Právne účinky podľa medzinárodného verejného práva majú len originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho účinnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuseTRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 67 – Jednotné ustanovenia o:

Dodatok 66: Predpis č. 67

doplnku 7 k sérii zmien 01 – dátum nadobudnutia účinnosti: 2. februára 2007

OBSAH

PREDPIS

ČASŤ 1

ČASŤ II

PRÍLOHY

1. ROZSAH PÔSOBNOSTI

Tento predpis sa vzťahuje na:

2. VYMEDZENIE POJMOV A KLASIFIKÁCIA KOMPONENTOV

LPG komponenty používané vo vozidlách musia byť klasifikované s ohľadom na maximálny prevádzkový tlak a funkciu podľa obrázku 1.

Vysokotlakové časti vrátane rúrok a armatúr obsahujúce tekutý LPG s tlakom pár alebo zvýšeným tlakom pár až do 3 000 kPa.

LPG komponenty konštruované pre maximálny prevádzkový tlak menší ako 20 kPa nad atmosférickým tlakom nie sú predmetom tohto predpisu.

Komponent môže obsahovať niekoľko častí, z ktorých každá je klasifikovaná vo vlastnej triede s ohľadom na maximálny prevádzkový tlak a funkciu.

Obrázok 1

Klasifikácia podľa maximálneho prevádzkového tlaku a funkcie

„Tlak“ znamená relatívny tlak vzhľadom na atmosférický tlak, ak nie je stanovené inak.

2.1.1. „Prevádzkový (obslužný) tlak“ (service pressure) znamená ustálený tlak pri jednotnej teplote plynu 15 °C.

2.1.2. „Skúšobný tlak“ znamená tlak, ktorému je komponent vystavený počas skúšky typového schvaľovania.

2.1.3. „Pracovný tlak“ znamená maximálny tlak, na aký je komponent navrhnutý a z ktorého sa vychádza pri posudzovaní namáhania komponentov.

2.1.4. „Prevádzkový tlak“ (operating pressure) znamená tlak za normálnych prevádzkových podmienok.

2.1.5. „Maximálny prevádzkový tlak“ znamená maximálny tlak vnútri komponentu, na ktorý môže tlak vzrásť počas prevádzky.

2.1.6. „Klasifikačný tlak“ znamená maximálny dovolený prevádzkový tlak vnútri komponentu podľa jeho klasifikácie.

2.2. „Špecifické zariadenie“ znamená:

c)

dávkovacia jednotka plynu, buď samostatná, alebo kombinovaná so zariadením na vstrek plynu,

„Nádrž“ znamená akúkoľvek nádobu použitú na skladovanie skvapalneného ropného plynu.

2.3.1. Nádrž môže byť:

štandardná valcová nádrž s valcovým plášťom, dvoma miskovitými dnami, a to buď torisferickými, alebo eliptickými, a požadovanými otvormi,

2.3.2. „Celokompozitná nádrž“ znamená nádrž vyrobenú len z kompozitných materiálov s iným než kovovým puzdrom.

2.3.3. „Séria nádrží“ znamená maximálne 200 nádrží rovnakého typu vyrobených za sebou na rovnakej výrobnej linke.

2.4. „Typ nádrže“ znamená nádrže, ktoré sa nelíšia s ohľadom na nasledujúce charakteristiky špecifikované v prílohe 10:

c)

„Príslušenstvo pripojené k nádrži“ znamená nasledujúce zariadenia, ktoré môžu byť samostatné alebo kombinované:

c)

2.5.1. „80 % uzatvárací ventil“ znamená zariadenie obmedzujúce naplnenie nádrže maximálne na 80 % jej obsahu.

2.5.2. „Stavoznak“ znamená zariadenie na overenie úrovne hladiny kvapaliny v nádrži.

„Odľahčovací ventil (vypúšťací ventil)“ znamená zariadenie na obmedzenie pretlaku vytvoreného v nádrži.

2.5.3.1. „Pretlakové zariadenie“ znamená zariadenie určené na ochranu nádrže pred roztrhnutím v prípade požiaru odvetraním LPG nádrže.

2.5.4. „Diaľkovo ovládaný servisný ventil s prepadovým ventilom“ znamená zariadenie, ktoré dovoľuje zaviesť a prerušiť dodávku LPG k odparovaču/regulátoru tlaku; diaľkovo ovládaný znamená, že prevádzkový ventil je ovládaný elektronickou riadiacou jednotkou; keď je motor v pokoji, je ventil uzatvorený; prepadový ventil znamená zariadenie na obmedzenie prietoku LPG.

2.5.5. „Palivové čerpadlo“ znamená zariadenie na zavedenie dodávky tekutého LPG do motora zvýšeným tlakom v nádrži prostredníctvom prívodového tlaku palivového čerpadla.

2.5.6. „Viacúčelový ventil“ znamená zariadenie obsahujúce všetko príslušenstvo vymenované v odsekoch 2.5.1. až 2.5.3. a 2.5.8 alebo len jeho časť.

2.5.7. „Plynotesná skriňa“ znamená zariadenie na ochranu príslušenstva a na odvetranie akéhokoľvek úniku do okolitého vzduchu.

2.5.8. „Elektrická priechodka“ (pre palivové čerpadlo/ovládače/palivový stavoznak).

2.5.9. „Spätný ventil“ znamená zariadenie umožňujúce tekutému LPG prúdiť v jednom smere a zabraňujúce tekutému LPG prúdiť v opačnom smere.

2.6. „Odparovač“ znamená zariadenie určené na odparenie LPG z kvapalného stavu do stavu plynného.

2.7. „Regulátor tlaku“ znamená zariadenie určené na zníženie a reguláciu tlaku skvapalneného ropného plynu.

2.8. „Uzatvárací ventil“ znamená zariadenie na uzatvorenie toku LPG.

2.9. „Odľahčovací ventil plynového potrubia“ znamená zariadenie na zabránenie rastu tlaku v rúrkach nad nastavenú hodnotu.

2.10. „Zariadenie na vstrek, vstrekovač alebo zmiešavač plynu“ znamená zariadenie, ktoré iniciuje vstup tekutého alebo odpareného LPG do motora.

2.11. „Dávkovacia jednotka plynu“ znamená zariadenie, ktoré odmeriava alebo distribuuje prúd plynu k motoru, a môže byť buď kombinované so vstrekovacím zariadením na vstrek plynu alebo samostatné.

2.12. „Elektronická riadiaca jednotka“ znamená zariadenie, ktoré riadi požiadavky motora na LPG a automaticky odpojí napájanie uzatváracích ventilov LPG systému v prípade prerazenia prívodnej rúrky paliva spôsobeného nehodou alebo pri zastavení motora.

2.13. „Tlakový alebo teplotný snímač“ znamená zariadenie, ktoré meria tlak alebo teplotu.

2.14. „Filtračná jednotka LPG“ znamená zariadenie, ktoré filtruje LPG; filter môže byť integrovaný do iných komponentov.

2.15. „Ohybné hadice“ znamenajú hadice na dopravu skvapalneného ropného plynu buď v tekutom, alebo v odparenom stave pri rôznych tlakoch z jedného miesta na druhé.

2.16. „Plniaca jednotka“ znamená zariadenie umožňujúce plnenie nádrže; plniaca jednotka môže byť realizovaná integráciou do 80 % uzatváracieho ventilu alebo ako vonkajšia prípojka plnenia na vonkajšej strane vozidla.

2.17. „Prevádzková spojka“ znamená spojenie vo vedení paliva medzi nádržou a motorom. Pokiaľ v jednopalivovom vozidle už nie je palivo, vozidlo sa môže prevádzkovať prostredníctvom rezervnej palivovej nádrže, ktorá môže byť pripojená do prevádzkovej spojky.

2.18. „Palivová lišta“ znamená palivovú rúrku alebo kanál, ktorá je pripojená na palivové vstrekovacie zariadenie.

2.19. „Skvapalnený ropný plyn (LPG)“ znamená akýkoľvek produkt založený primárne na týchto uhľovodíkoch: propán, propén (propylén), bután, izobután, izobutylén, butén (butylén) a etán.

V európskej norme EN 589: 1993 sa stanovujú požiadavky a metódy skúšania pre automobilový LPG dodávaný na trh a predávaný v členských krajinách Európskej komisie pre normalizáciu (CEN).

ČASŤ I

TYPOVÉ SCHVAĽOVANIE ŠPECIFICKÉHO ZARIADENIA MOTOROVÝCH VOZIDIEL, KTORÉ POUŽÍVAJÚ VO SVOJOM POHONNOM SYSTÉME SKVAPALNENÉ ROPNÉ PLYNY

3. ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

3.1. Žiadosť o typové schválenie špecifického zariadenia predloží držiteľ obchodného názvu alebo značky alebo jeho riadne poverený zástupca.

K žiadosti o typové schválenie sa pripoja ďalej uvedené dokumenty v troch vyhotoveniach s týmito podrobnosťami:

3.2.1. podrobný opis typu špecifického zariadenia (ako sa stanovuje v prílohe1),

3.2.2. výkres zvláštneho zariadenia, ktorý je dostatočne podrobný a vo vhodnom meradle,

3.2.3. overenie zhody s technickými parametrami stanovenými v odseku 6 predpisu.

3.3. Na žiadosť skúšobne zodpovednej za vykonávanie skúšok typového schvaľovania sa predložia vzorky špecifického zariadenia.

Doplňujúce vzorky sa predložia na vyžiadanie.

4. OZNAČENIE

4.1. Akékoľvek komponenty predložené na typové schválenie musia niesť obchodný názov alebo značku výrobcu a označenie typu a v prípade nekovových komponentov aj mesiac a rok výroby; toto označenie musí byť jasne čitateľné a nezmazateľné.

4.2. Akékoľvek zariadenie musí mať dostatočné miesto na umiestnenie značky typového schválenia vrátane klasifikácie komponentov (pozri prílohu 2A); tento priestor musí byť zobrazený na výkresoch uvedených v odseku 3.2.2..

4.3. Každá nádrž musí byť označená aj privareným štítkom, na ktorom sú vyznačené nasledujúce čitateľné a nezmazateľné údaje:

c)

5. TYPOVÉ SCHVÁLENIE

5.1. Ak vzorky zariadenia predložené na typové schválenie vyhovejú požiadavkám odsekov 6.1. až 6.13. tohto predpisu, udelí sa tomuto typu zariadenia typové schválenie.

5.2. Každému schválenému typu zariadenia sa pridelí číslo typového schválenia. Jeho prvé dve číslice (v súčasnosti 01 pre sériu zmien 01, ktorá nadobudla účinnosť 13. novembra 1999) udávajú sériu zmien, ktorá obsahuje posledné závažné technické zmeny predpisu v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu zariadenia.

5.3. Oznámenie o typovom schválení alebo o odmietnutí alebo rozšírení typového schválenia LPG zariadenia/časti podľa tohto predpisu sa pošle zmluvným stranám, ktoré uplatňujú tento predpis, na formulári podľa vzoru uvedeného v prílohe 2B k tomuto predpisu. Ak ide o nádrž, doplní sa doplnok 1 prílohy 2B.

Na každom zariadení, ktoré je zhodné s typom schváleným podľa tohto predpisu, sa zreteľne a v priestore uvedenom v odseku 4.2. vyznačí navyše k označeniu predpísanému v odsekoch 4.1. a 4.3. medzinárodná značka typového schválenia, ktorá sa skladá z:

5.4.1. kružnice, v ktorej za písmenom „E“ nasleduje rozlišovacie číslo štátu, ktorý udelil typové schválenie (2),

5.4.2. čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a číslo typového schválenia vpravo od kružnice stanovenej v odseku 5.4.1. Toto číslo typového schválenia sa skladá z čísla typového schválenia komponentu uvedeného na certifikáte vypracovanom pre tento typ (pozri odsek 5.2. a prílohu 2B), pred ktorým sú dve číslice uvádzajúce následnosť posledných sérií zmien tohto predpisu.

5.5. Značka typového schválenia musí byť ľahko čitateľná a nezmazateľná.

5.6. V prílohe 2A tohto predpisu sa uvádzajú príklady usporiadania uvedenej značky typového schválenia.

6. TECHNICKÉ PARAMETRE RÔZNYCH KOMPONENTOV LPG ZARIADENIA

6.1. Všeobecné ustanovenia

Špecifické komponenty vozidiel používajúcich LPG vo svojom pohonnom systéme musia fungovať správne a bezpečne.

Materiály komponentov, ktoré sú v styku s LPG, musia byť s ním kompatibilné.

Tie časti komponentov, ktorých správna a bezpečná funkcia podlieha vplyvom LPG, vysokého tlaku alebo vibrácií, musia byť podrobené zodpovedajúcim skúšobným metódam opísaným v prílohách tohto predpisu. Splnené musia byť najmä ustanovenia odsekov 6.2. až 6.13.

Montáž LPG zariadení typovo schválených podľa tohto predpisu musí spĺňať príslušné požiadavky elektromagnetickej kompatibility (E.M.C.) podľa predpisu č. 10, séria zmien 02, alebo jeho ekvivalentu.

6.2. Ustanovenia týkajúce sa nádrží

LPG nádrže musia byť typovo schválené podľa ustanovení uvedených v prílohe 10 k tomuto predpisu.

6.3. Ustanovenia týkajúce sa príslušenstva pripojeného k nádrži

Nádrž musí byť vybavená nasledujúcim príslušenstvom, ktoré môže byť samostatné alebo v kombinácii (viacúčelový(-é) ventil(-y)):

6.3.1.1. 80 % uzatvárací ventil,

6.3.1.2. stavoznak,

6.3.1.3. odľahčovací ventil (vypúšťací ventil),

6.3.1.4. diaľkovo ovládaný prevádzkový ventil s prepadovým ventilom.

