rovnakej rovine ako SP2; 
 − byť dostatočne vzdialená (radiálne) od iných sond a steny tunela tak, aby nebola 
ovplyvňovaná žiadnymi vlnami alebo vírmi; 
 − byť ohrievaná a izolovaná po celej svojej dĺžke na minimálnu teplotu 328 K (55 °C), 
aby sa zabránilo kondenzácii vody. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/159
 
HSL1:  Ohrievané odberové potrubie 
 
Odberové potrubie zabezpečuje odber vzoriek plynu z jednej sondy do deliaceho (deliacich) miesta (miest) a analyzátora HC.  Odberové potrubie musí:  
− mať vnútorný priemer minimálne 5 mm a maximálne 13,5 mm; 
 − byť vyrobené z nehrdzavejúcej ocele alebo PTFE; 
 − udržiavať teplotu steny  meranú v každej samostatne regulovanej ohrievanej časti 
na úrovni 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), ak je teplota výfukového plynu na 
odberovej sonde rovná najviac 463 K (190 °C); 
 
− udržiavať teplotu steny vyššiu ako 453 K (180 °C), ak je teplota výfukového plynu 
na odberovej sonde vyššia ako 463 K (190 °C); 
 − udržiavať teplotu plynu na úrovni 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) bezprostredne pred 
ohrievaným filtrom F2 a HFID. 
 
HSL2  Ohrievané odberové potrubie vzoriek NO
x 
 
Odberové potrubie musí:  
− udržiavať teplotu steny v rozmedzí 328 K až 473 K (55 °C až 200 °C) až ku 
konvertoru C, ak sa používa chladiaci kúpeľ B a až k analyzátoru, ak sa nepoužíva 
chladiaci kúpeľ B; 
 
− byť vyrobené z nehrdzavejúcej ocele alebo PTFE. 
 
SL Odberové potrubie vzoriek CO a CO
2 
 
Odberové potrubie musí byť vyrobené z PTFE alebo nehrdzavejúcej ocele.  Môže byť ohrievané alebo neohrievané.  
BK  Vak na určovanie koncentrácií pozadia (voliteľný; len obrázok 8) 
 
Na odber vzoriek koncentrácií pozadia.  
BG Odberový vak (voliteľný; len obrázok 8, len pre CO a CO
2) 
 
Na odber vzorky koncentrácií.  L 375/160 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
F1  Ohrievaný predfilter (voliteľný) 
 
Teplota musí byť rovnaká ako pri HSL1.  
F2  Ohrievaný filter 
 
Filter musí odstrániť všetky tuhé častice zo vzorky plynu pred tým, ako vzorka vstúpi do analyzátora.  Teplota musí byť rovnaká ako pri HSL1.  Filter sa mení podľa potreby.  
P  Ohrievané odberové čerpadlo. 
 
Čerpadlo sa zahrieva na teplotu HSL1.  
HC  Ohrievaný detektor s ionizáciou plameňom (HFID) na určenie 
uhľovodíkov. 
 
Teplota sa udržiava na úrovni 453 K až 473 K (180 °C až 200 °C).  
CO, CO
2 Analyzátory NDIR na určenie oxidu uhoľnatého a oxidu uhličitého (voliteľné 
na stanovenie riediaceho pomeru na meranie PT). 
 NO Analyzátor CLD alebo HCLD na určenie oxidov dusíka. 
 
Ak sa použije HCLD, musí sa udržiavať na teplote 328 K až 473 K (55 °C až 200 °C). 
 
C Konvertor 
 
Konvertor sa používa na katalytickú redukciu NO
2 na NO pred analýzou v CLD alebo 
HCLD.   
B Chladiaci kúpeľ (voliteľný) 
 
Na chladenie a kondenzovanie vody zo vzorky výfukových plynov.  Kúpeľ sa udržiava na teplote 273 K až 277 K (0 °C až 4 °C) pôsobením ľadu alebo chladením.  Kúpeľ je nepovinný, ak na analyzátor nepôsobia rušivé vplyvy vodnej pary, ako je stanovené v bodoch 1.9.1 a 1.9.2 doplnku 5 prílohy 4.  Ak sa voda odstráni kondenzáciou, teplota vzorky plynu alebo rosný bod sa monitoruje buď v odlučovači vody alebo v toku za ním.  Teplota vzorky plynu alebo rosný bod nesmie presiahnuť 280 K (7 °C).  Na účely  odstránenia vody zo vzorky nie sú povolené chemické sušičky.  
T1, T2, T3  Snímač teploty 
 
Na monitorovanie teploty prúdu plynu.   27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/161
T4 Snímač teploty 
 
Na monitorovanie teploty konvertora NO 2 – NO.  
 
T5 Snímač teploty 
 
Na monitorovanie teploty chladiaceho kúpeľa.  
G1, G2, G3  Tlakomer 
 
Na meranie tlaku v odberových potrubiach.  
R1, R2  Regulátor tlaku 
 
Na reguláciu tlaku vzduchu a prípadne paliva pre HFID.  
R3, R4, R5  Regulátor tlaku 
 
Na reguláciu tlaku v odberových potrubiach a prietoku do analyzátorov.  
FL1, FL2, FL3  Prietokomer 
 
Na monitorovanie obtokového prietoku vzorky.  
FL4 to FL6 Prietokomer (voliteľný) 
 
Na monitorovanie prietoku cez analyzátory. 
 
V1 to V5 Viaccestný ventil 
 Vhodné ventily na zavedenie vzorky, ciachovacieho plynu alebo nulovacieho plynu do analyzátora.  
V6, V7 Solenoidový ventil 
 
Na obtok konvertora NO
2–NO. 
 
V8 Ihlový ventil 
 
Na vyrovnávanie prietoku cez konvertor NO 2 – NO a obtok.  
 
V9, V10 Ihlový ventil 
 
Na reguláciu prietokov do analyzátorov.  L 375/162 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
V11, V12  Vypúšťací ventil (voliteľný) 
 
Na vypustenie kondenzátu z kúpeľa B.  
1.3. NMHC analýza (len plynové motory poháňané NG)
 
 1.3.1. Metóda plynovej chromatografie (GC, obrázok 9) 
 Pri použití metódy plynovej chromatografie sa malý odmeraný objem vzorky vstrekne do analytickej kolóny, cez ktorú je hnaný pomocou inertného nosného plynu.  Kolóna oddeľuje rôzne komponenty plynu podľa ich bodu varu, takže sú z nej vylučované v rôznych časoch.  Potom prechádzajú cez detektor, ktorý vydáva elektrický signál v závislosti na ich koncentrácii.  Pretože nejde o plynulú analytickú techniku, môže sa použiť len v spojení s metódou odberu vzorky do vaku opísanou v bode 3.4.2 doplnku 4 prílohy 4. 
 
Na analýzu NMHC sa použije automatizovaný plynový chromatograf s FID.  Výfukový plyn sa zachytáva do odberového vaku, z ktorého sa časť plynu odoberie a vstrekne do plynového chromatografu.  Vzorka sa rozdelí na dve časti (CH
4/vzduch/CO a 
NMHC/CO 2/H 2O) v kolóne Porapak.  Kolóna s molekulovým sitom oddelí CH 4 od 
vzduchu a CO predtým, ako prejde do FID, v ktorom sa merajú jeho koncentrácie.  Úplný cyklus od vstreknutia prvej vzorky do vstreknutia druhej vzorky môže trvať 30 sekúnd. Na určenie NMHC sa koncentrácia CH
4 odpočíta od celkovej koncentrácie HC 
(pozri bod 4.3.1 doplnku 2 prílohy 4). 
 
Obrázok 9 znázorňuje typické plynové chromatografy vhodné na rutinné určenie CH 4.  
Môžu sa použiť aj iné metódy založené na osvedčenom technickom úsudku. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/163
1
23
4
567
8
9
10SLPMSC
PD F4 F1
V3V2
V4
V6
V7
V8F5F3R1
R2
R3Oven
ventF2FM1ventto x
to y xy10
V1PC
samplespan gasfuel inlet
air inletHC
FC
 
 
 
Obrázok 9:  - Prúdový diagram pre analýzu metánu (metóda GC) 
 
Popis k obrázku 9  
PC Kolóna Porapak 
 
Použije sa kolóna Porapak N 180/300 µm (50/80 veľkosť oka), 610 mm dĺžka x 2,16 mm vnútorný priemer, ktorá sa pred prvým použitím kondicionuje minimálne 12 hodín pri teplote 423 K (150 °C) spolu s nosným plynom.  
MSC Kolóna s molekulovým sitom 
 
Typ 13X, 250/350 µm (45/60 veľkosť oka), 1220 mm dĺžka x 2,16 mm vnútorný priemer, ktorá sa pred prvým použitím kondicionuje minimálne 12 hodín pri teplote 423 K (150 °C) spolu s nosným plynom.  
OV Pec 
 
Na udržanie stálej teploty kolón a ventilov na účely prevádzky analyzátora a na kondicionovanie kolón pri teplote 423 K (150 °C).  L 375/164 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
SLP   Odberová slučka 
 
Trubica z nehrdzavejúcej ocele dostatočnej dĺžky na to, aby sa získal objem približne 1 cm
3. 
 
P Čerpadlo 
 
Na prívod vzorky do plynového chromatografu.  
D Sušička 
 
Sušička s molekulovým sitom sa použije na odstránenie vody a iných nečistôt, ktoré môže obsahovať nosný plyn.  
HC Detektor s ionizáciou plameňom (FID) na meranie koncentrácie metánu. 
 V1 Ventil na vstrekovanie vzorky 
 
Na vstreknutie vzorky odobratej z odberového vaku cez SL podľa obrázku 8.  Musí mať nízky mŕtvy objem, musí byť plynotesný a ohrievateľný na teplotu 423 K (150 °C).  
V3 Viaccestný ventil 
 
Na výber ciachovacieho plynu alebo vzorky alebo na zastavenie prietoku.  
V2, V4, V5, V6, V7, V8 Ihlový ventil 
 
Na nastavenie prietokov v systéme.  
R1, R2, R3 Regulátor tlaku 
 
Na reguláciu prietoku paliva (= nosný plyn), vzorky a prípadne vzduchu.  
FC Prietoková kapilára 
 
Na reguláciu prietoku vzduchu do FID.  
G1, G2, G3 Tlakomer 
 
Na reguláciu prietoku paliva (= nosný plyn), vzorky a prípadne vzduchu.  
F1, F2, F3, F4, F5 Filter 
 
Filtre zo sintrovaného kovu na zabránenie vniknutia hrubozrnných častíc do čerpadla alebo do prístroja.  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/165
FL1 Prietokomer 
 
Na meranie obtokového prietoku vzorky. 
 1.3.2. Metóda nemetánového odlučovača (NMC, obrázok 10)  
Odlučovač oxiduje všetky uhľovodíky okrem CH
4 na CO 2 a H 2O tak, aby sa pri 
prechode vzorky cez NMC meral detektorom FID len CH 4.  Ak sa použije odberový 
vak, pri SL (pozri bod 1.2, obrázok 8) sa inštaluje systém, ktorým sa prietok môže alternatívne viesť cez odlučovač alebo mimo odlučovača podľa hornej časti obrázku 10.  Na meranie NMHC sa musia na FID pozorovať a zaznamenávať obe hodnoty (HC aj CH
4).  Ak sa použije integračná metóda, musí sa do HSL1 (pozri bod 1.2, obrázok 8) 
paralelne s normálnym FID inštalovať NMC v sérii s druhým FID podľa dolnej časti obrázku 10.  Na meranie NMHC sa musia pozorovať a zaznamenávať hodnoty (HC aj CH
4) udávané obidvoma FID. 
 
Musí sa určiť katalytický účinok odlučovača na CH 4 a C 2H 6 pri teplote najmenej 600 K 
(327 °C) pred meraním a pri hodnotách H 2O, ktoré sú reprezentatívne pre podmienky 
prúdenia výfukových plynov.  Musí byť známy rosný bod a obsah O 2 v prietoku 
zachytávaných výfukových plynov.  Musí sa zaznamenať relatívna odozva FID na CH 4 
(pozri bod 1.8.2 doplnku 5 prílohy 4) 
 
 zero 
span sample V1 V2 V3 NMC  
SL (see figure 8) vent 
HC V4 
zero span sample V1 V2 NM C 
HSL1 (see figure 8) 
vent 
HC vent HC Bag Sampling Method 
Integrating Method  
 
Obrázok 10:  - Prúdový diagram pre analýzu metánu s nemetánovým odlučovačom 
(NMC) 
 
 L 375/166 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Popis k obrázku 10 
 
NMC Nemetánový odlučovač 
 
Na oxidáciu všetkých uhľovodíkov okrem metánu.  
HC Ohrievaný detektor s ionizáciou plameňom (HFID). Na meranie koncentrácie 
HC a CH
4.  Teplota sa udržiava na 453 K až 473 K (180 °C až 200 °C). 
 
V1 Viaccestný ventil 
 Na výber vzorky, nulovacieho a ciachovacieho plynu.  V1 je totožný s V2 na obrázku 8.  
V2, V3 Solenoidový ventil 
 
Na obtok NMC.  
V4 Ihlový ventil 
 
Na vyrovnávanie prietoku cez NMC a obtok.  
R1 Regulátor tlaku 
 
Na reguláciu tlaku v odberovom potrubí a prietoku do HFID.  R1 je totožný s R3 na obrázku 8.  
FL1 Prietokomer 
 
Na meranie obtokového prietoku vzorky.  FL1 je totožný s FL1 na obrázku 8. 
 2. RIEDENIE VÝFUKOVÝCH PLYNOV A STANOVENIE ČASTÍC  2.1. Úvod
 
 
Body 2.2 a 2.3 a 2.4 a obrázky 11 až 22 obsahujú podrobné opisy odporúčaných systémov riedenia a odberu vzoriek.  Pretože rôzne konfigurácie môžu poskytovať ekvivalentné výsledky, nevyžaduje sa presná zhoda s týmito obrázkami.  Na poskytnutie ďalších informácií a na koordináciu funkcií čiastkových systémov sa môžu použiť ďalšie komponenty, ako sú prístroje, ventily, solenoidy, čerpadlá a prepínače.  Pri niektorých systémoch sa môžu vylúčiť také komponenty, ktoré nie sú potrebné na dodržanie presnosti, ak to je dostatočne zdôvodnené na základe osvedčeného technického úsudku.  
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/167
2.2. Systém riedenia časti prietoku  
 
Na obrázkoch 11 až 19 je opísaný riediaci systém založený na riedení časti prúdu výfukových plynov.  Rozdelenie prúdu výfukových plynov a následný proces riedenia sa môže realizovať rôznymi typmi riediacich systémov.  Na účely následného zachytenia častíc môže systémom odberu vzorky častíc prechádzať celý zriedený výfukový plyn alebo len časť zriedeného výfukového plynu (bod 2.4, obrázok 21).  Prvá metóda sa označuje ako úplný odber vzorky, druhá metóda ako čiastočný odber vzorky. 
 
Výpočet riediaceho pomeru závisí od typu použitého systému.  Odporúčajú sa tieto typy: 
 
Izokinetické systémy (obrázky 11, 12) 
 
Pri týchto systémoch je prúd plynu, ktorý je vedený do prenosovej trubice, prispôsobený hlavnému prietoku výfukových plynov z hľadiska rýchlosti a/alebo tlaku plynu, v dôsledku čoho je potrebný nerušený a rovnomerný prietok výfukových plynov v odberovej sonde.  To sa zvyčajne dosahuje použitím rezonátora a trubice s priamym prístupom umiestnenej pred miestom odberu vzoriek.  Deliaci pomer sa potom vypočíta z ľahko merateľných hodnôt, ako sú napr. priemery trubice.  Je nutné poznamenať, že izokinéza sa používa iba na vyrovnanie prietokových podmienok, a nie na vyrovnanie rozloženia veľkosti častíc.  Rozloženie veľkosti častíc nie je zvyčajne potrebné, pretože častice sú dostatočne malé na to, aby sledovali prúdnice kvapaliny. 
 
Systémy s reguláciou prietoku a s meraním koncentrácie (obrázky13 až 17) 
 
Pri týchto systémoch sa vzorka odoberá z hlavného prúdu výfukových plynov prostredníctvom nastavenia prietoku riediaceho vzduchu a celkového prietoku zriedených výfukových plynov.  Riediaci pomer sa stanoví z koncentrácií stopových plynov, ako sú CO
2 alebo NO x, ktoré sa prirodzene vyskytujú vo výfukových plynoch 
motora.  Merajú sa koncentrácie v zriedených výfukových plynoch a v zriedenom vzduchu, zatiaľ čo koncentrácie v neriedenom výfukovom plyne sa merajú buď priamo alebo sa stanovia z prietoku paliva a rovnice uhlíkovej rovnováhy, ak je známe zloženie paliva.  Systémy sa môžu regulovať vypočítaným riediacim pomerom (obrázky 13, 14) alebo prietokom do prenosovej trubice (obrázky 12, 13 14). 
 
