Právny účinok podľa medzinárodného práva verejného majú iba pôvodné texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho platnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuse TRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 67 – Jednotné ustanovenia o I. typovom schvaľovaní špecifického zariadenia vozidiel kategórie M a N, ktoré používajú vo svojom pohonnom systéme skvapalnené ropné plyny; II. typovom schvaľovaní vozidiel kategórie M a N vybavených špecifickým zariadením na používanie skvapalnených ropných plynov v ich pohonnom systéme z hľadiska inštalácie takéhoto zariadenia [2016/1829]

Obsahuje celý platný text vrátane:

doplnku 14 k sérii zmien 01 – dátum nadobudnutia účinnosti: 9. októbra 2014

OBSAH

PREDPIS

Časť I: Typové schvaľovanie špecifického zariadenia vozidiel kategórie M a N, ktoré používajú vo svojom pohonnom systéme skvapalnené ropné plyny

Časť II: Typové schvaľovanie vozidiel kategórie M a N vybavených špecifickým zariadením na používanie skvapalnených ropných plynov vo ich pohonnom systéme z hľadiska inštalácie takéhoto zariadenia

PRÍLOHY

1. ROZSAH PÔSOBNOSTI

Tento predpis sa uplatňuje na:

2. VYMEDZENIE A KLASIFIKÁCIA KOMPONENTOV

Komponenty LPG používané vo vozidlách sa klasifikujú vzhľadom na maximálny prevádzkový tlak a funkciu podľa obrázku 1.

Na komponenty LPG konštruované pre maximálny prevádzkový tlak nižší než 20 kPa nad atmosférickým tlakom sa tento predpis nevzťahuje.

Komponent môže pozostávať z niekoľkých častí, z ktorých každá je klasifikovaná vo svojej vlastnej triede vzhľadom na maximálny prevádzkový tlak a funkciu.

Obrázok 1

Klasifikácia vzhľadom na maximálny prevádzkový tlak a funkciu

Na účely tohto predpisu:

ČASŤ I

TYPOVÉ SCHVAĽOVANIE ŠPECIFICKÉHO ZARIADENIA VOZIDIEL KATEGÓRIE M A N, KTORÉ POUŽÍVAJÚ VO SVOJOM POHONNOM SYSTÉME SKVAPALNENÉ ROPNÉ PLYNY

3. ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

3.1. Žiadosť o typové schválenie špecifického zariadenia predkladá držiteľ obchodného mena alebo ochrannej známky, resp. jeho riadne poverený zástupca.

3.2. K žiadosti musia byť v troch vyhotoveniach priložené ďalej uvedené dokumenty, v ktorých sa uvádzajú tieto údaje:

3.3. Na žiadosť technickej služby zodpovednej za vykonávanie schvaľovacích skúšok sa predložia vzorky špecifického zariadenia.

Doplňujúce vzorky sa predložia na vyžiadanie.

4. OZNAČENIA

4.1. Všetky komponenty predložené na typové schválenie musia mať uvedený obchodný názov alebo značku výrobcu a označenie typu; nekovové komponenty aj mesiac a rok výroby; toto označenie musí byť čitateľné a nezmazateľné.

4.2. Každé zariadenie musí mať dostatočne veľký priestor na umiestnenie značky typového schválenia vrátane klasifikácie komponentu (pozri prílohu 2A) a v prípade komponentov triedy 0 aj pracovný tlak (WP); tento priestor musí byť zakreslený na výkresoch uvedených v odseku 3.2.2.

4.3. Každá nádrž musí byť označená aj privareným štítkom, na ktorom sú čitateľne a nezmazateľne vyznačené tieto údaje:

4.4. Okrem ustanovení odsekov 4.1 a 4.2 sa pre diaľkovo ovládané prevádzkové ventily, ktoré zodpovedajú odseku 4.7 prílohy 3, a uzatváracie ventily, ktoré zodpovedajú odseku 1.7 prílohy 7, použije jedna z týchto doplnkových značiek:

5. TYPOVÉ SCHVÁLENIE

5.1. Ak vzorky zariadenia predložené na typové schvaľovanie spĺňajú požiadavky odsekov 6.1 až 6.13 tohto predpisu, danému typu zariadenia sa udelí typové schválenie.

5.2. Každému schválenému typu zariadenia sa pridelí číslo typového schválenia. Jeho prvé dve číslice (v súčasnosti 01 pre sériu zmien 01, ktorá nadobudla účinnosť 13. novembra 1999) udávajú sériu zmien, ktorá obsahuje posledné závažné technické zmeny predpisu v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť tento alfanumerický kód inému typu zariadenia.

5.3. Oznámenie o typovom schválení, jeho zamietnutí alebo rozšírení pre typ zariadenia/komponentu LPG podľa tohto predpisu sa pošle zmluvným stranám, ktoré uplatňujú tento predpis, na formulári podľa vzoru uvedeného v prílohe 2B tohto predpisu. Ak ide o nádrž, doplní sa doplnok k prílohe 2B.

5.4. Na každom zariadení, ktoré je zhodné s typom schváleným podľa tohto predpisu, sa zreteľne a v priestore uvedenom v odseku 4.2 vyznačí okrem značky predpísanej v bodoch 4.1 a 4.3 medzinárodná značka typového schválenia, ktorá sa skladá z:

5.5. Značka typového schválenia musí byť zreteľne čitateľná a nezmazateľná.

5.6. V prílohe 2A k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania uvedenej značky typového schválenia.

5.7. V prípade komponentu triedy 0 musí byť v blízkosti značky typového schválenia uvedenej v odseku 5.4 uvedený aj pracovný tlak.

6. TECHNICKÉ PARAMETRE RÔZNYCH KOMPONENTOV ZARIADENIA LPG

6.1. Všeobecné ustanovenia

Špecifické zariadenia vozidiel používajúcich LPG vo svojom pohonnom systéme musí fungovať správne a bezpečne.

Materiály zariadení, ktoré sú v styku s LPG, s ním musia byť kompatibilné.

Tie časti zariadenia, ktorých správne a bezpečné fungovanie podlieha vplyvom LPG, vysokého tlaku alebo vibrácií, sa musia podrobiť príslušným skúšobným postupom opísaným v prílohách k tomuto predpisu. Splnené musia byť najmä ustanovenia odsekov 6.2 až 6.13.

Montáž zariadení LPG s typových schválením podľa tohto predpisu musí spĺňať príslušné požiadavky elektromagnetickej kompatibility (E.M.C.) podľa predpisu č. 10, série zmien 02 alebo rovnocenných dokumentov.

6.2. Ustanovenia o nádržiach

Nádrže LPG musia byť typovo schválené podľa ustanovení prílohy 10 k tomuto predpisu.

6.3. Ustanovenia o príslušenstve pripojenom k nádrži

6.3.1. Nádrž musí byť vybavená týmto príslušenstvom, ktoré môže byť použité samostatne alebo v kombinácii [viacúčelový(-é) ventil(-y)]:

6.3.2. Nádrž môže byť v prípade potreby vybavená aj plynotesnou skriňou.

6.3.3. Nádrž môže byť vybavená elektrickou priechodkou pre ovládače/palivové čerpadlo LPG.

6.3.4. Nádrž môže byť vybavená palivovým čerpadlom LPG vnútri nádrže.

6.3.5. Nádrž môže byť vybavená spätným ventilom.

6.3.6. Nádrž musí byť vybavená tlakovým poistným zariadením (PRD). Zariadenia alebo funkcie je možné typovo schváliť ako PRD, ak obsahujú tieto časti:

6.3.7. Príslušenstvo uvedené v odsekoch 6.3.1 až 6.3.6 musí byť typovo schválené podľa ustanovení uvedených v:

6.4. – 6.14. Ustanovenia o ďalších komponentoch

Ďalšie komponenty, ktoré sú uvedené v tabuľke 1, musia byť typovo schválené podľa ustanovení uvedených v prílohách podľa nasledujúcej tabuľky.

Tabuľka 1

6.15. Všeobecné pravidlá konštrukcie komponentov

6.15.1. Ustanovenia o 80 % uzatváracom ventile.

6.15.1.1. Spojenie medzi plavákom a uzatváracou jednotkou 80 % uzatváracieho ventilu sa pri normálnych prevádzkových podmienkach nesmie deformovať.

6.15.1.2. Ak 80 % uzatvárací ventil nádrže obsahuje plavák, tento musí odolať vonkajšiemu tlaku 4 500 kPa.

6.15.1.3. Uzatváracia jednotka zariadenia, ktorá obmedzuje plnenie na 80 % + 0/-5 % objemu nádrže, pre ktorú je 80 % uzatvárací ventil konštruovaný, musí odolať tlaku 6 750 kPa. V uzavretej polohe nesmie rýchlosť plnenia prekročiť 500 cm3/min pri diferenčnom tlaku 700 kPa. Ventil sa musí skúšať so všetkými nádržami, na ktoré sa má montovať, alebo výrobca musí výpočtom doložiť, pre ktoré typy nádrží je tento ventil vhodný.

6.15.1.4. Ak 80 % uzatvárací ventil nádrže neobsahuje plavák, nesmie byť možné v uzavretej polohe pokračovať v plnení nádrže rýchlosťou plnenia presahujúcou 500 cm3/min.

6.15.1.5. Zariadenie musí mať trvalé označenie udávajúce typ nádrže, na ktorú je určené, jej priemer a uhol montáže a v prípade potreby montážnu značku.

6.15.2. Elektricky ovládané zariadenie obsahujúce LPG musí v prípade roztrhnutia komponentu na zabránenie vzniku elektrickej iskry na povrchu trhliny:

Izolačný odpor musí byť > 10 ΜΩ.

6.15.2.1. Elektrické spojenia vo vnútri batožinového priestoru a priestoru pre cestujúcich musia spĺňať požiadavky stupňa ochrany triedy IP 40 podľa normy 60529-1989+A1:1999.

6.15.2.2. Všetky ďalšie elektrické spojenia musia spĺňať požiadavky stupňa ochrany triedy IP 54 podľa normy IEC 60529-1989+A1:1999.

6.15.2.3. Elektrická priechodka (palivové čerpadlo/ovládače/snímač hladiny paliva) na zaistenie izolovaného a utesneného elektrického spojenia musí byť hermeticky utesneného typu.

6.15.3. Špecifické ustanovenia pre ventily aktivované elektricky/externou (hydraulickou, vzduchovou) silou

6.15.3.1. V prípade ventilov aktivovaných elektricky/externou energiou (napr. 80 % uzatvárací ventil, prevádzkový ventil, uzatvárací ventil, spätný ventil, tlakový poistný ventil plynového potrubia, prevádzková spojka) musia byť tieto ventily pri vypnutom prívode energie v polohe „zatvorené“.

6.15.3.2. Napájanie palivového čerpadla musí byť vypnuté, keď dôjde k poruche elektrickej riadiacej jednotky alebo je táto bez napätia.

6.15.4. Médium na výmenu tepla (zlučiteľnosť a požiadavky na tlak)

6.15.4.1. Materiály tvoriace zariadenie, ktoré sú v kontakte s médiom na výmenu tepla zariadenia pri jeho činnosti, musia byť zlučiteľné s touto kvapalinou a musia byť navrhnuté tak, aby vydržali tlak 200 kPa média na výmenu tepla. Tento materiál musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe 15, odseku 17.