6.3.2. Nádrž môže byť v prípade potreby vybavená plynotesnou skriňou.

6.3.3. Nádrž môže byť vybavená elektrickou priechodkou pre ovládače/palivové čerpadlo LPG.

6.3.4. Nádrž môže byť vybavená palivovým čerpadlom LPG vnútri nádrže.

6.3.5. Nádrž môže byť vybavená spätným ventilom.

6.3.6. Nádrž musí byť vybavená pretlakovým zariadením (PRD). Zariadenia alebo funkcie je možné typovo schváliť ako PRD za predpokladu, že obsahujú nasledujúce časti:

c)

6.3.7. Príslušenstvo uvedené v odsekoch 6.3.1. až 6.3.3. musí byť typovo schválené podľa ustanovení uvedených v:

6.4. – 6.14. Ustanovenia týkajúce sa ďalších komponentov

Ďalšie komponenty, ktoré sú uvedené v tabuľke 1, musia byť typovo schválené podľa ustanovení uvedených v prílohách podľa tejto tabuľky.

Tabuľka 1

6.15. Všeobecné pravidlá konštrukcie komponentov

Ustanovenia týkajúce sa 80 % uzatváracieho ventilu.

6.15.1.1. Spojenie medzi plavákom a uzatváracou jednotkou 80 % uzatváracieho ventilu sa pri normálnych prevádzkových podmienkach nesmie deformovať.

6.15.1.2. V prípade, že 80 % uzatvárací ventil nádrže obsahuje plavák, tento musí odolať vonkajšiemu tlaku 4 500 kPa.

6.15.1.3. Uzatváracia jednotka zariadenia, ktorá obmedzuje plnenie na 80 % +0/-5 % objemu nádrže, pre ktorú je 80 % uzatvárací ventil konštruovaný, musí odolať tlaku 6 750 kPa. V uzavretej polohe, pri diferenčnom tlaku 700 kPa, nesmie rýchlosť plnenia prekročiť 500 cm3/min. Ventil sa musí skúšať so všetkými nádržami, na ktorých sa má montovať, alebo musí výrobca výpočtom doložiť, pre ktoré typy nádrží je tento ventil vhodný.

6.15.1.4. V prípade, že 80 % uzatvárací ventil nádrže neobsahuje plavák, nesmie sa v uzavretej polohe pokračovať v plnení nádrže rýchlosťou plnenia presahujúcou 500 cm3/min.

6.15.1.5. Zariadenie musí mať trvalé označenie udávajúce typ nádrže, pre ktorú je určené, jej priemer a uhol montáže, a v prípade potreby montážnu značku.

Elektricky ovládané zariadenie obsahujúce LPG musí v prípade roztrhnutia komponentu na účel zabránenia vzniku elektrickej iskry na povrchu trhliny:

Izolačný odpor musí byť > 10 MΩ.

6.15.2.1. Elektrické vedenie vnútri batožinového priestoru a priestoru pre posádku musí spĺňať požiadavky na izoláciu triedy IP 40 podľa IEC 529.

6.15.2.2. Všetky ďalšie elektrické vedenia musia spĺňať požiadavky na izoláciu triedy IP 54 podľa IEC 529.

6.15.2.3. Elektrická priechodka (palivové čerpadlo/ovládače/snímač hladiny paliva) na zaistenie izolovaného a utesneného elektrického spojenia musí byť hermeticky utesneného typu.

Osobitné ustanovenia o ventiloch aktivovaných elektricky/vonkajšou (hydraulickou, vzduchovou) silou

6.15.3.1. V prípade ventilov aktivovaných elektrickou/externou energiou (napr. 80 % uzatvárací ventil, servisný ventil, uzatvárací ventil, spätný ventil, odľahčovací ventil plynového potrubia, prevádzková prípojka) musia byť tieto ventily pri vypnutom prívode energie v polohe „zatvorené“.

6.15.3.2. Napájanie palivového čerpadla musí byť vypnuté, keď dôjde k poruche elektrickej riadiacej jednotky alebo je táto bez napätia.

Teplovýmenné médium vo výmenníku (zlučiteľnosť a tlakové požiadavky)

6.15.4.1. Materiály zariadení, ktoré sú v kontakte s teplovýmenným médiom výmenníka pri jeho činnosti, musia byť zlučiteľné s týmto médiom a musia byť konštruované tak, aby vydržali tlak 200 kPa teplovýmenného média. Tento materiál musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe 15 odseke 17.

6.15.4.2. Priestor obsahujúci teplovýmenné médium odparovača/regulátora tlaku musí byť tesný pri tlaku 200 kPa.

6.15.5. Komponent obsahujúci vysokotlakovú a nízkotlakovú časť musí byť konštruovaný tak, aby sa zabránilo vzrastu tlaku v nízkotlakovej časti nad hodnotu rovnajúcu sa 2,25-násobku maximálneho pracovného tlaku, na ktorý bola skúšaná. Komponenty pripojené priamo k tlaku nádrže musia byť konštruované pre klasifikačný tlak 3 000 kPa. Odvetranie do motorového priestoru alebo mimo vozidla nie je dovolené.

Osobitné ustanovenia na zabránenie akémukoľvek prietoku plynu

6.15.6.1. Čerpadlo musí byť konštruované tak, aby výstupný tlak nikdy neprevýšil hodnotu 3 000 kPa, keď dôjde napr. k zablokovaniu rúrky alebo sa neotvorí uzatvárací ventil. To sa môže dosiahnuť vypnutím čerpadla alebo recirkuláciou do nádrže.

6.15.6.2. Regulátor tlaku/odparovač musí byť konštruovaný tak, aby sa zabránilo akémukoľvek prietoku plynu, keď je do jednotky regulátora/odparovača privádzaný LPG s tlakom ≤ 4 500 kPa a regulátor nie je v činnosti.

6.15.7. Ustanovenia týkajúce sa odľahčovacieho ventilu plynového potrubia

6.15.7.1. Odľahčovací ventil plynového potrubia musí byť konštruovaný tak, aby sa otvoril pri tlaku 3 200± 100 kPa.

6.15.7.2. Odľahčovací ventil plynového potrubia nesmie vykazovať vnútornú netesnosť až do 3 000 kPa.

Ustanovenia týkajúce sa odľahčovacieho ventilu (vypúšťacieho ventilu)

6.15.8.1. Odľahčovací ventil musí byť montovaný vnútri nádrže alebo na nádrži v oblasti, kde je palivo v plynnom stave.

6.15.8.2. Odľahčovací ventil musí byť konštruovaný tak, aby sa otvoril pri tlaku 2 700± 100 kPa.

6.15.8.3. Prietok odľahčovacieho ventilu udávaný množstvom stlačeného vzduchu o tlaku, ktorý je o 20 % vyšší než bežný prevádzkový tlak, musí byť aspoň

Q ≥ 10,66 · A0,82

kde:

Výsledky skúšky prietoku musia byť korigované na štandardné podmienky:

tlak vzduch 100 kPa a teplotu 15 °C.

Keď sa odľahčovací ventil považuje za pretlakové zariadenie (PRD), prietok musí byť aspoň 17,7 štandardných m3/min.

6.15.8.4. Odľahčovací ventil nesmie vykazovať vnútornú netesnosť do 2 600 kPa.

6.15.8.5. Pretlakové zariadenie (tavná poistka) musí byť konštruované tak, aby sa otvorilo pri teplote 120 ±10 °C.

6.15.8.6. Pretlakové zariadenie (tavná poistka) musí byť konštruované tak, aby pri otvorení prietoková kapacita predstavovala:

Q ≥ 2,73 · A

kde:

Skúšky prietoku sa musia vykonávať pri absolútnom tlaku vzduchu 200 kPa a teplote 15 °C.

Výsledky skúšky prietoku musia byť korigované na štandardné podmienky:

absolútny tlak vzduchu 100 kPa a teplota 15 °C.

6.15.8.7. Pretlakové zariadenie musí byť montované na nádrži v oblasti plynu.

6.15.8.8. Pretlakové zariadenie musí byť pripevnené k nádrži tak, aby vypúšťalo do plynotesnej skrine, pokiaľ je táto predpísaná.

6.15.8.9. Pretlakové zariadenie (tavná poistka) musí byť skúšané podľa ustanovení uvedených v prílohe 3 ods. 7.

6.15.9. Energetická strata palivového čerpadla

Pri minimálnej hladine paliva, pri ktorej motor ešte pracuje, nesmie teplo vytvorené palivovým(-i) čerpadlom(-lami) spôsobiť otvorenie odľahčovacieho ventilu.

Ustanovenia týkajúce sa plniacej jednotky

6.15.10.1. Plniaca jednotka musí byť vybavená aspoň jedným mäkko (elasticky) usadeným jednosmerným ventilom a tento nesmie byť konštrukčne odmontovateľný.

6.15.10.2. Plniaca jednotka musí byť chránená proti znečisteniu.

6.15.10.3. Konštrukcia a rozmery prípojnej plochy plniacej jednotky musia spĺňať požiadavky podľa obrázkov v prílohe 9.

Plniaca jednotka na obrázku 5 je určená len pre motorové vozidlá kategórií M2, M3, N2, N3 a M1 s maximálnou celkovou hmotnosťou > 3 500 kg (6).

6.15.10.4. Plniaca jednotka na obrázku 4 sa môže použiť aj pre motorové vozidlá kategórií M2, M3, N2, N3 a M1 s maximálnou celkovou hmotnosťou > 3 500 kg (6).

6.15.10.5. Vonkajšia plniaca jednotka je spojená s nádržou hadicou alebo rúrkou.

Špecifické ustanovenia týkajúce sa plniacej jednotky Euro pre ľahké úžitkové vozidlá (príloha 9 – obrázok 3):

6.15.10.6.1. Mŕtvy objem medzi prednou tesniacou plochou a prednou časťou jednosmerného ventilu nesmie presiahnuť 0,1 cm3.

6.15.10.6.2. Prietok cez prípojku pri rozdiele tlaku 30 kPa musí byť aspoň 60 litrov/min, ak sa skúša s vodou.

Osobitné ustanovenia týkajúce sa plniacej jednotky Euro pre ťažké úžitkové vozidlá (príloha 9 – obrázok 5):

6.15.10.7.1. Mŕtvy objem medzi prednou tesniacou plochou a prednou časťou jednosmerného ventilu nesmie presiahnuť 0,5 cm3.

6.15.10.7.2. Prietok cez plniacu jednotku s mechanicky otváraným jednosmerným ventilom pri rozdiele tlaku 50 kPa musí byť aspoň 200 litrov/min, ak sa skúša s vodou.

6.15.10.7.3. Plniaca jednotka Euro musí spĺňať požiadavky nárazovej skúšky uvedenej v odseku 7.4.

Ustanovenia týkajúce sa stavoznaku

6.15.11.1. Zariadenie na overenie úrovne hladiny kvapaliny v nádrži musí byť nepriameho typu (napr. magnetické) medzi vnútrom a vonkajškom nádrže. Ak zariadenie na overenie úrovne hladiny kvapaliny v nádrži je priameho typu, elektrické vedenia musia spĺňať požiadavky IP54 podľa IEC EN 60529:1997 – 06.

6.15.11.2. Ak stavoznak obsahuje plavák, tento musí odolať vonkajšiemu tlaku 3 000 kPa.

Ustanovenia týkajúce sa plynotesnej skrine nádrže

6.15.12.1. Výstup z plynotesnej skrine musí mať celkový voľný prierez aspoň 450 mm2.

6.15.12.2. Plynotesná skriňa musí byť tesná pri tlaku 10 kPa s uzavretým(-i) otvorom(-mi), maximálny dovolený únik je 100 cm3/h pár a nesmie vykazovať trvalé deformácie.

6.15.12.3. Plynotesná skriňa musí byť konštruovaná tak, aby odolala tlaku 50 kPa.

Ustanovenia týkajúce sa diaľkovo riadeného servisného ventilu s prepadovým ventilom

Ustanovenia týkajúce sa servisného ventilu

6.15.13.1.1. V prípade, že servisný ventil je kombinovaný s LPG palivovým podávacím čerpadlom, identifikácia čerpadla musí byť vykonaná označením „ČERPADLO VNÚTRI“, a táto identifikácia čerpadla musí byť buď na identifikačnom štítku LPG nádrže, alebo na viacúčelovom ventile, pokiaľ je tento použitý. Elektrické vedenia vnútri LPG nádrže musia spĺňať požiadavky izolácie triedy IP 40 podľa IEC 529.

6.15.13.1.2. Servisný ventil musí odolať tlaku 6 750 kPa v otvorenej a uzavretej polohe.

6.15.13.1.3. Servisný ventil nesmie v uzatvorenej polohe vykazovať vnútorný únik v smere prúdenia. Netesnosť môže byť v opačnom smere.

Ustanovenia týkajúce sa prepadového ventilu

6.15.13.2.1. Prepadový ventil musí byť montovaný vnútri nádrže.

6.15.13.2.2. Prepadový ventil musí byť konštruovaný s by-passom, ktorý umožní vyrovnanie tlakov.

6.15.13.2.3. Prepadový ventil sa musí uzavrieť pri tlakovom rozdiele 90 kPa medzi výstupom a vstupom ventilu. Pri tomto tlakovom rozdiele nesmie prietok prekročiť 8 000 cm3/min.

6.15.13.2.4. Ak je prepadový ventil v uzavretej polohe, prietok by-passom nesmie prekročiť 500 cm3/min pri tlakovom rozdiele 700 kPa.

7. ÚPRAVY TYPU LPG ZARIADENIA A ROZŠÍRENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA

Každá úprava typu LPG zariadenia musí byť oznámená správnemu orgánu, ktorý typové schválenie udelil. Tento orgán potom môže:

7.1.1. dospieť k záveru, že vykonané úpravy nemajú nepriaznivý vplyv a že komponent ešte stále zodpovedá požiadavkám,

7.1.2. alebo požadovať ďalšiu čiastkovú alebo úplnú skúšku.

7.2. Potvrdenie alebo odmietnutie typového schválenia s uvedením úprav sa oznámi zmluvným stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, postupom podľa odseku 5.3.

7.3. Príslušný orgán, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia, pridelí každému oznámeniu vystavenému pre toto rozšírenie poradové číslo.

