7.

v tomto kontexte POVAŽUJÚ za obzvlášť dôležité tieto otázky: a) Európska spolupráca v oblasti politiky pre mládež sa spolupodieľa na zodpovednosti za riešenie kvality života mladých ľudí v Európe pomocou konkrétnych nástrojov politiky pre mládež, ale tiež lepším zohľadnením problematiky mládeže a lepšou medziodvetvovou koordináciou s príbuznými oblasťami politiky. Táto spolupráca by sa mala posilniť s cieľom: — zlepšiť sociálne začleňovanie mladých ľudí, zjednodušiť ich prechod k samostatnosti, a tým reagovať na demografické problémy, najmä: — poskytnutím možnosti získať potrebné základné zručnosti a schopnosti všetkým mladým ľuďom, — uľahčením prechodu medzi vzdelávaním, odbornou prípravou a zamestnaním, — kombinovaním flexibility vrátane zvýšenej mobility vyžadovanej od mladých ľudí a istoty („flexiistota“), — podporou podnikateľského potenciálu mladých ľudí a — v prípade potreby podporou politík, ktoré ponúkajú druhú šancu a ktoré mladých ľudí usmernia a napomôžu im vybudovať si ľudský kapitál do budúcnosti, — zlepšovať životné podmienky v multikultúrnych spoločnostiach podporou medzikultúrnych zručností mladých ľudí, — podporovať rešpektovanie ľudských práv a hodnôt, ako sú tolerancia, vzájomný rešpekt, rozmanitosť, rovnosť a solidarita a bojovať proti všetkým formám diskriminácie, — zlepšovať životné podmienky mladých ľudí, v čom je zahrnutá možnosť zdravo žiť, — podporovať kultúrnu a tvorivú angažovanosť mladých ľudí, — poskytovať podporu mladým ľuďom, aby sa im prostredníctvom lepšieho zosúladenia pracovného, rodinného a súkromného života umožnilo založiť si rodinu, ak si to prajú, a plne sa zúčastňovať na vzdelávaní a odbornej príprave alebo sa zároveň zapojiť do pracovného života, — zlepšovať sociálno-ekonomické podmienky, v ktorých žijú mladí ľudia v znevýhodnených mestských a vidieckych oblastiach. b) Medziodvetvová tvorba politiky pre mládež v úzkej spolupráci s mladými ľuďmi, s ľuďmi, ktorí pôsobia v oblasti mládeže, a mládežníckymi organizáciami je prvoradá. Medzi inými návrhmi, ktoré sa majú vypracovať, by sa mali využiť už existujúce nástroje štruktúrovaného dialógu – ako napríklad mládežnícke podujatia organizované predsedníctvom a týždeň európskej mládeže – na usporadúvanie neformálnych fór, na ktorých sa zúčastnia aktéri z príbuzných oblastí politiky z Rady, Komisie a Európskeho parlamentu. Malo by sa dbať o to, aby sa na organizovaní a uskutočňovaní takýchto fór od samého začiatku zúčastňovali zástupcovia mladých ľudí, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať mladým ľuďom v sociálne, kultúrne a ekonomicky znevýhodnených situáciách. Mali by sa vypracovať návrhy na posilnenie medziodvetvovej spolupráce v Rade a jej orgánoch, ktoré sa zaoberajú mládežou. c) Pravidelná správa o európskej mládeži týkajúca sa situácie mladých ľudí v Európe by mohla pomôcť analyzovať a sústrediť pozornosť na obavy mladých ľudí a kvalitu ich života, ako aj na tvorbu politík pre mládež v Európe. Mladí ľudia by sa mali v rámci štruktúrovaného dialógu aktívne podieľať na podávaní správ. Správy by sa mali považovať za jasné podnety na začatie rokovaní podľa ich tematických priorít. S cieľom nevytvoriť ďalšiu povinnosť podávať správy, by sa to mohlo uskutočniť použitím informácií zhromaždených z hlásení v rámci otvorenej metódy koordinácie, s prípadným pripojením príslušných údajov a štruktúrovaných príkladov osvedčených postupov z členských štátov, mládežníckych organizácií a z oblasti výskumu. d) Na zlepšenie kontinuity, koherencie a zviditeľnenia v oblasti mládeže by sa mala optimálne využívať spolupráca medzi tromi predsedníctvami na základe 18-mesačných programov. V súlade s rokovacím poriadkom Rady (6) by to zahŕňalo včasnú spoluprácu s nasledujúcimi tromi predsedníctvami a Komisiou, aby sa na základe programu odsúhlaseného Radou jasne stanovili tematické priority pre ďalšie tri roky. Predsedníctva by mali venovať pozornosť obzvlášť prepojeniu jednotlivých krokov štruktúrovaného dialógu s mladými ľuďmi a zabezpečeniu toho, aby sa na otázkach diskutovaných s mladými ľuďmi ďalej pracovalo. e) Mal by sa vytvoriť cezhraničný rámec na uľahčovanie výmeny osvedčených postupov medzi miestnymi a regionálnymi aktérmi politiky pre mládež so zvláštnym dôrazom na „partnerské učenie sa“ v súvislosti s miestnymi stratégiami vykonávania Európskeho paktu pre mládež. Zistenia z týchto výmen by mali byť ľahko prístupné všetkým zainteresovaným stranám a mali by sa systematicky vyhodnocovať a využívať tiež ako súčasť príspevku ministrov pre mládež k dosiahnutiu lisabonských cieľov. Výmeny by sa mali podporiť súborom usmernení pre plánovanie, štrukturalizáciu a hodnotenie. Malo by sa zvážiť vypracovanie systému ocenení s cieľom upozorniť na vynikajúce príklady úspešného vykonávania miestnych stratégií a zvýšiť informovanosť o práci, ktorá sa vykonáva v oblasti mládeže v európskom kontexte.