6.15.4.2. Priestor obsahujúci médium na výmenu tepla odparovača/regulátora tlaku musí byť tesný pri tlaku 200 kPa.

6.15.5. Komponent obsahujúci vysokotlakovú a nízkotlakovú časť musí byť konštruovaný tak, aby sa zabránilo nárastu tlaku v nízkotlakovej časti nad hodnotu rovnajúcu sa 2,25-násobku maximálneho pracovného tlaku, na ktorý bola skúšaná. Komponenty pripojené priamo k tlaku nádrže musia byť konštruované pre klasifikačný tlak 3 000 kPa. Odvetranie do motorového priestoru alebo mimo vozidla nie je dovolené.

6.15.6. Špecifické ustanovenia na zabránenie akémukoľvek prietoku plynu

6.15.6.1. Čerpadlá triedy 1 musia byť konštruované tak, aby výstupný tlak nikdy nepresiahol hodnotu 3 000 kPa, keď dôjde napr. k zablokovaniu rúrky alebo sa neotvorí uzatvárací ventil. To sa môže dosiahnuť vypnutím čerpadla alebo recirkuláciou do nádrže.

Čerpadlá triedy 0 musia byť konštruované tak, aby výstupný tlak nikdy nepresiahol hodnotu WP komponentov za čerpadlom, keď dôjde napr. k zablokovaniu rúrky alebo sa neotvorí uzatvárací ventil. To sa môže dosiahnuť vypnutím čerpadla alebo recirkuláciou do nádrže.

6.15.6.2. Regulátor tlaku/odparovač musí byť konštruovaný tak, aby sa zabránilo akémukoľvek prietoku plynu, keď je do jednotky regulátora/odparovača privádzaný LPG s tlakom ≤ 4 500 kPa a regulátor nie je v činnosti.

6.15.7. Ustanovenia o poistnom ventile plynového potrubia

6.15.7.1. Tlakové poistné ventily plynového potrubia triedy 1 musia byť konštruované tak, aby sa otvorili pri tlaku 3 200 ± 100 kPa.

Tlakové poistné ventily plynového potrubia triedy 0 musia byť konštruované tak, aby sa otvorili pri tlaku 1,07 WP potrubia ± 100 kPa (v prípade potreby).

6.15.7.2. Tlakový poistný ventil plynového potrubia triedy 1 nesmie vykazovať vnútornú netesnosť až do 3 000 kPa.

Tlakový poistný ventil plynového potrubia triedy 0 nesmie vykazovať vnútornú netesnosť až do WP potrubia.

6.15.8. Ustanovenia o tlakovom poistnom ventile (vypúšťacom ventile)

6.15.8.1. Tlakový poistný ventil musí byť montovaný vnútri nádrže alebo na nádrži na mieste, kde je palivo v plynnom stave.

6.15.8.2. Tlakový poistný ventil musí byť konštruovaný tak, aby sa otvoril pri tlaku 2 700 ± 100 kPa.

6.15.8.3. Prietok tlakového poistného ventilu udávaný množstvom stlačeného vzduchu pri tlaku, ktorý je o 20 % vyšší než bežný prevádzkový tlak, musí byť aspoň

Q ≥ 10,66 · A0,82

kde:

Výsledky skúšky prietoku musia byť korigované na štandardné podmienky:

6.15.8.4. Tlakový poistný ventil nesmie vykazovať vnútornú netesnosť do 2 600 kPa.

6.15.8.5. Tlakové poistné zariadenie (poistka) musí byť konštruované tak, aby sa otvorilo pri teplote 120 ± 10 °C.

6.15.8.6. Tlakové poistné zariadenie (poistka) musí byť konštruované tak, aby pri otvorení prietoková kapacita dosahovala:

Q ≥ 2,73 · A

kde:

Skúška prietoku sa musí vykonávať pri absolútnom tlaku vzduchu 200 kPa a teplote 15 °C.

Výsledky skúšky prietoku musia byť korigované na štandardné podmienky:

absolútny tlak vzduch 100 kPa a teplota 15 °C.

6.15.8.7. Tlakové poistné zariadenie musí byť namontované na nádrži v mieste, kde je palivo v plynnom stave.

6.15.8.8. Tlakové poistné zariadenie musí byť pripevnené k nádrži tak, aby vypúšťalo do plynotesnej skrine, pokiaľ je jej montáž predpísaná.

6.15.8.9. Tlakové poistné zariadenie (poistka) sa musí skúšať podľa ustanovení uvedených v prílohe 3 ods. 7.

6.15.9. Stratový výkon palivového čerpadla

Pri minimálnej hladine paliva, pri ktorej motor ešte pracuje, nesmie teplo vytvorené palivovým(-i) čerpadlom(-lami) spôsobiť otvorenie tlakového poistného ventilu.

6.15.10. Ustanovenia o plniacej jednotke

6.15.10.1. Plniaca jednotka musí byť vybavená aspoň jedným mäkko (elasticky) usadeným spätným ventilom a tento nesmie byť konštrukčne odmontovateľný.

6.15.10.2. Plniaca jednotka musí byť chránená proti kontaminácii.

6.15.10.3. Konštrukcia a rozmery prípojnej plochy plniacej jednotky musia spĺňať požiadavky podľa obrázkov v prílohe 9.

Plniaca jednotka na obrázku 5 je určená len pre motorové vozidlá kategórie M2, M3, N2, N3 a M1 s maximálnou celkovou hmotnosťou > 3 500 kg.

6.15.10.4. Plniaca jednotka na obrázku 4 je určená len pre motorové vozidlá kategórie M2, M3, N2, N3 a M1 s maximálnou celkovou hmotnosťou > 3 500 kg. (6)

6.15.10.5. Vonkajšia plniaca jednotka je spojená s nádržou hadicou alebo rúrkou.

6.15.10.6. Špecifické ustanovenia týkajúce sa plniacej jednotky Euro pre ľahké úžitkové vozidlá (príloha 9 – obrázok 3):

6.15.10.7. Špecifické ustanovenia týkajúce sa plniacej jednotky Euro pre ťažké úžitkové vozidlá (príloha 9 – obrázok 5):

6.15.11. Ustanovenia o ukazovateli hladiny

6.15.11.1. Zariadenie na overenie hladiny kvapaliny v nádrži musí byť nepriameho typu (napr. magnetické) medzi vnútrom a vonkajškom nádrže. Ak je zariadenie na overenie hladiny kvapaliny v nádrži priameho typu, elektrické vedenia musia spĺňať požiadavky IP54 podľa normy IEC EN 60529:1997 – 06.

6.15.11.2. Ak ukazovateľ hladiny obsahuje plavák, tento musí odolať vonkajšiemu tlaku 3 000 kPa.

6.15.12. Ustanovenia o plynotesnej skrini nádrže

6.15.12.1. Výstup z plynotesnej skrine musí mať celkový voľný prierez aspoň 450 mm2.

6.15.12.2. Plynotesná skriňa musí byť tesná pri tlaku 10 kPa s uzavretým(-i) otvorom(-mi), pričom maximálny dovolený únik pár je 100 cm3/h, a nesmie vykazovať trvalú deformáciu.

6.15.12.3. Plynotesná skriňa musí byť konštruovaná tak, aby odolala tlaku 50 kPa.

6.15.13. Ustanovenia o diaľkovo ovládanom prevádzkovom ventile s prepadovým ventilom

6.15.13.1. Ustanovenia o prevádzkovom ventile

6.15.13.1.1. V prípade, že prevádzkový ventil je kombinovaný s palivovým podávacím čerpadlom LPG, identifikácia čerpadla sa musí vykonať označením „ČERPADLO VO VNÚTRI“ a táto identifikácia čerpadla musí byť buď na identifikačnom štítku nádrže LPG, alebo na viacúčelovom ventile, pokiaľ je použitý. Elektrické spojenia vo vnútri nádrže LPG musia spĺňať požiadavky stupňa ochrany triedy IP 40 podľa normy IEC 60529-1989+A1:1999.

6.15.13.1.2. Prevádzkové ventily triedy 1 musia odolať tlaku 6 750 kPa v otvorenej a uzavretej polohe. Prevádzkové ventily triedy 0 musia odolať tlaku 2,25 WP v otvorenej a uzavretej polohe.

6.15.13.1.3. Prevádzkový ventil nesmie v uzatvorenej polohe vykazovať vnútorný únik v smere toku. Netesnosť je povolená v smere spätného toku.

6.15.13.2. Ustanovenia o prepadovom ventile

6.15.13.2.1. Prepadový ventil musí byť namontovaný vnútri nádrže.

6.15.13.2.2. Prepadový ventil musí byť konštruovaný s obtokom (by-pass), ktorý umožní vyrovnanie tlakov.

6.15.13.2.3. Prepadový ventil sa uzavrie, keď rozdiel tlakov nad ventilom dosiahne 90 kPa. Pri tomto rozdiele tlaku nesmie prietok prekročiť 8 000 cm3/min.

6.15.13.2.4. Keď je prepadový ventil v uzavretej polohe, prietok cez obtok (by-pass) nesmie prekročiť 500 cm3/min. pri rozdiele tlakov 700 kPa.

7. ZMENY TYPU ZARIADENIA LPG A ROZŠÍRENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA

7.1. Každá zmena typu zariadenia LPG musí byť oznámená orgánu typového schvaľovania, ktorý typové schválenie udelil. Orgán typového schvaľovania môže potom buď:

7.2. Potvrdenie typového schválenia alebo zamietnutie typového schválenia s uvedením zmien sa oznámi stranám dohody uplatňujúcim tento predpis podľa postupu stanoveného v odseku 5.3.

7.3. Orgán typového schvaľovania udeľujúci rozšírenie typového schválenia, pridelí poradové číslo každému formuláru oznámenia vypracovanému na účely takého rozšírenia.

8. (NEPRIDELENÉ)

9. ZHODA VÝROBY

Postupy na zabezpečenie zhody výroby musia byť v súlade s postupmi stanovenými v dodatku 2 k dohode (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), pričom musia byť splnené tieto požiadavky:

10. SANKCIE V PRÍPADE NEZHODY VÝROBY

10.1. Typové schválenie udelené pre typ zariadenia podľa tohto predpisu môže byť v prípade neplnenia požiadaviek uvedených v odseku 9 odňaté.

10.2. Ak strana dohody uplatňujúca tento predpis odoberie typové schválenie, ktoré predtým udelila, ihneď to oznámi ostatným zmluvným stranám uplatňujúcim tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia zodpovedajúceho vzoru uvedenému v prílohe 2B k tomuto predpisu.

11. PRECHODNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA RÔZNYCH KOMPONENTOV ZARIADENIA LPG

11.1. Od oficiálneho dátumu nadobudnutia účinnosti série zmien 01 k tomuto predpisu nesmie žiadna zmluvná strana uplatňujúca tento predpis odmietnuť udeliť typové schválenia podľa tohto predpisu zmeneného sériou zmien 01.

11.2. Po uplynutí 3 mesiacov od oficiálneho dátumu nadobudnutia účinnosti série zmien 01 k tomuto predpisu zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, udeľujú typové schválenie, len ak typ komponentov spĺňa požiadavky tohto predpisu zmeneného sériou zmien 01.

11.3. Žiadna zmluvná strana uplatňujúca tento predpis nesmie odmietnuť typ komponentu schváleného podľa série zmien 01 k tomuto predpisu.

11.4. Do 12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti série zmien 01 k tomuto predpisu nesmie žiadna zmluvná strana uplatňujúca tento predpis odmietnuť typ komponentu schváleného podľa tohto predpisu v jeho pôvodnom znení.

11.5. Po uplynutí 12 mesiacov po dátume nadobudnutia účinnosti série zmien 01 k tomuto predpisu zmluvné strany uplatňujúce tento predpis môžu odmietnuť predaj typu komponentu, ktorý nespĺňa požiadavky série zmien 01 tohto predpisu, pokiaľ komponent nie je určený ako náhradný diel na montáž v používaných vozidlách.

12. DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Pokiaľ držiteľ typového schválenia úplne prestane vyrábať typ zariadenia, ktoré bolo typovo schválené v súlade s týmto predpisom, oznámi to orgánu typového schvaľovania, ktorý udelil typové schválenie. Na základe príslušného oznámenia o tom tento orgán informuje ostatné zmluvné strany dohody uplatňujúce tento predpis, a to prostredníctvom formulára oznámenia podľa vzoru uvedeného v prílohe 2B k tomuto predpisu.

13. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SCHVAĽOVACÍCH SKÚŠOK A NÁZVY A ADRESY ORGÁNOV TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA

Zmluvné strany dohody uplatňujúce tento predpis oznámia sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy orgánov typového schvaľovania, ktoré udeľujú schválenie a ktorým sa posielajú formuláre potvrdzujúce schválenie alebo rozšírenie, prípadne zamietnutie, alebo odňatie typového schválenia vydané v iných štátoch.

ČASŤ II

TYPOVÉ SCHVAĽOVANIE VOZIDIEL KATEGÓRIE M A N VYBAVENÝCH ŠPECIFICKÝM ZARIADENÍM NA POUŽÍVANIE SKVAPALNENÝCH ROPNÝCH PLYNOV VO ICH POHONNOM SYSTÉME Z HĽADISKA INŠTALÁCIE TAKÉHOTO ZARIADENIA

14. VYMEDZENIE POJMOV

14.1. Na účely časti II tohto predpisu:

15. ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

15.1. Žiadosť o typové schválenie vozidla s ohľadom na montáž jeho špecifického zariadenia na používanie skvapalnených ropných plynov v jeho pohonnom systéme musí predložiť výrobca vozidla alebo jeho riadne poverený zástupca.

15.2. K žiadosti sa musia pripojiť tieto dokumenty v troch vyhotoveniach: opis vozidla obsahujúci všetky relevantné údaje uvedené v prílohe 1 k tomuto predpisu.

15.3. Technickej službe zodpovednej za vykonávanie skúšok typového schválenia sa poskytuje vozidlo, ktoré reprezentuje typ vozidla, ktorý sa má schvaľovať.

16. TYPOVÉ SCHVÁLENIE

16.1. Ak je vozidlo poskytnuté na typové schválenie podľa tohto predpisu vybavené špecifickým zariadením na používanie skvapalnených ropných plynov v jeho pohonnom systéme a zodpovedá požiadavkám odseku 17, bude tomuto typu vozidla udelené typové schválenie.

16.2. Každému schválenému typu vozidla sa pridelí číslo typového schválenia. Jeho prvé dve číslice označujú sériu zmien obsahujúcu posledné hlavné technické zmeny vykonané v predpise v čase udelenia typového schválenia.

16.3. Oznámenie o typovom schválení, jeho zamietnutí alebo rozšírení pre typ vozidla používajúceho LPG podľa tohto predpisu sa pošle zmluvným stranám, ktoré uplatňujú tento predpis, na formulári podľa vzoru uvedeného v prílohe 2D k tomuto predpisu.

16.4. Na viditeľnom a ľahko dostupnom mieste, ktoré je určené na osvedčení o typovom schválení uvedenom v odseku 16.3, každého typu vozidla schváleného podľa tohto predpisu musí byť pripevnená medzinárodná značka typového schválenia pozostávajúca z:

16.5. Pokiaľ vozidlo zodpovedá typu vozidla typovo schválenému podľa jedného alebo viacerých ďalších predpisov, ktoré sú prílohou k dohode, v štáte, ktorý udelil typové schválenie podľa tohto predpisu, symbol uvedený v odseku 16.4.1 sa nemusí zopakovať. V takom prípade sa číslo tohto predpisu, schvaľovacie čísla a doplnkové symboly podľa ostatných predpisov, podľa ktorých bolo udelené typové schválenie štátom, ktorý udelil typové schválenie podľa tohto predpisu, uvedú v zvislých stĺpcoch umiestnených napravo od symbolu uvedeného v odseku 16.4.1.

16.6. Značka typového schválenia musí byť zreteľne čitateľná a nezmazateľná.

16.7. Značka typového schválenia sa umiestni v blízkosti štítku s údajmi o vozidle alebo na ňom.

16.8. V prílohe 2C k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania uvedenej značky typového schválenia.

17. POŽIADAVKY NA INŠTALÁCIU ŠPECIFICKÉHO ZARIADENIA NA POUŽÍVANIE SKVAPALNENÝCH ROPNÝCH PLYNOV V POHONNOM SYSTÉME VOZIDLA

17.1. Všeobecné požiadavky

17.1.1. Zariadenie LPG montované do vozidla musí fungovať tak, aby maximálny pracovný tlak, pre ktorý bolo konštruované a typovo schválené, nebol prekročený.

17.1.2. Všetky časti systému musia byť typovo schválené podľa časti I tohto predpisu.

17.1.2.1. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 17.1.2, ak je elektronická riadiaca jednotka LPG zabudovaná do elektronickej riadiacej jednotky motora a vzťahuje sa na ňu typové schválenie montáže do vozidla podľa časti II tohto predpisu a predpisu č. 10, nie je potrebné samostatné typové schválenie elektronickej riadiacej jednotky LPG. Typové schválenie vozidla musí tiež zodpovedať príslušným ustanoveniam prílohy 14 k tomuto predpisu.

17.1.3. Materiály použité v systéme musia byť vhodné na používanie s LPG.

17.1.4. Všetky komponenty systému musia byť riadne upevnené.

17.1.5. Systém LPG nesmie vykazovať žiadnu netesnosť.

17.1.6. Systém LPG musí byť namontovaný tak, aby mal najlepšiu možnú ochranu pred poškodením pohybujúcimi sa komponentmi vozidla, kolíziou, štrkom, nakladaním alebo vykladaním vozidla alebo posunom nákladu.

17.1.7. K systému LPG sa nesmie pripojiť žiadne zariadenie okrem tých, ktoré sú úplne nevyhnutné pre správne fungovanie motora vozidla.

17.1.7.1. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 17.1.7 motorové vozidlá kategórie M2, M3, N2, N3 a M1 buď s celkovou maximálnou hmotnosťou > 3 500 kg, alebo typom karosérie SA1 (8) (9) môžu byť vybavené systémom vykurovania ohrievajúcim priestor pre cestujúcich, ktorý je napojený na systém LPG.

17.1.7.2. Systém vykurovania uvedený v odseku 17.1.7.1 je prípustný len vtedy, ak je podľa technických služieb zodpovedných za vykonanie typového schválenia primerane chránený a neovplyvňuje požadovanú funkčnosť štandardného systému LPG.

17.1.7.3. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 17.1.7 môže byť jednopalivové vozidlo bez systému pre núdzový dojazd vybavené prevádzkovou spojkou v systéme LPG.

17.1.7.4. Prevádzková spojka uvedená v odseku 17.1.7.3 sa povolí len vtedy, ak je podľa technických služieb zodpovedných za vykonanie typového schválenia primerane chránená a neovplyvňuje požadovanú funkčnosť štandardného systému LPG. Prevádzková spojka musí byť kombinovaná s oddeleným plynotesným spätným ventilom, čím je umožnené len ovládanie funkcie motora.

17.1.7.5. Jednopalivové vozidlo vybavené prevádzkovou spojkou musí mať štítok v blízkosti prevádzkovej spojky, ako je stanovené v prílohe 17 k tomuto predpisu.

17.1.8. Označenie vozidiel kategórie M2 a M3 poháňaných LPG

17.1.8.1. Vozidlá kategórie M2 a M3 musia byť vybavené štítkom špecifikovaným v prílohe 16 k tomuto predpisu.

17.1.8.2. Štítok musí byť umiestnený na prednej a zadnej časti vozidla kategórie M2 alebo M3 a na vonkajšej strane ľavých dverí v prípade vozidiel s riadením vpravo a na vonkajšej strane pravých dverí v prípade vozidiel s riadením vľavo.

17.2. Ďalšie požiadavky

17.2.1. Žiadny komponent systému LPG vrátane ochranných materiálov, ktoré sú súčasťou takýchto komponentov, nesmie presahovať vonkajší obrys vozidla, a to s výnimkou plniacej jednotky, pokiaľ táto nepresahuje menovitý obrys dielu karosérie o viac ako 10 mm.

17.2.2. S výnimkou palivovej nádrže LPG nesmie žiadny komponent systému LPG vrátane ochranných materiálov, ktoré sú súčasťou takýchto komponentov, v žiadnom priečnom reze vozidla presahovať spodný okraj vozidla, pokiaľ ďalšia časť vozidla vnútri polomeru 150 mm, nie je umiestnená nižšie.

17.2.3. Žiadny komponent systému LPG nesmie byť umiestnený v menšej vzdialenosti než 100 mm od výfuku, alebo obdobného tepelného zdroja, pokiaľ takéto komponenty nie sú adekvátne chránené pred teplom.

17.3. Systém LPG

17.3.1. Systém LPG musí obsahovať minimálne tieto komponenty:

17.3.2. Systém môže obsahovať aj tieto komponenty:

17.3.3. Zariadenia nádrže uvedené v odsekoch 17.3.1.2 až 17.3.1.5 môžu byť kombinované.

17.3.4. Diaľkovo ovládaný uzatvárací ventil uvedený v odseku 17.3.1.7 môže byť kombinovaný s regulátorom tlaku/odparovačom.

17.3.5. Prídavné komponenty vyžadované na efektívnu činnosť motora musia byť montované v tej časti systému LPG, kde je tlak menší než 20 kPa.

17.4. Montáž palivovej nádrže

17.4.1. Palivová nádrž musí byť trvalo namontovaná vo vozidle a nesmie byť namontovaná v motorovom priestore.

17.4.2. Palivová nádrž musí byť namontovaná v správnej polohe podľa pokynu výrobcu nádrže.

17.4.3. Palivová nádrž musí byť namontovaná tak, aby nedošlo k styku kovu s kovom inde než v bodoch trvalého upevnenia nádrže.

17.4.4. Palivová nádrž musí mať trvalé upevňovacie body na pripevnenie v motorovom vozidle, alebo nádrž môže byť pripevnená k motorovému vozidlu rámom nádrže a strmeňom.

17.4.5. Keď je vozidlo pripravené na používanie, palivová nádrž sa nesmie nachádzať nižšie než 200 mm od povrchu vozovky.

17.4.5.1. Ustanovenia odseku 17.4.5 sa neuplatňujú, ak je nádrž vpredu a na bokoch primerane chránená a žiadna jej časť nie je nižšie ako táto ochranná konštrukcia.

17.4.6. Palivová(-é) nádrž(-e) musí(-ia) byť namontovaná(-é) a upevnená(-é) tak, aby mohla(-i), keď je(sú) plné, absorbovať (bez toho, aby došlo k jej(ich) poškodeniu) tieto zrýchlenia:

Namiesto praktických skúšok je možné použiť metódu výpočtu, ak žiadateľ o typové schválenie preukáže jej rovnocennosť k spokojnosti technickej služby.

17.5. Ďalšie požiadavky na palivovú nádrž

17.5.1. V prípade, že viac nádrží LPG je pripojených na jediné prívodné potrubie, každá nádrž musí byť vybavená spätným ventilom namontovaným v smere toku za diaľkovo ovládaným prevádzkovým (obslužným) ventilom a tlakový poistný ventil potrubia musí byť namontovaný v potrubí k motoru za spätným ventilom v smere toku. Zodpovedajúci filtračný systém musí byť umiestnený pred spätným(-mi) ventilom(-mi) v smere toku, aby sa zabránilo jeho (ich) znečisteniu.