8. (Nie je priradený)

9. ZHODA VÝROBY

Riadenie zhody výroby musí byť v zhode s ustanoveniami dohody, dodatok 2 (E/ECE/324-E/ECE(TRANS/505/Rev.2), s týmito požiadavkami:

9.1. Všetky zariadenia typovo schválené podľa tohto predpisu musia byť vyrobené tak, aby sa zhodovali so schváleným typom na základe splnenia požiadaviek odseku 6.

9.2. S cieľom overiť, či sú požiadavky odseku 9.1 splnené, sa vykonajú vhodné kontroly výroby.

9.3. Minimálne požiadavky na skúšky pre riadenie zhody výroby uvedené ďalej v prílohách 8, 10 a 15 k tomuto predpisu musia byť splnené.

9.4. Orgán, ktorý udelil typové schválenie, môže kedykoľvek overiť spôsoby riadenia zhody uplatnené pri každom výrobnom zariadení. Bežná frekvencia týchto inšpekcií je jedenkrát za rok.

9.5. Okrem toho každá nádrž musí byť skúšaná na minimálny tlak 3 000 kPa v zhode s ustanoveniami odseku 2.3. prílohy 10 k tomuto predpisu.

9.6. Každá súprava hadíc, ktorá sa používa v najvyššej tlakovej triede (trieda 1) podľa klasifikácie uvedenej v odseku 2 tohto predpisu, musí byť podrobená skúške s plynom pod tlakom 3 000 kPa na pol minúty.

9.7. V prípade zváraných nádrží aspoň jedna z 200 nádrží a jedna zo zostávajúceho počtu musí byť podrobená röntgenovému vyšetreniu podľa prílohy 10 ods. 2.4.1.

9.8. Počas výroby jedna z 200 nádrží a jedna zo zostávajúceho počtu musí byť podrobená uvedeným mechanickým skúškam podľa prílohy 10 ods. 2.1.2.

10. SANKCIE ZA NEDODRŽANIE ZHODY VÝROBY

10.1. Typové schválenie udelené typu zariadenia podľa tohto predpisu môže byť odňaté, ak nie sú splnené požiadavky uvedené v odseku 9.

10.2. Ak strana dohody uplatňujúca tento predpis odoberie typové schválenie, ktoré predtým udelila, informuje o tom oznámením podľa vzoru v prílohe 2B k tomuto predpisu ostatné zmluvné strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis.

11. PRECHODNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA RÔZNYCH KOMPONENTOV LPG ZARIADENÍ

11.1. Od dátumu oficiálneho nadobudnutia účinnosti série zmien 01 nesmie žiadna zmluvná strana uplatňujúca tento predpis odmietnuť udeliť typové schválenie EHK podľa tohto predpisu zmeneného a doplneného sériou zmien 01.

11.2. Po troch mesiacoch od oficiálneho dátumu nadobudnutia účinnosti série zmien 01 tohto predpisu zmluvné strany uplatňujúce tento predpis udelia typové schválenie EHK len vtedy, ak typ schvaľovaného komponentu spĺňa požiadavky tohto predpisu zmeneného a doplneného sériou zmien 01.

11.3. Žiadna zmluvná strana uplatňujúca tento predpis nesmie odmietnuť typ komponentu schváleného podľa série zmien 01 k tomuto predpisu.

11.4. Do 12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti série zmien 01 nesmie žiadna zmluvná strana uplatňujúca tento predpis odmietnuť typ komponentu schváleného podľa tohto predpisu v jeho pôvodnom znení.

11.5. Po uplynutí 12 mesiacov po dátume nadobudnutia účinnosti série zmien 01 zmluvné strany uplatňujúce tento predpis môžu odmietnuť predaj typu komponentu, ktorý nespĺňa požiadavky série zmien 01 k tomuto predpisu, pokiaľ komponent nie je určený ako náhradný diel na montáž v používaných vozidlách.

12. DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ typového schválenia úplne zastaví výrobu typu zariadenia schváleného podľa tohto predpisu, informuje o tom orgán štátnej správy, ktorý udelil typové schválenie. Po prijatí príslušného oznámenia tento orgán potom oznámením podľa vzoru v prílohe 2B k tomuto predpisu o tom informuje ostatné zmluvné strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis.

13. NÁZVY A ADRESY SKÚŠOBNÍ ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SKÚŠOK TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNYCH ORGÁNOV

Zmluvné strany dohody, ktoré používajú tento predpis, oznámia sekretariátu Organizácie spojených národov názvy a adresy skúšobní zodpovedných za vykonávanie skúšok typového schvaľovania a názvy a adresy orgánov štátnej správy, ktoré udeľujú typové schválenia a ktorým sa posielajú tlačivá potvrdzujúce typové schválenie alebo rozšírenie, zamietnutie alebo odobratie typového schválenia vydaného v iných štátoch.

ČASŤ II

TYPOVÉ SCHVAĽOVANIE VOZIDLA SO ŠPECIFICKÝM ZARIADENÍM NA POUŽÍVANIE SKVAPALNENÝCH ROPNÝCH PLYNOV VO SVOJOM POHONNOM SYSTÉME Z HĽADISKA MONTÁŽE TAKÉHOTO ZARIADENIA

14. VYMEDZENIE POJMOV

Na účely časti II tohto predpisu:

14.1.1. „Typové schvaľovanie vozidla“ znamená schvaľovanie typu vozidla z hľadiska montáže jeho špecifického zariadenia na používanie skvapalnených ropných plynov v jeho pohonnom systéme.

„Typ vozidla“ znamená vozidlo alebo rodinu vozidiel s namontovaným špecifickým zariadením na používanie LPG v jeho pohonnom systéme, ktoré sa nelíšia vzhľadom na nasledujúce podmienky:

14.1.2.1. výrobca,

14.1.2.2. typové označenie stanovené výrobcom,

základné aspekty návrhu a konštrukcie,

14.1.2.3.1. podvozok/podlahový panel (zjavné a zásadné rozdiely),

14.1.2.3.2. montáž LPG zariadenia (zjavné a zásadné rozdiely).

15. ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

15.1. Žiadosť o typové schválenie vozidla z hľadiska montáže špecifického zariadenia na používanie skvapalneného ropného plynu vo svojom pohonnom systéme musí predložiť výrobca vozidla alebo jeho riadne poverený zástupca.

15.2. K žiadosti o typové schválenie sa trojmo pripoja ďalej uvedené dokumenty: opis vozidla zahrňujúci všetky zodpovedajúce podrobnosti uvedené v prílohe 1 k tomuto predpisu.

15.3. Vozidlo reprezentujúce typ vozidla, ktorý sa má schvaľovať, sa odovzdá skúšobni vykonávajúcej skúšky typového schvaľovania.

16. TYPOVÉ SCHVAĽOVANIE

16.1. Ak je vozidlo odovzdané na typové schválenie podľa tohto predpisu vybavené špecifickým zariadením na používanie skvapalneného ropného plynu vo svojom pohonnom systéme a zodpovedá požiadavkám v odseku 17, bude tomuto typu vozidla udelené typové schválenie.

16.2. Každému schválenému typu vozidla sa pridelí číslo typového schválenia. Jeho prvé dve číslice označujú sériu zmien obsahujú najnovšie technické zmeny obsahu predpisu v čase udelenia typového schválenia.

16.3. Správa o typovom schválení alebo o odmietnutí alebo o rozšírení typového schválenia typu LPG vozidla podľa tohto predpisu sa oznámi zmluvným stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom formulára zodpovedajúceho vzoru uvedenému v prílohe 2D tohto predpisu.

Na každom vozidle zodpovedajúcom typu vozidla schválenému podľa tohto predpisu musí byť pripevnená zreteľne a v priestore stanovenom vo formulári typového schválenia uvedenom odseku 16.3. medzinárodná značka typového schválenia, ktorá sa skladá z:

16.4.1. kružnice okolo písmena „E“, za ktorou nasleduje rozlišovacie číslo štátu, ktorý udelil typové schválenie (7),

16.4.2. čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a číslo typového schválenia, vpravo od kružnice stanovenej v odseku 16.4.1.

16.5. Ak vozidlo zodpovedá typu schválenému podľa jedného alebo viacerých ďalších predpisov pripojených k dohode, v štáte, ktorý udelil typové schválenie podľa tohto predpisu, nie je potrebné symbol stanovený v odseku 16.4.1. opakovať. V takom prípade sa čísla predpisov a typového schválenia a doplnkové symboly podľa všetkých predpisov, podľa ktorých bolo typové schválenie udelené štátom, ktorý udelil typové schválenie podľa tohto predpisu, uvedú v zvislých stĺpcoch vpravo od symbolu stanoveného v odseku 16.4.1.

16.6. Značka typového schválenia musí byť zreteľne čitateľná a nezmazateľná.

16.7. Značka typového schválenia musí byť na štítku s údajmi o vozidle alebo blízko tohto štítku.

16.8. V prílohe 2C k tomuto predpisu sú príklady usporiadania uvedenej značky typového schválenia.

17. POŽIADAVKY NA MONTÁŽ ŠPECIFICKÉHO ZARIADENIA NA POUŽÍVANIE SKVAPALNENÝCH ROPNÝCH PLYNOV V POHONNOM SYSTÉME VOZIDLA

17.1. Všeobecne

17.1.1. LPG zariadenie montované na vozidlo musí fungovať tak, aby maximálny prevádzkový tlak, na ktorý bolo konštruované a pre ktorý bolo typovo schválené, nebol prekročený.

17.1.2. Všetky časti systému musia byť typovo schválené podľa časti I tohto predpisu.

17.1.3. Materiály použité v systéme musia byť vhodné na použitie LPG.

17.1.4. Všetky diely systému musia byť upevnené riadnym spôsobom.

17.1.5. LPG systém nesmie vykazovať žiadnu netesnosť.

17.1.6. LPG systém musí byť namontovaný tak, aby poskytoval najlepšiu možnú ochranu proti poškodeniu pohybujúcimi sa časťami vozidla, kolíziou, štrkom, nakladaním alebo vykladaním vozidla alebo posuvom nákladu.

Na LPG systém sa nesmú pripojiť žiadne zariadenia okrem tých, ktoré sú nutne potrebné na riadny chod motora vozidla.

17.1.7.1. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 17.1.7. môžu byť motorové vozidlá kategórie M2, M3, N2, N3 a M1 o celkovej maximálnej hmotnosti > 3 500 kg vybavené kúrením vykurujúcim priestor pre cestujúcich, ktoré je napojené na LPG systém.

17.1.7.2. Vykurovací systém podľa odseku 17.1.7.1. je prípustný len vtedy, ak podľa skúšobne zodpovednej za vykonanie typového schválenia je vykurovací systém primerane chránený a neovplyvňuje požadovanú funkčnosť štandardného LPG systému.

17.1.7.3. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 17.1.7. musí byť jednopalivové vozidlo bez systému pre núdzový dojazd vybavené prevádzkovou spojkou v LPG systéme.

17.1.7.4. Prevádzková spojka uvedená v odseku 17.1.7.3 je prípustná len vtedy, ak je podľa skúšobne zodpovednej za vykonanie typového schválenia primerane chránená a neovplyvňuje požadovanú funkčnosť štandardného LPG systému. Prevádzková spojka musí byť kombinovaná s oddeleným plynotesným spätným ventilom, čím je umožnené len ovládanie funkcie motora.

17.1.7.5. Jednopalivové vozidlo vybavené prevádzkovou spojkou musí mať štítok v blízkosti prevádzkovej spojky, ako je stanovené v prílohe 17.

Označenie vozidiel kategórie M2 a M3 poháňaných LPG

17.1.8.1. Vozidlá kategórie M2 a M3 musia byť vybavené štítkom špecifikovaným v prílohe 16.

17.1.8.2. Štítok musí byť umiestnený na prednej a zadnej časti vozidla kategórie M2 alebo M3 a na vonkajšej strane ľavých dverí v prípade vozidiel s riadením vpravo a na vonkajšej strane pravých dverí v prípade vozidiel s riadením vľavo.

17.2. Ďalšie požiadavky

17.2.1. Žiadny komponent LPG systému vrátane ochranných materiálov, ktoré sú súčasťou takýchto komponentov, nesmie presahovať za vonkajší obrys vozidla, s výnimkou plniacej jednotky, pokiaľ táto nepresahuje menovitý obrys dielu karosérie o viac ako 10 mm.

17.2.2. S výnimkou LPG palivovej nádrže nesmie žiadny komponent LPG systému vrátane ochranných materiálov, ktoré sú súčasťou takýchto komponentov, v žiadnom priečnom reze vozidla presahovať za spodný okraj, pokiaľ ďalšia časť vozidla, v dosahu 150 mm, nie je umiestnená nižšie.

17.2.3. Žiadny komponent LPG systému nesmie byť umiestnený v menšej vzdialenosti než 100 mm od výfuku alebo podobného tepelného zdroja, pokiaľ nie sú takéto komponenty primerane chránené pred teplom.

17.3. LPG systém

17.3.1. LPG systém musí obsahovať aspoň tieto komponenty:

17.3.1.1. palivová nádrž,

17.3.1.2. 80 % uzatvárací ventil,

17.3.1.3. stavoznak,

17.3.1.4. odľahčovací ventil,

17.3.1.5. diaľkovo riadený servisný ventil s prepadovým ventilom,

17.3.1.6. regulátor tlaku a odparovač, ktoré môžu byť kombinované,

17.3.1.7. diaľkovo riadený uzatvárací ventil,

17.3.1.8. plniaca jednotka,

17.3.1.9. plynové potrubie a hadice,

17.3.1.10. plynové prepojenia medzi komponentmi LPG systému,

17.3.1.11. vstrekovač alebo zariadenie na vstrek plynu alebo zmiešavač plynu,

17.3.1.12. elektronická riadiaca jednotka,

17.3.1.13. pretlakové zariadenie (tavná poistka),

17.3.2. Systém môže obsahovať aj tieto komponenty:

17.3.2.1. plynotesná skriňa chrániaca príslušenstvo pripevnené k palivovej nádrži,

17.3.2.2. spätný ventil,

17.3.2.3. odľahčovací ventil plynového potrubia,

17.3.2.4. dávkovacia jednotka plynu,

17.3.2.5. filtračná jednotka LPG,

17.3.2.6. tlakový alebo teplotný snímač,

17.3.2.7. palivové čerpadlo LPG,

17.3.2.8. elektrická priechodka nádrže (ovládače/palivové čerpadlo/snímač hladiny paliva),

17.3.2.9. prevádzková spojka (len pre jednopalivové vozidlá a bez systému pre núdzový dojazd),

17.3.2.10. systém voľby paliva a elektrický systém,

17.3.2.11. palivová lišta.