Systémy s reguláciou prietoku a s meraním prietoku (obrázky 18,19 ) 
 
Pri týchto systémoch sa vzorka odoberá z hlavného prúdu výfukových plynov prostredníctvom nastavenia prietoku riediaceho vzduchu a celkového prietoku zriedených výfukových plynov.  Riediaci pomer sa stanoví z rozdielu týchto dvoch prietokov.  Vyžaduje sa presné vzájomné ciachovanie prietokomerov, pretože relatívna veľkosť oboch prietokov môže pri vyšších riediacich pomeroch viesť k závažným chybám (obrázok 15 a ďalšie).  Regulácia prietoku je veľmi priama tým, že sa udržiava konštantný prietok zriedených výfukových plynov a podľa potreby sa mení prietok riediaceho vzduchu.  
 L 375/168 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Ak sa používa systém riedenia časti prietoku, musí sa venovať pozornosť potenciálnym 
problémom straty častíc v prenosovej trubici, odberu reprezentatívnej vzorky z výfukových plynov motora a stanoveniu deliaceho pomeru.  Opísané systémy venujú pozornosť týmto kritickým oblastiam. 
 
 
see figure 21 DAF 
EP TT DT d PSP PB FM1 
ISP 
FC1 l > 10*d 
air 
exhaust PTT 
to particulate 
sampling 
system SB 
vent 
DPT 
delta p 
 
 
Obrázok 11:  Systém riedenia časti prietoku s izokinetickou sondou a čiastočným 
odberom vzoriek (SB regulácia) 
  
Neriedené výfukové plyny sa prenášajú z výfukovej trubice EP do riediaceho tunela DT cez prenosovú trubicu TT izokinetickou odberovou sondou ISP.  Rozdielny tlak výfukových plynov medzi výfukovým potrubím a vstupom do sondy sa meria tlakovým snímačom DPT. Tento signál sa prenáša do prietokového regulátora FC1, ktorý ovláda sací ventilátor SB tak, aby sa na vstupe sondy udržiaval nulový diferenciálny tlak.  Za týchto podmienok sú rýchlosti výfukových plynov v EP a ISP totožné a prietok cez ISP a TT je konštantným podielom prietoku výfukových plynov.  Deliaci pomer sa stanoví z prierezových plôch EP a ISP.  Prietok riediaceho vzduchu sa meria prietokomerom FM1.  Riediaci pomer sa vypočíta z prietoku riediaceho vzduchu a deliaceho pomeru.  
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/169
 DAF 
EP TT DT d 
PB FM1 
ISP 
delta p FC 1 DPT l > 10*d 
air 
exhaust PSP 
PTT 
see figure 21 to particulate 
sampling 
system vent SB 
 
 
 
Obrázok 12:  - Systém riedenia časti prietoku s izokinetickou sondou a čiastočným odberom 
vzoriek (PB regulácia) 
 
Neriedené výfukové plyny sa prenášajú z výfukovej trubice EP do riediaceho tunela DT cez prenosovú trubicu TT izokinetickou odberovou sondou ISP.  Rozdielny tlak výfukových plynov medzi výfukovým potrubím a vstupom do sondy sa meria tlakovým snímačom DPT. Tento signál sa prenáša do prietokového regulátora FC1, ktorý ovláda tlakový ventilátor PB tak, aby sa na vstupe sondy udržiaval nulový diferenciálny tlak.  To sa dosiahne tak, že sa odoberie malá časť riediaceho vzduchu, ktorého prietok sa už odmeral prietokomerom FM1, a privedie sa do TT pomocou pneumatického hrdla.  Za týchto podmienok sú rýchlosti výfukových plynov v EP a ISP totožné a prietok cez ISP a TT je konštantným podielom prietoku výfukových plynov.  Deliaci pomer sa stanoví z prierezových plôch EP a ISP.  Riediaci vzduch sa nasáva cez DT sacím ventilátorom SB a prietok sa meria FM1 na vstupe do DT. Riediaci pomer sa vypočíta z prietoku riediaceho vzduchu a deliaceho pomeru. 
  L 375/170 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
DAF 
EP SP TT DT d 
PB l > 10*d EGA EGA 
EGA air 
exhaust see figure 21 to particulate 
sampling 
system PSP 
PTT SB 
vent optional 
to PB or SB FC2 
 
 
Obrázok 13:  - Systém riedenia časti prietoku s meraním koncentrácie CO 2 alebo NO x 
a čiastočným odberom vzoriek 
 
 
Neriedené výfukové plyny sa prenášajú z výfukovej trubice EP do riediaceho tunela DT cez odberovú sondu SP a prenosovú trubicu TT.  Koncentrácie stopového plynu (CO
2 
alebo NO x) sa merajú analyzátorom(-mi) výfukových plynov EGA v neriedenom alebo 
zriedenom výfukovom plyne, ako aj v riediacom vzduchu.  Tieto signály sa prenášajú do prietokového regulátora FC2, ktorý ovláda buď tlakový ventilátor PB alebo sací ventilátor SB tak, aby sa v DT dodržiavalo požadované delenie výfukových plynov a riediaci pomer. Riediaci pomer sa vypočíta z koncentrácií stopových plynov v neriedenom výfukovom plyne, zriedenom výfukovom plyne a riediacom vzduchu. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/171
 
 
DAF 
EP SP TT DT d 
PB EGA EGA 
G FUEL 
exhaust air PTT 
details see figure 21 FH 
P optional to P 
PSS 
optional from FC2 FC2 
 
 
Obrázok 14:  - Systém riedenia časti prietoku s meraním koncentrácií CO 2, s uhlíkovou 
rovnováhou a úplným odberom vzoriek 
 
 
Neriedené výfukové plyny sa prenášajú z výfukovej trubice EP do riediaceho tunela DT cez odberovú sondu SP a prenosovú trubicu TT.  Koncentrácie CO
2 sa merajú v 
zriedenom výfukovom plyne a riediacom vzduchu analyzátorom(-mi) výfukových plynov EGA.  Signály CO
2 a prietoku paliva G FUEL sa prenášajú buď do prietokového 
regulátora FC2 alebo do prietokového regulátora FC3 systému odberu vzoriek častíc (pozri obrázok 21).  FC2 ovláda tlakový ventilátor PB, kým FC3 ovláda odberové čerpadlo P (pozri obrázok 21), čím nastavuje prietoky do systému a zo systému tak, aby sa v DT udržiavalo požadované delenie výfukových plynov a riediaci pomer. Riediaci pomer sa vypočíta z koncentrácií CO
2 a G FUEL pomocou metódy rovnováhy uhlíka. L 375/172 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
 
DAF 
EP SP TT DT d PB l > 10*d 
EGA EGA 
air 
exhaust EGA 
see  figure 21 to particulate 
sampling 
system vent PSP 
PTT VN  
 
 
Obrázok 15:  - Systém riedenia časti prietoku s jednoduchou Venturiho trubicou, s 
meraním koncentrácií a čiastočným odberom vzoriek 
 
 
Neriedené výfukové plyny sa prenášajú z výfukovej trubice EP do riediaceho tunela DT cez odberovú sondu SP a prenosovú trubicu TT v dôsledku podtlaku vytvoreného Venturiho trubicou VN v DT. Prietok plynu cez TT závisí od výmeny hybnosti v oblasti Venturiho trubice, a je preto ovplyvnený absolútnou teplotou plynu na výstupe TT.  V dôsledku toho nie je delenie výfukových plynov pri danom prietoku tunela konštantné a riediaci pomer je pri nízkom zaťažení o trochu nižší ako pri vysokom zaťažení.  Koncentrácie stopového plynu (CO
2 alebo NO x) sa merajú v neriedenom výfukovom 
plyne, zriedenom výfukovom plyne a riediacom vzduchu analyzátorom(-mi) výfukových plynov EGA a riediaci pomer sa vypočíta z takto nameraných hodnôt. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/173
 
 
DAF 
TT DT d 
PB l > 10*d 
EGA EGA 
PCV1 PCV2 HE 
EP air 
exhaust PSP EGA 
PTT 
see figure 21 to particulate 
sampling 
system 
vent SB 
FD1 
FD2 
 
 
Obrázok 16:  - Systém riedenia časti prietoku s dvojitou Venturiho trubicou alebo 
dvojitým hrdlom, s meraním koncentrácií a čiastočným odberom 
vzoriek 
  
Neriedené výfukové plyny sa prenášajú z výfukovej trubice EP do riediaceho tunela DT cez odberovú sondu SP a prenosovú trubicu TT prietokovým deličom, ktorý obsahuje sústavu hrdiel alebo Venturiho trubíc.  Prvá (FD1) je umiestnená v EP a druhá (FD2) v TT.  Okrem toho sú na udržiavanie konštantného delenia výfukových plynov prostredníctvom regulácie protitlaku v EP a tlaku v DT potrebné dva regulačné tlakové ventily (PCV1 a PCV2). PCV1 je umiestnený v smere toku od SP v EP, PCV2 medzi tlakovým ventilátorom PB a DT. Koncentrácie stopového plynu (CO
2 alebo NO x) sa 
merajú v neriedenom výfukovom plyne, zriedenom výfukovom plyne a riediacom vzduchu analyzátorom(-mi) výfukových plynov EGA.  Sú potrebné na kontrolu delenia výfukových plynov a môžu sa použiť na nastavenie PCV1 a PCV2 v záujme presnej regulácie delenia.  Riediaci pomer sa vypočíta z koncentrácií stopového plynu. L 375/174 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
 
DAF
DTdl > 10*dEGA
HE
EGA
DPT
EPTT
DAFair
airfresh air injectionPSP
see figure 21
to particulate
sampling
systemPTT
SB
DCFD3FC1EGA
vent
 
 Obrázok 17:
 - Systém riedenia časti prietoku s viacrúrkovým delením, s meraním 
koncentrácií a čiastočným odberom vzoriek 
  
Neriedené výfukové plyny sa prenášajú z výfukovej trubice EP do riediaceho tunela DT cez prenosovú trubicu TT prietokovým deličom FD3, ktorý obsahuje niekoľko rúrok rovnakých rozmerov (rovnaký priemer, dĺžka a polomer oblúkov) inštalovaných v EP.  Jednou z týchto rúrok sa výfukový plyn vedie do DT a zvyšnými rúrkami sa výfukový plyn vedie cez tlmiacu komoru DC.  Vzhľadom na to je pre delenie výfukových plynov rozhodujúci celkový počet rúrok.  Regulácia konštantného delenia vyžaduje nulový diferenciálny tlak medzi DC a výstupom TT, ktorý sa meria snímačom diferenciálneho tlaku DPT. Nulový diferenciálny tlak sa dosahuje vstreknutím čerstvého vzduchu do DT na výstupe TT.  Koncentrácie stopového plynu (CO
2 alebo NO x) sa merajú 
v neriedenom výfukovom plyne, zriedenom výfukovom plyne a riediacom vzduchu analyzátorom(-mi) výfukových plynov EGA.  Sú potrebné na kontrolu delenia výfukových plynov a môžu sa použiť na reguláciu prietoku vstrekovaného vzduchu v záujme presnej regulácie delenia.  Riediaci pomer sa vypočíta z koncentrácií stopového plynu. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/175
 
DAF 
EP SP TT DT d 
FM1 FC2 
GEXH 
or 
GAIR 
GFUEL or 
exhaust vent 
details see figure 21 FH 
P PSS PTT optional to P (PSS) 
 
 
Obrázok 18:  - Systém riedenia časti prietoku s reguláciou prietoku a úplným odberom 
vzoriek 
 
 
Neriedené výfukové plyny sa prenášajú z výfukovej trubice EP do riediaceho tunela DT cez odberovú sondu SP a prenosovú trubicu TT.  Celkový prietok tunelom sa nastavuje prietokovým regulátorom FC3 a odberovým čerpadlom P systému odberu vzoriek častíc (pozri obrázok 18).  Prietok riediaceho vzduchu sa reguluje prietokovým regulátorom FC2, ktorý môže použiť G
EXHW , G AIRW alebo G FUEL ako príkazové signály na 
požadované delenie výfukových plynov.  Prietok vzorky do DT je rozdiel celkového prietoku a prietoku riediaceho vzduchu.  Prietok riediaceho vzduchu sa meria prietokomerom FM1, celkový prietok sa meria prietokomerom FM3 systému odberu vzoriek častíc (pozri obrázok 21).  Riediaci pomer sa vypočíta z týchto dvoch prietokov. L 375/176 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
DAF 
EP SP TT DT d 
PB FM1 l > 10*d 
GEXH 
or 
GAIR 
GFUEL or SB 
FM2 FC2 
air 
exhaust to PB or SB 
PSP 
PTT 
vent see  figure 21 to particulate 
sampling 
system 
see figure 21 
 
 
Obrázok 19:  - Systém riedenia časti prietoku s reguláciou prietoku a čiastočným 
odberom vzoriek 
 
 
Neriedené výfukové plyny sa prenášajú z výfukovej trubice EP do riediaceho tunela DT cez odberovú sondu SP a prenosovú trubicu TT.  Delenie výfukových plynov a prietok do DT sú ovládané prietokovým regulátorom FC2, ktorý upravuje prietoky (alebo otáčky) tlakového ventilátora PB a sacieho ventilátora SB.  Je to možné preto, lebo vzorka odoberaná systémom odberu vzoriek častíc sa vracia do DT. G
EXHW , G AIRW alebo 
G FUEL sa môžu použiť ako príkazové signály pre FC2.  Prietok riediaceho vzduchu sa 
meria prietokomerom FM1, úplný prietok sa meria prietokomerom FM2.  Riediaci pomer sa vypočíta z týchto dvoch prietokov. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/177
2.2.1. Popis k obrázkom 11 až 19 
 
EP Výfuková trubica 
 
Výfuková trubica môže byť izolovaná.  Na zníženie tepelnej zotrvačnosti výfukového potrubia sa odporúča, aby pomer hrúbky k priemeru bol najviac 0,015.  Použitie pružných úsekov sa musí obmedziť na pomer dĺžky k priemeru rovný alebo menší ako 12.  Ohyby sa musia minimalizovať tak, aby sa znížilo usadzovanie spôsobované pôsobením zotrvačných síl.  Ak systém obsahuje zvukový tlmič skúšobného zariadenia, môže sa izolovať aj tlmič. 
 
Pri izokonetickom systéme sa na výfukovej trubici nesmú v dĺžke aspoň šesť priemerov trubice pred miestom vstupu sondy a tri priemery trubice za miestom vstupu sondy nachádzať kolená, ohyby a prudké zmeny priemeru.  Rýchlosť plynu v oblasti odberu vzoriek musí byť vyššia ako 10 m/s okrem voľnobežného režimu.  Kolísanie tlaku výfukového plynu nesmie prekročiť v priemere ± 500 Pa.  Žiadne kroky na zníženie kolísania tlaku, ktoré idú nad rámec použitia výfukového systému vozidla (vrátane tlmiča a zariadenia na dodatočnú úpravu výfukových plynov), nesmú zmeniť výkonnosť motora ani spôsobiť usadzovanie častíc. 
 
Pri systémoch bez izokinetickej sondy sa odporúča, aby trubica bola priama v dĺžke šesť priemerov trubice pred miestom vstupu sondy a tri priemery trubice za miestom vstupu sondy. 
 
SP Odberová sonda (obrázky 10, 14, 15, 16, 18, 19) 
 
Minimálny vnútorný priemer musí byť 4 mm. Minimálny pomer priemerov výfukovej trubice a sondy musí byť 4.  Sondou musí byť otvorená trubica obrátená proti smeru toku na osi výfukového potrubia alebo sonda s viacerými otvormi podľa opisu v položke SP1 v bode 1.2.1, Obrázok 5.  
 
ISP Izokinetická odberová sonda (obrázky 11, 12) 
 
Izokinetická odberová sonda musí byť inštalovaná čelom proti smeru toku na osi výfukového potrubia tam, kde sú splnené prietokové podmienky v úseku EP a musí byť konštruovaná tak, aby zabezpečovala proporcionálnu vzorku neriedeného výfukového plynu.  Minimálny vnútorný priemer musí byť 12 mm. 
 
Na izokinetické delenie výfukových plynov prostredníctvom udržiavania nulového diferenciálneho tlaku medzi EP a ISP je potrebný regulačný systém.  Za týchto podmienok sú rýchlosti výfukového plynu v EP a ISP totožné a hmotnostný prietok cez ISP je konštantnou časťou prietoku výfukového plynu.  ISP musí byť pripojená k snímaču diferenciálneho tlaku DPT. Regulácia zameraná na zabezpečenie nulového diferenciálneho tlaku medzi EP a ISP sa vykonáva regulátorom prietoku FC1.  
 L 375/178 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
FD1, FD2: Prietokový delič (obrázok 16) 
 
Na zabezpečenie proporcionálnej vzorky neriedeného výfukového plynu je vo 
výfukovom potrubí EP a v prenosovej trubici TT inštalovaná sústava Venturiho trubíc alebo hrdiel.  Na proporcionálne delenie pomocou regulácie tlakov v EP a DT je potrebný regulačný systém skladajúci sa z dvoch tlakových regulačných ventilov PCV1 a PCV2. 
 