17.5.2. Spätný ventil a tlakový poistný ventil sa nevyžaduje v prípade, že spätný tlak diaľkovo ovládaného prevádzkového ventilu v uzavretej polohe prevyšuje 500 kPa.

V tomto prípade ovládanie diaľkovo ovládaného prevádzkového ventilu musí byť konštruované tak, aby v rovnakom čase nebolo možné otvoriť viac než jeden diaľkovo ovládaný prevádzkový ventil. Prípustné trvanie prekrytia na umožnenie prepnutia je obmedzené na 2 minúty.

17.6. Príslušenstvo palivovej nádrže

17.6.1. Diaľkovo ovládaný prevádzkový ventil s prepadovým ventilom na nádrži

17.6.1.1. Diaľkovo ovládaný prevádzkový ventil s prepadovým ventilom musí byť namontovaný priamo na nádrži bez akýchkoľvek medzičlánkov.

17.6.1.2. Diaľkovo ovládaný prevádzkový ventil s prepadovým ventilom musí byť ovládaný takým spôsobom, že sa automaticky uzavrie pri zastavení motora bez ohľadu na polohu vypínača zapaľovania a musí zostať uzavretý po celý čas, kým je motor vypnutý.

17.6.1.3. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 17.6.1.2 je v prípade systémov vstrekovania kvapaliny, ak sa vyžaduje recirkulácia paliva na prepláchnutie systému na odstránenie bublín plynu (parná zátka), povolené udržiavať ventil zariadenia na diaľkové ovládanie s prepadovým ventilom otvoreným na čas maximálne 10 s pred naštartovaním motora v prevádzkovom režime LPG.

17.6.1.4. Bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia odseku 17.6.1.2, diaľkovo ovládaný prevádzkový ventil môže počas fáz prikázaného zastavenia ostať v otvorenej polohe.

17.6.1.5. Ak je diaľkovo ovládaný prevádzkový ventil počas fáz prikázaného zastavenia zatvorený, tento ventil musí byť v súlade s odsekom 4.7 prílohy 3.

17.6.2. Pružinový tlakový poistný ventil v nádrži

17.6.2.1. Pružinový tlakový poistný ventil musí byť namontovaný vnútri palivovej nádrže tak, aby bol pripojený k priestoru s parou a mohol odpúšťať do okolitej atmosféry. Pružinový tlakový poistný ventil môže odpúšťať do plynotesnej skrine, pokiaľ táto plynotesná skriňa spĺňa požiadavky odseku 17.6.5.

17.6.3. 80 % uzatvárací ventil

17.6.3.1. Automatický obmedzovač hladiny naplnenia nádrže musí byť vhodný pre danú nádrž a musí byť namontovaný vo vhodnej polohe na zaistenie obmedzenia plnenia na 80 %.

17.6.4. Ukazovateľ hladiny

17.6.4.1. Ukazovateľ hladiny musí byť vhodný pre danú nádrž a musí byť namontovaný vo vhodnej polohe.

17.6.5. Plynotesná skriňa nádrže

17.6.5.1. Plynotesná skriňa chrániaca príslušenstvo nádrže, ktoré spĺňa požiadavky odsekov 17.6.5.2 až 17.6.5.5 nižšie, musí byť pripevnená k nádrži, pokiaľ sa nádrž nenachádza zvonku vozidla a príslušenstvo nádrže je chránené pred znečistením a vodou.

17.6.5.2. Plynotesná skriňa musí byť voľne prepojená s atmosférou, v prípade potreby spojovacou hadicou a výstupnou priechodkou.

17.6.5.3. Otvor na vetranie plynotesnej skrine musí smerovať nadol v mieste výstupu z motorového vozidla. Nesmie však vypúšťať do podbehu kolesa, ani nesmie smerovať k tepelnému zdroju, napríklad k výfuku.

17.6.5.4. Každá spojovacia hadica a výstupná priechodka na spodku karosérie motorového vozidla slúžiaca na vetranie plynotesnej skrine musí mať minimálnu veľkosť otvoru 450 mm2. Ak je v hadici a priechodke inštalované plynové alebo iné potrubie alebo elektrické vedenie, musí tu zostať otvor s veľkosťou aspoň 450 mm2.

17.6.5.5. Plynotesná skriňa a spojovacie hadice musia byť plynotesné pri tlaku 10 kPa pri uzavretých otvoroch a nesmú vykazovať žiadne trvalé deformácie; maximálny povolený únik je 100 cm3/h.

17.6.5.6. Spojovacia hadica musí byť k plynotesnej skrini a k výstupnej priechodke náležite pripevnená tak, aby spojenie bolo plynotesné.

17.7. Plynové potrubia a plynové hadice

17.7.1. Plynové potrubia musia byť vyrobené z bezošvých materiálov: buď z medi, alebo nehrdzavejúcej ocele, alebo z ocele s povlakom odolným voči korózii.

17.7.2. Ak sa použije bezošvá meď, musí byť potrubie chránené gumovou alebo plastovou manžetou.

17.7.3. Vonkajší priemer medeného plynového potrubia nesmie presiahnuť 12 mm a hrúbka steny musí byť aspoň 0,8 mm, v prípade plynového potrubia z ocele a nehrdzavejúcej ocele nesmie presiahnuť 25 mm s primeranou hrúbkou steny pre čerpaciu plynovú stanicu.

17.7.4. Plynové potrubie môže byť vyrobené z nekovového materiálu, pokiaľ toto potrubie spĺňa požiadavky odseku 6.7 tohto predpisu.

17.7.5. Plynové potrubie môže byť nahradené plynovou hadicou, pokiaľ táto hadica spĺňa požiadavky odseku 6.7 tohto predpisu.

17.7.6. Plynové potrubia okrem nekovových musia byť pripevnené tak, aby neboli vystavené vibráciám alebo napätiu.

17.7.7. Plynové hadice a nekovové plynové potrubia musia byť pripevnené tak, aby neboli vystavené napätiu.

17.7.8. V upevňovacích bodoch plynové potrubie alebo plynové hadice musia byť pripevnené prostredníctvom ochranného materiálu.

17.7.9. Plynové potrubie a hadice nesmú byť umiestnené do bodov určených na zdvíhanie vozidla.

17.7.10. V miestach priechodu musia byť plynové potrubia a hadice vybavené ochranným materiálom bez ohľadu na to, či majú alebo nemajú ochrannú manžetu.

17.8. Plynové spojenie medzi komponentmi systému LPG

17.8.1. Spoje spájkovaním alebo zváraním a tlačené tlakové spoje nie sú povolené. Spájkovanie alebo zváranie môže byť povolené na pripájanie jednotlivých častí odnímateľných spojok k plynovému potrubiu alebo komponentu.

17.8.2. Plynové potrubie môže byť spájané len kompatibilnými úchytkami s ohľadom na koróziu.

17.8.3. Rúrky z nehrdzavejúcej ocele sa spájajú len úchytkami z nehrdzavejúcej ocele.

17.8.4. Rozvádzací blok musí byť vyrobený len z materiálu odolného proti korózii.

17.8.5. Plynové potrubia musia byť spojené pomocou vhodných spojov, napr. dvojdielnymi tlakovými spojkami v oceľových rúrkach a spojeniami tvaru olivy zašpicatenými na obidvoch stranách alebo dvoma prírubami v medených rúrkach. Plynové potrubia musia byť spájané len vhodnými spojkami. V žiadnom prípade nesmie byť použitá spojka, ktorá by poškodila potrubia. Tlak pri roztrhnutí pri montovaných spojkách musí byť rovnaký alebo vyšší ako je tlak stanovený pre rúrku.

17.8.6. Počet spojov musí byť obmedzený na minimum.

17.8.7. Všetky spoje musia byť v miestach, ku ktorým je možný prístup pre kontrolu.

17.8.8. V priestore pre cestujúcich alebo v uzavretom batožinovom priestore nesmú byť plynové potrubia alebo hadice dlhšie než je nevyhnutné; toto opatrenie je splnené, keď plynové potrubie alebo hadica nesiaha ďalej než od palivovej nádrže po bok vozidla.

17.8.8.1. V priestore pre cestujúcich a v uzavretom batožinovom priestore nesmú byť žiadne spoje plynového vedenia s výnimkou:

17.8.8.2. Ustanovenia odsekov 17.8.8 a 17.8.8.1 neplatia pre vozidlá kategórie M2 alebo M3, pokiaľ sú plynové potrubie alebo hadica a spojenie vybavené manžetou (rukávcom), ktorá je odolná proti LPG a má otvorené prepojenie s atmosférou. Otvorený koniec manžety alebo vyústenia musí byť umiestnený v najnižšom bode.

17.9. Diaľkovo ovládaný uzatvárací ventil

17.9.1. Diaľkovo ovládaný uzatvárací ventil musí byť namontovaný čo najbližšie k regulátoru/odparovaču na plynovom potrubí vedúcom od nádrže LPG k regulátoru tlaku/odparovaču.

17.9.2. Diaľkovo ovládaný uzatvárací ventil môže byť zabudovaný do regulátora tlaku/odparovača.

17.9.3. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 17.9.1 môže byť diaľkovo ovládaný uzatvárací ventil namontovaný v motorovom priestore na mieste stanovenom výrobcom systému LPG, pokiaľ je medzi regulátorom tlaku a nádržou LPG použitý systém spätného vedenia paliva.

17.9.4. Diaľkovo ovládaný uzatvárací ventil musí byť namontovaný tak, aby dodávka paliva bola prerušená pri zastavení motora alebo keď je vozidlo vybavené ďalším palivovým systémom a je zvolené toto ďalšie palivo. Na diagnostické účely je povolené omeškanie 2 s

17.9.5. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 17.9.4 je v prípade systémov vstrekovania kvapaliny, ak sa vyžaduje recirkulácia paliva na prepláchnutie systému na odstránenie bublín plynu (parná zátka), povolené udržiavať diaľkovo ovládaný uzatvárací ventil otvorený na čas maximálne 10 s pred naštartovaním motora v prevádzkovom režime LPG a počas prepínania paliva.

17.9.6. Bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia odseku 17.9.4, diaľkovo ovládaný prevádzkový ventil môže počas fáz prikázaného zastavenia ostať v otvorenej polohe.

17.9.7. Ak je diaľkovo ovládaný prevádzkový ventil počas fáz prikázaného zastavenia zatvorený, tento ventil musí byť v súlade s odsekom 1.7 prílohy 7.

17.10. Plniaca jednotka

17.10.1. Plniaca jednotka musí byť chránená proti otáčaniu a chránená pred špinou a vodou.

17.10.2. V prípade, že je nádrž LPG namontovaná v priestore pre cestujúcich alebo v uzavretom (batožinovom) priestore, musí byť plniaca jednotka umiestnená zvonku vozidla.

17.11. Systém voľby paliva a elektroinštalácia

17.11.1. Elektrické komponenty systému LPG musia byť chránené proti preťaženiu a napájací kábel musí mať aspoň jednu samostatnú poistku.

17.11.1.1. Poistka musí byť umiestnená na známom mieste a byť prístupná bez použitia náradia.

17.11.2. Elektrický prúd ku komponentom systému LPG, ktoré tiež dopravujú plyn, nesmie byť vedený plynovým potrubím.

17.11.3. Všetky elektrické komponenty namontované v časti systému LPG, kde tlak presahuje 20 kPa, musia byť spojené a izolované tak, aby žiadny prúd nebol vedený časťami obsahujúcimi LPG.