17.3.3. Zariadenia nádrže uvedené v odsekoch 17.3.1.2. až 17.3.1.5 môžu byť kombinované.

17.3.4. Diaľkovo riadený uzatvárací ventil uvedený v odseku 17.3.1.7. môže byť kombinovaný s regulátorom tlaku/odparovačom.

17.3.5. Prídavné komponenty vyžadované pre efektívnu činnosť motora musia byť montované v tej časti LPG systému, kde je tlak menší než 20 kPa.

17.4. Montáž palivovej nádrže

17.4.1. Palivová nádrž musí byť trvalo namontovaná vo vozidle a nesmie byť namontovaná v motorovom priestore.

17.4.2. Palivová nádrž musí byť namontovaná v správnej polohe podľa pokynu výrobcu nádrže.

17.4.3. Palivová nádrž musí byť namontovaná tak, aby nedošlo k styku kovu s kovom inde než v bodoch trvalého upevnenia nádrže.

17.4.4. Palivová nádrž musí mať trvalé upevňovacie body na pripevnenie v motorovom vozidle, alebo nádrž môže byť pripevnená k motorovému vozidlu prostredníctvom rámu nádrže a strmeňa.

U vozidla pripraveného na jazdu nesmie byť palivová nádrž menej než 200 mm nad povrchom vozovky.

17.4.5.1. Ustanovenie odseku 17.4.5. neplatí, ak je nádrž dostatočne chránená spredu a po stranách a žiadna časť nádrže nie je umiestnená nižšie než tento ochranný systém.

17.4.6. Palivová(-é) nádrž(-e) musia byť namontované a upevnené tak, aby mohli absorbovať (bez toho, aby došlo k ich poškodeniu) nasledujúce zrýchlenie pri ich plnom obsahu:

Vozidlá kategórií M1 a N1:

Vozidlá kategórií M2 a N2:

Vozidlá kategórií M3 a N3:

Je možné použiť výpočtové metódy namiesto praktických skúšok, pokiaľ žiadateľ o typové schválenie uspokojivo dokáže príslušnej skúšobni ich rovnocennosť.

17.5. Ďalšie požiadavky na palivovú nádrž

17.5.1. V prípade, že na jediné potrubie k motoru je pripojených viac nádrží LPG, každá nádrž musí byť vybavená spätným ventilom namontovaným v smere toku za diaľkovo riadeným servisným ventilom a odľahčovací ventil potrubia musí byť namontovaný v potrubí k motoru za spätným ventilom v smere toku. Zodpovedajúci filtračný systém musí byť umiestnený pred spätnými ventilmi v smere toku na zabránenie ich znečisteniu.

17.5.2. Spätný ventil a odľahčovací ventil sa nevyžaduje v prípade, že spätný tlak diaľkovo riadeného servisného ventilu v uzavretej polohe prevyšuje 500 kPa.

V tomto prípade ovládanie diaľkovo riadeného servisného ventilu musí byť vykonané tak, aby bolo po celý čas zabránené otvoreniu viac než jedného diaľkovo riadeného prevádzkového ventilu. Prípustné trvanie prekrytia pre prepnutie je obmedzené na 2 minúty.

17.6. Príslušenstvo pripojené k palivovej nádrži

17.6.1. Diaľkovo riadený servisný ventil s prepadovým ventilom na nádrži

17.6.1.1. Diaľkovo riadený servisný ventil s prepadovým ventilom musí byť namontovaný priamo na nádrži bez akýchkoľvek medzičlánkov.

17.6.1.2. Diaľkovo riadený servisný ventil s prepadovým ventilom musí byť ovládaný tak, že sa automaticky uzavrie pri zastavení motora, bez ohľadu na polohu vypínača zapaľovania, a musí zostať uzavretý po celý čas, keď je motor v pokoji.

17.6.2. Pružinový odľahčovací ventil v nádrži

17.6.2.1. Pružinový odľahčovací ventil musí byť namontovaný vnútri palivovej nádrže tak, že je prepojený s plynným priestorom a môže odpúšťať do okolitej atmosféry. Pružinový odľahčovací ventil môže odpúšťať do plynotesnej skrine, keď táto spĺňa požiadavky odseku 17.6.5.

17.6.3. 80 % uzatvárací ventil

17.6.3.1. Automatický obmedzovač hladiny naplnenia nádrže musí byť vhodný pre danú nádrž a musí byť namontovaný vo vhodnej polohe na zaistenie obmedzenia plnenia na 80 %.

17.6.4. Stavoznak

17.6.4.1. Stavoznak musí byť vhodný pre danú nádrž a musí byť namontovaný vo vhodnej polohe.

17.6.5. Plynotesná skriňa na nádrži

17.6.5.1. Plynotesná skriňa chrániaca príslušenstvo nádrže, ktorá spĺňa požiadavky odsekov 17.6.5.2. až 17.6.5.5., musí byť pripevnená k nádrži, pokiaľ sa nádrž nenachádza zvonku vozidla a príslušenstvo nádrže je chránené proti znečisteniu a vode.

17.6.5.2. Plynotesná skriňa musí byť v otvorenom prepojení s atmosférou, v prípade nutnosti prostredníctvom spojovacej hadice a výstupnej priechodky.

17.6.5.3. Otvor pre odvetranie plynotesnej skrine musí smerovať dole v mieste výstupu z motorového vozidla. Nesmie však vypúšťať do podbehu kolesa, ani nesmie smerovať k tepelnému zdroju, napríklad výfuku.

17.6.5.4. Akákoľvek spojovacia hadica a výstupná priechodka na dne karosérie motorového vozidla na odvetranie plynotesnej skrine musia mať minimálnu svetlosť 450 mm2. Ak je v spojovacej hadici a priechodke inštalované plynové alebo iné potrubie alebo elektrické vedenie, musí tu zostať čistý priechodný prierez aspoň 450 mm2.

17.6.5.5. Plynotesná skriňa a spojovacie hadice musia byť plynotesné pri tlaku 10 kPa pri uzavretých otvoroch a nesmú vykazovať žiadne trvalé deformácie. Maximálny povolený únik je 100 cm3/h.

17.6.5.6. Pripojenie spojovacích hadíc k plynotesnej skrini a k výstupnej priechodke musí byť vykonané náležitým spôsobom zaisťujúcim nepriepustnosť.

17.7. Plynové potrubia a plynové hadice

17.7.1. Plynové potrubia musia byť vyrobené z bezošvých materiálov: buď z medi alebo nehrdzavejúcej ocele, alebo z ocele s povlakom odolným voči korózii.

17.7.2. Ak sa použije bezošvá meď, musí byť potrubie chránené gumovým alebo plastikovým návlekom.

17.7.3. Vonkajší priemer medeného plynového potrubia nesmie presiahnuť 12 mm a hrúbka steny musí byť aspoň 0,8 mm, u plynového potrubia z ocele a nehrdzavejúcej ocele nesmie presiahnuť 25 mm s primeranou hrúbkou steny pre čerpaciu plynovú stanicu.

17.7.4. Plynové potrubie môže byť vyrobené z nekovového materiálu, pokiaľ toto potrubie spĺňa požiadavky odseku 6.7. tohto predpisu.

17.7.5. Plynové potrubie môže byť nahradené plynovou hadicou, pokiaľ táto hadica spĺňa požiadavky odseku 6.7. tohto predpisu.

17.7.6. Plynové potrubia iné než nekovové musia byť pripevnené tak, aby neboli vystavené vibráciám alebo pnutiu.

17.7.7. Plynové hadice a nekovové plynové potrubia musia byť pripevnené tak, aby neboli vystavené pnutiu.

17.7.8. V upevňovacích bodoch plynové potrubie alebo plynové hadice musia byť pripevnené prostredníctvom ochranného materiálu.

17.7.9. Plynové potrubie a hadice nesmú byť umiestnené do bodov určených pre zdvíhanie vozidla.

17.7.10. V miestach priechodu musia byť plynové potrubia a hadice vybavené ochranným materiálom bez ohľadu na to, či majú alebo nemajú ochranný rukáv.

17.8. Plynové spojenie medzi komponentmi LPG systému

17.8.1. Spoje spájkovaním alebo zváraním a tlačené tlakové spoje nie sú prípustné.

17.8.2. Plynové potrubie môže byť spájané len kompatibilnými dielcami, pokiaľ ide o koróziu.

17.8.3. Potrubie z nehrdzavejúcej ocele musí byť spájané len dielcami z nehrdzavejúcej ocele.

17.8.4. Rozvádzací blok musí byť vyrobený len z materiálu odolného voči korózii.

17.8.5. Plynové potrubia musia byť spojené pomocou vhodných spojok, napr. dvojdielnymi tlakovými spojkami v oceľových rúrkach a spojeniami s olivami s kužeľmi na obidvoch stranách alebo dvoma prírubami v medených rúrkach. Plynové potrubia musia byť spájané len zodpovedajúcimi spojkami. V žiadnom prípade nesmie byť použité spojenie, pri ktorom by došlo k poškodeniu potrubia. Tlak pri roztrhnutí pri montovaných spojkách musí byť rovnaký alebo vyšší ako je tlak stanovený pre rúrku.

17.8.6. Počet spojov musí byť obmedzený na minimum.

17.8.7. Všetky spoje musia byť vykonané v miestach prístupných na kontrolu.

V priestore pre cestujúcich alebo v uzavretom priestore pre batožinu nesmú byť palivové plynové potrubia alebo hadice dlhšie než je nevyhnutné; toto opatrenie je splnené, keď plynové potrubie alebo hadica nesiaha ďalej než od palivovej nádrže po bok vozidla.

17.8.8.1. V priestore pre cestujúcich a v uzavretom batožinovom priestore nesmú byť žiadne spoje plynového vedenia s výnimkou:

spojenia medzi plynovým potrubím alebo hadicou a plniacou jednotkou, a keď je toto spojenie vybavené manžetou odolnou voči LPG a akýkoľvek unikajúci plyn bude odvedený priamo do atmosféry.

17.8.8.2. Ustanovenia odsekov 17.8.8. a 17.8.8.1. neplatia pre vozidlá kategórie M2 alebo M3, pokiaľ sú plynové potrubie alebo hadica a spojenie vybavené manžetou (rukávcom), ktorá je odolná voči LPG, a ktorá je prepojená do atmosféry. Otvorený koniec manžety alebo vyústenia musí byť umiestnený v najnižšom bode.

17.9. Diaľkovo riadený uzatvárací ventil

17.9.1. Diaľkovo riadený uzatvárací ventil musí byť namontovaný čo najbližšie k regulátoru/odparovaču na plynovom potrubí vedúcom od LPG nádrže k regulátoru tlaku/odparovaču.

17.9.2. Diaľkovo riadený uzatvárací ventil môže byť začlenený do regulátora tlaku/odparovača.

17.9.3. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 17.9.1. môže byť diaľkovo riadený uzatvárací ventil namontovaný v motorovom priestore na mieste stanovenom výrobcom LPG systému, pokiaľ je medzi regulátorom tlaku a nádržou LPG použitý systém spätného vedenia paliva.

17.9.4. Diaľkovo riadený uzatvárací ventil musí byť namontovaný tak, že dodávka paliva je prerušená pri zastavení motora, alebo keď je vozidlo vybavené ďalším palivovým systémom a je zvolené toto ďalšie palivo. Oneskorenie 2 sekundy je povolené na diagnostické účely.

17.10. Plniaca jednotka

17.10.1. Plniaca jednotka musí byť zaistená proti otáčaniu a musí byť chránená proti znečisteniu a vode.

17.10.2. V prípade, že je nádrž LPG namontovaná v priestore pre cestujúcich alebo v uzavretom (batožinovom) priestore, musí byť plniaca jednotka umiestnená zvonku vozidla.

17.11. Systém voľby paliva a elektrická inštalácia

Elektrické komponenty LPG systému musia byť chránené proti preťaženiu a napájací kábel musí mať aspoň jednu samostatnú poistku.

17.11.1.1. Poistka musí byť umiestnená na známom mieste a byť prístupná bez použitia náradia.

17.11.2. Elektrický prúd ku komponentom LPG systému, ktoré tiež dopravujú plyn, nesmie byť vedený plynovým potrubím.

17.11.3. Všetky elektrické komponenty namontované v časti LPG systému, kde tlak presahuje 20 kPa, musia byť spojené a izolované tak, aby žiadny prúd nebol vedený časťami obsahujúcimi LPG.

17.11.4. Elektrické káble musia byť primeraným spôsobom chránené proti poškodeniu. Elektrické spojenia vnútri batožinového priestoru a priestoru pre cestujúcich musia spĺňať izolačnú triedu IP40 podľa IEC 529. Všetky ostatné elektrické spojenia musia spĺňať izolačnú triedu IP54 podľa IEC 529.

17.11.5. Vozidlá s viac než jedným palivovým systémom musia mať systém voľby paliva, aby sa zabezpečilo, že nikdy nie je do motora dodávaný viac než jeden druh paliva. Po prepnutí je povolený krátky prekrývací čas.

17.11.6. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 17.11.5., pokiaľ ide o motory poháňané dvoma palivami súčasne, je povolené dodávať do motora viac než jedno palivo.

17.11.7. Elektrické spojenia a komponenty v plynotesnej skrini musia byť konštruované tak, aby nedošlo k vzniku elektrickej iskry.

17.12. Pretlakové zariadenie

17.12.1. Pretlakové zariadenie musí byť pripevnené k palivovej nádrži tak, aby mohlo odpúšťať do plynotesnej skrine, ak jej montáž je predpísaná a ak táto plynotesná skriňa spĺňa požiadavky odseku 17.6.5.

