Úradný vestník C 082 , 13/03/2001 S. 0001 - 0003



Rezolúcia Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli v rámci zasadnutia Rady z 26. februára 2001 o posilnení schopností Európskej únie v oblasti civilnej ochrany (2001/C 82/01) RADA A ZÁSTUPCOV VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV, KTORÍ SA ZIŠLI V RÁMCI ZASADNUTIA RADY, 1. V PRESVEDČENÍ, že nekonečný rad havárií spôsobených človekom, technických havárií a prírodných pohrôm postihujúcich Európsku úniu a nečlenské štáty vyžaduje posilnenie a zefektívnenie schopností Európskej únie a členských štátov v oblasti civilnej ochrany. 2. DOMNIEVAJÚC SA, že bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov, spoločenstvo by malo ustanoviť primeraný systém prípravy a preventívnych opatrení, zahŕňajúci účinné zhromažďovanie a šírenie informácií a skúseností, koordináciu prostriedkov, ktoré existujú v členských štátoch a na úrovni spoločenstva, a spoluprácu medzi členskými štátmi, predovšetkým vtedy, keď rozsah týchto havárií a pohrôm prekročí možnosti zásahu jednotlivých členských štátov. ZDÔRAZŇUJÚC skutočnosť, že akčné programy spoločenstva v oblasti civilnej ochrany ustanovené rozhodnutím Rady 98/22/ES [1] a rozhodnutím Rady 1999/847/ES [2] prispievajú k lepšiemu využitiu a spájaniu zdrojov členských štátov a dopĺňajú opatrenia prijaté v súvislosti s predchádzajúcimi rezolúciami Rady a členských štátov [3]. 4. BERÚC DO ÚVAHY, že je vhodné doplniť predchádzajúce rezolúcie touto rezolúciou, berúc do úvahy posledný vývoj, vrátanie vývoja v oblasti nevojenského krízového manažmentu v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP). 5. ZDÔRAZŇUJÚC, že flexibilita, ktorá bola zabudovaná do akčných programov spoločenstva by mala uľahčiť organizovanie činností očakávaných na úrovni spoločenstva a členských štátov a zacielených na dosahovanie rozvíjaných priorít v oblasti civilnej ochrany, okrem iného aj prostredníctvom intenzívnejšieho začlenenia cieľov civilnej ochrany do iných politík a činností, ako je napríklad ochrana životného prostredia, a mala by zvýšiť úlohu prostriedkov civilnej ochrany v civilných aspektoch krízového manažmentu. 6. INFORMOVANIE/VZDELÁVANIE/KOMUNIKÁCIA so zreteľom na uvedené SÚSTREĎUJÚ POZORNOSŤ na: a) príručku o civilnej ochrane v Európskej únii, ktorá okrem iného obsahuje opis organizácie civilnej ochrany členských štátov, dôležité právne texty a metodiku krízového plánovania, pričom BERÚ NA VEDOMIE, že v niektorých ohľadoch potrebuje byť aktualizovaná a doplnená; b) pridanú hodnotu vyplývajúcu z rámca, ktorý poskytuje spoločenstvo na kontakty medzi národnými spravodajcami; c) to, že zvýšené využívanie moderných informačných a telekomunikačných systémov je nevyhnutné na sprístupnenie aktuálnych informácií majúcich vzťah k haváriám a pohromám; d) význam rozvojových činností akými sú informačné kampane o civilnej ochrane a iniciatívy na podporu informovania, vzdelávania a zvyšovania povedomia zamerané na verejnosť a predovšetkým na mladých ľudí s cieľom zvýšiť úroveň sebaochrany obyvateľov; e) prospech vyplývajúci z výmenných stáží osôb zodpovedných za civilnú ochranu ako súčastí tréningových programov, predovšetkým pri cvičeniach simulujúcich skutočnú katastrofu a pri uľahčovaní zhromažďovania skúseností tých, ktorí pracujú v oblasti civilnej ochrany; f) to, že spolupráca medzi školami a národnými výcvikovými strediskami, ktoré sú činné v oblasti civilnej ochrany, by mala napredovať rýchlejším tempom; g) význam zhodnotenia skúseností v dobrovoľnom sektore mimovládnych a iných súkromných organizácií pôsobiacich v oblasti civilnej ochrany s cieľom dosiahnuť lepšie využitie ich zdrojov a zvýšiť ich príspevok na činnosti súvisiace s civilnou ochranou. 