17.11.4. Elektrické káble musia byť primeraným spôsobom chránené pred poškodením. Elektrické spojenia vo vnútri batožinového priestoru a priestoru pre cestujúcich musia spĺňať požiadavky stupňa ochrany triedy IP 40 podľa normy 60529-1989+A1:1999. Všetky ďalšie elektrické spojenia musia spĺňať požiadavky stupňa ochrany triedy IP 54 podľa normy IEC 60529-1989+A1:1999.

17.11.5. Vozidlá s viac ako jedným palivovým systémom majú systém voľby paliva

17.11.6. Elektrické spoje a komponenty v plynotesnej skrini musia byť konštruované tak, aby nevznikali iskry.

17.12. Tlakové poistné zariadenie

17.12.1. Tlakové poistné zariadenie musí byť pripevnené k palivovej(-ým) nádrži(-iam) tak, aby mohlo odpúšťať do plynotesnej skrine, ak je jej montáž predpísaná a ak táto plynotesná skriňa spĺňa požiadavky odseku 17.6.5.

18. ZHODA VÝROBY

Postupy na zabezpečenie zhody výroby musia byť v súlade s postupmi stanovenými v dodatku 2 k dohode (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), pričom musia byť splnené tieto požiadavky:

19. SANKCIE V PRÍPADE NEZHODY VÝROBY

19.1. Typové schválenie udelené s ohľadom na typ vozidla podľa tohto predpisu môže byť odňaté, ak nie sú splnené požiadavky uvedené v odseku 18.

19.2. Ak zmluvná strana dohody uplatňujúca tento predpis odníme typové schválenie, ktoré predtým udelila, ihneď to oznámi ihneď ostatným zmluvným stranám uplatňujúcim tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia podľa vzoru v prílohe 2D k tomuto predpisu.

20. ZMENA A ROZŠÍRENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA VOZIDLA

20.1. Každá úprava montáže špecifického zariadenia na použitie skvapalneného ropného plynu v pohonnom systéme vozidla sa musí oznámiť orgánu typového schvaľovania, ktorý typ vozidla schválil. Orgán typového schvaľovania môže potom buď:

20.2. Potvrdenie alebo odmietnutie udelenia typového schválenia s uvedením zmeny sa stranám dohody uplatňujúcim tento predpis oznámi postupom uvedeným v odseku 16.3.

20.3. Príslušný orgán typového schvaľovania, ktorý udeľuje rozšírenie typového schválenia, priradí každému rozšíreniu poradové číslo a informuje o tom ostatné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia podľa vzoru v prílohe 2D k tomuto predpisu.

21. DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ typového schválenia úplne zastaví výrobu typu vozidla schváleného v súlade s týmto predpisom, musí o tom informovať orgán typového schvaľovania, ktorý schválenie udelil. Na základe príslušného oznámenia o tom tento orgán informuje ostatné zmluvné strany dohody uplatňujúce tento predpis, a to prostredníctvom formulára oznámenia podľa vzoru uvedeného v prílohe 2D k tomuto predpisu.

22. PRECHODNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA INŠTALÁCIE RÔZNYCH KOMPONENTOV ZARIADENIA LPG A TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA VOZIDIEL VYBAVENÝCH ŠPECIFICKÝM ZARIADENÍM NA POUŽÍVANIE SKVAPALNENÉHO ROPNÉHO PLYNU V ICH POHONNOM SYSTÉME V SÚVISLOSTI S INŠTALÁCIOU TAKÝCHTO ZARIADENÍ

22.1. Od oficiálneho dátumu nadobudnutia účinnosti série zmien 01 k tomuto predpisu nesmie žiadna zmluvná strana uplatňujúca tento predpis odmietnuť udeliť typové schválenia podľa tohto predpisu zmeneného sériou zmien 01.

22.2. Od dátumu oficiálneho nadobudnutia účinnosti série zmien 01 k tomuto predpisu nesmie žiadna zmluvná strana uplatňujúca tento predpis zakázať montáž vo vozidle a používanie komponentu ako prvého zariadenia, ak je typovo schválený podľa tohto predpisu zmeneného sériou zmien 01.

22.3. Počas 12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti série zmien 01 k tomuto predpisu môžu zmluvné strany uplatňujúce tento predpis povoliť používanie typu komponentu ako prvého zariadenia, ak je schválený podľa pôvodného znenia predpisu, ak je namontovaný na vozidle upravenom na pohon LPG.

22.4. Po uplynutí 12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti série zmien 01 k tomuto predpisu zakážu zmluvné strany uplatňujúce tento predpis používanie komponentu ako prvého zariadenia, ak nespĺňa požiadavky tohto predpisu zmeneného sériou zmien 01, ak je namontovaný na vozidle upravenom na pohon LPG.

22.5. Po uplynutí 12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti série zmien 01 k tomuto predpisu môžu zmluvné strany uplatňujúce tento predpis odmietnuť prvú národnú registráciu (prvé uvedenie do prevádzky) vozidla, ktoré nespĺňa požiadavky tohto predpisu zmeneného sériou zmien 01.

23. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SCHVAĽOVACÍCH SKÚŠOK A NÁZVY A ADRESY ORGÁNOV TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA

Strany dohody uplatňujúce tento predpis oznamujú sekretariátu Organizácie spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy orgánov typového schvaľovania, ktoré udeľujú schválenie a ktorým sa posielajú formuláre potvrdzujúce schválenie alebo rozšírenie, či zamietnutie, prípadne odňatie typového schválenia vydaného v iných štátoch.

(1) Podľa vymedzenia v Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odsek 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2) Rozlišovacie čísla zmluvných strán dohody z roku 1958 sú uvedené v prílohe 3 ku Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(3) Buď kombinovaný, alebo samostatný.

(4) Uplatňuje sa, len ak ovládač dávkovania plynu nie je integrovaný do zariadenia na vstrekovanie plynu.

(5) Uplatňuje sa, len ak prevádzkový tlak zmiešavača plynu prekročí 20 kPa (trieda 2).

(6) Ako je vymedzené v Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odsek 2.

(7) Rozlišovacie čísla zmluvných strán dohody z roku 1958 sú uvedené v prílohe 3 ku Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3.

(8) Podľa vymedzenia v Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odsek 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(9) Ako je vymedzené v Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odsek 2.

(10) Tieto komponenty nemusia byť potrebné v prípade vstrekovania tekutého LPG.

4.6.2. Spojky musia mať prichytávaciu obrubu, a to buď v tvare hadicových spojok, alebo typu bendžo so skrutkou. Tesnenie musí byť odolné proti LPG a musí byť v súlade s odsekom 4.3.1.2.

3.6.2. Spojky musia mať prichytávaciu obrubu, a to buď v tvare hadicových spojok, alebo typu bendžo so skrutkou. Tesnenie musí byť odolné proti LPG a musí byť v súlade s odsekom 3.3.1.2.

Hodnoty tvarového koeficientu C pre H/D od 0,25 do 0,50

Hodnoty tvarového koeficientu C pre H/D od 0,20 do 0,25

do 5 minút od zapálenia musí teplota aspoň jedného termočlánku priamo pod spodkom nádrže vykazovať aspoň 590 °C. Táto teplota sa udržiava po zvyšok trvania skúšky, a to až kým sa v nádrži nevytvorí pretlak;

Na zdroj ohňa sa môže použiť akékoľvek palivo za predpokladu, že poskytuje dostatočné rovnomerné teplo na udržanie stanovenej teploty skúšky až do odvetrania nádrže. Usporiadanie ohňa musí byť zaznamenané dostatočne podrobne s cieľom zabezpečiť reprodukovateľnosť miery prívodu tepla do nádrže. Výsledky skúšky sa považujú za neplatné v prípade akejkoľvek poruchy alebo nestálosti zdroja ohňa počas skúšky.

Konštrukčná pracovná teplota nádrže musí byť od – 20 °C do 65 °C. Pre extrémne pracovné teploty presahujúce uvedené teploty sa musia použiť zvláštne podmienky skúšky so súhlasom príslušného orgánu.

PRÍLOHA 15

SKÚŠOBNÉ POSTUPY

1. Klasifikácia

1.1. Komponenty LPG určené na použitie vo vozidlách musia byť klasifikované s ohľadom na maximálny prevádzkový tlak a funkciu podľa kapitoly 2 tohto predpisu.

1.2 Klasifikácia komponentov je určujúca pre skúšky, ktoré musia byť vykonané pri typovom schvaľovaní komponentov alebo ich častí.

2. Uplatňované skúšobné postupy

V tabuľke 1 sú uvedené uplatňované skúšobné postupy v závislosti od klasifikácie.

Tabuľka 1

Skúška Trieda 0 Trieda 1 Trieda 2(A) Trieda 3 Odsek Pretlak x x x x 4 Vonkajšia netesnosť x x x x 5 Vysoká teplota x x x x 6 Nízka teplota x x x x 7 Netesnosť sedla x x x 8 Skúšky trvanlivosti/funkčné skúšky x x x 9 Prevádzková skúška x x 10 Kompatibilita s LPG x x x x 11 Odolnosť proti korózii x x x x 12 Odolnosť proti suchému teplu x x x 13 Ozónové starnutie x x x 14 Tečenie x x x 15 Teplotný cyklus x x x 16 Kompatibilita s kvapalinou na výmenu tepla x x 17

3. Všeobecné požiadavky

3.1. Skúšky netesnosti sa musia vykonávať so stlačeným plynom, ako je vzduch alebo dusík.

3.2. Na dosiahnutie požadovaného tlaku pre hydrostatickú skúšku pevnosti sa môže použiť voda alebo iná kvapalina.

3.3. V prípade potreby musí byť pri všetkých skúšobných hodnotách uvedený druh skúšobného média.

3.4. Skúška netesnosti a hydrostatická skúška pevnosti nesmú trvať kratšie ako 1 minútu.

3.5. Všetky skúšky sa musia vykonávať pri teplote okolia 20 °C ± 5 °C, ak nie je stanovené inak.

4. Pretlaková hydrostatická skúška

Komponent obsahujúci LPG musí odolať bez akýchkoľvek viditeľných dôkazov porušenia alebo trvalej deformácie hydraulickému skúšobnému tlaku stanovenému podľa tabuľky 1 (rovnajúcemu sa 2,25-násobku maximálneho klasifikačného tlaku) počas minimálne 1 minúty so zazátkovaným výstupom vysokotlakovej časti.

Vzorky predtým podrobené skúške trvanlivosti podľa odseku 9 tejto prílohy sa pripoja k zdroju hydrostatického tlaku. Priamo ovládaný uzatvárací ventil a manometer, ktorý má rozsah nie menší než 1,5-násobok a nie väčší než 2-násobok skúšobného tlaku, musí byť namontovaný do prívodného potrubia hydrostatického tlaku.

V tabuľke 2 sa uvádzajú klasifikačné tlaky a tlaky pre pretlakovú skúšku podľa klasifikácie:

Tabuľka 2

Klasifikácia komponentov Klasifikačný tlak [kPa] Skúšobný hydraulický tlak pre pretlakovú skúšku [kPa} Trieda 0 WP 2,25 WP Trieda 1 3 000 6 750 Trieda 3 3 000 alebo WP 6 750 alebo 2,25 WP Trieda 2A 120 270 Trieda 2 450 1 015

5. Skúška vonkajšej netesnosti

5.1. Komponent musí byť tesný v uzáveroch driekov (ventilov) alebo telesa alebo iných spojeniach a nesmie vykazovať známky pórovitosti odliatku pri skúške, ako sa uvádza v odseku 5.3, pri akomkoľvek aerostatickom tlaku medzi 0 a tlakom uvedeným v tabuľke 3. Uvedené predpisy sa považujú za splnené, ak sú splnené ustanovenia odseku 5.4.