FD3 Prietokový delič (obrázok 17) 
 
Na zabezpečenie proporcionálnej vzorky neriedeného výfukového plynu je vo výfukovej trubici EP inštalovaná sústava rúrok (viacrúrková jednotka).  Jedna z rúrok privádza výfukový plyn do riediaceho tunela DT, zatiaľčo ostatnými rúrkami sa výfukový plyn vedie do tlmiacej komory DC.  Rúrky musia mať rovnaké rozmery (rovnaký priemer, dĺžka, polomer oblúkov), takže delenie výfukových plynov závisí od celkového počtu rúrok.  Na proporcionálne delenie prostredníctvom udržiavania nulového diferenciálneho tlaku medzi výstupom viacrúrkovej jednotky do DC a výstupom TT, je potrebný regulačný systém.  Za týchto podmienok sú rýchlosti výfukových plynov v EP a FD3 proporcionálne a prietok TT je konštantnou časťou prietoku výfukových plynov.  Oba body musia byť pripojené k snímaču diferenciálneho tlaku DPT. Regulácia zameraná na zabezpečenie nulového diferenciálneho tlaku medzi EP a ISP sa vykonáva regulátorom prietoku FC1. 
 
EGA Analyzátor výfukových plynov (obrázky 13, 14, 15, 16, 17) 
 
Môžu sa použiť analyzátory CO
2 a NO x (pri metóde uhlíkovej rovnováhy len CO 2).  
Analyzátory sa ciachujú ako analyzátory na meranie plynných emisií.  Na stanovenie rozdielov koncentrácií sa môže použiť jeden alebo niekoľko analyzátorov.  Presnosť meracích systémov musí byť taká, aby presnosť G
EDFW, i bola v rozsahu ± 4 %. 
 
TT Prenosová trubica (obrázky 11 až 19) 
 
Prenosová trubica musí:  
 
− byť čo možno najkratšia, nie však dlhšia ako 5 m; 
 
− mať priemer rovný alebo väčší ako priemer sondy, najviac však 25 mm; 
 − mať výstup na osi riediaceho tunela v smere toku. 
 
Ak je trubica dlhá najviac 1 meter, musí byť izolovaná materiálom s maximálnou tepelnou vodivosťou 0,05 W/(m*K) s radiálnou hrúbkou izolácie zodpovedajúcou priemeru sondy.  Ak je trubica dlhšia ako 1 meter, musí byť izolovaná a ohrievaná tak, aby teplota steny bola najmenej 523 K (250 °C). 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/179
DPT Snímač diferenciálneho tlaku (Obrázky 11, 12, 17) 
 
Maximálny merací rozsah snímača diferenciálneho tlaku musí byť ± 500 Pa. 
 
FC1 Prietokový regulátor (obrázky 11, 12, 17) 
 
Pri izokinetických systémoch (obrázky 11, 12) je na udržiavanie nulového 
diferenciálneho tlaku medzi EP a ISP potrebný prietokový regulátor.  Nastavenie je možné vykonať:  
 
(a) reguláciou otáčok alebo prietoku sacieho ventilátora SB a udržiavaním konštantných 
otáčok alebo prietoku tlakového ventilátora PB počas každého režimu (obrázok 11) alebo 
 (b) nastavením sacieho ventilátora SB na konštantný hmotnostný prietok zriedených 
výfukových plynov a reguláciou prietoku tlakového ventilátora PB, čím sa reguluje prietok vzorky výfukových plynov v oblasti na konci prenosovej trubice TT (obrázok 12). 
 
V prípade systému regulácie tlaku nesmie zostatková chyba v regulačnom obvode presiahnuť ± 3 Pa. Kolísanie tlaku v riediacom tuneli nesmie v priemere presiahnuť ± 250 Pa. 
 
V prípade viacrúrkového systému (obrázok 17) je na proporcionálne delenie výfukových plynov v záujme udržania nulového diferenciálneho tlaku medzi výstupom viacrúrkovej jednotky a výstupom z TT potrebný prietokový regulátor.  Nastavenie sa vykoná reguláciou prietoku vstrekovaného vzduchu do DT na výstupe TT  
 
PCV1, PCV2 Regulačný tlakový ventil (obrázok 16) 
 
Pri systéme zdvojených Venturiho trubíc/zdvojených hrdiel sú na proporcionálne delenie prietoku prostredníctvom regulácie protitlaku EP a tlaku v DT potrebné dva regulačné tlakové ventily. Ventily musia byť umiestnené v smere toku od SP v EP a medzi PB a DT. 
 
DC Tlmiaca komora (obrázok 17) 
 
Tlmiaca komora musí byť inštalovaná na výstupe viacrúrkovej jednotky, aby sa minimalizovalo kolísanie tlaku vo výfukovej trubici EP. 
 
VN Venturiho trubica (obrázok 15) 
 
Na vytvorenie podtlaku v oblasti výstupu prenosovej trubice TT je v riediacom tuneli DT inštalovaná Venturiho trubica.  Prietok plynu cez TT je určený výmenou hybnosti v oblasti Venturiho trubice a je v podstate úmerný prietoku tlakového ventilátora PB, čím sa dosiahne konštantný riediaci pomer.  Pretože výmenu hybnosti ovplyvňuje teplota na L 375/180 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
výstupe z TT a rozdiel tlakov medzi EP a DT, skutočný riediaci pomer je pri nízkom 
zaťažení o trochu nižší ako pri vysokom zaťažení. 
 
FC2 Prietokový regulátor (obrázky 13, 14, 18, 19; voliteľný) 
 
Prietokový regulátor sa môže použiť na reguláciu prietoku tlakového ventilátora PB a/alebo sacieho ventilátora SB.  Môže byť pripojený na signály prietoku výfukových plynov, nasávaného vzduchu alebo paliva a/alebo na signály diferenciálneho snímača CO
2 alebo NO x. 
Ak sa používa systém dodávky stlačeného vzduchu (obrázok 18) FC2 priamo riadi prietok vzduchu. 
 
FM1 Prietokomer (obrázky 11, 12, 18, 19) 
 
Plynomer alebo iný prístroj na meranie prietoku riediaceho vzduchu.  FM1 je nepovinný, ak PB je ciachovaný na účely merania prietoku. 
 
FM2 Prietokomer (obrázok 19) 
 
Plynomer alebo iný prístroj na meranie prietoku riediaceho vzduchu.  FM2 je nepovinný, ak je sací ventilátor SB ciachovaný na účely merania prietoku. 
 
PB Tlakový ventilátor (obrázky 11, 12, 13, 14, 15, 16, 19) 
 
Na reguláciu prietoku riediaceho vzduchu sa môže PB pripojiť k prietokovým regulátorom FC1 alebo FC2.  Pri použití škrtiacej klapky sa PB nevyžaduje.  Ak je PB ciachované, môže sa použiť na meranie prietoku riediaceho vzduchu. 
 
SB Sací ventilátor (obrázky 11, 12, 13, 16, 17, 19) 
 
Len pri systémoch s čiastočným odberom vzoriek.  Ak je SB ciachované, môže sa použiť na meranie prietoku zriedených výfukových plynov. 
 
DAF Filter riediaceho vzduchu (obrázky 11 až 19) 
 
Na odstránenie uhľovodíkov z pozadia sa odporúča, aby sa riediaci vzduch filtroval a prepral cez drevené uhlie.  Na žiadosť výrobcu motora sa musia odobrať vzorky riediaceho vzduchu podľa osvedčenej technickej praxe, aby sa stanovili úrovne častíc na pozadí, ktoré sa môžu odpočítať od hodnôt nameraných v zriedených výfukových plynoch. 
 
DT Riediaci tunel (obrázky 11 až 19) 
 
Riediaci tunel: 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/181
– musí mať dostatočnú dĺžku, aby sa výfukové plyny a riediaci vzduch úplne 
premiešali za podmienok turbulentného prúdenia; 
 
– musí byť skonštruovaný z nehrdzavejúcej ocele s: 
 
/square4 pomerom hrúbky k priemeru najviac 0,025 v prípade riediacich tunelov s vnútorným priemerom nad 75 mm; 
 
/square4 menovitou hrúbkou steny najmenej 1,5 mm v prípade riediacich tunelov s vnútorným priemerom najviac 75 mm; 
 
– musí mať priemer aspoň 75 mm, ak slúži na čiastočný odber vzoriek  ; 
 
– musí mať podľa odporúčania priemer minimálne 25 mm, ak slúži na úplný odber vzoriek ; 
 
– môže byť ohrievaný na maximálnu teplotu steny 325 K (52 °C) priamym ohrevom alebo predohrevom riediaceho vzduchu za predpokladu, že teplota vzduchu nepresahuje 325 K (52 °C) pred zavedením výfukových plynov do riediaceho tunela;  
 
– môže byť izolovaný.  
 
Výfukové plyny motora sa musia dôkladne premiešať s riediacim vzduchom.  V prípade systémov s čiastočným odberom vzoriek sa kvalita premiešavania musí skontrolovať po uvedení do prevádzky  pomocou profilu CO
2 tunela, pričom motor je v chode (aspoň 
štyri rovnomerne rozmiestnené meracie body).  Podľa potreby sa môže použiť zmiešavacie hrdlo. 
 
Poznámka
: Ak je teplota okolia v blízkosti riediaceho tunela (DT) nižšia ako 293 
K (20°C), je potrebné prijať preventívne opatrenia, aby sa zabránilo stratám častíc na chladných stenách riediaceho tunela.  Odporúča sa preto ohrievanie a/alebo izolovanie tunela v rámci vyššie uvedených limitov. 
 
Pri veľkých zaťaženiach motora sa môže tunel chladiť neagresívnymi prostriedkami, ako je cirkulačný ventilátor, pokiaľ teplota chladiaceho média neklesne pod 293 K (20 °C). 
 
HE Výmenník tepla (obrázky 16, 17) 
 
Výmenník tepla musí mať dostatočný výkon na udržanie teploty na vstupe do sacieho ventilátora SB v rozmedzí ± 11 K priemernej prevádzkovej teploty sledovanej počas skúšky.  
 L 375/182 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
2.3. Systém riedenia plného toku  
 
Na obrázku 20 je popísaný systém riedenia založený na riedení celého toku výfukových 
plynov s použitím koncepcie CVS (odber vzoriek s konštantným objemom).  Musí sa merať celkový objem zmesi výfukových plynov a riediaceho vzduchu.  Môže sa použiť buď systém PDP alebo CFV. 
 
Pri následnom zachytávaní častíc prechádza vzorka zriedeného výfukového plynu do systému odberu vzoriek častíc (bod 2.4., obrázky 21 a 22).  Ak sa to robí priamo, označuje sa to ako jednoduché riedenie.  Ak sa vzorka riedi ešte aj v sekundárnom riediacom tuneli, označuje sa to ako dvojité riedenie.  Táto metóda je užitočná, ak jednoduchým riedením nie je možné splniť požiadavku týkajúcu sa teploty čela filtra.  Hoci systém dvojitého zrieďovania je sčasti riediacim systémom, v bode 2.4 (obrázok 22) sa popisuje ako modifikácia systému odberu vzoriek častíc, pretože väčšinu častí má zhodnú s typickým systémom odberu vzoriek častíc. 
 
 
DAF HE 
PDP 
CFV PTT PSP 
EP optional optional 
air 
exhaust to background filter 
see figure 21 
vent vent FC 3 
FC 3 if EFC is used to particulate sampling system  
or to DDS see figure 22 
 
 
Obrázok 20:  - Systém riedenia plného toku 
 
Celkové množstvo neriedeného výfukového plynu sa v riediacom tuneli DT zmieša s riediacim vzduchom.  Prietok zriedeného výfukového plynu sa meria buď objemovým čerpadlom PDP alebo Venturiho trubicou s kritickým prúdením CFV.  Na proporcionálny odber vzoriek častíc a na stanovenie prietoku sa môže použiť výmenník tepla HE alebo elektronická kompenzácia prietoku EFC.  Pretože stanovenie hmotnosti častíc vychádza z celkového prietoku zriedeného výfukového plynu, nevyžaduje sa výpočet riediaceho pomeru. 
  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/183
2.3.1. Popis k obrázku 20 
 
EP Výfuková trubica 
 
Dĺžka výfukových trubíc od výstupu výfukového potrubia motora, výstupu turbodúchadla alebo zariadenia na dodatočnú úpravu výfukových plynov po riediaci tunel nesmie presiahnuť 10 m. Ak dĺžka výfukových trubíc od výstupu výfukového potrubia motora, výstupu turbodúchadla alebo zariadenia na dodatočnú úpravu výfukových plynov v smere prúdenia presahuje 4 m, potom sa musí celá časť potrubie nad 4 m izolovať, okrem prípadného vnútorného dynamometra.  Radiálna hrúbka izolácie musí byť aspoň 25 mm. Tepelná vodivosť izolačného materiálu nesmie mať hodnotu väčšiu ako 0,1 W/mK, meranú pri 673 K.  Na zníženie tepelnej zotrvačnosti výfukového potrubia sa odporúča, aby pomer hrúbky k priemeru bol najviac 0,015.  Použitie pružných úsekov sa musí obmedziť na pomer dĺžky k priemeru rovný alebo menší ako 12. 
 
PDP Objemové čerpadlo 
 
PDP meria úplný prietok zriedeného výfukového plynu z počtu otáčok a výtlaku čerpadla.  Protitlak systému výfuku nesmie byť umelo znižovaný čerpadlom PDP alebo sacím systémom riediaceho vzduchu.  Statický protitlak výfukových plynov meraný pri prevádzke systému PDP musí ostať v tolerancii ± 1,5 kPa statického tlaku meraného pri rovnakých otáčkach a zaťažení motora bez pripojenia k PDP.  Teplota plynnej zmesi meraná bezprostredne pred PDP sa musí udržať v tolerancii ± 6 K priemernej prevádzkovej teploty zistenej počas skúšky v prípade, že sa nepoužíva žiadna kompenzácia prietoku.  Kompenzácia prietoku sa môže použiť len vtedy, ak teplota na vstupe PDP nepresahuje 323 K (50 °C). 
 
CFV Venturiho trubica s kritickým prúdením 
 
CFV meria úplný prietok zriedených výfukových plynov prostredníctvom udržiavania toku v podmienkach nasýtenia (kritické prúdenie).  Statický protitlak výfukových plynov meraný pri prevádzke systému CFV musí ostať v tolerancii ± 1,5 kPa statického tlaku meraného pri rovnakých otáčkach a zaťažení motora bez pripojenia k CFV.  Teplota plynnej zmesi meranej bezprostredne pred CFV sa musí udržať v tolerancii ± 11 K priemernej prevádzkovej teploty zistenej počas skúšky v prípade, že sa nepoužíva žiadna kompenzácia prietoku. 
 
HE Výmenník tepla (nepovinný, ak sa použije EFC) 
 
Výmenník tepla musí mať dostatočnú kapacitu, aby udržiaval teplotu v rámci limitov uvedených vyššie. 
 
EFC Elektronická kompenzácia prietoku (nepovinná, ak sa použije HE) 
 
Ak sa teplota na vstupe do PDP alebo CFV neudržiava v limitoch stanovených vyššie, je L 375/184 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
na priebežné meranie prietoku a reguláciu proporcionálneho odberu vzoriek častíc 
v systéme potrebný systém kompenzácie prietoku.  Na tento účel sa na korigovanie prietoku vzorky cez filtre častíc systému odberu vzoriek častíc používajú priebežne merané prietokové signály (pozri bod 2.4, obrázky 21, 22). 
 
DT Riediaci tunel 
 
Riediaci tunel: 
 
– musí mať dostatočne malý priemer na to, aby vyvolal turbulentný prúd (Reynoldsovo číslo väčšie ako 4000) a dostatočnú dĺžku na to, aby sa dosiahlo úplné zmiešanie výfukových plynov a riediaceho vzduchu; môže sa použiť zmiešavacie hrdlo; 
 
– musí mať priemer aspoň 460 mm v prípade systému jednoduchého riedenia; 
 
– musí mať priemer aspoň 210 mm v prípade systému dvojitého riedenia; 
 
– môže byť izolovaný. 
 
Výfukové plyny motora sa musia v bode, v ktorom vstupujú do riediaceho tunela, usmerňovať do smeru toku a dôkladne premiešať. 
 
Ak sa použije jednoduché riedenie, vzorka sa prenáša z riediaceho tunela do systému odberu vzoriek častíc (bod 2.4, obrázok 21).  Prietokový výkon PDP alebo CFV musí byť dostatočný na to, aby sa bezprostredne pred hlavným filtrom častíc udržiavala teplota zriedených výfukových plynov na hodnote najviac 325 K (52 °C). 
 
Ak sa použije dvojité riedenie, vzorka sa prenáša do sekundárneho riediaceho tunela, kde sa ďalej riedi a potom prechádza cez odberové filtre (bod 2.4, obrázok 22).  Prietokový výkon PDP alebo CFV musí byť dostatočný na to, aby sa v oblasti odberu vzoriek udržiavala teplota toku zriedených výfukových plynov v DT na hodnote najviac 464 K (191 °C).  Sekundárny riediaci systém musí zabezpečiť dostatočný sekundárny riediaci vzduch na to, aby sa bezprostredne pred hlavným filtrom častíc udržiavala teplota toku dvojnásobne zriedených výfukových plynov na hodnote najviac 325 K (52 °C) . 
 