18. ZHODA VÝROBY

Riadenie zhody výroby musí byť v zhode s ustanoveniami dohody, dodatok 2 (E/ECE/324-E/ECE(TRANS/505/Rev.2), s týmito požiadavkami:

18.1. Všetky vozidlá typovo schvaľované podľa tohto predpisu musia byť vyrobené tak, aby sa zhodovali so schváleným typom pri splnení požiadaviek odseku 17.

18.2. S cieľom overiť, že požiadavky odseku 18.1 sú splnené, sa vykonajú vhodné kontroly výroby.

18.3. Orgán, ktorý udelil typové schválenie, môže kedykoľvek overiť spôsoby riadenia zhody použité v každom výrobnom zariadení. Bežná frekvencia týchto inšpekcií je jedenkrát za rok.

19. SANKCIE ZA NEZHODU VÝROBY

19.1. Typové schválenie udelené s ohľadom na typ vozidla podľa tohto predpisu môže byť odňaté, ak nie sú splnené požiadavky uvedené v odseku 18.

19.2. Ak strana dohody uplatňujúca tento predpis odoberie typové schválenie, ktoré predtým udelila, informuje o tom oznámením podľa vzoru v prílohe 2D k tomuto predpisu ostatné zmluvné strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis.

20. ÚPRAVA TYPU VOZIDLA A ROZŠÍRENIE TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA

Každá úprava montáže špecifického zariadenia na použitie skvapalneného ropného plynu v pohonnom systéme vozidla sa musí oznámiť orgánu štátnej správy, ktorý typ vozidla schválil. Tento orgán potom môže buď:

20.1.1. dospieť k záveru, že úpravy zrejme nemajú nepriaznivý vplyv a že vozidlo v každom prípade ešte plní požiadavky, alebo

20.1.2. požadovať od skúšobne zodpovednej za vykonanie skúšok nový skúšobný protokol.

20.2. Potvrdenie alebo odmietnutie typového schválenia s uvedením úprav sa rozošle stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, postupom podľa odseku 16.3..

20.3. Príslušný orgán, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia, pridelí správe o tomto rozšírení poradové číslo a oznámením o tom informuje podľa vzoru v prílohe 2D k tomuto predpisu ostatné strany dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis.

21. DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ typového schválenia úplne ukončí výrobu typu vozidla schváleného podľa tohto predpisu, musí o tom informovať orgán, ktorý udelil typové schválenie. Po prijatí takéhoto oznámenia informuje tento orgán o tejto skutočnosti oznámením podľa vzoru v prílohe 2D k tomuto predpisu ostatné strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis.

22. PRECHODNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA MONTÁŽE RÔZNYCH KOMPONENTOV LPG ZARIADENIA A TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA VOZIDIEL VYBAVENÝCH ŠPECIFICKÝM ZARIADENÍM NA POUŽÍVANIE SKVAPALNENÉHO ROPNÉHO PLYNU VO SVOJOM POHONNOM SYSTÉME Z HĽADISKA MONTÁŽE TAKÉHO ZARIADENIA

22.1. Od dátumu oficiálneho nadobudnutia účinnosti série zmien 01 nesmie žiadna zmluvná strana uplatňujúca tento predpis odmietnuť udeliť typové schválenie EHK podľa tohto predpisu zmeneného sériou zmien 01.

22.2. Od dátumu oficiálneho nadobudnutia účinnosti série zmien 01 nesmie žiadna zmluvná strana uplatňujúca tento predpis zakázať montáž vo vozidle a používanie komponentu, ako prvého zariadenia, ktorý je typovo schválený podľa tohto predpisu zmeneného sériou zmien 01.

22.3. Počas 12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti série zmien 01 k tomuto predpisu môžu zmluvné strany uplatňujúce tento predpis povoliť používanie typu komponentu, ako prvého zariadenia, ktorý je schválený podľa pôvodného znenia predpisu, ak je namontovaný na vozidle upravenom na pohon LPG.

22.4. Po uplynutí 12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti série zmien 01 k tomuto predpisu zakážu zmluvné strany uplatňujúce tento predpis používanie komponentu, ako prvého zariadenia, ktorý nespĺňa požiadavky tohto predpisu zmeneného sériou zmien 01, ak je namontovaný na vozidle upravenom na pohon LPG.

22.5. Po uplynutí 12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti série zmien 01 k tomuto predpisu môžu zmluvné strany uplatňujúce tento predpis odmietnuť prvú národnú registráciu (prvé uvedenie do prevádzky) vozidla, ktoré nespĺňa požiadavky tohto predpisu zmeneného sériou zmien 01.

23. NÁZVY A ADRESY SKÚŠOBNÍ ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SKÚŠOK TYPOVÉHO SCHVAĽOVANIA A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNYCH ORGÁNOV

Zmluvné strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, oznámia sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy skúšobní zodpovedných za vykonávanie skúšok typového schvaľovania a názvy a adresy správnych orgánov, ktoré udeľujú typové schvaľovanie a ktorým sa posielajú formuláre potvrdzujúce typové schválenie alebo rozšírenie, odmietnutie alebo odobratie typového schválenia vydaného v iných štátoch.

(1) Ako sa definuje v prílohe 7 konsolidovanej rezolúcie o konštrukcii vozidiel (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, naposledy zmenený zmenou Amend. 4).

(2) 1 pre Nemecko, 2 pre Francúzsko, 3 pre Taliansko, 4 pre Holandsko, 5 pre Švédsko, 6 pre Belgicko, 7 pre Maďarsko, 8 pre Českú republiku, 9 pre Španielsko, 10 pre Srbsko a Čiernu horu, 11 pre Spojené kráľovstvo, 12 pre Rakúsko, 13 pre Luxembursko, 14 pre Švajčiarsko, 15 (voľné), 16 pre Nórsko, 17 pre Fínsko, 18 pre Dánsko, 19 pre Rumunsko, 20 pre Poľsko, 21 pre Portugalsko, 22 pre Ruskú federáciu, 23 pre Grécko, 24 pre Írsko, 25 pre Chorvátsko, 26 pre Slovinsko, 27 pre Slovensko, 28 pre Bielorusko, 29 pre Estónsko, 30 (voľné), 31 pre Bosnu a Hercegovinu, 32 pre Lotyšsko, 33 (voľné), 34 pre Bulharsko, 35 (voľné), 36 pre Litvu, 37 pre Turecko, 38 (voľné), 39 pre Azerbajdžan, 40 pre bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, 41 (voľné), 42 pre Európske spoločenstvo (typové schválenia udelené členskými štátmi používajúcimi vlastné symboly EHK), 43 pre Japonsko, 44 (voľné), 45 pre Austráliu, 46 pre Ukrajinu, 47 pre Juhoafrickú republiku, 48 pre Nový Zéland, 49 pre Cyprus, 50 pre Maltu, 51 pre Kórejskú republiku, 52 pre Malajziu, 53 pre Thajsko, 54 a 55 (voľné) a 56 pre Čiernu Horu. Ďalším štátom sa pridelia nasledujúce čísla postupne v poradí, v ktorom budú ratifikovať Dohodu o prijatí jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, zariadenia a časti, ktoré sa môžu montovať a/alebo používať na kolesových vozidlách a o podmienkach pre vzájomné uznávanie homologizácií, udelených na základe týchto predpisov, alebo pristúpia k nej, a takto pridelené čísla oznámi generálny tajomník Organizácie Spojených národov zmluvným stranám dohody.

(3) Kombinovaný alebo samostatný

(4) Použiť len v prípade, že ovládač dávkovania plynu nie je integrovaný do zariadenia na vstrek plynu.

(5) Použiť len v prípade, že prevádzkový tlak zmiešavača plynu prekročí 20 kPa (trieda 2).

(6) Podľa definície v konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3.), príloha 7 (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, naposledy zmenený a doplnený Amend.4).

(7) Pozri poznámku pod čiarou 2.

Mosadzné komponenty pretlakového zariadenia, ktoré sú priamo vystavené pôsobeniu tlaku, musia odolávať bez vzniku napäťových koróznych trhlín skúške v dusičnane ortutnatom opísanej v ASTM B154 (3) . Pretlakové zariadenie musí byť ponorené 30 minút do vodného roztoku dusičnanu ortutnatého obsahujúceho 10 g dusičnanu ortutnatého a 10 ml kyseliny dusičnej na liter roztoku. Po vytiahnutí z roztoku pretlakové zariadenie musí byť skúšané na nepriepustnosť pri použití aerostatického tlaku 3 000 kPa na 1 minútu, počas ktorej je komponent kontrolovaný na vonkajšiu netesnosť. Akýkoľvek únik nesmie prekročiť 200 cm3/h.

c)

Uzatvárací ventil môže byť včlenený do odparovača alebo regulátora; v tom prípade je nutné uplatniť aj prílohu č. 7.

(so 6 000 operačnými cyklami)

3.7.2.1. Súprava hadice (hadica so spojkami) musí 5 minút odolať tlaku plynu 3 000 kPa bez akéhokoľvek úniku.

3.6.3. Typ bendžo so skrutkou musí byť v súlade s DIN 7643.

3.6.2. Spojky musia mať prichytávaciu obrubu, a to buď v tvare hadicových spojok, alebo typu bendžo so skrutkou. Tesnenie musí byť odolné voči LPG a musí spĺňať odsek 3.3.1.2.

3.5.4.2. Skúšobný stroj (pozri obr. 3) sa musí skladať z oceľového rámu vybaveného dvoma drevenými kolesami, so šírkou venca približne 130 mm.

Prázdna hadica s dĺžkou približne 3,5 m musí byť schopná vydržať 3 000-krát ďalej uvedenú skúšku so striedavým ohybom bez porušenia. Po skúške musí byť hadica schopná odolať skúšobnému tlaku ako sa uvádza v odseku 3.5.5.2.

3.5.3.1. Vzorka hadice s minimálnou dĺžkou 0,5 m, natlakovaná na 3 000 kPa, musí byť vložená do pece s teplotou 125 °C ±2 °C na 24 hodín.

3.1.1. Účelom tejto kapitoly je určiť ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania syntetických ohybných hadíc pre použitie s LPG, ktoré majú vnútorný priemer do 10 mm.

2.7.3.1. Súprava hadice (hadica so spojkami) musí na 5 minút odolať tlaku plynu 1 015 kPa bez akéhokoľvek úniku.

2.5.3.3. Skúšobný stroj (pozri obrázok 2) sa musí skladať z oceľového rámu vybaveného dvoma drevenými kolesami, so šírkou venca približne 130 mm.

od 16 do 20

do 13

2.5.3.1. Prázdna hadica s dĺžkou približne 3,5 m musí byť schopná vydržať 3 000-krát ďalej stanovenú skúšku so striedavým ohybom bez porušenia. Po skúške musí byť hadica schopná odolať skúšobnému tlaku, ako sa uvádza v odseku 2.5.4.2.

1.7.3.1. Súprava hadice (hadica so spojkami) musí 5 minút odolať tlaku plynu 3 000 kPa bez akéhokoľvek úniku.

1.5.4.3. Skúšobný stroj (pozri obr. 1) sa musí skladať z oceľového rámu vybaveného dvoma drevenými kolesami, so šírkou venca približne 130 mm.

od 16 do 20

do 13

1.5.4.1. Prázdna hadica s dĺžkou 3,5 m musí byť schopná vydržať 3 000-krát ďalej stanovenú skúšku so striedavým ohybom bez porušenia. Po skúške musí byť hadica schopná odolať skúšobnému tlaku, ako sa uvádza v odseku 1.5.5.2.

Účelom tejto prílohy je určiť ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania ohybných hadíc pre použitie s LPG, ktoré majú vnútorný priemer do 20 mm.

USTANOVENIA O TYPOVOM SCHVAĽOVANÍ OHYBNÝCH HADÍC SO SPOJKAMI

Ak plniaca jednotka nespĺňa požiadavky skúšky, 2 vzorky toho istého komponentu sa podrobia nárazovej skúške. Ak obidve vzorky úspešne absolvujú skúšku, prvá skúška sa neberie do úvahy.

Tvrdené oceľové teleso s hmotnosťou 1 kg sa spustí z výšky 1 m tak, aby bola vyvinutá nárazová rýchlosť 4,4 m/s. To sa dosiahne namontovaním telesa na kyvadlo.

(so 6 000 operačnými cyklami)

Uhlík (ťažné vlastnosti priebežného vlákna) so špeciálnym ohľadom na matricu

Vlákna vsadené do matrice

c)

c)

Hodnoty tvarového koeficientu C pre H/D od 0,25 do 0,50

Vzťah medzi H/D a tvarovým koeficientom C

od 0,20 do 0,25

Hodnoty tvarového koeficientu C pre H/D

Nádrže len s obvodovými zvarmi a ventilovým hrdlom/doskou zavarenou do dna

(2) Doplnenie príslušenstva, zmeny a rozšírenie príslušenstva upevneného k nádrži sú možné bez opakovanej skúšky, ak sú oznámené správnemu orgánu, ktorý udelil nádrži typové schválenie, a nie je pravdepodobné, že by mali merateľný nepriaznivý vplyv. Správny orgán môže vyžiadať ďalší skúšobný protokol od oprávnenej skúšobne. Nádrž a jej zloženie príslušenstva sa uvedú v doplnku 1 k prílohe 2B.

Ak sú výsledky týchto opakovaných skúšok uspokojivé, prvá neúspešná skúška sa neberie do úvahy.

Ak sú výsledky týchto opakovaných skúšok uspokojivé, prvá neúspešná skúška sa neberie do úvahy.

Ak sú výsledky týchto opakovaných skúšok uspokojivé, prvá neúspešná skúška sa neberie do úvahy.

Ak sú výsledky týchto opakovaných skúšok uspokojivé, prvá neúspešná skúška sa neberie do úvahy.

Ak sú výsledky týchto opakovaných skúšok uspokojivé, prvá neúspešná skúška sa neberie do úvahy.