5.2. Skúška musí byť vykonaná za týchto podmienok:

a) pri izbovej teplote;

b) pri minimálnej prevádzkovej teplote;

c) pri maximálnej prevádzkovej teplote.

Maximálne a minimálne prevádzkové teploty sa uvádzajú v prílohách.

5.3. Počas tejto skúšky sa skúšané zariadenie pripojí k zdroju aerostatického tlaku (1,5-násobok maximálneho tlaku a v prípade komponentu triedy 3 2,25-násobok maximálneho klasifikačného tlaku). Priamo ovládaný uzatvárací ventil a manometer (tlakomer) so stupnicou pre rozsah tlaku medzi 1,5 a 2-násobkom skúšobného tlaku musia byť namontované v prívodovom tlakovom potrubí. Manometer sa zabuduje medzi ovládací ventil a skúšobnú vzorku. Počas pôsobenia skúšobného tlaku na vzorku sa vzorka ponorí do vody na zistenie netesnosti alebo sa použije iná rovnocenná metóda (meranie prietoku alebo pokles tlaku).

Tabuľka 3

Klasifikácia a tlaky pre skúšku netesnosti podľa klasifikácie

Klasifikácia komponentov Klasifikačný tlak [kPa] Skúšobný tlak pre skúšku netesnosti [kPa] Trieda 0 WP 1,5 WP Trieda 1 3 000 4 500 Trieda 2A 120 180 Trieda 2 450 675 Trieda 3 3 000 6 750

5.4. Pri vystavení tlaku plynu rovnajúcemu sa skúšobnému tlaku pri skúške netesnosti musí byť vonkajší únik menší ako požiadavky stanovené v prílohách, alebo ak nie je stanovená žiadna požiadavka, musí byť vonkajší únik menší ako 15 cm3/h pri zazátkovaných výstupoch.

6. Skúška pri vysokej teplote

Komponent obsahujúci LPG nesmie mať únik väčší ako 15 cm3/h so zazátkovaným výstupom, keď je pri maximálnej prevádzkovej teplote uvedenej v prílohách vystavený tlaku plynu, ktorý sa rovná tlaku pri skúške netesnosti (tabuľka 3, odsek 5.3). Komponent musí byť vystavený tejto teplote aspoň 8 hodín pred skúškou.

7. Skúška pri nízkej teplote

Komponent obsahujúci LPG nesmie mať únik väčší než 15 cm3/h so zazátkovaným výstupom, keď je pri minimálnej prevádzkovej teplote (– 20 °C) vystavený tlaku plynu, ktorý sa rovná tlaku pre skúšku netesnosti (tabuľka 3, odsek 53.). Pri tejto teplote sa komponent kondiciuje najmenej 8 hodín.

8. Skúška netesnosti sedla

8.1. Nasledujúce skúšky netesnosti sedla sa vykonajú na vzorkách prevádzkového ventilu alebo plniacej jednotky, ktoré boli vopred podrobené skúške na vonkajšiu netesnosť podľa odseku 5.

8.1.1. Skúšky netesnosti sedla sa vykonávajú so vstupným otvorom vzorky ventilu spojeným so zdrojom aerostatického tlaku, s ventilom v uzavretej polohe a s otvoreným výstupom. Priamo ovládaný uzatvárací ventil a manometer (tlakomer) so stupnicou pre rozsah tlaku medzi 1,5 a 2-násobkom skúšobného tlaku musia byť namontované v prívodovom tlakovom potrubí. Manometer sa zabuduje medzi ovládací ventil a skúšobnú vzorku. Kým na ventil pôsobí skúšobný tlak, vykonáva sa pozorovanie úniku s otvoreným výstupným otvorom ponoreným do vody, ak nie je stanovené inak.

8.1.2. Súlad s odsekmi 8.2 až 8.8 sa stanoví pripojením potrubia určitej dĺžky na výstup ventilu. Otvorený koniec tohto výstupného potrubia sa umiestni vnútri obráteného odmerného valca kalibrovaného v cm3. Obrátený valec musí byť uzavretý vodným uzáverom. Prístroj musí byť nastavený tak, aby:

a) koniec výstupnej trubice bol umiestnený približne 13 mm nad vodnou hladinou v obrátene kalibrovanom odmernom valci; a

b) voda vnútri a mimo kalibrovaného valca bola na rovnakej úrovni. S takto vykonanými úpravami sa zaznamenáva hladina vody v odmernom valci. S ventilom v uzavretej polohe predpokladanej ako výsledok normálnej prevádzky sa na vstup do ventilu pod určeným skúšobným tlakom pôsobí vzduchom alebo dusíkom počas trvania skúšky najmenej 2 minúty. Počas tejto skúšky sa v prípade potreby upraví zvislá poloha odmerného valca, aby za zachovala rovnaká hladina vody vnútri a mimo neho.

Na konci trvania skúšky a pri rovnakej hladine vody vnútri aj mimo odmerného valca sa znovu zaznamenáva hladina vody v odmernom valci. Zo zmeny objemu v odmernom valci sa vypočíta rýchlosť úniku podľa nasledujúceho vzorca:

kde:

V1 = rýchlosť úniku v cm3/h vzduchu alebo dusíka, Vt = prírastok objemu v odmernom valci počas skúšky, t = čas trvania skúšky v minútach, P = barometrický tlak počas skúšky v kPa, T = teplota okolia počas skúšky v K.

8.1.3. Namiesto uvedenej metódy sa únik môže merať pomocou prietokomeru namontovaného na vstupnej strane skúšobného ventilu. Prietokomer musí byť spôsobilý, pokiaľ ide o využívanú skúšobnú kvapalinu, presne indikovať maximálne povolené prietokové rýchlosti úniku.

8.2. Sedlo uzatváracieho ventilu nesmie v uzavretej polohe vykazovať únik, ak je vystavené aerostatickému tlaku od 0 do 3 000 kPa alebo od 0 do WP v súlade s klasifikačným tlakom ventilu.

8.3. Spätný ventil vybavený pružným (mäkkým) sedlom nesmie v uzavretej polohe vykazovať únik, ak je vystavený aerostatickému tlaku od 50 do 3 000 kPa.

8.4. Spätný ventil vybavený sedlom kov na kov nesmie v uzavretej polohe vykazovať únik rýchlosťou vyššou než 0,50 dm3/h, ak je vystavený vstupnému tlaku až do veľkosti skúšobného tlaku podľa tabuľky 3 v odseku 5.3.

8.5. Sedlo vrchného spätného ventilu použité v súprave plniacej jednotky nesmie v uzavretej polohe vykazovať únik pri aerostatickom tlaku od 50 do 3 000 kPa.

8.6. Sedlo prevádzkovej spojky nesmie v uzavretej polohe vykazovať únik pri akomkoľvek aerostatickom tlaku v rozmedzí od 0 do 3 000 kPa.

8.7. Odľahčovací ventil plynového potrubia nesmie vykazovať vnútornú netesnosť do 3 000 kPa alebo do WP v súlade s klasifikačným tlakom ventilu.

8.8. Odľahčovací ventil (vypúšťací ventil) nesmie vykazovať vnútornú netesnosť do 2 600 kPa.

9. Skúška trvanlivosti

9.1. Plniaca jednotka alebo prevádzkový ventil musia byť schopné splniť príslušné požiadavky skúšky na netesnosť podľa odsekov 5 a 8 po vystavení niekoľkým cyklom otvorení a zatvorení, ako sa uvádza v prílohách tohto predpisu.

9.2. Uzatvárací ventil sa musí skúšať s uzavretým výstupom ventilu. Teleso ventilu musí byť naplnené n-hexánom a vstup ventilu vystavený tlaku 3 000 kPa alebo pracovnému tlaku v súlade s klasifikačným tlakom ventilu.

9.3. Skúška trvanlivosti musí byť vykonaná rýchlosťou nie vyššou ako 10-krát za minútu. Pokiaľ ide o uzatvárací ventil, uzatvárací moment je daný veľkosťou kolieska, kľúča alebo iného prostriedku určeného na ovládanie ventilu.

9.4. Príslušné skúšky na vonkajšiu netesnosť a netesnosť sedla, opísané pri skúške vonkajšej netesnosti v odseku 5 a skúške netesnosti sedla v odseku 8, sa musia vykonať bezprostredne po skúške trvanlivosti.

9.5. Odolnosť 80 % uzatváracieho ventilu

9.5.1. 80-percentný uzatvárací ventil musí zniesť 6 000 úplných cyklov naplnenia na maximálnu plniacu úroveň.

9.6. Skúška trvanlivosti regulátora tlaku a odparovača

Regulátor musí vydržať 50 000 cyklov bez akejkoľvek poruchy, pokiaľ je skúšaný podľa tohto postupu:

a) Nastavte regulátor na 95 % celkového počtu cyklov pri izbovej teplote a pri klasifikačnom tlaku. Každý cyklus pozostáva z prietoku plynu, až pokiaľ sa nedosiahne stabilný výstupný tlak, potom sa prietok plynu zastaví pomocou ventilu, ktorý sa nachádza za zariadením v smere prúdenia, do 1 s, až kým sa nestabilizuje spodný zatvárací tlak. Stabilizované výstupné tlaky sú vymedzené ako stabilný tlak s toleranciou ± 15 % minimálne počas 5 s.

b) Nastavte vstupný tlak regulátora na 1 % celkového počtu cyklov pri izbovej teplote od 100 do 50 % klasifikačného tlaku. Každý cyklus musí trvať minimálne 10 s.

c) Postup cyklovania sa zopakuje podľa pododseku a) pri teplote 120 °C a klasifikačnom tlaku nastavenom na 1 % celkového počtu cyklov.

d) Postup cyklovania sa zopakuje podľa pododseku b) pri teplote 120 °C a klasifikačnom tlaku nastavenom na 1 % celkového počtu cyklov.

e) Postup cyklovania sa zopakuje podľa pododseku a) pri teplote – 20 °C a 50-percentnom klasifikačnom tlaku nastavenom na 1 % celkového počtu cyklov.

f) Postup cyklovania sa zopakuje podľa pododseku b) pri teplote – 20 °C a 50-percentnom klasifikačnom tlaku nastavenom na 1 % celkového počtu cyklov.

g) Po dokončení všetkých skúšok uvedených v písm. a), b), c), d), e) a f) musí byť regulátor tesný, ako sa opisuje pri skúške vonkajšej netesnosti v odseku 5, pri teplote – 20 °C pri izbovej teplote a pri teplote + 120 °C.

10. Prevádzkové skúšky

10.1. Funkčné skúšky odľahčovacieho ventilu (plynového potrubia)

10.1.1. V prípade odľahčovacích ventilov sa na vykonanie skúšok tlakov pri začiatku otvárania a opätovnom zatváraní použijú tri vzorky každej veľkosti, konštrukcie a nastavenia

Na každom z troch skúšobných ventilov sa musia vykonať najmenej dve za sebou nasledujúce merania tlakov pri začiatku otvárania a opätovnom zatváraní v rámci skúšky č. 1 a 3 z odsekov 10.1.2 a 10.1.4.

10.1.2. Tlaky pri začiatku otvárania a opätovnom zatváraní odľahčovacieho ventilu – skúška č. 1

10.1.2.1. Skôr, ako sa prikročí k skúške prietokovej kapacity, musí byť tlak pri začiatku otvárania každej z troch vzoriek odľahčovacieho ventilu špecifickej veľkosti, konštrukcie a nastavenia v rozmedzí ± 3 % priemeru tlakov, ale tlak pri začiatku otvárania ktoréhokoľvek z troch ventilov nesmie byť menší ako 95 % a nie väčší ako 105 % stanoveného tlaku vyznačeného na ventile.