DAF Filter riediaceho vzduchu 
 
Na odstránenie uhľovodíkov z pozadia sa odporúča, aby sa riediaci vzduch filtroval a prepral cez drevené uhlie.  Na žiadosť výrobcu motora sa musia odobrať vzorky riediaceho vzduchu podľa osvedčenej technickej praxe, aby sa stanovili úrovne častíc na pozadí, ktoré sa môžu odpočítať od hodnôt nameraných v zriedených výfukových plynoch. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/185
PSP Odberová sonda častíc 
 
Sonda je prívodným úsekom PTT a 
 
− musí byť inštalovaná čelom proti smeru toku v mieste, kde sa dobre zmiešava 
riediaci vzduch s výfukovým plynom, t.j. na osi riediaceho tunela (DT) približne 10 
priemerov tunela v smere prúdenia od miesta, kde výfukový plyn vstupuje do riediaceho tunela; 
 
− musí mať minimálny vnútorný priemer 12 mm; 
 − môže byť ohrievaná na maximálnu teplotu steny 325 K (52 °C) priamym ohrevom 
alebo predohrevom riediaceho vzduchu za predpokladu, že teplota vzduchu pred 
zavedením výfukových plynov do riediaceho tunela nepresahuje 325 K (52 °C);  
 
− môže byť izolovaná.  
 
2.4. Systém odberu vzoriek častíc  
Systém odberu vzoriek je potrebný na zachytávanie častíc na filtri častíc.  V prípade úplného odberu vzoriek s riedením časti prietoku, pri ktorom dochádza k prechodu celej vzorky zriedených plynov cez filtre, tvorí riediaci systém (bod 2.2, obrázky 14, 18) a systém odberu vzorky zvyčajne integrálnu jednotku.  V prípade čiastočného odberu vzoriek s riedením časti alebo plného prietoku, pri ktorom dochádza k prechodu len časti zriedených výfukových plynov cez filtre, predstavuje riediaci systém (bod 2.2, obrázky 11, 12, 13, 15, 16, 17, 19; bod 2.3, obrázok 20) a systém odberu vzoriek zvyčajne rôzne jednotky. 
 
V tomto predpise sa systém dvojitého riedenia (obrázok 22) používaný pri systéme riedenia plného prietoku považuje za špecifickú modifikáciu typického systému odberu vzoriek častíc znázorneného na obrázku 21.  Systém dvojitého riedenia zahŕňa všetky dôležité časti systému odberu vzoriek častíc, ako sú držiaky filtrov a odberové čerpadlo a okrem toho niektoré riediace charakteristiky ako prívod riediaceho vzduchu a sekundárny riediaci tunel. 
  
Aby sa zabránilo akémukoľvek vplyvu na regulačné obvody odporúča sa, aby odberové čerpadlo pracovalo počas celého skúšobného postupu.  Pri jednofiltrovej metóde sa musí použiť obtokový systém, aby vzorka prechádzala cez odberové filtre v požadovaných časoch.  Rušivý vplyv prepínacieho postupu na regulačné obvody sa musí minimalizovať. 
 L 375/186 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
FM3 FC3 FH BV 
optional 
from EGA 
from PDP 
from CFV 
from GFUEL or 
or  
or  PTT 
P from dilution tunnel DT  
see figures 11 to 20 
 
 
Obrázok 21:  - Systém odberu vzoriek častíc 
 
 
Vzorka zriedeného výfukového plynu sa odoberie z riediaceho tunela DT systému riedenia časti prietoku alebo plného prietoku cez odberovú sondu častíc PSP a trubicu na prenos častíc PTT pomocou odberového čerpadla P. Vzorka prechádza cez držiak(-y) filtra FH, ktorý(-é) obsahuje(-ú) filtre častíc.  Prietok vzorky sa reguluje prietokovým regulátorom FC3.  Ak sa použije elektronická kompenzácia prietoku EFC (pozri obrázok 20), prietok zriedeného výfukového plynu sa používa ako príkazový signál pre FC3.  
  
 FM4 DP 
SDT BV FH FM3 
BV  o p tio n al PTT P 
FC3 
PDP 
or  
CFV from di l uti on  
tunnel  DT 
see figure 20 vent 
 
 
  
Obrázok 22:
 - Systém dvojitého riedenia (len plnoprietokový systém) 
 
Vzorka zriedeného výfukového plynu sa prenáša z riediaceho tunela DT systému riedenia plného prietoku cez odberovú sondu častíc PSP a trubicu na prenos častíc PTT do sekundárneho riediaceho tunela SDT, v ktorom sa ešte raz riedi.  Vzorka potom 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/187
prechádza cez držiak(-y) filtra FH, ktorý(-é) obsahuje(-ú) odberové filtre častíc.  Stupeň 
zriedenia vzduchu je zvyčajne konštantný, zatiaľčo prietok vzorky sa reguluje prietokovým regulátorom FC3.  Ak sa použije elektronická kompenzácia prietoku EFC (pozri obrázok 20), prietok zriedeného výfukového plynu sa používa ako príkazový signál pre FC3.  
 2.4.1. Popis k obrázkom 21 a 22  
PTT Trubica na prenos častíc (obrázky 21, 22) 
 
Dĺžka trubice na prenos častíc nesmie presiahnuť 1020 mm a podľa možností musí byť čo najkratšia.  V prípade potreby (napr. pri systémoch riedenia časti prietoku s čiastočným odberom vzorky a systémoch riedenia plného prietoku) sa do tejto dĺžky musí započítať dĺžka odberových sond (SP, ISP, prípadne PSP, pozri body 2.2 a 2.3).  
 
Tieto rozmery platia pre: 
 
− systém riedenia časti prietoku s čiastočným odberom vzorky a systém jednoduchého 
riedenia plného prietoku od vstupu sondy (SP, ISP, prípadne PSP) po držiak filtra; 
 
− systém riedenia časti prietoku s úplným odberom vzorky od konca riediaceho tunela 
po držiak filtra; 
 
− systém dvojitého riedenia plného prietoku od vstupu sondy po sekundárny riediaci 
tunel. 
 
Prenosová trubica: 
 
− môže byť ohrievaná na maximálnu teplotu steny 325 K (52 °C) priamym ohrevom 
alebo predohrevom riediaceho vzduchu za predpokladu, že teplota vzduchu pred zavedením výfukového plynu do riediaceho tunela nepresiahne 325 K (52 °C),   
 
− môže byť izolovaná.  
 
SDT Sekundárny riediaci tunel (obrázok 22) 
 
Sekundárny riediaci tunel by mal mať minimálny priemer 75 mm a dostatočnú dĺžku na to, aby v ňom vzorka spracovaná dvojitým riedením zotrvala aspoň 0,25 sekúnd. Držiak hlavného filtra FH musí byť umiestnený do 300 mm od výstupu SDT. 
 
Sekundárny riediaci tunel:  
− môže byť ohrievaný na maximálnu teplotu steny 325 K (52 °C) priamym ohrevom 
alebo predohrevom riediaceho vzduchu za predpokladu, že teplota vzduchu L 375/188 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
nepresahuje pred zavedením výfukových plynov do riediaceho tunela 325 K 
(52 °C); 
 
− môže byť izolovaný. 
 
FH Držiak(-y) filtra (obrázky 21, 22) 
 
Pre primárne a koncové filtre môže byť použitý jeden nosič alebo oddelené nosiče 
filtrov.  Musia sa dodržať požiadavky bodu 4.1.3 doplnku 4  prílohy 4. 
 
Držiak(-y) filtra: 
 
− môže(-u) byť ohrievaný(-é) na maximálnu teplotu steny 325 K (52 °C) priamym 
ohrevom alebo predohrevom riediaceho vzduchu za predpokladu, že teplota vzduchu pred zavedením výfukových plynov do riediaceho tunela nepresahuje 325 K (52 °C);   
 
− môže(-u) byť izolovaný(-é).  
 
P Odberové čerpadlo (obrázky 21, 22) 
 
Odberové čerpadlo častíc musí byť umiestnené v dostatočnej vzdialenosti od tunela, aby 
sa udržiavala konštantná vstupná teplota plynu (± 3 K), ak sa nepoužíva prietoková korekcia pomocou FC3.  
DP Čerpadlo riediaceho vzduchu (obrázok 22) 
 
Čerpadlo riediaceho vzduchu musí byť umiestnené tak, aby mal privádzaný sekundárny 
riediaci vzduch teplotu 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C), ak riediaci vzduch nie je predhrievaný. 
 
FC3 Prietokový regulátor (obrázky 21, 22) 
 
Ak nie sú  k dispozícii žiadne iné prostriedky, musí sa na kompenzáciu prietoku vzorky častíc ovplyvneného kolísaním teploty a protitlaku počas dráhy vzorky použiť prietokový regulátor.  Prietokový regulátor je nutný v prípade použitia elektronickej kompenzácie prietoku EFC (pozri obrázok 20). 
 
FM3 Prietokomer (obrázky 21, 22) 
 
Plynomer alebo prístrojové vybavenie na meranie prietoku musia byť umiestnené v dostatočnej vzdialenosti od odberového čerpadla P, aby vstupná teplota plynu zostala konštantná (± 3 K), ak sa nepoužíva korekcia prietoku pomocou FC3. 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/189
FM4 Prietokomer (obrázok 22) 
 
Plynomer alebo prístrojové vybavenie na meranie prietoku musia byť umiestnené tak, 
aby vstupná teplota vzduchu zostala na hodnote 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C). 
 
BV Guľový ventil (voliteľný) 
 
Guľový ventil nesmie mať priemer menší ako vnútorný priemer trubice na prenos častíc a prepínací čas kratší ako 0,5 sekundy. 
 
Poznámka
: Ak je teplota okolia v blízkosti PSP, PTT, SDT a FH nižšia ako 
293 K (20 °C), je potrebné prijať preventívne opatrenia, aby sa zabránilo stratám častíc na chladiacej stene týchto častí.  Odporúča sa preto ohrievanie a/alebo izolovanie týchto častí v rámci limitov uvedených v príslušných popisoch.  Zároveň sa odporúča, aby teplota čelnej plochy filtra nebola počas odberu vzoriek nižšia ako 293 K (20 °C).  
 
Pri vysokých zaťaženiach motora sa uvedené časti môžu chladiť neagresívnymi prostriedkami, ako je napr. cirkulačný ventilátor, pokiaľ teplota chladiaceho média nie je nižšia ako 293 K (20 °C). 
 3. MERANIE OPACITY DYMU  3.1. Úvod
 
 
V bodoch 3.2 a 3.3 a na obrázkoch 23 a 24 sú podrobne popísané odporúčané systémy opacitometrov.  Pretože rôzne konfigurácie môžu poskytnúť ekvivalentné výsledky, nevyžaduje sa presná zhoda s obrázkami 23 a 24.  Na poskytnutie ďalších informácií a na koordináciu funkcií čiastkových systémov sa môžu použiť ďalšie komponenty, ako sú prístroje, ventily, solenoidy, čerpadlá a prepínače.  Pri niektorých systémoch sa môžu vylúčiť také komponenty, ktoré nie sú potrebné na dodržanie presnosti, ak to je dostatočne zdôvodnené na základe osvedčeného technického úsudku. 
 
Princíp merania spočíva v tom, že svetlo sa vysiela cez úsek meraného dymu s určitou dĺžkou a na základe podielu svetla, ktoré dopadlo na prijímač sa vyhodnocujú tieniace vlastnosti média.  Meranie dymu závisí od konštrukcie prístroja a môže sa vykonať vo výfukovej trubici (opacitometer pre plný prietok zapojený v trubici) alebo na konci výfukovej trubice (opacitometer pre plný prietok zapojený na konci trubice), alebo prostredníctvom odberu vzorky z výfukovej trubice (opacitometer pre časť prietoku).  Na stanovenie koeficientu absorpcie svetla podľa signálu opacity, musí výrobca prístroja uviesť dĺžku optickej dráhy prístroja. L 375/190 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
3.2. Opacitometer pre plný prietok  
 
Môžu sa použiť dva základné typy plnoprietokových opacitometrov (obrázok 23).  
Opacitometrom zapojeným v trubici sa meria opacita plného prietoku výfukového plynu.  Pri tomto type opacitometra závisí efektívna dĺžka optickej dráhy od konštrukcie opacitometra.  Opacitometrom zapojeným na konci trubice sa meria opacita plného prietoku výfukového plynu, ktorý vystupuje z výfukovej trubice.  Pri tomto type opacitometra závisí efektívna dĺžka optickej dráhy od konštrukcie výfukovej trubice a vzdialenosti medzi koncom výfukovej trubice a opacitometrom. 
   
EPOPLT1 (optional)
CLLDLS
CL
 
   
Obrázok 23
 - Opacitometer pre plný prietok 
  3.2.1. Popis k obrázku 23  
EP Výfuková trubica 
 
Ak sa použije opacitometer zapojený v trubici, priemer výfukovej trubice sa nesmie meniť vo vzdialenosti 3 priemerov výfukovej trubice pred alebo za meracou zónou.  Ak je priemer zóny merania väčší ako priemer výfukovej trubice, odporúča sa jej postupné zužovanie pred zónou merania.  
 
Ak sa použije opacitometer zapojený na konci trubice, posledných 0,6 m výfukovej trubice musí mať kruhový prierez a nesmie obsahovať kolená a oblúky.  Koniec 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/191
výfukovej trubice musí byť zrezaný kolmo na jej os.  Opacitometer sa inštaluje priamo 
do stredu prúdu výfukového plynu vo vzdialenosti 25 ± 5 mm od konca výfukovej 
trubice.  
 
OPL Dĺžka optickej dráhy 
 
Dĺžka optickej dráhy svetla zatieneného dymom, od svetelného zdroja opacitometra po 
prijímač, sa môže podľa potreby korigovať z dôvodu nerovnomernosti gradientov hustoty a rozptylového efektu.  Dĺžku optickej dráhy uvedie výrobca prístroja, pričom berie do úvahy každé opatrenie proti usadzovaniu sadzí (napr. vyplachovanie vzduchom).  Ak dĺžka optickej dráhy nie je k dispozícii, stanoví sa podľa bodu 11.6.5 normy ISO IDS 11614.  V záujme správneho určenia dĺžky optickej dráhy musí mať výfukový plyn rýchlosť najmenej 20 m/s.  
 
LS Zdroj svetla 
 Svetelným zdrojom musí byť žiarovka s teplotou farby v rozsahu od 2800 do 3250 K alebo zelená svietivá dióda (LED) so spektrálnym maximom od 550 do 570 nm. Svetelný zdroj by mal byť chránený proti sadziam prostriedkami, ktoré ovplyvňujú dĺžku optickej dráhy len v rámci limitov stanovených výrobcom.  
LD Detektor svetla 
 
Detektorom musí byť fotobunka alebo fotodióda (v prípade potreby s filtrom).  Ak je zdrojom svetla žiarovka, prijímač musí vykazovať maximálnu spektrálnu citlivosť podobnú fotopickej krivke ľudského oka (maximálna citlivosť) v rozsahu od 550 do 570 nm a menšiu ako 4 % tejto maximálnej spektrálnej citlivosti pod 430 nm a nad 680 nm. Detektor svetla musí byť chránený proti sadziam prostriedkami, ktoré ovplyvňujú dĺžku optickej dráhy len v rámci limitov stanovených výrobcom.  
CL Kolimačná šošovka 
 
Vystupujúce svetlo sa musí kolimovať na lúč s maximálnym priemerom 30 mm. Jednotlivé papršleky svetelného lúča musia byť rovnobežné s optickou osou v rámci tolerancie 3°.  
T1 Snímač teploty (voliteľný) 
 
Počas skúšky sa môže monitorovať teplota výfukového plynu.   
3.3. Opacitometer pre časť prietoku
 
 V prípade opacitometra pre časť prietoku (obrázok 24) sa z výfukového trubice odoberie reprezentatívna vzorka výfukového plynu, ktorá potom prechádza cez prenosovú trubicu do meracej komory.  Pri tomto type opacitometra závisí efektívna dĺžka optickej dráhy od konštrukcie opacitometra.  Časy odozvy uvedené v ďalej uvedených bodoch platia L 375/192 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
pre minimálny prietok opacitometra špecifikovaný výrobcom prístroja. 
 
Exhaust
EPSP
TT
T1FM
P (optional)OPL
MCCLLS
CLLD
 
 
 
Obrázok 24  - Opacitometer pre časť prietoku 
  3.3.1. Popis k obrázku 24  
EP Výfuková trubica 
 Výfuková trubica musí byť rovná v dĺžke minimálne 6 priemerov trubice pred a 3 priemery trubice za vstupom sondy.  
SP Odberová sonda 
 
Odberovou sondou musí byť otvorená rúrka obrátená proti smeru toku približne na osi výfukovej trubice.  Od steny výfukovej trubice musí byť umiestnená vo vzdialenosti najmenej 5 mm. Priemer sondy musí zabezpečovať reprezentatívny odber vzorky a dostatočný prietok cez opacitometer.   
TT Prenosová trubica 
 
Prenosová trubica:   
− -musí byť čo možno najkratšia a musí zabezpečiť, aby teplota výfukového plynu pri 
vstupe do meracej komory bola 373 ± 30 K (100 °C ± 30 °C); 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/193
− musí mať teplotu steny, ktorej hodnota je dostatočne vysoko nad rosným bodom 
výfukového plynu, aby sa zabránilo kondenzácii;  
 
− musí mať po celej dĺžke rovnaký priemer ako odberová sonda ; 
 − musí mať čas odozvy kratší ako 0,05 s pri minimálnom prietoku podľa bodu 5.2.4, 
doplnku 4 prílohy 4;  
 − nesmie mať žiadny podstatný vplyv na špičkové hodnoty dymu.  
 