Klin sa musí namontovať tak, aby ťažisko nádrže narazilo do stredu klinu.

čas, ktorý uplynie od vzniku ohňa do začiatku odvetrávania LPG, a skutočný tlak,

Pri nádržiach z kompozitných materiálov sa uvoľňovanie LPG cez povrch pripúšťa v prípade kontrolovaného uvoľňovania. Výsledky skúšky sú neplatné v prípade, že sa do 2 minút po začiatku skúšky uvoľní plynný LPG alebo sa uvoľní viac než 30 litrov za minútu.

c)

Výsledky skúšky sú neplatné len v prípade, že tlak od 3 000 do 3 700 kPa spôsobí viditeľnú plastickú deformáciu.

Do 5 minút od zapálenia musí teplota aspoň jedného termočlánku priamo pod spodkom nádrže vykazovať aspoň 590 °C. Táto teplota sa udržiava po zostávajúcu dobu skúšky, a to až kým sa v nádrži nevytvorí pretlak.

c)

V snahe zabrániť priamemu pôsobeniu plameňa na termočlánky sa použije kovové tienenie. Alternatívne sa môžu vložiť termočlánky do kovových blokov o veľkosti menej než 25 mm2. Počas skúšky sa teploty termočlánkov a tlak v nádrži zaznamenávajú v dvojsekundových alebo kratších intervaloch.

teplota steny do vzdialenosti 25 mm od odľahčovacieho ventilu,

c)

Na zdroj ohňa sa môže použiť akékoľvek palivo za predpokladu, že poskytuje dostatočné rovnomerné teplo na udržanie stanovenej teploty skúšky až do odvetrania nádrže. Usporiadanie ohňa musí byť zaznamenané dostatočne podrobne s cieľom zabezpečiť reprodukovateľnosť miery prívodu tepla do nádrže. Výsledky skúšky sa považujú za neplatné v prípade akejkoľvek poruchy alebo nestálosti zdroja ohňa počas skúšky.

c)

c)

Skúška odolnosti voči ohňu má preukázať, že nádrž so svojím protipožiarnym systémom špecifikovaným v konštrukčnom návrhu zabráni roztrhnutiu nádrže skúšanej v stanovených požiarnych podmienkach. Výrobca musí opísať správanie sa kompletného systému požiarnej ochrany vrátane predpokladaného poklesu na atmosférický tlak. Požiadavky tejto skúšky sa považujú za splnené pre všetky nádrže, ktoré majú s typovou nádržou spoločné tieto charakteristiky:

2.5.2. Prechod zvarového kovu do základného materiálu musí byť hladký, bez vrubov. Na povrchu zvaru a na susedných povrchoch materiálu nesmú byť trhliny, vruby alebo porézne miesta. Povrch zvaru musí byť pravidelný a hladký. Pri tupom zvare nesmie byť hrúbka návarku väčšia ako 1/4 šírky zvaru.

Ak sú výsledky týchto opakovaných skúšok uspokojivé, prvá neúspešná skúška sa neberie do úvahy.

Táto skúška sa vykoná len na nádržiach z kompozitných materiálov so živicovou matricou s teplotou prechodu skla (TG) menšou než konštrukčná teplota +50 °C.

Ak sú výsledky týchto opakovaných skúšok uspokojivé, prvá neúspešná skúška sa neberie do úvahy.

Ak sú výsledky týchto opakovaných skúšok uspokojivé, prvá neúspešná skúška sa neberie do úvahy. V prípade, že jedna skúška alebo obidve opakované skúšky nevyhovejú požiadavkám, séria sa musí vyradiť.

Ak sú výsledky týchto opakovaných skúšok uspokojivé, prvá neúspešná skúška sa neberie do úvahy. V prípade, že jedna skúška alebo obidve opakované skúšky nevyhovejú požiadavkám, séria sa musí vyradiť.

Pod tlakom 3 000 kPa sa nádrž ponorí do mydlovej vody, aby sa zistilo presakovanie (skúška bublinkami).

Ak sú výsledky týchto opakovaných skúšok uspokojivé, prvá neúspešná skúška sa neberie do úvahy.

c)

Ak sú výsledky týchto opakovaných skúšok uspokojivé, prvá neúspešná skúška sa neberie do úvahy.

c)

Keď sú výsledky týchto skúšok vyhovujúce, prvá skúška sa neberie do úvahy.

8 % v prípade špeciálnej kovovej nádrže zobrazenej v doplnku 5 strana 1 obrázky A, B a C.

Ak sú výsledky týchto skúšok vyhovujúce, prvá skúška sa neberie do úvahy.

od 440 do 520 vrátane

do 440 vrátane

Špecifikácia skúšok je v odseku 2.1.2.1.1., s výnimkou (c), (e) a (f), ktoré sa nevyžadujú. Skúšobná vzorka pre ťahovú skúšku základného materiálu musí byť odobratá z (a) alebo (b), ako sa uvádza v odseku 2.1.2.1.1.

c)

jedna ťahová skúška základného materiálu; skúšobnú vzorku je potrebné odobrať v pozdĺžnom smere (v prípade, že to nie je možné, možno ju odobrať v obvodovom smere),

Výrobca musí zaistiť, aby zvary mali spojitý prienik bez odchýlky od zvarového švu a aby neobsahovali chyby, ktoré by ohrozili bezpečné používanie nádrže.

1.7.1.2. Výrobca musí dostatočnými kontrolnými opatreniami zabezpečiť, aby základné materiály a lisované časti používané na výrobu nádrží boli bez akýchkoľvek chýb, ktoré by ohrozili bezpečné používanie nádrží.

Konštrukčná pracovná teplota nádrže musí byť od –20 °C do 65 °C. Pre extrémne pracovné teploty presahujúce uvedené teploty sa musia použiť zvláštne podmienky skúšky so súhlasom príslušného orgánu.

c)

v prípade nádrží z kompozitných materiálov: certifikáty analýzy chemickej odolnosti v súvislosti so skúškami vykonanými podľa požiadaviek doplnku 6,

1.3.4. Prídavné zvarové materiály musia byť kompatibilné so základným materiálom tak, aby vznikali zvary s vlastnosťami špecifikovanými pre základný materiál (EN 288-39).

c

USTANOVENIA O TYPOVOM SCHVAĽOVANÍ DÁVKOVACEJ JEDNOTKY PLYNU, KTORÁ NIE JE KOMBINOVANÁ SO ZARIADENÍM(IAMI) NA VSTREK PLYNU

PRÍLOHA 15

SKÚŠOBNÉ POSTUPY

1. Klasifikácia

1.1. Komponenty LPG určené na použitie vo vozidlách musia byť klasifikované s ohľadom na maximálny prevádzkový tlak a funkciu podľa kapitoly 2 tohto predpisu.

1.2. Klasifikácia komponentov je určujúca pre skúšky, ktoré musia byť vykonané pre typové schvaľovanie komponentov alebo ich častí.

2. Použité skúšobné postupy

V tabuľke 1 sú uvedené použité skúšobné postupy v závislosti od klasifikácie.

Tabuľka 1

Skúška Trieda 1 Trieda 2(A) Trieda 3 Bod Pretlakom x x x 4. Vonkajšia netesnosť x x x 5. Vysoká teplota x x x 6. Nízka teplota x x x 7. Netesnosť sedla x x 8. Trvanlivosť/funkčné skúšky x x 9. Funkčná skúška x 10. Zlučiteľnosť s LPG x x x 11. Odolnosť proti korózii x x x 12. Odolnosť proti suchému teplu x x 13. Starnutie v ozóne x x 14. Tečenie x x 15. Cyklovanie teplotou x x 16. Zlučiteľnosť s kvapalinami na výmenu tepla x

3. Všeobecné požiadavky

3.1. Skúšky netesnosti sa musia vykonávať so stlačeným plynom, ako vzduch alebo dusík.

3.2. Na získavanie potrebného tlaku pre hydrostatickú skúšku pevnosti sa môže použiť voda alebo iná kvapalina.

3.3. V prípade potreby musí byť pri všetkých skúšobných hodnotách uvedený druh skúšobného média.

3.4. Skúška netesnosti a hydrostatickej pevnosti nesmie trvať kratšie ako 1 minútu.

3.5. Všetky skúšky sa musia vykonávať pri izbovej teplote 20 °C ±5 °C, ak nie je stanovené inak.

4. Pretlaková hydrostatická skúška

Komponent obsahujúci LPG musí odolať bez akýchkoľvek viditeľných dôkazov porušenia alebo trvalej deformácie hydraulickému skúšobnému tlaku stanovenému podľa tabuľky 1 (rovnajúcemu sa 2,25-násobku maxima klasifikačného tlaku) počas minimálne 1 minúty so zazátkovaným výstupom vysokotlakovej časti.

Vzorky predtým podrobené skúške trvanlivosti podľa odseku 9 sa pripoja k zdroju hydrostatického tlaku. Priamo ovládaný uzatvárací ventil a manometer, ktorý má rozsah nie menší než 1,5-násobok a nie väčší než 2-násobok skúšobného tlaku, musí byť zabudovaný do prívodného potrubia hydrostatického tlaku.

V tabuľke 2 sa uvádzajú klasifikačné tlaky a tlaky pre pretlakovú skúšku podľa klasifikácie:

Tabuľka 2

Klasifikácia komponentov Klasifikačný tlak [kPa] Hydraulický skúšobný tlak pre pretlakovú skúšku [kPa] Trieda 1, 3 3 000 6 750 Trieda 2A 120 270 Trieda 2 450 1 015

5. Skúška na vonkajšiu netesnosť

5.1. Komponent musí byť tesný v uzáveroch driekov (ventilov) alebo telesa alebo iných spojeniach a nesmie vykazovať známky pórovitosti odliatku pri skúške, ako sa uvádza v odseku 5.3., pri akomkoľvek aerostatickom tlaku medzi 0 a tlakom uvedeným v tabuľke 3. Uvedené predpisy sa považujú za splnené, ak sú splnené ustanovenia odseku 5.4.

5.2. Skúška musí byť vykonaná za týchto podmienok:

i) pri izbovej teplote,

ii) pri minimálnej prevádzkovej teplote,

iii) pri maximálnej prevádzkovej teplote

Maximálne a minimálne prevádzkové teploty sa uvádzajú v prílohách.

5.3. Počas tejto skúšky sa skúšané zariadenie pripojí k zdroju aerostatického tlaku (1,5-násobok maximálneho tlaku a v prípade komponentu triedy 3 2,25-násobok maximálneho klasifikačného tlaku). Priamo ovládaný uzatvárací ventil a manometer, ktorý má rozsah tlaku nie menší ako 1,5-násobok a nie väčší ako 2-násobok skúšobného tlaku, sa zamontujú do prívodného tlakového potrubia. Manometer sa zamontuje medzi automatický ventil a skúšobnú vzorku. Počas pôsobenia skúšobného tlaku na vzorku sa vzorka ponorí do vody na zistenie netesnosti, alebo sa použije iná rovnocenná metóda (meranie prietoku alebo pokles tlaku).

Tabuľka 3

Klasifikácia a tlaky pre skúšku netesnosti podľa klasifikácie

Klasifikácia komponentov Klasifikačný tlak [kPa] Skúšobný tlak pre skúšku netesnosti [kPa] Trieda 1 3 000 4 500 Trieda 2A 120 180 Trieda 2 450 675 Trieda 3 3 000 6 750

5.4. Pri vystavení tlaku plynu rovnajúcemu sa skúšobnému tlaku pre skúšku netesnosti musí byť vonkajší únik menší ako požiadavky stanovené v prílohách, alebo ak nie je stanovená žiadna požiadavka, musí byť vonkajší únik menší ako 15 cm3/h pri zazátkovaných výstupoch.

6. Skúška pri vysokej teplote

Komponent obsahujúci LPG nesmie mať únik väčší ako 15 cm3/h so zazátkovaným výstupom, keď je vystavený tlaku plynu, pri maximálnej prevádzkovej teplote uvedenej v prílohách, ktorý sa rovná tlaku pre skúšku netesnosti (tabuľka 3, odsek 5.3.). Komponent musí byť vystavený tejto teplote aspoň 8 hodín pred skúškou.

7. Skúška pri nízkej teplote

Komponent obsahujúci LPG nesmie mať únik väčší než 15 cm3/h so zazátkovaným výstupom, keď je vystavený tlaku plynu, pri minimálnej prevádzkovej teplote (–20 °C), ktorý sa rovná tlaku pre skúšku netesnosti (tabuľka 3, odsek 5.3.). Komponent musí byť vystavený tejto teplote aspoň 8 hodín pred skúškou.

8. Skúška netesnosti sedla

Nasledujúce skúšky netesnosti sedla sa vykonajú na vzorkách prevádzkového ventilu alebo plniacej jednotky, ktoré boli vopred podrobené skúške na vonkajšiu netesnosť podľa odseku 5.

8.1.1. Skúšky netesnosti sedla sa vykonávajú so vstupným otvorom vzorky ventilu spojeným so zdrojom aerostatického tlaku, s ventilom v uzavretej polohe a s otvoreným výstupom. Priamo ovládaný uzatvárací ventil a manometer s rozsahom tlaku nie menším ako 1,5-násobok a nie väčším ako 2-násobok skúšobného tlaku musia byť zabudované v prívodnom tlakovom potrubí. Manometer sa zabuduje medzi ovládací ventil a skúšobnú vzorku. Kým na ventil pôsobí skúšobný tlak, vykonáva sa pozorovanie úniku s otvoreným výstupným otvorom ponoreným do vody, ak nie je stanovené inak.