10.1.2.2. Tlak pri opätovnom zatváraní odľahčovacieho ventilu nesmie byť pred skúškou kapacity prietoku menší ako 50 % predtým zisteného tlaku pri začiatku otvárania.

10.1.2.3. Odľahčovací ventil musí byť napojený na zdroj vzduchu alebo iný aerostatický zdroj, ktorého tlak môže byť udržaný na hodnote najmenej 500 kPa efektívneho tlaku nad stanoveným tlakom vyznačeným na skúšanom ventile. Priamo ovládaný uzatvárací ventil a manometer (tlakomer) so stupnicou pre rozsah tlaku medzi 1,5 a 2-násobkom skúšobného tlaku musia byť namontované v prívodovom tlakovom potrubí. Tlakomer musí byť namontovaný v potrubí medzi skúšaným ventilom a priamo ovládaným uzatváracím ventilom. Tlak pri začiatku otvárania a pri opätovnom zatváraní sa musia merať prostredníctvom vodného uzáveru s hĺbkou max. 100 mm.

10.1.2.4. Po zaznamenaní tlaku pri začiatku otvárania ventilu sa tlak zvýši dostatočne nad tlak pri začiatku otvárania, aby sa zaistilo zdvihnutie ventilu. Uzatvárací ventil sa potom vzduchotesne uzavrie a vodný uzáver, ako aj tlakomer sa pozorne prezrú. Tlak, pri ktorom bubliny prestanú prechádzať vodným uzáverom, sa zaznamená ako tlak potrebný na opätovné uzatvorenie ventilu.

10.1.3. Prietoková kapacita odľahčovacích ventilov – skúška č. 2

10.1.3.1. Prietoková kapacita každej z troch vzoriek odľahčovacieho ventilu špecifickej veľkosti, konštrukcie a nastavenia sa musí nachádzať v rámci pásma 10 % z najvyššej zistenej prietokovej kapacity.

10.1.3.2. Počas skúšky prietokovej kapacity na každom ventile nesmie byť pozorované drnčanie ani iný abnormálny stav činnosti.

10.1.3.3. Uzatvárací tlak každého ventilu nesmie byť menší než 65 % z počiatočného zaznamenaného tlaku pri začiatku otvárania.

10.1.3.4. Skúška prietokovej kapacity odľahčovacieho ventilu sa vykonáva pri prietokovom tlaku rovnajúcom sa 120 percentám maximálneho stanoveného tlaku.

10.1.3.5. Skúška prietokovej kapacity odľahčovacieho ventilu sa vykonáva pomocou vhodne konštruovaného a kalibrovaného prietokomeru prírubového typu s clonou spojeného so zdrojom prívodu vzduchu zodpovedajúcej kapacity a tlaku. Možno použiť modifikácie opísaného prietokomeru a iné aerostatické médium ako vzduch, ak to vedie k rovnakým konečným výsledkom.

10.1.3.6. Prietokomer musí byť vybavený dostatočne dlhými potrubiami pred a za clonou alebo iným zariadením vrátane usmerňujúcich lopatiek na zabránenie víreniu v mieste clony pre použité pomery priemeru clony k priemerom potrubia.

Príruby, medzi ktorými je umiestnená a pripevnená clona, musia byť vybavené tlakovými prípojmi spojenými s manometrom. Tento prístroj indikuje rozdiel tlaku cez dosku clony a zistená hodnota sa použije na výpočet prietoku. Kalibrovaný tlakomer sa zapojí v časti meracieho potrubia prietokomeru v smere prúdenia za clonou. Tento manometer indikuje tlak prietoku a zistená hodnota sa použije aj na výpočet prietoku.

10.1.3.7. Prístroj na meranie teploty sa pripojí k meraciemu potrubiu v smere prúdenia za dosku clony, aby indikoval teplotu vzduchu prúdiaceho k bezpečnostnému ventilu. Hodnota na tomto prístroji sa zahrnie do výpočtu korekcie teploty prúdu vzduchu pri základnej teplote 15 °C. Na zistenie bežného atmosférického tlaku sa použije barometer.

Hodnota na barometri sa pripočíta k tlaku prúdu vzduchu indikovanému manometrom. Tento absolútny tlak sa obdobne zahrnie do výpočtu prietoku. Tlak vzduchu prichádzajúceho k prietokomeru sa nastavuje vhodným ventilom pripevneným na potrubie na prívod vzduchu pred prietokomerom. Odľahčovací ventil sa pri skúške pripojí k výtokovému koncu prietokomeru.

10.1.3.8. Po vykonaní všetkých príprav na skúšky kapacity prietoku sa pomaly otvorí ventil v potrubí na prívod vzduchu a tlak na skúšanom ventile sa zvýši na tlak vhodný na meranie prietoku. Počas tohto intervalu sa tlak, pri ktorom sa ventil otvorí s „odfúknutím“, zaznamená ako tlak pri otvorení.

10.1.3.9. Vopred určený tlak prietoku sa musí udržovať konštantný v krátkom časovom úseku, kým sa hodnoty na prístrojoch neustália. Hodnoty na prietokovom manometri, diferenčnom tlakovom manometri a indikátore teploty prúdiaceho vzduchu sa zaznamenajú súčasne. Tlak sa potom zmenšuje, až ventil prestane prepúšťať.

Tlak, pri ktorom to nastane, sa zaznamená ako uzatvárací tlak ventilu.

10.1.3.10. Zo zaznamenaných údajov a známeho koeficientu clony prietokomeru sa vypočíta kapacita prietoku vzduchu skúšaného odľahčovacieho ventilu pomocou tejto rovnice:

kde:

Q = prietoková kapacita odľahčovacieho ventilu v m3/min vzduchu pri absolútnom tlaku 100 kPa a 15 °C, Fb = základný faktor clony prietokomeru pri 100 kPa abs. tlaku a 15 °C, HUF = koeficient teploty prúdiaceho vzduchu na prepočítanie zaznamenanej teploty na základnú teplotu 15 °C, h = diferenčný tlak na clone prietokomeru v kPa, p = tlak prúdiaceho vzduchu na pretlakovom ventile v kPa absolútneho tlaku (zaznamenaný tlak manometra plus zaznamenaný barometrický tlak), 60 = deliteľ pre prevod rovnice z m3/h na m3/min.

10.1.3.11. Priemerná prietoková kapacita troch odľahčovacích ventilov, zaokrúhlená na najbližších päť jednotiek, sa berie ako prietoková kapacita ventilu špecifickej veľkosti, konštrukcie a nastavenia.

10.1.4. Nové overenie tlakov pri začiatku otvárania a opätovnom zatváraní odľahčovacích ventilov – skúška č. 3

10.1.4.1. Po skúškach prietokovej kapacity nesmie byť tlak pri začiatku otvárania odľahčovacieho ventilu menší ako 85 % počiatočného tlaku pri začiatku otvárania a tlak pri opätovnom uzatváraní menší ako 80 % počiatočného tlaku pri opätovnom uzatváraní zaznamenaných pri skúške č. 1 podľa odseku 10.1.2.

10.1.4.2. Tieto skúšky sa vykonávajú zhruba 1 hodinu po skúške prietokovej kapacity a skúšobný postup je rovnaký, ako je opísané pri skúške č. 1 v odseku 10.1.2.

10.2. Funkčná skúška prepadového ventilu

10.2.1. Prepadový ventil musí pracovať nie viac ako 10 % nad a nie menej ako 20 % pod hodnotou menovitej uzatváracej prietokovej kapacity stanovenej výrobcom a pri prevádzkových skúškach opísaných ďalej sa musí uzatvárať automaticky pri tlakovom rozdiele ventilu nie väčšom ako 100 kPa.

10.2.2. Skúškam sa podrobia tri vzorky z každej veľkosti a prevedenia ventilu. Ventil určený na použitie len s kvapalinou sa vyskúša s vodou, v iných prípadoch sa skúša so vzduchom a s vodou. S výnimkou uvedenou v odseku 10.2.3 sa vykonajú osobitné skúšky s každou vzorkou umiestnenou vo vertikálnej, horizontálnej a prevrátenej polohe. Skúšky so vzduchom sa vykonajú bez potrubia alebo iných obmedzujúcich prvkov pripojených k výstupu skúšanej vzorky.

10.2.3. Ventil určený na inštaláciu len v jednej polohe sa skúša len v tejto polohe.

10.2.4. Skúška pomocou vzduchu sa vykoná pomocou vhodne konštruovaného a kalibrovaného prietokomeru prírubového typu s clonou pripojeného k zdroju prívodu vzduchu dostatočnej kapacity a tlaku.

10.2.5. Skúšaná vzorka sa pripojí na výstup prietokomeru. Manometer alebo kalibrovaný tlakomer (indikátor) so zistenými hodnotami odstupňovanými na najviac 3 kPa sa na indikáciu uzatváracieho tlaku pripojí na strane skúšanej vzorky v smere proti prúdu.

10.2.6. Skúška sa vykonáva pomalým zvyšovaním prietoku vzduchu cez prietokomer, kým sa nezatvorí prepadový ventil. V okamihu uzatvorenia sa zaznamená rozdiel tlakov na clone prietokomeru a uzatvárací tlak indikovaný manometrom. Potom sa vypočíta rýchlosť prietoku pri uzatvorení.

10.2.7. Môžu sa použiť aj iné typy prietokomerov a iné plyny ako vzduch.

10.2.8. Skúška s vodou sa vykoná pomocou prietokomeru pre kvapaliny (alebo jeho ekvivalentu) inštalovaného v potrubnom systéme, v ktorom je dostatočný tlak na zabezpečenie požadovaného prietoku. K systému sa pripojí vstupný piezometer alebo rúrka najmenej o jeden rozmer rúrky väčšia ako skúšaný ventil s regulačným ventilom prietoku napojeným medzi prietokomer a piezometer. Na zníženie účinku tlakového rázu, keď sa uzatvára prepadový ventil, sa môže použiť hadica alebo hydrostatický odľahčovací ventil, prípadne oboje.

10.2.9. Skúšobná vzorka sa spojí s výstupným koncom piezometra. Manometer alebo kalibrovaný tlakový indikátor oneskorovacieho typu, ktorý umožňuje odpočty v rozsahu od 0 do 1 440 kPa, sa na indikáciu uzatváracieho tlaku pripojí k odberu tlaku na strane proti prúdu skúšanej vzorky. Spojenie sa vykoná pomocou dlhej gumovej hadice medzi manometrom a odberom tlaku s ventilom inštalovaným na vstupe manometra, aby umožnil odpúšťanie vzduchu zo systému.

10.2.10. Pred touto skúškou musí byť prietokový regulačný ventil mierne pootvorený s vypúšťacím ventilom manometra otvoreným, aby sa odstránil vzduch zo systému. Vypúšťací ventil sa potom uzatvorí a skúška sa vykoná pomalým zvyšovaním prietoku, až nastane uzatvorenie prepadového ventilu. Počas skúšky sa manometer umiestni v tej istej úrovni ako skúšobná vzorka. V okamihu uzatvorenia sa zaznamená objemový prietok a uzatvárací tlak. Keď je prepadový ventil v zatvorenej polohe, zaznamená sa únik alebo rýchlosť prietoku cez obtok (by-pass).

10.2.11. Prepadový ventil použitý v súprave plniacej jednotky sa musí pri uvedenom skúšaní uzatvoriť automaticky pri rozdiele tlaku nie väčšom ako 138 kPa.