FM Prietokomer 
 
Prístroj na zisťovanie správneho prietoku do meracej komory.  Minimálny a maximálny prietok špecifikuje výrobca, pričom tieto prietoky musia byť také, aby boli splnené požiadavky na čas odozvy TT a dĺžku optickej dráhy. Ak sa toto použije odberové čerpadlo P môže sa zariadenie na meranie prietoku umiestniť v jeho blízkosti.  
MC Meracia komora 
 
Meracia komora musí mať neodrážavý vnútorný povrch alebo rovnocenné optické vlastnosti.  Dopad rozptýleného svetla na detektor v dôsledku odrážavosti vnútorného povrchu dymovej komory alebo efektu rozptyľovania sa musí obmedziť na minimum.   Tlak plynu v meracej komore sa nesmie líšiť od atmosférického tlaku o viac ako 0,75 kPa.  Ak takéto zistenie konštrukcia neumožňuje, odčítané hodnoty opacitometra sa prepočítajú na atmosférický tlak.   Teplota steny meracej komory sa musí nastaviť na hodnotu v rozmedzí od 343 K 
(70 °C) do 373 K (100 °C) s toleranciou ± 5 K, v každom prípade však musí byť 
dostatočne vysoko nad rosným bodom výfukového plynu, aby sa zabránilo kondenzácii. 
 Meracia komora musí byť vybavená vhodnými zariadeniami na meranie teploty.   
OPL Dĺžka optickej dráhy 
 
Dĺžka optickej dráhy svetla zatieneného dymom od svetelného zdroja opacitometra po prijímač sa môže podľa potreby korigovať z dôvodu nerovnomernosti gradientov hustoty a rozptylového efektu.  Dĺžku optickej dráhy uvedie výrobca prístroja, pričom berie do úvahy každé opatrenie proti usadzovaniu sadzí (napr. vyplachovanie vzduchom).  Ak dĺžka optickej dráhy nie je k dispozícii, stanoví sa podľa bodu 11.6.5 normy ISO IDS 11614.  L 375/194 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
LS Zdroj svetla 
 
Zdrojom svetla musí byť žiarovka s teplotou farby v rozsahu od 2800 do 3250 K alebo zelené svetlo emitované diódou (LED) s maximálnou spektrálnou citlivosťou od 550 do 570 nm. Svetelný zdroj musí byť chránený proti sadziam prostriedkami, ktoré ovplyvňujú optickú dĺžku dráhy len v rámci limitov stanovených výrobcom.  
LD Detektor svetla 
 
Detektorom musí byť fotobunka alebo fotodióda (v prípade potreby s filtrom).  Ak je zdrojom svetla žiarovka, prijímač musí vykazovať maximálnu spektrálnu citlivosť podobnú fotopickej krivke ľudského oka (maximálna citlivosť) v rozsahu od 550 do 570 nm a menšiu ako 4 % tejto maximálnej spektrálnej citlivosti pod 430 nm a nad 680 nm. Detektor svetla musí byť chránený proti sadziam prostriedkami, ktoré ovplyvňujú optickú dĺžku dráhy len v rámci limitov stanovených výrobcom.  
CL Kolimačná šošovka 
 
Vystupujúce svetlo sa musí kolimovať na lúč s maximálnym priemerom 30 mm. Jednotlivé papršleky svetelného lúča musia byť rovnobežné s optickou osou v rámci tolerancie 3°.  
T1 Snímač teploty 
 
Na monitorovanie teploty výfukového plynu na vstupe do meracej komory.   
P Odberové čerpadlo 
 
Na prenos vzorky plynu cez meraciu komoru sa môže použiť odberové čerpadlo umiestnené za meracou komorou v smere prúdu. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/195
Príloha 5  
 
TECHNICKÉ CHARAKTERISTIKY REFERENČNÉHO PALIVA PRE VZNETOVÉ 
MOTORY PREDPÍSANÉ PRE HOMOLOGIZAČNÉ SKÚŠKY A NA OVERENIE ZHODY VÝROBY 
 1. D
IESELOVÉ PALIVO(1) 
 
Parameter Jednotka  Limity(1) Skúšobná metóda(2) 
 Uverejnenie 
  Min.  Max.   
Cetánové číslo(3)   52 54 ISO 5165 1998 (4) 
Hustota pri 15 °C  kg/m3 833 837 ISO 3675 1995 
Destilácia:      
- 50%  °C 245  ISO 3405 1998 
- 95 %  °C 345 350 ISO 3405 1998 
- koniec varu °C --- 370 ISO 3405 1998 
Bod vzplanutia  °C 55 --- EN 27719 1993 
CFPP  °C --- -5 EN 116 1981 
Viskozita pri 40 °C mm²/s 2,5 3,5 EN-ISO 3104 1996 
Polycyklické 
aromatické uhľovodíky % m/m 3,0 6,0 IP 391 
(*) 1995 
Obsah síry (5) mg/kg --- 300 pr. EN-ISO/DIS 14596 1998 (4) 
Korózia medi   --- 1 EN-ISO 2160 1995 
Conradsonov uhlíkový 
zvyšok (10 % DR) % m/m --- 0,2 EN-ISO 10370  
Obsah popola  % m/m --- 0,01 EN-ISO 6245 1995 
Obsah vody  % m/m --- 0,05 EN-ISO 12937 1995 
Neutralizačné číslo 
(silná kyselina) mg --- 0,02 ASTM D 974-95 1998 (4) 
Oxidačná stálosť(6) mg/ ml --- 0,025 EN-ISO 12205 1996 
 (1)  Ak sa požaduje výpočet termickej účinnosti motora alebo vozidla, môže sa zistiť 
výhrevnosť paliva výpočtom z tejto rovnice: 
  Merná energia (výhrevnosť) (čistá) v MJ/kg = (46,423 – 8,792d
2 + 3,170d) (1 – (x + y + 
s)) + 9,420s – 2,499x 
   kde:    d = hustota pri 15 °C   x  = hmotnostný pomer vody (%/100) L 375/196 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
  y = hmotnostný pomer popola (%/100) 
  s = hmotnostný pomer síry (%/100)  (2)  Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú "skutočné hodnoty“.  Pri stanovení ich limitných 
hodnôt boli použité ustanovenia ISO 4259 „Ropné výrobky – stanovenie a použitie presných údajov vo vzťahu k skúšobným metódam“ („Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test“) a pri stanovení minimálnej hodnoty bol vzatý do úvahy minimálny rozdiel 2R nad nulou; pri stanovení minimálnej a maximálnej hodnoty je najmenší rozdiel 4R (R - reprodukovateľnosť).  Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je nutné zo štatistických dôvodov, výrobca pohonnej látky by sa mal napriek tomu usilovať o nulovú hodnotu v prípade, že je stanovená maximálna hodnota 2R a o strednú hodnotu v prípade údajov týkajúcich sa maximálnych a minimálnych limitov.  Ak je potrebné objasniť otázku, či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia ISO 4259. 
 (3)  Rozsah cetánového čísla nie je v súlade s požiadavkou minimálneho rozsahu 4R.  V 
prípadoch sporu medzi dodávateľom a užívateľom paliva sa však na vyriešenie takýchto sporov môžu použiť ustanovenia ISO 4259 za predpokladu, že namiesto jednotlivých meraní sa vykonajú opakované merania v počte dostatočnom na dosiahnutie potrebnej presnosti. 
 (4) Mesiac uverejnenia sa doplní v primeranom čase. 
 
(5) Musí sa zaprotokolovať skutočný obsah síry v palive použitom pre skúšku.  Okrem toho 
maximálny obsah síry v referenčnom palive použitom pri homologizácii vozidla alebo motora vzhľadom na limitné hodnoty uvedené v riadku B tabuľky v bode 5.2.1 tohto predpisu musí byť 50 ppm. 
 (6)  I keď sa kontroluje oxidačná stálosť, je pravdepodobné, že životnosť výrobku je 
obmedzená.  Je potrebné vyžiadať si od dodávateľa informácie o podmienkach skladovania a o životnosti. „ 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/197
2. ETANOL PRE DIESELOVÉ MOTORY(1) 
 
Limity(2) Parameter Jednotka Minimum Maximum Skúšobná metóda(3)
Alkohol, hmotnosť % m/m 92,4 - ASTM D 5501 
Iný alkohol ako etanol 
obsiahnutý v celkovom alkohole, hmotnosť % m/m - 2 ASTM D 5501 
Hustota pri 15°C kg/m3 795 815 ASTM D 4052 
Obsah popola % m/m  0,001 ISO 6245 
Bod vzplanutia °C 10  ISO 2719 
Kyslosť vypočítaná ako kyselina octová % m/m - 0,0025 ISO 1388-2 
Neutralizačné číslo (silná kyselina) KOH mg/1 - 1  
Farba Podľa 
stupnice 
farieb - 10 ASTM D 1209 
Suchý zvyšok pri 100°C mg/kg  15 ISO 759 
Obsah vody % m/m  6,5 ISO 760 
Aldehydy vypočítané ako kyselina octová % m/m  0,0025 ISO 1388-4 
Obsah síry mg/kg - 10 ASTM D 5453 
Estery vypočítané ako etylacetát % m/m - 0,1 ASTM D 1617 
 (1) Do etanolového paliva sa môže pridať cetánová prísada špecifikovaná výrobcom. 
Maximálne povolené množstvo je 10% m/m. 
 (2) Hodnoty uvádzané v špecifikácii sú „skut očné hodnoty“ Pri stanovení ich limitných hodnôt 
bola použitá norma ISO 4259 „Ropné výrobky – stanovenie a použitie presných údajov vo vzťahu k skúšobným metódam“ („Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test “), a pri stanovení minimálnej hodnoty bol vzatý 
do úvahy minimálny rozdiel 2R nad nulou,  pri stanovení minimálnej a maximálnej hodnoty predstavuje minimálny rozdiel 4R (R = reprodukovateľnosť).Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je nutné zo štatistických dôvodov, výrobca pohonnej látky by sa mal napriek tomu usilovať o nulovú hodnotu v prípade, že je stanovená maximálna hodnota 2R a o strednú hodnotu v prípade údajov týkajúcich sa maximálnych a minimálnych limitov. Ak by bolo potrebné overiť či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, platia ustanovenia normy ISO 4259. 
 (3) Rovnocenné metódy ISO budú prijaté, keď budú vydané pre všetky uvedené 
charakteristiky. 
 
__________ L 375/198 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Príloha 6  
 
TECHNICKÉ CHARAKTERISTIKY REFERENČNÉHO  PALIVA NG (ZEMNÉHO PLYNU) 
PREDPÍSANÉHO PRE HOMOLOGIZAČNÉ SKÚŠKY A NA OVERENIE ZHODY VÝROBY  
 
 Typ:  ZEMNÝ PLYN (NG) 
  Palivá bežné na európskom trhu sú dostupné v dvoch skupinách:   – skupina H, v ktorej extrémne hodnoty predstavujú referenčné palivá GR a G23,  – skupina L, v ktorej extrémne hodnoty predstavujú referenčné palivá G23 a G25.    Charakteristiky referenčných palív GR, G23 a G25 sú tieto:  
Referenčné palivo GR 
 
Charakteristiky Jednotky Základ  Limity Skúšobná metóda 
   Mini Max  
Zloženie       
Metán % mol 87 84 89  
Etán % mol 13 11 15  
Zvyšok(*) % mol - - 1 ISO 6974 
Obsah síry mg/m3(**) - - 10 ISO 6326-5 
(*) Inertné plyny +C 2 
(**) Hodnoty stanoviť za štandardných podmienok (293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa). 
 
Referenčné palivo G23  
 
Charakteristiky Jednotky Zákla LimitsLimity Skúšobná metóda 
   Mini Maxi  
Zloženie       
Metán % mol 92,5 91,5 93,5  
Zvyšok(*) % mol - - 1 ISO 6974 
N 2 % mol 7,5 6,5 8,5  
Obsah síry mg/m3(**) - - 10 ISO 6326-5 
(*) Inertné plyny (iné ako N 2) +C 2/C 2+ 
(**) Hodnoty stanoviť za štandardných podmienok (293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa). 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/199
 
Referenčné palivo G25  
 
Charakteristiky Jednotky Zákla Limity Skúšobná metóda 
   Mini Maxi  
Zloženie       
Metán % mol 86 84 88  
Zvyšok(*) % mol - - 1 ISO 6974 
N 2 % mol 14 12 16  
Obsah síry mg/m3(**) - - 10 ISO 6326-5 
(*) Inertné plyny (iné ako N 2) +C 2/C 2+ 
(**) Hodnoty stanoviť za štandardných podmienok (293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa). 
 
_________ L 375/200 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Príloha 7  
 
Typ:  SKVAPALNENÝ ROPNÝ PLYN (LPG) 
 
Parameter Jednotka Limity paliva A Limity paliva B Skúšobná 
m
et
ód
a 
  Minimu Maximum Minimu Maximu  
Motorové oktánové 
číslo  92,5 (1)  92,5  EN 589 
príloha B 
Zloženie        
Obsah C3 % objemu 48 52 83 87  
Obsah C4 % objemu 48 52 13 17 ISO 7941 
Olefíny % objemu  12  14  
Zvyšok po odparení mg/kg  50  50 NFM 41015 
Celkový obsah síry ppm 
hmotnosti(1)  50  50 EN 24260 
Sírovodík ---  žiadny  žiadny ISO 8819 
Korózia medeného pásika odstupňovan
ie  trieda 1  trieda 1 ISO 6251
(2) 
Voda pri 0°C   bez vody  bez 
vody vizuálna 
kontrola 
 (1) Hodnoty stanoviť za štandardných podmienok (293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa).  (2) Touto metódou  nemusí dôjsť k presnému stanoveniu prítomnosti korozívnych látok, ak 
vzorka obsahuje inhibítory korózie alebo iné chemické látky, ktoré znižujú korozívne pôsobenie vzorky na medený pásik.  Preto je pridávanie takých prostriedkov len na účely ovplyvnenia výsledkov skúšky zakázané. 
________ 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/201
Príloha 8  
 
PRÍKLAD POSTUPU PRI VÝPOČTE 
 
1.  SKÚŠKA ESC  1.1.  Plynné emisie
 
   Namerané údaje, ktoré sú potrebné na výpočet výsledkov jednotlivých 
skúšobných fáz, sú uvedené ďalej.  V tomto príklade sú CO a NO
x namerané na 
suchej báze, HC na mokrej báze.  Koncentrácia HC je vyjadrená ako ekvivalent propánu (C3) a musí sa vynásobiť 3, aby sa získal výsledok v ekvivalente C1.  Postup výpočtu platí aj pre ostatné fázy.  
 