8.1.2. Súlad s odsekmi 8.2. až 8.8. sa stanoví pripojením potrubia určitej dĺžky na výstup ventilu. Otvorený koniec tohto výstupného potrubia sa umiestni vnútri obráteného odmerného valca kalibrovaného v cm3. Obrátený valec musí byť uzavretý vodným uzáverom. Prístroj musí byť nastavený tak, že:

1. koniec výstupnej trubice je umiestnený približne 13 mm nad vodnou hladinou v obrátene kalibrovanom odmernom valci a

2. voda vnútri a mimo kalibrovaného valca je na rovnakej úrovni. S takto vykonanými úpravami sa zaznamenáva hladina vody v odmernom valci. S ventilom v uzavretej polohe, ktorú zaujíma pri normálnej funkcii, sa aplikuje vzduch alebo dusík pri stanovenom skúšobnom tlaku na vstup ventilu počas skúšobnej doby nie kratšej ako 2 minúty. Počas tejto doby sa v prípade potreby upraví zvislá poloha odmerného valca, aby za zachovala rovnaká hladina vody vnútri a mimo neho.

Na konci skúšobnej doby a pri rovnakej hladine vody vnútri i mimo odmerného valca sa znovu zaznamenáva hladina vody v odmernom valci. Zo zmeny objemu v odmernom valci sa vypočíta rýchlosť úniku podľa nasledujúceho vzorca:

kde:

V1 = rýchlosť úniku v cm3/h vzduchu alebo dusíka, Vt = prírastok objemu v odmernom valci počas skúšky, t = čas trvania skúšky v minútach, P = barometrický tlak počas skúšky v kPa, T = teplota okolia počas skúšky v K.

8.1.3. Namiesto uvedenej metódy sa únik môže merať pomocou prietokomeru inštalovaného na vstupnej strane skúšobného ventilu. Prietokomer musí byť spôsobilý presne indikovať, pre využívanú skúšobnú kvapalinu, maximálne povolené prietokové rýchlosti úniku.

8.2. Sedlo uzatváracieho ventilu nesmie v uzavretej polohe vykazovať únik, ak je vystavené aerostatickému tlaku od 0 do 3 000 kPa.

8.3. Spätný ventil vybavený pružným (mäkkým) sedlom nesmie v uzavretej polohe vykazovať únik, ak je vystavený aerostatickému tlaku od 50 do 3 000 kPa.

8.4. Spätný ventil vybavený sedlom kov na kov nesmie v uzavretej polohe vykazovať únik rýchlosťou vyššou než 0,50 dm3/h, ak je vystavený vstupnému tlaku až do veľkosti skúšobného tlaku podľa tabuľky 3 v odseku 5.3.

8.5. Sedlo vrchného spätného ventilu použité v súprave plniacej jednotky nesmie v uzavretej polohe vykazovať únik pri aerostatickom tlaku od 50 do 3 000 kPa.

8.6. Sedlo prevádzkovej spojky nesmie v uzavretej polohe vykazovať únik pri aerostatickom tlaku od 0 do 3 000 kPa.

8.7. Odľahčovací ventil plynového potrubia nesmie vykazovať vnútornú netesnosť do 3 000 kPa.

8.8. Odľahčovací ventil (vypúšťací ventil) nesmie vykazovať vnútornú netesnosť do 2 600 kPa.

9. Skúška trvanlivosti

9.1. Plniaca jednotka alebo prevádzkový ventil musia byť schopné splniť príslušné požiadavky na netesnosť podľa odsekov 5 a 8 po vystavení počtu cyklov otvorení a zatvorení uvedenému v prílohách.

9.2. Uzatvárací ventil musí byť skúšaný s uzavretým výstupom ventilu. Teleso ventilu musí byť naplnené n- hexánom a vstup ventilu vystavený tlaku 3 000 kPa.

9.3. Skúška trvanlivosti musí byť vykonaná rýchlosťou nie vyššou ako 10-krát za minútu. Pokiaľ ide o uzatvárací ventil, uzatvárací moment je daný veľkosťou kolieska, kľúča alebo iného prostriedku určeného na ovládanie ventilu.

9.4. Príslušné skúšky na vonkajšiu netesnosť a netesnosť sedla, uvedené v skúške na vonkajšiu netesnosť v odseku 5 a skúške netesnosti sedla v odseku 8, sa musia vykonať bezprostredne po skúške trvanlivosti.

Odolnosť 80 % uzatváracieho ventilu

9.5.1. 80 % uzatvárací ventil musí byť schopný zniesť 6 000 úplných cyklov naplnenia na maximálnu plniacu úroveň.

10. Funkčné skúšky

Funkčné skúšky odľahčovacieho ventilu (plynového potrubia)

10.1.1. V prípade odľahčovacích ventilov sa použijú tri vzorky každej veľkosti, konštrukcie a nastavenia na vykonanie skúšok tlakov pri začiatku otvárania a opätovného zatvárania. Rovnaký súbor troch ventilov sa použije pre skúšky objemu prietoku a pre ostatné merania uvedené v nasledujúcich odsekoch.

Na každom z troch skúšobných ventilov sa musia vykonať najmenej dve za sebou nasledujúce merania tlakov pri začiatku otvárania a opätovnom zatváraní v rámci skúšky č. 1 a 3 odsekov 10.1.2. a 10.1.4..

Tlaky pri začiatku otvárania a opätovnom zatváraní odľahčovacieho ventilu – skúška č. 1

10.1.2.1. Skôr, ako sa prikročí k skúške prietokovej kapacity, musí byť tlak pri začiatku otvárania každej z troch vzoriek odľahčovacieho ventilu špecifickej veľkosti, konštrukcie a nastavenia v rozmedzí ±3 % priemeru tlakov, ale tlak pri začiatku otvárania ktoréhokoľvek z troch ventilov nesmie byť menší ako 95 % a nie väčší ako 105 % stanoveného tlaku vyznačeného na ventile.

10.1.2.2. Tlak pri opätovnom zatváraní odľahčovacieho ventilu nesmie byť pred podrobením skúške kapacity prietoku menší ako 50 % predtým zisteného tlaku pri začiatku otvárania.

10.1.2.3. Odľahčovací ventil musí byť napojený na zdroj vzduchu alebo iný aerostatický zdroj, ktorého tlak môže byť udržaný na hodnote najmenej 500 kPa efektívneho tlaku nad stanoveným tlakom vyznačeným na skúšanom ventile. Priamo ovládaný uzatvárací ventil a manometer (tlakomer) so stupnicou pre rozsah tlaku medzi 1,5 a 2-násobkom skúšobného tlaku musia byť inštalované v prívodovom tlakovom potrubí. Tlakomer musí byť inštalovaný v potrubí medzi skúšaným ventilom a priamo ovládaným uzatváracím ventilom. Tlak pri začiatku otvárania a pri opätovnom zatváraní sa musia merať prostredníctvom vodného uzáveru max. 100 mm hĺbky.

10.1.2.4. Po zaznamenaní tlaku pri začiatku otvárania ventilu sa tlak zvýši dostatočne nad tlak pri začiatku otvárania, aby sa zaistilo zdvihnutie ventilu. Uzatvárací ventil sa potom vzduchotesne uzavrie a vodný uzáver, ako i tlakomer, sa pozorne prezrú. Tlak, pri ktorom bubliny prestanú prechádzať vodným uzáverom, sa zaznamená ako tlak potrebný na opätovné uzatvorenie ventilu.

Prietoková kapacita odľahčovacím ventilom – skúška č. 2

10.1.3.1. Prietoková kapacita každej z troch vzoriek odľahčovacieho ventilu špecifickej veľkosti, konštrukcie a nastavenia sa musí nachádzať v rámci pásma 10 % z najvyššej zistenej prietokovej kapacity.

10.1.3.2. Počas skúšky prietokovej kapacity na každom ventile nesmie byť pozorované drnčanie ani iný abnormálny stav činnosti.

10.1.3.3. Tlak zatvárania každého ventilu nesmie byť menší než 65 % z počiatočného zaznamenaného tlaku pri začiatku otvárania.

10.1.3.4. Skúška prietokovej kapacity odľahčovacieho ventilu sa vykonáva pri prietokovom tlaku rovnajúcom sa 120 % z maximálneho stanoveného tlaku.

10.1.3.5. Skúška prietokovej kapacity odľahčovacieho ventilu sa vykonáva s použitím vhodne konštruovaného a kalibrovaného prietokomeru prírubového typu s clonou, spojeného so zdrojom prívodu vzduchu zodpovedajúcej kapacity a tlaku. Možno použiť modifikácie tu opísaného prietokomeru a iné aerostatické médium ako vzduch, ak to vedie k rovnakým konečným výsledkom.

10.1.3.6. Prietokomer musí byť vybavený dostatočne dlhými potrubiami pred a za clonou alebo iným zariadením vrátane usmerňujúcich lopatiek na zabránenie víreniu v mieste clony pre použité pomery priemeru clony k priemerom potrubia.

Príruby, medzi ktorými je umiestnená a pripevnená clona, musia byť vybavené tlakovými prípojmi spojenými s manometrom. Tento prístroj indikuje rozdiel tlaku cez dosku clony a odpočet sa použije na výpočet prietoku. Kalibrovaný tlakomer sa zapojí v časti meracieho potrubia prietokomeru po prúde za clonou. Tento manometer indikuje tlak prietoku a odpočet sa použije aj na výpočet prietoku.

10.1.3.7. Prístroj na meranie teploty sa pripojí k meraciemu potrubiu v smere prúdenia za dosku clony, aby indikoval teplotu vzduchu prúdiaceho k odľahčovaciemu ventilu. Odpočet na tomto prístroji sa zahrnie do výpočtu korekcie teploty prúdu vzduchu pre základnú teplotu 15 °C. Na zistenie bežného atmosférického tlaku sa použije barometer.

Odpočet na barometri sa pripočíta k tlaku prúdu vzduchu indikovanému manometrom. Tento absolútny tlak sa obdobne zahrnie do výpočtu prietoku. Tlak vzduchu prichádzajúceho k prietokomeru sa nastavuje vhodným ventilom pripevneným na potrubie pre prívod vzduchu pred prietokomerom. Odľahčovací ventil sa pri skúške pripojí k výtokovému koncu prietokomeru.

10.1.3.8. Po vykonaní všetkých príprav pre skúšky kapacity prietoku sa pomaly otvorí ventil v potrubí pre prívod vzduchu a tlak na skúšanom ventile sa zvýši na tlak vhodný pre prietok. Počas tohto intervalu tlak, pri ktorom sa ventil otvorí s „odfúknutím“, sa zaznamená ako tlak pri otvorení.

10.1.3.9. Vopred určený tlak prietoku sa musí udržovať konštantný v krátkom časovom úseku, až sa odpočty na prístrojoch ustália. Odpočty na prietokovom manometri, diferenčnom tlakovom manometri a indikátore teploty prúdiaceho vzduchu sa zaznamenajú súčasne. Tlak sa potom zmenšuje, až ventil prestane prepúšťať.

Tlak, pri ktorom to nastane, sa zaznamená ako uzatvárací tlak ventilu.

10.1.3.10. Zo zaznamenaných údajov a známeho koeficientu clony prietokomeru sa vypočíta kapacita prietoku vzduchu skúšaného odľahčovacieho ventilu s použitím nasledujúcej rovnice:

kde:

Q = prietoková kapacita odľahčovacieho ventilu v m3/min vzduchu pri absolútnom tlaku 100 kPa a 15 °C, Fb = základný faktor clony prietokomeru pri 100 kPa abs. tlaku a 15 °C, Ft = koeficient teploty pretekajúceho vzduchu na prepočítanie zaznamenanej teploty na základnú teplotu 15 °C, h = diferenčný tlak na clone prietokomeru v kPa, p = tlak prúdiaceho vzduchu na pretlakovom ventile v kPa absolútneho tlaku (zaznamenaný tlak manometra plus zaznamenaný barometrický tlak), 60 = deliteľ pre prevod v rovnici z m3/h na m3/min.

10.1.3.11. Priemerná prietoková kapacita troch odľahčovacích ventilov, zaokrúhlená na najbližších päť jednotiek, sa berie ako prietoková kapacita ventilu špecifickej veľkosti, konštrukcie a nastavenia.

Nové overenie tlakov pri začiatku otvárania a opätovnom zatváraní odľahčovacích ventilov – skúška č. 3

10.1.4.1. Po skúškach prietokovej kapacity nesmie byť tlak pri začiatku otvárania odľahčovacieho ventilu menší ako 85 % počiatočného tlaku pri začiatku otvárania a tlak pri opätovnom uzatváraní menší ako 80 % počiatočného tlaku pri opätovnom uzatváraní zaznamenaných pri skúške č. 1 podľa odseku 10.1.2.

10.1.4.2. Tieto skúšky sa vykonávajú zhruba 1 hodinu po skúške prietokovej kapacity a postup skúšky je rovnaký, ako je opísané pri skúške č. 1 v odseku 10.1.2.

Funkčná skúška prepadového ventilu

10.2.1. Prepadový ventil musí pracovať nie viac ako 10 % nad a nie menej ako 20 % pod hodnotou menovitej uzatváracej prietokovej kapacity stanovenej výrobcom a pri funkčných skúškach opísaných ďalej sa musí uzavierať automaticky pri tlakovom rozdiele ventilu nie väčšom ako 100 kPa.

10.2.2. Skúškam sa podrobia tri vzorky z každej veľkosti a prevedenie ventilu. Ventil určený na použitie len s kvapalinou sa vyskúša s vodou, v iných prípadoch sa skúša vzduchom a s vodou. S výnimkou uvedenou v odseku 10.2.3. sa vykonajú osobitné skúšky s každou vzorkou namontovanou v zvislej, vodorovnej a prevrátenej polohe. Skúšky so vzduchom sa vykonajú bez potrubia alebo iných obmedzujúcich prvkov pripojených k výstupu skúšanej vzorky.

10.2.3. Ventil určený na inštaláciu len v jednej polohe sa skúša len v tejto polohe.

10.2.4. Skúška pomocou vzduchu sa vykoná s použitím vhodne konštruovaného a kalibrovaného prietokomeru prírubového typu s clonkou, pripojeného k zdroju prívodu vzduchu dostatočnej kapacity a tlaku.

10.2.5. Skúšaná vzorka sa pripojí na výstup prietokomeru. Manometer alebo kalibrovaný tlakomer (indikátor) s odpočtami odstupňovanými na najviac 3 kPa sa na indikáciu uzatváracieho tlaku pripojí na strane skúšanej vzorky v smere proti prúdu.