10.2.12. Týmto skúškam sa podrobia tri vzorky každej veľkosti ventilu. Skúšky sa vykonajú so vzduchom a osobitné skúšky sa vykonajú s každou vzorkou namontovanou zvisle a vodorovne. Skúšky sa vykonajú, ako sa uvádza v odsekoch 10.2.4 až 10.2.7, so spojovacou hadicou plniacej jednotky spojenou so skúšanou vzorkou a s vrchným spätným ventilom držaným v otvorenej polohe.

10.3. Skúška rýchlosti plnenia

10.3.1. Dobrá funkcia zariadenia obmedzujúceho stupeň plnenia nádrže sa overí pri rýchlostiach plnenia 20, 50 a 80 l/min., alebo pri maximálnej miere prietoku pri absolútnom tlaku 700 kPa v predchádzajúcich miestach potrubia.

10.4. Skúška trvanlivosti zariadenia na obmedzenie plnenia

Zariadenie obmedzujúce stupeň naplnenia nádrže musí byť schopné vydržať 6 000 kompletných plniacich cyklov na maximálny stupeň plnenia.

10.4.1. Rozsah pôsobnosti

Akékoľvek zariadenie obmedzujúce stupeň plnenia nádržky a pracujúce s plavákom sa po vykonaní skúšok overujúcich, že:

obmedzuje stupeň plnenia nádrže na 80 % alebo menej jej objemu,

nedovoľuje – v uzatvorenej polohe – plnenie nádrže rýchlosťou prevyšujúcou 0,5 l za minútu,

podrobí jednému zo skúšobných postupov uvedených v odseku 10.5.5 alebo 10.5.6, aby sa zabezpečilo, že zariadenie je konštruované tak, aby odolávalo očakávaným dynamickým vibračným napätiam, a že prevádzkové vibrácie vonkajšieho prostredia nespôsobia zníženie výkonu alebo zlyhanie.

10.5. Postup vibračnej skúšky

10.5.1. Zariadenie a spôsob montáže

Skúšaný predmet sa pripevní k vibračnému zariadeniu svojimi normálnymi montážnymi prostriedkami buď priamo k budiču vibrácií, alebo k prechodovej doske, alebo prostredníctvom tuhej základnej časti schopnej prenášať stanovené vibračné podmienky. Zariadenie použité na meranie a/alebo záznam úrovne zrýchlenia alebo úrovne amplitúdy a frekvencie musí mať presnosť aspoň 10 % meranej hodnoty.

10.5.2. Výber postupu

Podľa voľby orgánu typového schvaľovania sa skúšky vykonajú buď podľa postupu A uvedeného v odseku 10.5.5, alebo podľa postupu B uvedeného v odseku 10.5.6.

10.5.3. Všeobecné informácie

Nasledujúce skúšky sa vykonajú pozdĺž každej z 3 ortogonálnych osí skúšaného predmetu.

10.5.4. Postup A

10.5.4.1. Vyhľadanie rezonancie

Rezonančné frekvencie obmedzovača plnenia sa určia pomalým menením frekvencie použitej vibrácie v stanovenom rozsahu pri znížených skúšobných hladinách, ale s dostatočnou amplitúdou na vybudenie predmetu. Vyhľadávanie sínusoidnej rezonancie sa môže vykonať s použitím skúšobnej hladiny a času kmitania stanovených pre skúšku kmitaním za predpokladu, že trvanie hľadania rezonancie sa zahrnie do požadovaného trvania skúšobného kmitania podľa odseku 10.5.4.3.

10.5.4.2. Skúška prahu rezonancie

Skúšaný predmet sa rozkmitá na 30 minút pozdĺž každej osi najsilnejšími rezonančnými frekvenciami stanovenými v odseku 10.5.5.1. Skúšobná úroveň je 1,5 g (14,7 m/sek2). Ak sa pre ktorúkoľvek jednotlivú os zistia viac ako 4 významné rezonančné frekvencie, vyberú sa pre túto skúšku 4 najsilnejšie rezonančné frekvencie. Ak pri skúške nastane zmena rezonančnej frekvencie, zaznamená sa čas výskytu a frekvencia sa hneď upraví, aby sa udržala podmienka najvyššej rezonancie. Konečná rezonančná frekvencia sa zaznamená. Celkové trvanie skúšky prahu sa zahrnie do požadovaného trvania skúšky kmitaním podľa odseku 10.5.4.3.

10.5.4.3. Skúška sínusovým kmitaním

Skúšaný predmet sa rozkmitá (rozvibruje) sínusovo na tri hodiny pozdĺž každej zo svojich 3 ortogonálnych osí na základe:

úrovne zrýchlenia 1,5 g (14,7 m/sek2),

rozsahu frekvencie 5 až 200 Hz,

trvania priebehu 12 minút.

Frekvencia spôsobujúca vibrácie logaritmicky prebehne špecifikovaným rozsahom.

Špecifikované trvanie je trvanie vzostupného plus zostupného priebehu.

10.5.5. Postup B

10.5.5.1. Skúška sa vykoná na sínusovo vibrujúcej stolici pri stálom zrýchlení 1,5 g a pri frekvenciách od 5 do 200 Hz. Skúška trvá 5 hodín v prípade každej z osí uvedených v odseku 10.5.4. Frekvenčné pásmo 5 až 200 Hz musí byť pokryté v obidvoch smeroch počas 15 min.

10.5.5.2. V prípade, že sa skúška nevykonáva s konštantným zrýchlením, sa alternatívne frekvenčné pásmo 5 až 200 Hz rozdelí na 11 poloktávových pásiem, každé z nich s konštantnou amplitúdou, tak, aby sa teoretické zrýchlenie pohybovalo medzi 1 a 2 g (g = 9,8 m/sek2).

Amplitúdy vibrácií pre každé pásmo sú:

Amplitúda v mm (vrcholová hodnota) Frekvencia v Hz (pre zrýchl. = 1 g) Frekvencia v Hz (pre zrýchl. = 2 g) 10 5 7 5 7 10 2,50 10 14 1,25 14 20 0,60 20 29 0,30 29 41 0,15 41 57 0,08 57 79 0,04 79 111 0,02 111 157 0,01 157 222

Každé pásmo sa pokryje v obidvoch smeroch počas 2 minút, spolu 30 minút pre každé pásmo.

10.5.6. Špecifikácia

Po dokončení vibračnej skúšky jedným z uvedených vibračných skúšobných postupov nesmie zariadenie vykazovať mechanické poškodenie a považuje sa za vyhovujúce požiadavkám vibračnej skúšky len v prípade, že hodnoty jeho charakteristických parametrov:

spĺňajú stupeň plnenia v polohe zatvorenia,

spĺňajú rýchlosť plnenia prípustnú v polohe zatvorenia,

nepresahujú predpísané limity a neprevyšujú hodnoty pred postupom vibračnej skúšky o viac než 10 %.

11. Skúška kompatibility s LPG pre syntetické materiály

11.1. Syntetická časť v styku s tekutým LPG nesmie vykazovať nadmernú zmenu objemu ani stratu hmotnosti.

Odolnosť proti n-pentánu podľa normy ISO 1817 s týmito podmienkami:

a) stredné: n-pentán;

b) teplota: 23 °C (odchýlka podľa normy ISO 1817);

c) čas ponorenia: 72 hodín.

11.2. Požiadavky:

maximálna zmena objemu 20 %.

Po skladovaní na vzduchu s teplotou 40 °C počas 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť o viac ako 5 %.

12. Odolnosť proti korózii

12.1. Kovový komponent obsahujúci LPG musí vyhovieť skúškam netesnosti uvedeným v bodoch 4, 5, 6 a 7 po vystavení 144-hodinovej skúške soľným postrekom podľa normy ISO 9227 so všetkými vstupmi uzatvorenými.

Alebo nepovinná skúška:

12.1.1. Kovový komponent obsahujúci LPG musí vyhovieť skúškam netesnosti uvedeným v bodoch 4, 5, 6 a 7 po skúške soľným postrekom podľa normy IEC 68-2-52 Kb: Salt Spray Fog Test.

Postup skúšky:

Pred skúškou musí byť komponent očistený podľa pokynov výrobcu. Všetky napojenia musia byť uzavreté. Komponent nesmie byť počas skúšky v prevádzke.

Následne musí byť komponent 2 hodiny vystavený postreku soľným roztokom obsahujúcim 5 % NaCl (hmotnostné percento) s nečistotami pod 0,3 % a 95 % destilovanej alebo demineralizovanej vody pri teplote 20 °C. Po postreku je komponent uskladnený pri teplote 40 °C a 90 –95-percentnej relatívnej vlhkosti počas 168 hodín. Tento postup sa musí opakovať 4-krát.

Po skúške sa musí komponent očistiť a sušiť 1 hodinu pri teplote 55 °C. Potom sa komponent kondiciuje podľa referenčných podmienok počas 4 hodín predtým, ako sa podrobí ďalším skúškam.

12.2. Medený alebo mosadzný komponent obsahujúci LPG musí vyhovieť skúškam netesnosti uvedeným v bodoch 4, 5, 6 a 7 po 24 hodinovom ponorení do čpavku podľa normy ISO 6957 so všetkými vstupmi uzatvorenými.

13. Odolnosť proti suchému teplu

Skúška musí byť vykonaná podľa ISO 188. Skúšobná vzorka musí byť vystavená pôsobeniu vzduchu pri teplote rovnajúcej sa maximálnej prevádzkovej teplote počas 168 hodín.

Povolená zmena pevnosti v ťahu nesmie prekročiť + 25 %.

Povolená zmena medzného predĺženia nesmie prekročiť tieto hodnoty:

maximálny nárast 10 %,

maximálny pokles: 30 %.

14. Ozónové starnutie

14.1. Skúška sa musí vykonať podľa ISO 1431/1.

Skúšobný kus, ktorý sa musí natiahnuť na predĺženie o 20 %, sa počas 72 hodín vystaví vzduchu pri teplote 40 °C s koncentráciou ozónu 50 dielov na sto miliónov.

14.2. Žiadne trhliny skúšobnej vzorky nie sú povolené.

15. Tečenie

Nekovová časť obsahujúca tekutý LPG musí vyhovieť skúškam netesnosti uvedeným v odsekoch 5, 6 a 7 po vystavení hydraulickému tlaku, ktorý sa rovná 2,25 násobku maximálneho prevádzkového tlaku pri teplote 120 °C počas minimálne 96 hodín. Ako skúšobné médium môže byť použitá voda alebo akákoľvek iná vhodná hydraulická kvapalina.

16. Skúška teplotným cyklom

Nekovová časť obsahujúca tekutý LPG musí vyhovieť skúškam netesnosti uvedeným v odsekoch 5, 6 a 7 po podrobení teplotnému cyklu v trvaní 96 hodín z minimálnej prevádzkovej teploty na maximálnu prevádzkovú teplotu s dĺžkou cyklu 120 minút pri maximálnom prevádzkovom tlaku.

17. Kompatibilita nekovových častí s kvapalinami na výmenu tepla

17.1. Skúšobné vzorky sa ponoria do média na výmenu tepla na 168 hodín pri teplote 90 °C. Potom sa 48 hodín sušia pri teplote 40 °C. Médium na výmenu tepla používané pri skúške sa skladá z vody/etylénglykolu v pomere 50 %/50 %.

17.2. Skúška sa považuje za uspokojivú, ak je zmena objemu menšia ako 20 %, zmena hmotnosti menšia ako 5 %, zmena pevnosti v ťahu menšia ako – 25 % a zmena predĺženia pri pretrhnutí v rozsahu – 30 až + 10 %.