7. OPERAČNÉ AKTIVITY A NÁSTROJE ZDÔRAZŇUJÚ: a) pokrok dosiahnutý vo veci dojednaní o pomoci medzi členskými štátmi a organizáciami zameranými na civilnú ochranu; b) význam operačného manuálu spoločenstva uvádzajúceho národné kontaktné miesta a kontaktné miesta spoločenstva, miesta prístupu k odborným stanoviskám v určitých oblastiach zásahovej činnosti, rovnako ako aj registrov uvádzajúcich zdroje, ktoré sú dostupné v každom členskom štáte, a postupy a dohody sprístupňujúce tieto zdroje, čo prispieva k lepšej koordinácii medzi členskými štátmi; c) význam 24-hodinovej operačnej služby na pohotovostnom základe poskytovanej Komisiou a význam dohôd s Komisiou týkajúcich sa dočasného pridelenia expertov; d) užitočnosť spoločného núdzového telefónneho čísla 112 ustanoveného rozhodnutím Rady 91/396/EHS z 29. júla 1991 o zavedení jednotného európskeho núdzového telefónneho čísla [4]; e) úlohu stálej siete národných spravodajcov pri zaisťovaní dôslednosti v spolupráci na úrovni spoločenstva a pri zhromažďovaní informácií o pomoci dostupnej v každom členskom štáte v prípade havárie a pohromy; f) významnú úlohu, ktorú – predovšetkým na svojich pravidelných stretnutiach – môžu hrať generálni riaditelia civilnej ochrany alebo ich náprotivky pri určovaní kľúčových priorít a spoločných cieľov a pri zaisťovaní vysokého stupňa koordinácie. 8. MEDZINÁRODNÁ SPOLUPRÁCA a) ZDÔRAZŇUJÚC, že koordinácia opatrení prijatých na medzinárodnej úrovni, napríklad v rámci OSN, OBSE a NATO, by mala byť zvýšená tak, aby bolo racionalizované využitie zdrojov začlenených do takýchto opatrení; uvádzajúc zámer členských štátov a Komisie vykonať kroky na zabránenie duplicity a zvýšiť najefektívnejšie možné využitie odborných znalostí; b) UVÁDZAJÚ, že krajiny EZVO sa zúčastnia rôznych aktivít spadajúcich pod akčný program spoločenstva; c) VÍTAJÚ skutočnosť, že 19. apríla 2000 nadobudol platnosť Dohovor Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií; d) TRVAJÚ na urýchlenom vykonávaní rezolúcie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli v rámci zasadnutia Rady 9. decembra 1999, o spolupráci s kandidátskymi stredo- a východoeurópskymi krajinami a Cyprom v oblasti civilnej ochrany [5], najmä čo sa týka výmeny informácií medzi nimi, vrátane operačných manuálov. DOMNIEVAJÚ SA, že rovnaký prístup by mal byť uplatnený aj voči iným krajinám, ktoré sú kandidátmi na pristúpenie k Európskej únii; e) VYZÝVAJÚ Komisiu a členské štáty, aby pokračovali v pilotných projektoch v oblasti civilnej ochrany uskutočňovaných v rámci európsko-stredomorskej stratégie a aby hľadali cesty a prostriedky smerujúce k posilneniu spolupráce spadajúcej pod túto stratégiu; f) TAKTIEŽ VYZÝVAJÚ Komisiu a členské štáty, aby hľadali cesty a prostriedky, ako prostredníctvom Eurobaltického programu pre civilnú ochranu zahájiť podobnú činnosť v oblasti Baltského a Barentsovho mora. 9. ZDROJE CIVILNEJ OCHRANY V RÁMCI KRÍZOVÉHO RIADENIA a) KONŠTATUJÚC, že pri vykonávaní akčného plánu pre nevojenský krízový manažment načrtnutého Európskou radou v Helsinkách v decembri 1999, možno budú musieť byť použité prostriedky civilnej ochrany, a tak v dôsledku toho by malo byť zaistené, že bude dosiahnutá medzipilierová koherencia; b) VÍTAJÚ priority kladené na civilnú ochranu v štúdii o konkrétnych cieľoch v prípade civilných aspektov krízového manažmentu, ktorá bola predložená na Európskej rade vo Feire 19. a 20. júna 2000; c) ZAZNAMENÁVAJÚ zriadenie Výboru pre civilné aspekty riešenia krízových situácií rozhodnutím Rady prijatým 22. mája 2000 [6]; d) ODPORÚČAJÚ, aby zdroje a prostriedky civilnej ochrany členských štátov mohli byť využívané v rámci krízového manažmentu na podporu SZBP na základe prieskumu príslušných orgánov. [1] Ú. v. ES L 8, 14.1.1998, s. 20. [2] Ú. v. ES L 327, 21.12.1999, s. 53. [3] Rezolúcie z: - 25. júna 1987 o nadviazaní spolupráce v rámci spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. ES C 176, 4.7.1987, s. 1), - 13. februára 1989 o nových zdokonaleniach spolupráce v rámci spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. ES C 44, 23.2.1989, s. 3), - 23. novembra 1990 o spolupráci v rámci spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. ES C 315, 14.12.1990, s. 1), - 23. novembra 1990 o zdokonalení vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi v prípade prírodnej alebo človekom spôsobenej katastrofy (Ú. v. ES C 315, 14.12.1990, s. 3), - 8. júla 1991 o zdokonalení vzájomnej pomoci v prípade prírodnej alebo technickej katastrofy (Ú. v. ES C 198, 27.7.1991, s. 1), - 31. októbra 1994 o posilnení spolupráce v rámci spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. ES C 313, 10.11.1994, s. 1). [4] Ú. v. ES L 217, 6.8.1991, s. 31. [5] Ú. v. ES C 373, 23.12.1999, s. 2. [6] Ú. v. ES L 127, 27.5.2000, s. 1. --------------------------------------------------