10.2.6. Skúška sa vykonáva pomalým zvyšovaním prietoku vzduchu cez prietokomer, kým sa nezatvorí prepadový ventil. V okamihu uzatvorenia sa zaznamená rozdiel tlakov na clone prietokomeru a uzatvárací tlak indikovaný manometrom. Potom sa vypočíta rýchlosť prietoku pri uzatvorení.

10.2.7. Môžu sa použiť aj iné typy prietokomerov a iné plyny ako vzduch.

10.2.8. Skúška s vodou sa vykoná s použitím prietokomeru pre kvapaliny (alebo jeho ekvivalentu) inštalovaného v potrubnom systéme, v ktorom je dostatočný tlak na zabezpečenie požadovaného prietoku. K systému sa pripojí vstupný piezometer alebo rúrka najmenej o jeden rozmer rúrky väčšia ako skúšaný ventil, s regulačným ventilom prietoku napojeným medzi prietokomer a piezometer. Na zníženie efektu tlakového rázu, keď sa uzatvára prepadový ventil, sa môže použiť hadica alebo hydrostatický odľahčovací ventil, respektíve oboje.

10.2.9. Skúšaná vzorka sa spojí s výstupným koncom piezometra. Manometer alebo kalibrovaný tlakový indikátor oneskorovacieho typu, ktorý umožňuje odpočty v rozsahu od 0 do 1 440 kPa, sa na indikáciu uzatváracieho tlaku pripojí k odberu tlaku na strane proti prúdu skúšanej vzorky. Spojenie sa vykoná pomocou dlhej gumovej hadice medzi manometrom a odberom tlaku, s ventilom inštalovaným na vstupe manometra, aby umožnil odpúšťanie vzduchu zo systému.

10.2.10. Pred touto skúškou musí byť prietokový regulačný ventil mierne pootvorený, s vypúšťacím ventilom manometra otvoreným, aby sa odstránil vzduch zo systému. Vypúšťací ventil sa potom uzatvorí a skúška sa vykoná pomalým zvyšovaním prietoku, až nastane uzatvorenie prepadového ventilu. Počas skúšky sa manometer umiestni v tej istej úrovni ako skúšaná vzorka. V okamihu uzatvorenia sa zaznamená objemový prietok a uzatvárací tlak. Keď je prepadový ventil v zatvorenej polohe, zaznamená sa únik alebo rýchlosť prietoku cez obtok (by-pass).

10.2.11. Prepadový ventil použitý v súprave plniacej jednotky sa musí pri uvedenom skúšaní uzatvoriť automaticky pri rozdiele tlaku nie väčšom ako 138 kPa.

10.2.12. Týmto skúškam sa podrobia tri vzorky z každej veľkosti ventilu. Skúšky sa vykonajú so vzduchom a osobitné skúšky sa vykonajú s každou vzorkou namontovanou zvisle a vodorovne. Skúšky sa vykonajú, ako sa uvádza v odsekoch 10.2.4. až 10.2.7., so spojovacou hadicou plniacej jednotky spojenou so skúšanou vzorkou a s vrchným spätným ventilom držaným v otvorenej polohe.

Skúška rýchlosti plnenia

10.3.1. Dobrá funkcia zariadenia obmedzujúceho stupeň plnenia nádrže sa overí pri rýchlostiach plnenia 20, 50 a 80 l/min., alebo pri maximálnej miere prietoku pri absolútnom tlaku 700 kPa v predchádzajúcich miestach potrubia.

Skúška trvanlivosti zariadení pre obmedzenie plnenia

Zariadenie obmedzujúce stupeň plnenia nádrže musí byť schopné vydržať 6 000 kompletných plniacich cyklov na maximálny stupeň plnenia.

10.4.1. Rozsah

Akékoľvek zariadenie obmedzujúce stupeň plnenia nádržky a pracujúce s plavákom sa po vykonaní skúšok overujúcich, že:

— obmedzuje stupeň plnenia nádrže na 80 % alebo menej jej objemu,

— nedovoľuje – v uzatvorenej polohe – plnenie nádrže rýchlosťou prevyšujúcou 0,5 l za minútu,

podrobí jednému zo skúšobných postupov uvedených v odseku 10.5.5. alebo 10.6.6., aby sa zabezpečilo, že zariadenie je konštruované tak, aby odolávalo očakávaným dynamickým vibračným napätiam, a že prevádzkové vibrácie vonkajšieho prostredia nespôsobia zníženie výkonu alebo zlyhanie.

Postup vibračnej skúšky

10.5.1. Zariadenie a spôsob montáže

Predmet skúšky sa pripevní k vibračnému zariadeniu svojimi normálnymi montážnymi prostriedkami, buď priamo k budiču vibrácií alebo k prechodovej doske, alebo prostredníctvom tuhej základnej časti schopnej prenášať stanovené vibračné podmienky. Zariadenie použité na meranie a/alebo záznam úrovne zrýchlenia alebo úrovne amplitúdy a frekvencie musí mať presnosť aspoň 10 % meranej hodnoty.

10.5.2. Voľba postupu

Podľa voľby orgánu udeľujúceho typové schvaľovanie sa skúšky vykonajú buď podľa postupu A uvedeného v odseku 10.5.5, alebo podľa postupu B uvedeného v odseku 10.5.6.

10.5.3. Všeobecne

Nasledujúce skúšky sa vykonajú okolo každej z 3 ortogonálnych osí predmetu skúšky.

Postup A

10.5.4.1. Vyhľadanie rezonancie

Rezonančné frekvencie obmedzovača plnenia sa určia pomalým menením frekvencie použitej vibrácie v stanovenom rozsahu pri znížených skúšobných hladinách, ale s dostatočnou amplitúdou na vybudenie predmetu. Vyhľadávanie sínusoidnej rezonancie sa môže vykonať s použitím skúšobnej hladiny a doby kmitania stanovenými pre skúšku kmitaním za predpokladu, že doba hľadania rezonancie sa zahrnie do požadovanej doby skúšobného kmitania podľa odseku 10.5.5.3.

10.5.4.2. Skúška prahu rezonancie

Predmet skúšky sa rozkmitá na 30 minút pozdĺž každej osi najsilnejšími rezonančnými frekvenciami stanovenými v odseku 10.5.5.1. Skúšobná úroveň je 1,5 g (14,7 m/sek2). Ak sa pre ktorúkoľvek jednotlivú os zistia viac ako 4 významné rezonančné frekvencie, vyberú sa pre túto skúšku 4 najsilnejšie rezonančné frekvencie. Ak nastane pri skúške zmena v rezonančnej frekvencii, zaznamená sa doba výskytu, a hneď nato sa frekvencia upraví, aby sa udržala podmienka najvyššej rezonancie. Konečná rezonančná frekvencia sa zaznamená. Celková skúšobná doba prahu sa zahrnie do požadovanej doby skúšky kmitaním podľa bodu 10.5.5.3.

10.5.4.3. Skúška sínusovým kmitaním

Predmet skúšky sa rozkmitá (rozvibruje) sínusovo tri hodiny pozdĺž každej zo svojich 3 ortogonálnych osí na základe:

— úrovne zrýchlenia 1,5 g (14,7 m/sek2),

— rozsahu frekvencie 5 až 200 Hz,

— doby priebehu 12 minút.

Frekvencia spôsobujúca vibrácie logaritmicky prebehne špecifikovaným rozsahom.

Špecifikovaná doba priebehu je doba vzostupného plus zostupného priebehu.

Postup B

10.5.5.1. Skúška sa vykoná na sínusovo vibrujúcej stolici, pri stálom zrýchlení 1,5 g a pri frekvenciách od 5 do 200 Hz. Skúška trvá 5 hodín pre každú z osí uvedených v odseku 10.5.4. Frekvenčné pásmo 5 až 200 Hz musí byť pokryté v obidvoch smeroch počas 15 min.

10.5.5.2. V prípade, že sa skúška nevykonáva s konštantným zrýchlením, sa alternatívne frekvenčné pásmo 5 až 200 Hz rozdelí na 11 poloktávových pásiem, každé z nich s konštantnou amplitúdou, tak, aby sa teoretické zrýchlenie pohybovalo medzi 1 a 2 g (g = 9,8 m/sek2).

Amplitúdy vibrácií pre každé pásmo sú:

Amplitúda v mm (vrcholová hodnota) Frekvencia, Hz (pre akcel. = 1g) Frekvencia, Hz (pre akcel. = 2g) 10 5 7 5 7 10 2,50 10 14 1,25 14 20 0,60 20 29 0,30 29 41 0,15 41 57 0,08 57 79 0,04 79 111 0,02 111 157 0,01 157 222

Každé pásmo sa pokryje v obidvoch zmysloch v 2 minútach, 30 minút celkovo pre každé pásmo.

10.5.6. Špecifikácia

Po dokončení vibračnej skúšky jedným z uvedených vibračných skúšobných postupov nesmie zariadenie vykazovať mechanické poškodenie a považuje sa za vyhovujúce požiadavkám vibračnej skúšky len v prípade, že hodnoty jeho charakteristických parametrov:

— spĺňajú stupeň plnenia v polohe zatvorenia,

— spĺňajú rýchlosť plnenia prípustnú v polohe zatvorenia,

nepresahujú predpísané limity a neprevyšujú o viac než 10 % hodnoty pred postupom vibračnej skúšky.

11. Skúška zlučiteľnosti s LPG pre syntetické materiály

11.1. Syntetická časť v styku s tekutým LPG nesmie vykazovať nadmernú zmenu objemu alebo stratu hmotnosti.

Odolnosť voči n-pentánu podľa ISO 1817 s týmito podmienkami:

i) médium: n-pentán,

ii) teplota: 23 °C (tolerancia podľa ISO 1817),

iii) čas ponorenia: 72 hodín.

11.2. Požiadavky:

— maximálna zmena objemu 20 %

Po uložení vo vzduchu s teplotou 40 °C na 48 hodín sa hmotnosť v porovnaní s pôvodnou hodnotou nesmie zmenšiť viac ako o 5 %.

12. Odolnosť proti korózii

Kovový komponent obsahujúci LPG musí spĺňať skúšky netesnosti uvedené v prílohách 4, 5, 6 a 7 po vystavení 144-hodinovej skúške soľným postrekom podľa ISO 9227 pri uzatvorení všetkých napojení.

alebo nepovinná skúška:

Kovový komponent obsahujúci LPG musí spĺňať skúšky netesnosti uvedené v prílohách 4, 5, 6 a 7 po vystavení skúške soľným postrekom podľa IEC 68 – 2 – 52 Kb: Salt Spray Fog Test.

Postup skúšky:

Pred skúškou musí byť komponent očistený podľa pokynov výrobcu. Všetky napojenia musia byť uzavreté. Komponent nesmie byť v prevádzke počas skúšky.

Následne musí byť komponent vystavený 2 hodiny postreku soľným roztokom obsahujúcim 5 % NaCl (hmotnostné percento), s nečistotami pod 0,3 %, a 95 % destilovanej alebo demineralizovanej vody, pri teplote 20 °C. Po ostreku je komponent uskladnený pri teplote 40 °C a 90 – 95 % relatívnej vlhkosti počas 168 hodín. Tento postup sa musí opakovať 4-krát.

Po skúške musí byť komponent očistený a sušený 1 hodinu pri 55 °C. Potom sa komponent kondicionuje podľa referenčných podmienok počas 4 hodín, než sa podrobí ďalším skúškam.

12.2. Medený alebo mosadzný komponent obsahujúci LPG musí spĺňať skúšky netesnosti uvedené v prílohách 4, 5, 6 a 7 po ponorení do čpavku na 24 hod. podľa ISO 6957, pri uzatvorení všetkých napojení.

13. Odolnosť proti suchému teplu

Skúška musí byť vykonaná podľa ISO 188. Skúšobná vzorka musí byť vystavená pôsobeniu vzduchu pri teplote rovnajúcej sa maximálnej prevádzkovej teplote 168 hodín.

Povolená zmena pevnosti v ťahu nesmie prekročiť +25 %.

Povolená zmena hraničnej ťažnosti nesmie prekročiť tieto hodnoty:

maximálny nárast: 10 %

maximálny pokles: 30 %

14. Starnutie v ozóne

14.1. Skúška sa musí vykonať podľa ISO 1431/1.

Skúšobná vzorka napnutá na 20-percentné pomerné predĺženie musí byť vystavená pôsobeniu vzduchu s teplotou 40° a koncentráciou ozónu 50 dielov na sto miliónov počas 72 hodín.

14.2. Žiadne trhliny skúšobnej vzorky nie sú povolené.

15. Tečenie

Nekovová časť obsahujúca tekutý LPG musí spĺňať skúšky netesnosti uvedené v prílohách 5, 6 a 7 po vystavení hydraulickému tlaku veľkosti 2,25-krát maximálny prevádzkový tlak pri teplote 120 °C minimálne 96 hodín. Ako skúšobné médium môže byť použitá voda alebo akákoľvek iná vhodná hydraulická kvapalina.

16. Skúška cyklovaním teploty

Nekovové časti obsahujúce tekutý LPG musia spĺňať skúšky netesnosti uvedené v prílohách 5, 6 a 7 po podrobení 96 hodinám teplotných cyklov z minimálnej prevádzkovej teploty do maximálnej prevádzkovej teploty s dobou trvania cyklu 120 minút, pri maximálnom prevádzkovom tlaku.

17. Kompatibilita s kvapalinami na výmenu tepla v prípade nekovových častí

17.1. Skúšobné vzorky sa ponoria do média na výmenu tepla na dobu 168 hodín pri teplote 90 °C. Potom sa 48 hodín sušia pri teplote 40 °C. Médium na výmenu tepla používané pri skúške sa skladá z vody/etylén glykolu v pomere 50 %/50 %.

17.2. Skúška sa považuje za uspokojivú, ak je zmena objemu menšia ako 20 %, zmena hmotnosti menšia ako 5 %, zmena pevnosti v ťahu menej ako 25 % a zmena predĺženia pri roztrhnutí v rozsahu –30 % až +10 %.