P 
(kW) T
a 
(K) H a 
(g/kg) G EXH 
(kg) G AIRW 
(kg) G FUEL 
(kg) HC 
(ppm) CO 
(ppm) NO x 
(ppm) 
82,9 294,8 7,81 563,38 545,29 18,09 6,3 41,2 495 
     Prepočet korekčného faktora K
W,r na prevod zo suchého stavu na mokrý stav 
(bod 4.2, doplnok 1 prílohy 4): 
 
  F FH = 
⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛+29,54509,181969,1 = 1,9058 a K W2 = () 81,7 608,1 100081,7 608,1
⋅ +⋅ = 0,0124 
 
  K W,r =  9239,0 0124,006,54109,189058,11 = −⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛× −  
 
  Výpočet koncentrácií v mokrom stave:    CO  = 41,2 * 0,9239 = 38,1 ppm   NO
x  = 495 * 0,9239 = 457 ppm 
   Výpočet korekčného faktora vlhkosti K
H,D pre NO X (bod 4.3, doplnok 1 
prílohy 4): 
   A =  0,309 * 18,09/541,06 – 0,0266  = -0,0163   B = -0,209 * 18,09/541.06 + 0,00954  =  0,0026  
9625,0)2988,294( 0026,0)71,10 81,7( 0163,011
, =− ∗ + − ∗ −=D HK  
 L 375/202 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
  Výpočet hmotnostných prietokov emisií (bod 4.4, doplnok 1 prílohy 4): 
 
  NO x = 0,001587 * 457 * 0,9625 * 563,38 = 393,27 g/h 
  CO  = 0,000966 * 38,1 * 563,38 = 20,735 g/h   HC  = 0,000479 * 6,3 * 3 * 563,38 = 5,100 g/h    Výpočet špecifických emisií (bod 4,5, doplnok 1 prílohy 4):    Nasledujúci príklad výpočtu sa týka CO; postup výpočtu platí aj pre iné 
komponenty. 
   Hmotnostné prietoky emisií jednotlivých skúšobných fáz sa vynásobia 
príslušnými váhovými faktormi podľa bodu 2.7.1 doplnku 1 prílohy 4 a sčítajú sa na účely určenia priemerného hmotnostného prietoku emisií počas cyklu: 
    CO = (6,7 * 0,15) + (24,6 * 0,08) + (20,5 * 0,10) + (20,7 * 0,10) + (20,6 * 
0,05) + (15,0 * 0,05) + (19,7 * 0,05) + (74,5 * 0,09) + (31,5 * 0,10) + (81,9 * 0,08) + (34,8 * 0,05) + (30,8 * 0,05) + (27,3 * 0,05) = 30,91 g/h  
    Výkony motora v jednotlivých skúšobných fázach sa vynásobia príslušnými 
váhovými faktormi podľa bodu 2.7.1 doplnku 1 prílohy 4, a sčítajú sa na účely určenia priemerného výkonu cyklu: 
    P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) + (82,9 * 0,10) + (46,8 * 
0,05) + (70,1 * 0,05) + (23,0 * 0,05) +(114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) + (122,0 * 0,08) + (28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW 
  
006,6091,30=CO  = 0,515 g/kWh 
    Výpočet špecifických emisií NO
x v náhodne zvolenom bode (bod 4.6.1, doplnok 
1 prílohy 4): 
   Predpokladá sa, že v náhodne zvolenom bode boli určené tieto hodnoty:     n
Z   = 1600 min-1 
  M Z   = 495 Nm 
  NO x mass,Z  = 487,9 g/h (vypočítané podľa predchádzajúcich vzorcov) 
  P(n) Z   = 83 kW 
  NO x,Z   = 487.9/83 = 5,878 g/kWh 
   Stanovenie emisných hodnôt z skúšobného cyklu (bod 4.6.2, doplnok 1 prílohy 
IV): 
 
  Predpokladá sa, že hodnoty obaľovacích štyroch fáz ESC sú tieto:  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/203
n RT n SU E R E S E T E U M R M S M T M U 
1368 1785 5,943 5,565 5,889 4,973 515 460 681 610 
 
 E TU = 5,889 + (4,973-5,889) * (1600-1368)/(1785-1368) = 5,377 g/kWh 
 E RS = 5,943 + (5,565-5,943) * (1600-1368)/(1785-1368) = 5,732 g/kWh 
 M TU = 681 + (601-681) * (1600-1368)/(1785-1368) = 641,3 Nm 
 M RS = 515 + (460-515) * (1600-1368)/(1785-1368) = 484,3 Nm 
  E
Z = 5,732 + (5,377-5,732) * (495-484,3)/(641,3-484,3) = 5,708 g/kWh 
  Porovnanie emisných hodnôt NO
x (bod 4.6.3, doplnok 1 prílohy 4): 
  NO
x diff = 100 * (5,878-5.708)/5,708 = 2,98 % 
 1.2. Emisie častíc
 
  Meranie častíc sa zakladá na princípe odberu vzoriek počas celého cyklu, avšak 
hmotnosť vzorky a hmotnostný prietok (MSAM a GEDF) sa stanovujú v priebehu jednotlivých fáz.  Výpočet GEDF závisí od použitého systému.  V ďalej uvedených príkladoch sa použil systém merania CO2 a metóda uhlíkovej rovnováhy a systém merania prietoku.  Ak sa použije systém riedenia plného prietoku, meria sa GEDF priamo zariadením CVS.  
  Výpočet GEDF (body 5.2.3 a 5.2.4, doplnok 1 prílohy 4):   Predpokladá sa, že boli pre fázu 4 namerané ďalej uvedené hodnoty.  Postup 
výpočtu platí aj pre ostatné fázy.  
 
G
EXH 
(kg/h) G FUEL 
(kg/h) G DILW 
(kg/h) G TOTW 
(kg/h) CO 2D 
(%) CO 2A 
(%) 
334,02 10,76 5,4435 6,0 0,657 0,040 
  (a) metóda uhlíkovej rovnováhy  
G
EDFW = 040,0 657,076,105,206
−∗ = 3601,2 kg/h 
  (b) metóda merania prietoku  
q = 
4435,50,6(0,6
− = 10,78 
  G
EDFW = 334,02 * 10,78 = 3600,7 kg/h 
 L 375/204 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 Výpočet hmotnostného prietoku (body 5.4, doplnok 1 prílohy 4): 
  Prietoky G
EDFW jednotlivých fáz sa vynásobia príslušnými váhovými faktormi podľa bodu 
2.7.1 doplnku 1 prílohy 4 a sčítajú sa na účely určenia priemerného G EDFW počas cyklu.  
Celkový prietok vzorky M SAM je výsledkom sčítania prietokov jednotlivých fáz: 
 
 GEDFW = (3567 * 0,15)+(3592 * 0,08)+(3611 * 0,10)+(3600 * 0,10) 
+(3618 * 0,05) +(3600 * 0,05)+(3640 * 0,05)+(3614 * 0,09)+(3620 * 
0,10)+(3601 * 0,08) +(3639 * 0,05)+(3582 * 0,05)+(3635 * 0,05) 
 =  3 604,6 kg/h   M
SAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 
+ 0,121  + 0,076 + 0,076 + 0,075  = 1,515 kg 
   Ak je hmotnosť častí na filtroch 2,5 mg, potom:  
PT
mass = 10006, 3604
515,15,2∗  = 5,948 g/h 
   Korekcia pozadia (voliteľná)    Predpokladá sa jedno meranie pozadia s týmito hodnotami.  Výpočet faktora 
riedenia DF je totožný s výpočtom uvedeným v bode 3.1 tejto prílohy a preto sa tu neuvádza. 
   
M
d = 0,1 mg; M DIL = 1,5 kg 
    Suma DF = [(1
-1/119,15) * 0,15] + [(1-1/8,89) * 0,08] + [(1-1/14,75) * 0,10] + [(1-
1/10,10) * 0,10] + [(1-1/18,02) * 0,05] + [(1-1/12,33) * 0,05] + [(1-1/32,18) * 0,05] + 
[(1-1/6,94) * 0,09] + [(1-1/25,19) * 0,10] + [(1-1/6,12) * 0,08] + [(1-1/20,87) * 0,05] + 
[(1-1/8,77) * 0,05] + [(1-1/12,59) * 0,05] = 0,923 
 
PT mass = 10006, 3604923,05,11,0
515,15,2∗⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗ −  = 5,726 g/h 
 
  Výpočet špecifických emisií (bod 5.5, doplnok 1 prílohy 4):   P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) +(82,9 * 0,10) +(46,8 * 0,05) 
+(70,1 * 0,05) + (23,0 * 0,05) +(114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) +(122,0 * 0,08) + (28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/205
 006,60948,5=PT  = 0,099 g/kWh, pri korekcii pozadia 
006,60726,5=PT  = 0,095 g/kWh 
 
  Výpočet špecifického váhového faktora (bod 5.6, doplnok 1 prílohy 4):    Ak sa za základ berú hodnoty vypočítané pre fázu 4, potom  
WF
E,I = 7, 3600 515,16, 3604 152,0
∗∗ = 0,1004 
 
  Táto hodnota zodpovedá požadovanej hodnote 0,10 ± 0,003.  2.  SKÚŠKA ELR     Pretože metóda Besselovho filtrovania je úplne novým postupom priemerovania 
v európskej legislatíve týkajúcej sa výfukových plynov, v ďalších bodoch sa uvádza vysvetlenie Besselovho filtra, príklad konštrukcie Besselovho algoritmu a príklad výpočtu konečných hodnôt dymu.  Konštanty Besselovho algoritmu závisia len od konštrukcie opacitometra a frekvencie snímania systému zberu údajov.  Odporúča sa, aby výrobca opacitometra uviedol konečné konštanty Besselovho filtra pre rôzne frekvencie snímania a aby zákazník používal tieto konštanty pri konštrukcii Besselovho algoritmu a pri výpočte hodnôt dymu. 
 2.1.  Všeobecné poznámky o Besselovom filtri
 
    Z dôvodu rušivých vplyvov vo vysokofrekvenčných pásmach, vykazuje krivka 
nespracovaného signálu opacity obvykle veľký rozptyl.  Na odstránenie týchto rušivých vplyvov vo vysokofrekvenčných pásmach je na účely skúšky ERL potrebný Besselov filter.  Samotný Besselov filter je rekurzívny sekundárny filter s dolnofrekvenčným priepustom, ktorý zaručuje najrýchlejší rast signálov bez prekmitov. 
   Ak sa za základ berie skutočný čas, za ktorý sa dym z výfukových plynov objaví 
vo výfukovej trubici, každý opacitometer ukáže časovo oneskorenú a rôzne nameranú krivku opacity.  Oneskorenie a veľkosť nameranej krivky opacity závisí v prvom rade od geometrie meracej komory opacitometra, vrátane potrubia na odber vzoriek výfukových plynov a času potrebného na spracovanie signálov v elektronike opacitometra.  Hodnoty, ktoré charakterizujú tieto dva efekty sa nazývajú čas fyzikálnej a elektrickej odozvy a predstavujú jednotlivý filter pre každý typ opacitometra.  
  Cieľom Besselovho filtra je zaručiť jednotné celkové charakteristiky filtra celého 
systému opacitometra, ktoré sa skladajú z týchto hodnôt: 
      -  čas fyzikálnej odozvy opacitometra (t
p) 
    - čas elektrickej odozvy opacitometra (t e) L 375/206 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
    - čas odozvy použitého Besselovho filtra (t F) 
 
  Výsledný celkový čas odozvy systému t Aver sa vypočíta takto: 
  
t Aver = , t t t2
e2
p2
F + +  
   a musí byť rovnaký pre všetky druhy opacitometrov, aby poskytovali rovnaké hodnoty 
dymu.  Preto musí byť Besselov filter konštruovaný tak, aby sa na základe času odozvy filtra (t
F) spolu s časom fyzikálnej odozvy (t p) a časom elektrickej odozvy (t e) 
jednotlivého opacitometra dosiahol požadovaný celkový čas odozvy (t Aver).  Pretože t p a 
t e sú hodnoty dané pre každý jednotlivý opacitometer, a t Aver je v tomto predpise 
vymedzená ako 1,0, t F sa vypočíta takto: 
  
t F = 2
e2
p2
Aver t t t − −  
   Čas odozvy filtra je definovaný ako čas nárastu filtrovaného výstupného signálu medzi 
hodnotami 10 % a 90 % skokového vstupného signálu.  Preto musí byť medzná frekvencia Besselovho filtra iterovaná tak, aby sa čas odozvy Besselovho filtra prispôsobil požadovanému času nárastu.  
                   
Obrázok a)
 - Krivky skokového vstupného signálu a filtrovaného výstupného 
signálu 
    Na obrázku a) sú znázornené krivky skokového vstupného signálu a Besselovho 
výstupného signálu, ako aj čas odozvy Besselovho filtra (t
F). 
   Konštrukcia konečného algoritmu Besselovho filtra je viackrokový proces, ktorý 
vyžaduje niekoľko iteračných cyklov.  Schéma iteračného postupu je uvedená A.   Signal [-] 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/207
v ďalej uvedenom diagrame.  
 
 
  
Characteristics of opacimeter  charakteristiky opacimetra 
Regulation  regulácia 
Data aquisition system sample rate  snímacia frekvencia systému zberu údajov 
Step  krok 
Required overall Bessel filter response 
time  požadovaný celkový čas odozvy Besselovho filtra L 375/208 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Design of Bessel filter algorithm  konštrukcia algoritmu Besselovho filtra 
Application of Bessel filter on step 
input  použitie Besselovho filtra na skokový vstup 
Calculation of iterated filter response time  výpočet iterovaného času odozvy filtra 
Adjustment of cut-off frequency  prispôsobenie medznej frekvencie 
Deviation between t F and  t F,iter  rozdiel medzi t F a t F,iter 
Iteration  iterácia 
Check for iteration criteria  kontrola splnenia iteračného kritéria 
yes, no  áno, nie 
Final Bessel filter constants and algorithm  konečné konštanty a algoritmus Besselovho filtra 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/209
 
2.2.  Výpočet Besselovho algoritmu  
   V tomto príklade sa Besselov algoritmus konštruuje v niekoľkých krokoch podľa 
vyššie uvedeného iteračného postupu, ktorý vychádza z bodu 6.1, doplnku 1 prílohy 4. 
    Pre opacitometer a systém zberu údajov sa predpokladajú tieto charakteristiky:     - čas fyzikálnej odozvy opacitometra t
p:  0,15 s 
  - čas elektrickej odozvy opacitometra t e: 0,05 s 
  - celková čas odozvy systému t Aver:  1,00 s (podľa definície v tomto 
predpise) 
  - snímacia frekvencia        150 Hz     Krok 1 Požadovaný čas odozvy Besselovho filtra t
F: 
  
t F = )05,0 15,0( 12 2 2+ −  = 0,987421 s 
   Krok 2 Odhad medznej frekvencie a výpočet Besselových konštánt E, K pre 
prvú iteráciu:  
    f
c =  3,1415 / (10 * 0,987421) = 0,318152 Hz 
  ∆t =  1 / 150  =  0,006667 s   Ω  = 1 / [tan (3.1415 * 0,006667 * 0,318152)] = 150,076644    
5
210 07948,7
076644,150 618034,0 618034,03 076644,15011−∗ =
∗ + ∗∗ +=E  
  K = 2 * 7,07948 * 10-5 * (0,618034 * 150,076644 - 1) – 1 = 0,970783 
    Z toho vyplýva Besselov algoritmus:   
  Y
i = Y i-1 + 7,07948 * 10-5 * (S i + 2 * S i-1 + S i-2 - 4 * Y i-2) + 0,970783 * (Y i-1 - Y i-
2) 
    pričom S
i predstavuje hodnoty skokového vstupného signálu (buď „0“ alebo „1“) 
a Y i predstavuje filtrované hodnoty výstupného signálu.  
    Krok 3 Použitie Besselovho filtra na skokovom vstupnom signále:     Čas odozvy Besselovho filtra je definovaný ako čas nárastu filtrovaného 
výstupného signálu medzi hodnotami 10 % a 90 % skokového vstupného signálu.  Na stanovenie časov 10 % (t
10) a 90 % (t 90) hodnoty výstupného signálu 
sa musí na skokovom vstupe použiť Besselov filter s vyššie uvedenými hodnotami f
c, E a K. L 375/210 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
  
  Indexové čísla, časy a hodnoty skokového vstupného signálu a výsledné hodnoty 
filtrovaného výstupného signálu pri prvej a druhej iterácii sú uvedené v tabuľke B. Body susediace s t
10 a t 90 sú vytlačené hrubým písmom.  V tabuľke B sa pri 
prvej iterácii vyskytuje 10 % hodnota medzi indexovým číslom 30 a 31 a 90 % hodnota sa vyskytuje medzi indexovým číslom 191 a 192.  Na výpočet t
F,iter sa 
presné hodnoty t 10 a t 90 určia lineárnou interpoláciou medzi dvoma susediacimi 
meracími bodmi takto: 
  
t 10=t lower + ∆t * (0,1-out lower)/(out upper - out lower) 
 
t 90=t lower + ∆t * (0,9-out lower)/(out upper - out lower) 
   kde out
lower a out upper sú susediace body Besselovho filtrovaného výstupného signálu a 
t lower je čas susediaceho bodu uvedený v tabuľke B. 
  
   t 10 =0,200000+0,006667*(0,1-0,099208)/(0,104794-0,099208)=0,200945 s 
 
   t 90 =1,273333+0,006667*(0,9-0,899147)/(0,901168-0,899147)=1,276147 s 
   Krok 4 Čas odozvy filtra prvého iteračného cyklu:   
t
F,iter =  1,276147 – 0,200945 = 1,075202 s 
    Krok 5 Rozdiel medzi požadovaným a dosiahnutým časom odozvy filtra prvého 
iteračného cyklu: 
  
∆ = (1,075202 – 0,987421) / 0,987421 = 0,081641 
    Krok 6 Kontrola splnenia iteračného kritéria:     |∆| ≤ Požaduje sa, aby |∆|≤ 0,01. Pretože 0,081641 > 0,01, iteračné kritérium nie je 
splnené a musí sa začať ďalší iteračný cyklus.  Pre tento iteračný cyklus sa z f
c a ∆ 
vypočíta nová medzná frekvencia takto: 
  
f c,new = 0,318152 * (1 + 0,081641) = 0,344126 Hz 
    Táto nová medzná frekvencia sa použije v druhom iteračnom cykle, ktorý začína 
krokom 2.  Iterácia sa musí opakovať dovtedy, kým nie je splnené iteračné kritérium. Výsledné hodnoty prvej a druhej iterácie sú zhrnuté v tabuľke A. 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/211
 
Parameter 1. iterácia 2. iterácia 
f c (Hz) 0,318152 0,344126 
E (-) 7,07948 * 10-5 8,272777 * 10-5 
 K (-) 0,970783 0,968410 
t 10 (s) 0,200945 0,185523 
t 90 (s) 1,276147 1,179562 
t F,iter (s) 1,075202 0,994039 
∆ (-) 0,081641 0,006657 
f c,new (Hz) 0,344126 0,346417 
 
  Tabuľka A : Hodnoty prvej a druhej iterácie 
   Krok 7 Konečný Besselov algoritmus:     Akonáhle je splnené iteračné kritérium, vypočítajú sa podľa kroku 2 konečné konštanty 
Besselovho filtra a konečný Besselov algoritmus.  V tomto príklade bolo iteračné kritérium splnené po druhej iterácii (∆ = 0,006657 ≤ 0,01).  Na stanovenie priemerných hodnôt dymu sa potom použije konečný algoritmus (pozri nasledujúci bod 2.3).  
  
Y
I=Y i-1+8,272777*10-5*(S i+2*S i-1+S i-2-4*Y i-2)+0,968410*(Y i-1-Y i-2) L 375/212 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
   Skokový 
vstupný signál 
Si [-] Filtrovaný výstupný signál 
   Y i  
Index I  
Čas  [-] 
[-] [s]  1. iterácia 2. iterácia 
-2 -0,013333 0 0,000000 0,000000 
-1 -0,006667 0 0,000000 0,000000 
0 0,000000 1 0,000071 0,000083 
1 0,006667 1 0,000352 0,000411 
2 0,013333 1 0,000908 0,001060 
3 0,020000 1 0,001731 0,002019 
4 0,026667 1 0,002813 0,003278 
5 0,033333 1 0,004145 0,004828 
~ ~ ~ ~ ~ 
24 0,160000 1 0,067877 0,077876 
25 0,166667 1 0,072816 0,083476 
26 0,173333 1 0,077874 0,089205 
27 0,180000 1 0,083047 0,095056 
28 0,186667 1 0,088331 0,101024 
29 0,193333 1 0,093719 0,107102 
30 0,200000 1 0,099208 0,113286 
31 0,206667 1 0,104794 0,119570 
32 0,213333 1 0,110471 0,125949 
33 0,220000 1 0,116236 0,132418 
34 0,226667 1 0,122085 0,138972 
35 0,233333 1 0,128013 0,145605 
36 0,240000 1 0,134016 0,152314 
37 0,246667 1 0,140091 0,159094 
~ ~ ~ ~ ~ 
175 1,166667 1 0,862416 0,895701 
176 1,173333 1 0,864968 0,897941 
177 1,180000 1 0,867484 0,900145 
178 1,186667 1 0,869964 0,902312 
179 1,193333 1 0,872410 0,904445 
180 1,200000 1 0,874821 0,906542 
181 1,206667 1 0,877197 0,908605 
182 1,213333 1 0,879540 0,910633 
183 1,220000 1 0,881849 0,912628 
184 1,226667 1 0,884125 0,914589 
185 1,233333 1 0,886367 0,916517 
186 1,240000 1 0,888577 0,918412 
187 1,246667 1 0,890755 0,920276 
188 1,253333 1 0,892900 0,922107 
189 1,260000 1 0,895014 0,923907 
190 1,266667 1 0,897096 0,925676 
191 1,273333 1 0,899147 0,927414 
192 1,280000 1 0,901168 0,929121 
193 1,286667 1 0,903158 0,930799 
194 1,293333 1 0,905117 0,932448 
195 1,300000 1 0,907047 0,934067 
~ ~ ~ ~ ~ 
 Tabuľka B  -  Hodnoty skokového vstupného signálu a Besselovho filtrovaného 
výstupného signálu pri prvom a druhom iteračnom cykle 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/213
2.3. Výpočet hodnôt dymu  
  
 V nasledujúcej schéme je znázornený všeobecný postup stanovenia konečných hodnôt 
dymu. 
 L 375/214 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
  Na obrázku b) sú znázornené krivky nameraného nespracovaného signálu opacity a 
nefiltrovaných a filtrovaných koeficientov absorpcie svetla (hodnota k) prvého zaťažovacieho kroku skúšky ELR a uvedená maximálna hodnota Y
max1,A  (špička) krivky 
filtrovanej hodnoty dymu.   Tabuľka C obsahuje tomu zodpovedajúce číselné hodnoty indexu i, čas (snímacia frekvencia 150 Hz), nespracované hodnoty opacity, nefiltrovanú hodnotu k a filtrovanú hodnotu k. Filtrovanie bolo vykonané pri použití konštánt Besselovho algoritmu skonštruovaného v bode 2.2 tejto prílohy.  Z dôvodu veľkého počtu údajov tabuľka obsahuje len hodnoty dymovej krivky na začiatku a okolo špičky. 
 
 
   Obrázok b)
 - Krivky nameranej opacity N, nefiltrovaných hodnôt k a filtrovaných 
hodnôt k 
    Špičková hodnota (i = 272) sa vypočíta na základe údajov uvedených v tabuľke C.  
Všetky ostatné jednotlivé hodnoty dymu sa vypočítajú rovnakým spôsobom. Na začiatku algoritmu sú s
-1 , s -2, y -1a y -2 nastavené na nulu. 
   Výpočet hodnoty k (bod 6.3.1, doplnok 1 prílohy 4):  
L
A (m) 0,430 
Index I 272 
N (%) 16,783 
S 271 (m-1) 0,427392 
S 270 (m-1) 0,427532 
Y 271 (m-1) 0,542383 
Y 270 (m-1) 0,542337 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/215
 
k = - ⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛− ∗100783,161ln430,01 = 0,427252 m-1 
 
 Táto hodnota zodpovedá S 272 v nasledujúcej rovnici. 
   Výpočet Besselovej priemernej hodnoty dymu (bod 6.3.2, doplnok 1 prílohy 4):    V nasledujúcej rovnici sa použili Besselove konštanty z bodu 2.2. Skutočná nefiltrovaná 
hodnota k, vypočítaná vyššie, zodpovedá S
272 (S i). S 271 (S i-1) a S 270 (S i-2) sú dve 
predchádzajúce nefiltrované hodnoty k, Y 271 (Y i-1) a Y 270 (Y i-2) sú dve predchádzajúce 
filtrované hodnoty k. 
   Y
272 = 0,542383+8,272777*10-5*(0,427252+2*0,427392+0,427532-4*0,542337)+ 
0,968410*(0,542383-0,542337) = 0,542389 m-1 
   Táto hodnota zodpovedá Y
max1, A v nasledujúcej rovnici. 
   Výpočet konečnej hodnoty dymu (bod 6.3.3, doplnok 1 prílohy 4):    Maximálna filtrovaná hodnota k každej krivky sa použije pre ďalší výpočet. Predpokladajú 
sa tieto hodnoty: 
  
 
Y max(m-1)
Otáčky 
 Cyklus 1 
 Cyklus 2 
 Cyklus 3 
 
 
A 
  
0,5424 
  
0,5435 
  
0,5587 
 
 
B 
  
0,5596 
  
0,5400 
  
0,5389 
 
 
°C 
  
0,4912 
  
0,5207 
  
0,5177 
 
   SV
A = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587) / 3 =  0,5482 m-1 
  SV
B = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389) / 3 =  0,5462 m-1 
  SV
C = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177) / 3 =  0,5099 m-1 
 
 SV  = (0,43*0,5482)+(0,56*0,5462)+(0,01*0,5099) = 0,5467 m-1 L 375/216 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 Overenie platnosti cyklu (bod 3.4 doplnok 1 prílohy 4): 
  
 Pred výpočtom SV sa cyklus musí overiť prostredníctvom výpočtu relatívnych 
štandardných odchýlok hodnôt dymu troch cyklov pre každé otáčky. 
  
  
V tomto príklade je splnené overovacie kritérium 15 % pre každé otáčky. 
   
Otáčky 
  
Priemerná SV(m-
1) 
  
Absolútna štandardná 
odchýlka (m-1) 
  
Relatívna štandardná 
odchýlka (%) 
 
 
A 
  
0,5482 
  
0,0091 
  
1,7 
 
 
B 
  
0,5462 
  
0,0116 
  
2,1 
 
 
°C 
  
0,5099 
  
0,0162 
  
3,2 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/217
Tabuľka C  
 Hodnoty opacity N, nefiltrovaná a filtrovaná hodnota k na začiatku zaťažovacích krokov 
   nefiltrovan á  filtrovan á  
Index I  O p acita N  hodnota k  hodnota k  
[ - ]  [ s ]  [ % ]  [ m-1]  [ m-1]  
-2 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 
-1 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 
0 0 , 000000 0 , 000000  0 , 000000  0 , 000000 
1 0 , 006667 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000000 
2 0 , 013333 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000000 
3 0 , 020000 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000000 
4 0 , 026667 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000001 
5 0 , 033333 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000002 
6 0 , 040000 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000002 
7 0 , 046667 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000003 
8 0 , 053333 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000004 
9 0 , 060000 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000005 
10 0 , 066667 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000006 
11 0 , 073333 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000008 
12 0 , 080000 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000009 
13 0 , 086667 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000011 
14 0 , 093333 0 , 020000  0 , 000465  0 , 000012 
15 0 , 100000 0 , 192000  0 , 004469  0 , 000014 
16 0 , 106667 0 , 212000  0 , 004935  0 , 000018 
17 0 , 113333 0 , 212000  0 , 004935  0 , 000022 
18 0 , 120000 0 , 212000  0 , 004935  0 , 000028 
19 0 , 126667 0 , 343000  0 , 007990  0 , 000036 
20 0 , 133333 0 , 566000  0 , 013200  0 , 000047 
21 0 , 140000 0 , 889000  0 , 020767  0 , 000061 
22 0 , 146667 0 , 929000  0 , 021706  0 , 000082 
23 0 , 153333 0 , 929000  0 , 021706  0 , 000109 
24 0 , 160000 1 , 263000  0 , 029559  0 , 000143 
25 0 , 166667 1 , 455000  0 , 034086  0 , 000185 
26 0 , 173333 1 , 697000  0 , 039804  0 , 000237 
27 0 , 180000 2 , 030000  0 , 047695  0 , 000301 
28 0 , 186667 2 , 081000  0 , 048906  0 , 000378 
29 0 , 193333 2 , 081000  0 , 048906  0 , 000469 
30 0 , 200000 2 , 424000  0 , 057067  0 , 000573 
31 0 , 206667 2 , 475000  0 , 058282  0 , 000693 
32 0 , 213333 2 , 475000  0 , 058282  0 , 000827 
33 0 , 220000 2 , 808000  0 , 066237  0 , 000977 
34 0 , 226667 3 , 010000  0 , 071075  0 , 001144 
35 0 , 233333 3 , 253000  0 , 076909  0 , 001328 
36 0 , 240000 3 , 606000  0 , 085410  0 , 001533 
37 0 , 246667 3 , 960000  0 , 093966  0 , 001758 
38 0 , 253333 4 , 455000  0 , 105983  0 , 002007 
39 0 , 260000 4 , 818000  0 , 114836  0 , 002283 
40 0 , 266667 5 , 020000  0 , 119776  0 , 002587 
~ ~ ~  ~  ~ 
 L 375/218 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
Tabuľka C (pokračovanie)  
 Hodnoty opacity, nefiltrovaná a filtrovaná hodnota k okolo Y max1,A   
    ( ≡ špičková hodnota, vyznačená hrubo vytlačenými číslicami) 
nefiltrovaná filtrovaná
Index I  O pacita N hodnota k hodnota k 
[-] [s] [%] [m-1] [m-1] 
259 1 ,726667 17 ,182000 0 ,438429 0 ,538856 
260 1 ,733333 16 ,949000 0 ,431896 0 ,539423 
261 1 ,740000 16 ,788000 0 ,427392 0 ,539936 
262 1 ,746667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,540396 
263 1 ,753333 16 ,788000 0 ,427392 0 ,540805 
264 1 ,760000 16 ,798000 0 ,427671 0 ,541163 
265 1 ,766667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,541473 
266 1 ,773333 16 ,788000 0 ,427392 0 ,541735 
267 1 ,780000 16 ,788000 0 ,427392 0 ,541951 
268 1 ,786667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542123 
269 1 ,793333 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542251 
270 1 ,800000 16 ,793000 0 ,427532 0 ,542337 
271 1 ,806667 16 ,788000 0 ,427392 0 ,542383 
272 1 ,813333 16 ,783000 0 ,427252 0 ,542389 
273 1 ,820000 16 ,780000 0 ,427168 0 ,542357 
274 1 ,826667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542288 
275 1 ,833333 16 ,778000 0 ,427112 0 ,542183 
276 1 ,840000 16 ,808000 0 ,427951 0 ,542043 
277 1 ,846667 16 ,768000 0 ,426833 0 ,541870 
278 1 ,853333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,541662 
279 1 ,860000 16 ,010000 0 ,405750 0 ,541418 
280 1 ,866667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,541136 
281 1 ,873333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,540819 
282 1 ,880000 16 ,000000 0 ,405473 0 ,540466 
283 1 ,886667 16 ,010000 0 ,405750 0 ,540080 
284 1 ,893333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,539663 
285 1 ,900000 16 ,394000 0 ,416406 0 ,539216 
286 1 ,906667 16 ,404000 0 ,416685 0 ,538744 
287 1 ,913333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,538245 
288 1 ,920000 16 ,394000 0 ,416406 0 ,537722 
289 1 ,926667 16 ,384000 0 ,416128 0 ,537175 
290 1 ,933333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,536604 
291 1 ,940000 16 ,010000 0 ,405750 0 ,536009 
292 1 ,946667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,535389 
293 1 ,953333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,534745 
294 1 ,960000 16 ,212000 0 ,411349 0 ,534079 
295 1 ,966667 16 ,394000 0 ,416406 0 ,533394 
296 1 ,973333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,532691 
297 1 ,980000 16 ,192000 0 ,410794 0 ,531971 
298 1 ,986667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,531233 
299 1 ,993333 16 ,000000 0 ,405473 0 ,530477 
300 2 ,000000 16 ,000000 0 ,405473 0 ,529704 
~ ~ ~ ~ ~ 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/219
 
3. SKÚŠKA ETC 
  3.1. Plynné emisie (dieselový motor)
 
   Predpokladajú sa tieto výsledky skúšky so systémom PDP-CVS  
V
0 (m3/rev) 0,1776 
N p (ot) 23073 
p B (kPa) 98,0 
p 1 (kPa) 2,3 
T (K) 322,5 
H a  (g/kg) 12,8 
NO x conce (ppm) 53,7 
NO x concd (ppm) 0,4 
CO  conce (ppm) 38,9 
CO  concd (ppm) 1,0 
HC  conce (ppm) bez odlučovača 9,00 
HC  concd (ppm) bez odlučovača 3,02 
HC  conce (ppm) s odlučovačom 1,20 
HC  concd (ppm) s odlučovačom 0,65 
CO 2,conce (%) 0,723 
W act (kWh) 62,72 
    Výpočet prietoku zriedeného výfukového plynu (bod 4.1., doplnok 2 prílohy 4):   
M
TOTW  = 1,293 * 0,1776 * 23073 * (98,0 – 2,3) * 273 / (101,3 * 322,5) 
 = 4237,2 kg 
   Výpočet korekčného faktora NO
x (bod 4.2., doplnok 2 prílohy 4): 
  1,03910,71)- (12,8 0,0182-11KD H, =⋅=  
 
Výpočet koncentrácie NMHC metódou NMC (bod 4.3.1., doplnok 2 prílohy 4) pri predpokladanej účinnosti metánu 0,04 a účinnosti etánu 0,98:  
ppm 7,91 0,04- 0,981,2- 0,04)-(1 9,0NMHCconce =×=  L 375/220 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
 
ppm 2,39 0,04- 0,980,65- 0,04)-(1 3,02NMHCconcd =×=  
 
 Výpočet  koncentrácií korigovaných pozadím (bod 4.3.1.1., doplnok 2 prílohy 4):    Predpokladá sa dieselové palivo zloženia C
1H 1,8 
  
13,6(1,8/4)) (1 (3,76 (1,8/2)11100 Fs =+⋅ + +⋅ =  
  
18,69
10 38,9) (9,00 0,72313,6DF4 -=
⋅ + +=  
 
NO x conc   = 53,7 – 0,4 · (1 - (1/18.69)) = 53,3 ppm 
 CO
conc   = 38,9 - 1,0 · (1 - (1/18.69)) = 37,9 ppm 
 HC
conc   = 9,00 - 3,02 · (1 - (1/18.69)) = 6,14 ppm 
 
NMHC conc = 7,91 - 2,39 · (1 - (1/18.69)) = 5,65 ppm 
  
 Výpočet hmotnostného prietoku emisií (bod 4.3.1., doplnok 2  prílohy 4):   
NO
x mass = 0,001587 · 53,3 · 1,039 · 4237.2 = 372,391 g 
 CO
mass = 0,000966 · 37,9   · 4237.2  = 155,129 g 
 HC
mass = 0,000479 · 6,14 · 4237.2  = 12,462 g 
 
NMHC mass = 0,000479 · 5,65 · 4237.2  = 11,467 g 
 
 Výpočet špecifických emisií (bod 4.4., doplnok 2 prílohy 4):   
h g/kW 5,94 62,72 / 372,391 NOx = =  
 
h g/kW 2,47 62,72 / 155,129 CO = =  
 
h g/kW 0,199 62,72 / 12,462 HC = =  
 
g/kWh 0,183 62,72 / 11,467 NMHC = =  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/221
 
3.2. Emisie častíc (dieselové motory)  
  
 Predpokladajú sa tieto výsledky skúšky so systémom PDP-CVS s dvojitým riedením  
M
TOTW (kg) 4237,2 
M f,p (mg) 3,030 
M f,b (mg) 0,044 
M TOT (kg) 2,159 
M SEC (kg) 0,909 
M d (mg) 0,341 
M DIL (kg) 1,245 
DF 18,69 
W act (kWh) 62,72 
  Výpočet hmotnostných emisií (bod 5.1., doplnok 2 prílohy 4):   
M
f = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg 
  
M SAM = 2,159 – 0,909 = 1,250 kg 
 
g PTmass 42,1010002, 4237
250,1074,3= ∗ =  
 
 Výpočet hmotnostných emisií korigovaných pozadím (bod 5.1, doplnok 2 prílohy 4)  
g 9,32 10002, 4237
69,1811245,1341,0
250,1074,3PTmass = ∗⎥
⎦⎤
⎢
⎣⎡
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛− ∗ − =  
 
Výpočet špecifických emisií (bod 5.2, doplnok 2 prílohy 4):  
 
g/kWh 5,94 62,72 / 372,391 = =xNO  
g/kWh 2,47 62,72 / 155,129 = =CO  
g/kWh 0,199 62,72 / 12,462 = =HC  
  
3.3. Plynné emisie (motor poháňaný CNG)  
  
Predpokladajú sa tieto výsledky skúšky so systémom PDP-CVS  L 375/222 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
 
M TOTW (kg)  4237,2 
H a (g/kg)  12,8 
NO x conce (ppm)  17,2 
NO x concd (ppm)  0,4 
CO  conce (ppm)  44,3 
CO  concd (ppm)  1,0 
HC  conce (ppm) bez odlučovača  27,0 
HC  concd (ppm) bez odlučovača  2,02 
HC  conce (ppm) s odlučovačom  18,0 
HC  concd (ppm) s odlučovačom  0,65 
CH 4 conce (ppm)  18,0 
CH 4 concd (ppm)  1,1 
CO 2,conce (%)  0,723 
W act (kWh)  62,72 
 
Výpočet korekčného faktora NOx (bod 4.2., doplnok 2 prílohy 4): 
 
1,07410,71)- (12,8 0,0329-11KG H, =×=  
 
Výpočet koncentrácie NMHC (bod 4.3.1., doplnok 2 prílohy 4): 
 a) Metóda GC 
  
NMHC
conce = 27,0 – 18,0 = 9,0 ppm 
 
b) Metóda NMC   Predpokladá sa účinnosť metánu 0,04 a účinnosť etánu 0,98 (pozri bod. 1.8.4., doplnok 5 prílohy 4) 
 
mpp 8,4 0,04- 0,9818,0- 0,04)-(1 27,0NMHCconce =⋅=  
 
ppm 1,37 0,04- 0,980,65- 0,04)-(1 2,02NMHCconcd =⋅=  
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/223
 
Výpočet koncentrácií korigovaných pozadím (bod 4.3.1.1., doplnok 2 prílohy 4): 
 Predpokladá sa referenčné palivo 100 % metán zloženia C
1H 4:  
 
9,5(4/4)))(1 (3,76 (4/2)11100FS =+× + +⋅ =  
 
13,01
10 44,3) (27,0 0,7239,5DF4 -=
⋅ + +=  
 
V prípade NMHC s metódou GC koncentráciou pozadia je rozdiel medzi HC concd a CH 4 concd  
 
NO x conc = 17,2 – 0,4 ·  (1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm 
 
CO conc = 44,3 - 1,0 ·  (1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm 
 
NMHC conc = 8,4 - 1,37 ·  (1 - (1/13,01)) = 7,13 ppm  (metóda NMC) 
 
NMHC conc = 9,0 - 0,92 ·  (1 - (1/13,01)) = 8,15 ppm  (metóda GC) 
 
CH 4 conc = 18,0 - 1,1 ·  (1 - (1/13,01)) = 17,0 ppm  (metóda GC) 
  
Výpočet hmotnostného prietoku emisií (bod 4.3.1., doplnok 2 prílohy 4): 
  
NO x mass = 0,001587 ·  16,8 ·  1,074 ·  4237,2 =121,330 g 
 CO
mass = 0,000966 ·  43,4   ·  4237,2 = 177,642 g 
 
NMHC mass = 0,000516 ·  7,13 ·  4237,2 = 15,589 g  (metóda NMC) 
 
NMHC mass = 0,000516 ·  8,15 ·  4237,2 = 17,819 g  (metóda GC) 
 CH
4 mass = 0,000552 ·  17,0 ·  4237,2 = 39,762 g  (metóda GC) 
  
Výpočet špecifických emisií (bod 4.4., doplnok 2 prílohy 4): 
 
x NO = 121.330/62.72 = 1,93 g/kWh 
 
CO = 177.642/62.72 = 2,83 g/kWh 
 
NMHC  = 15.589/62.72  = 0,249 g/kWh  (metóda NMC) 
 
NMHC  = 17.819/62.72  = 0,284 g/kWh  (metóda GC) L 375/224 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
 
4CH  = 39.762/62.72  = 0,634 g/kWh  (metóda GC) 
 
4. FAKTOR POSUNU λ (S λ) 
 4.1. Výpočet faktora posunu λ (S
λ)(5) 
 
100* O -  4m +  n100%  inert -  12 =  S
2⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛λ  
 kde: 
  S
λ  = λ-faktor posunu; 
 inert %  = % objemu inertných plynov v palive (t.j. N 2, CO 2, He, atď.); 
 O 2*  = % objemu pôvodného kyslíka v palive; 
 n a m  = vzťahujú sa na priemerné hodnoty C nH m, ktoré predstavuje obsah 
uhľovodíkov v palive, t.j.: 
  
100% diluent1..100% C5100% C4100% C3100% C2100% CH1
n5 4 3 2 4
−+⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
=  
 
 
100% diluent1..100% H C8100% H C6100% H C4100% CH4
m8 3 6 2 4 2 4
−+⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
=  
 
  kde:   CH
4 = % objemu metánu v palive; 
 C 2 = % objemu všetkých uhľovodíkov C 2 (napr. C 2H 6, C 2H 4, atď.) v palive; 
 C 3 = % objemu všetkých uhľovodíkov C 3 (napr. C 3H 8, C 3H 6, atď.) v palive; 
 C4  = % objemu všetkých uhľovodíkov C 4 (napr. C 4H 10, C 4H 8, atď.) v palive; 
 C5  = % objemu všetkých uhľovodíkov C 5 (napr. C 5H 12, C 5H 10, atď.) v palive; 
 diluent = = % objemu riediacich plynov v palive (napr. O 2*, N 2, CO 2, He, atď.). 
 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/225
 
4.2.  Príklady výpočtu faktora posunu λ (S λ): 
 
  Príklad 1: G 25: CH 4 = 86 %, N 2 = 14 % (objemu)“ 
 
 
1 = 860860 = 
10014 - 1860  1 = 
100% diluent - 1..  + 100%C22 + 100% CH41
 = n,, ,∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
  
4 = 860860  4 = 
100% diluent - 1..   + 100%HC4 + 100% CH4
 = m,,4 2 4
∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
 
161 = 
44 + 1 x 10014 - 12 = 
100*O - 4m + n100% inert - 12 = S ,
2⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛λ  
 
 
Príklad 2: GR: CH 4 = 87 %, C 2H 6 = 13 % (objemu) 
  
131 = 11,13 = 
1000 - 11302 + 8701 = 
100% diluent - 1..  + 100%C22 + 100% CH41
 = n ,, , ∗ ∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
  
 
4,26 = 10,136 + 0,874 = 
100% diluent - 1..   + 1006% C2H6x + 1004%CH4
 = m∗ ∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
 
9110 = 
.4264 + 1.13 x 1000 - 12 = 
100*O2 - 4m + n100% inert - 12 = S ,,⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛λ  
 
 Príklad 3: USA: CH 4 = 89 %, C 2H 6 = 4,5 %, C 3H 8 = 2,3 %, C 6H 14 = 0,2 %, O 2 = 0,6 %, N 2 
= 4 % L 375/226 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
 
 
()111 = 
1004 + 640 - 100204 + 02303 + 04502 + 8901 = 
100% diluent - 1..  + 100%C22x + 100%CH41x
 = n ,,, , , , ∗ ∗ ∗ ∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
 
  
244 = 
1004 + 60 - 1002014 + 02308 + 04504 +8904 = = 
100 diluent - 1100HC8 + ..   + 100HC6 + 100HC4 + 100CH4
 = m
,,, , , ,%% % % %8 3 6 2 4 2 4
∗ ∗ ∗ ∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
 
960 = 
10060 - 4244 + 1.11  1004 - 12 = 
100*O - 4m + n100% inert - 12 = S ,, ,2⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛λ  
 
__________ 27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/227
 
Príloha 9  
 
OSOBITNÉ TECHNICKÉ POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA DIESELOVÝCH MOTOROV 
POHÁŇANÝCH ETANOLOM 
 
 V prípade dieselových motorov poháňaných etanolom platia pre skúšobné postupy stanovené v prílohe 4 ďalej uvedené osobitné úpravy príslušných bodov, rovníc a faktorov.  V doplnku 1 prílohy 4 
 
 4.2. Prepočet zo suchého stavu na mokrý stav 
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛⋅ +=
AIRWFUELFH
GG2,57711,877F  
 
 4.3. Korekcia koncentrácie NO
X vzhľadom na vlhkosť a teplotu 
298) (T B 10,71) (H A 11K
a aD H,− ⋅ + − ⋅ +=  
 
  kde:  A = 0,181 G
FUEL/G AIRD – 0,0266 
 B = - 0,123 G FUEL/G AIRD + 0,00954 
 T a = teplota vzduchu, K 
 H a = vlhkosť nasávaného vzduchu, g vody na kg suchého vzduchu 
 4.4. Výpočet hmotnostných prietokov emisií   Hmotnostné prietoky emisií (g/h) pre každú fázu sa vypočítajú ďalej uvedeným spôsobom, 
pričom sa predpokladá, že hustota výfukových plynov je 1,272 kg/m
3 pri 273 K (0 °C) 
a 101,3 kPa: 
  (1) NO
x mass = 0,001613 ·  NO x conc ·  K H,D ·  G EXHW  
  (2) CO
mass = 0,000982 ·  CO conc  ·  G EXHW  
  (3) HC
mass = 0,000809 ·  HC conc ·  K H,D ·  G EXHW  
  kde NO
x conc, CO conc, HC conc 1/ sú priemerné koncentrácie (ppm) v neriedenom výfukovom 
plyne stanovené podľa bodu 4.1. 
 L 375/228 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
 Ak sa voliteľne stanovia výfukové emisie pri použití systému riedenia plného prietoku, 
použijú sa tieto vzorce: 
  
 (1) NO x mass = 0,001587 ·  NO x conc ·  K H,D ·  G TOTW  
  (2) CO
mass = 0,000966 ·  CO conc  ·  G TOTW  
  (3) HC
mass = 0,000795 ·  HC conc ·  G TOTW  
  kde NO
xconc, CO conc, HC conc 1/ sú priemerné koncentrácie korigované pozadím (ppm) 
pre každú fázu v zriedenom výfukovom plyne stanovené podľa bodu 4.3.1.1. doplnku 2 prílohy 4. 
 V doplnku 2 prílohy 4 
 
 Body 3.1., 3.4., 3.8.3. a 5. doplnku 2 sa vzťahujú nielen na dieselové motory, ale aj na dieselové motory poháňané etanolom.  4.2. Skúšobné podmienky sa nastavia tak, aby bola teplota a vlhkosť nasávaného vzduchu 
v rámci skúšobného cyklu z odpovedali štandardným podmienkam. Štandardom je 6 ∀ 0,5 g 
vody na kg suchého vzduchu pri teplote 298 ∀ 3K.  V rámci týchto limitov nemožno 
vykonať žiadnu ďalšiu korekciu NO
X. Ak nie sú dodržané tieto podmienky, skúška je 
neplatná.  
 4.3. Výpočet hmotnostného prietoku emisií  4.3.1.  Systémy s konštantným hmotnostným prietokom    V prípade systémov s výmenníkom tepla sa hmotnosť znečisťujúcich látok (g/skúška) 
stanoví na základe týchto rovníc: 
   
 1) NO
X mass = 0,001587 ·  NO X conc ·  K H,D ·  M TOTW  (motory poháňané etanolom)  
  
 2) CO mass = 0,000966  ·  CO conc M TOTW  (motory poháňané etanolom )  
  
 (3) HC mass = 0,000794 ·   HC conc ·  M TOTW ' (motory poháňané etanolom )  
  27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/229
 
 kde: 
  NO
x conc, CO conc, HC conc(1), NMHC conc = priemerné koncentrácie korigované pozadím za 
cyklus, zistené integráciou (povinné pre NO x a HC) alebo namerané vo vakoch, ppm. 
  M
TOTW = hmotnosť zriedených výfukových plynov za cyklus podľa bodu 4.1., kg 
 4.3.1.1. Stanovenie koncentrácií korigovaných pozadím     Aby sa získali čisté koncentrácie znečisťujúcich látok, od nameraných koncentrácií sa 
odpočítajú priemerné koncentrácie pozadia plynných znečisťujúcich látok v riediacom vzduchu.  Priemerné hodnoty koncentrácií pozadia sa môžu stanoviť metódou odberu vzoriek do vaku alebo nepretržitým meraním s integráciou.  Použije sa tento vzorec: 
 
conc = conc
e - conc d * (1 - (1/DF))  
 kde:    Conc = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky v zriedených    výfukových plynoch korigovaná o množstvo príslušnej znečisťujúcej látky 
obsiahnutej v riediacom vzduchu, ppm 
   conc
e = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v zriedených výfukových 
plynoch, ppm 
  conc
d = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v riediacom vzduchu, ppm  
  DF = faktor riedenia      Faktor riedenia sa vypočíta takto:   
DF = 
4-10*)conceCO+conceHC(+conce,2COSF
 
    kde:    CO
2,conce  = koncentrácia CO 2 v zriedených výfukových plynoch, % objemu 
 HC conce  = koncentrácia HC v zriedených výfukových plynoch, ppm C1 
 CO conce  = koncentrácia CO v zriedených výfukových plynoch, ppm 
 F S  = stechiometrický faktor 
   Koncentrácie merané na suchej báze sa musia prepočítať na mokrú bázu podľa bodu 4.2 L 375/230 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006
 
doplnku 1 prílohy 4. 
  
 Stechiometrický faktor sa pre všeobecné zloženie paliva CH αO ßN Y vypočíta takto: 
F S = 
2γ
2β -  4α1 3,762α11100
+ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛+ ⋅ + +⋅  
 
 Ak nie je známe zloženie paliva, alternatívne sa môžu použiť tieto stechiometrické faktory:   F
S (etanol) = 12,3 
 4.3.2. Systémy s kompenzáciou prietoku   V prípade systémov bez výmenníka tepla sa hmotnosť znečisťujúcich látok (g/skúška) 
stanoví výpočtom okamžitých hmotnostných emisií a integráciou okamžitých hodnôt za celý cyklus.  Okrem toho sa priamo na okamžitú hodnotu koncentrácie uplatní korekcia pozadia.  Použijú sa tieto vzorce:  1) NO
x mass = 
  (2) CO
mass = 
 ∑
=⋅ − ⋅ ⋅ − ⋅ ⋅n
1 iconcd x TOTW i conce, x i TOTW, 0.001587) 1/DF) (1 NO (M 0.001587) NO (M
∑
=∗ − ⋅ ⋅ − ⋅ ⋅n
1 iconc TOTW i , conc i TOTW, 0.000966) 1/DF) (1 CO (M 0.000966) CO (Md e27.12.2006 SK Úradný vestník Európskej únie L 375/231
 
(3) HC mass = 
  
 kde:   conc
e = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v zriedených 
výfukových plynoch, ppm concd 
  conc
d = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v riediacom 
vzduchu, ppm  
  M
TOTW,I  = okamžitá hmotnosť zriedených výfukových plynov (pozri bod 4.1), kg 
  MTOTW = celková hmotnosť zr iedených výfukových plynov počas cyklu (pozri bod 
4.1), kg 
  DF = faktor riedenia podľa bodu 4.3.1.1  4.4. Výpočet špecifických emisií   Emisie (g/kWh) sa vypočítajú pre jednotlivé komponenty takto:  
 
act mass x x W/ NO=NO  
 
 act massW/ CO=CO  
 
 act massW/ HC=HC  
 
  
 kde: 
   W
act = skutočný pracovný cyklus podľa bodu 3.9.2. kWh 
  
____________  ∑
=∗ − ∗ ∗ − ∗ ∗n
1 iconc TOTW i , conc i TOTW, 0.000479) 1/DF) (1 HC (M 0.000479) HC (Md eL 375/232 SK Úradný vestník Európskej únie 27.12.2006