Právny účinok podľa medzinárodného práva verejného majú iba originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho platnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuse TRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Predpis č. 31 Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) – Jednotné ustanovenia pre schvaľovanie svetlometov motorových vozidiel z lisovaného skla (sealed beam – SB), ktoré vyžarujú európske asymetrické stretávacie svetlo alebo diaľkové svetlo alebo oboje

Revízia 2

Obsahuje celý platný text vrátane:

doplnku 7 k sérii zmien 02 – dátum nadobudnutia platnosti: 15. októbra 2008.

OBSAH

PREDPIS

PRÍLOHY

1. ROZSAH (1)

Tento predpis sa vzťahuje na svetlomety pre vozidlá kategórie M, N a T (2).

2. DEFINÍCIE

Na účely tohto predpisu:

3. ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

4. OZNAČOVANIE (3)

5. TYPOVÉ SCHVÁLENIE

5.1. Všeobecne

5.2. Zloženie schvaľovacej značky

Schvaľovacia značka pozostáva:

5.3. Usporiadanie schvaľovacej značky

5.3.1. Samostatné svietidlá

Na obrázkoch 1 až 7 prílohy 2 k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania schvaľovacej značky s uvedenými doplnkovými symbolmi.

5.3.2. Zoskupené, združené alebo zlúčené svietidlá

5.3.3. Pre svietidlá, ktorých rozptylové sklá sa používajú v rôznych typoch svetlometov a ktoré môžu byť zlúčené alebo zoskupené s inými svietidlami:

uplatňujú sa ustanovenia uvedené v bode 5.3.2.

6. VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

7. MENOVITÉ A SKÚŠOBNÉ HODNOTY

8. OSVETLENIE (6)

8.1. Všeobecné špecifikácie

8.2. Požiadavky týkajúce sa stretávacieho svetla

8.3. Požiadavky týkajúce sa diaľkového svetla

Ak sa vychádza z bodu HV vodorovne vpravo i vľavo, nesmie byť osvetlenie menšie ako 24 lux až do vzdialenosti 1,125 m a nie menšie ako 6 lux do vzdialenosti 2,25 m.

9. FARBA

10. HODNOTENIE MIERY OSLNENIA

Musí sa merať oslnenie, ktoré spôsobuje stretávacie svetlo HSB jednotiek (13).

11. ZHODA VÝROBY

12. SANKCIE V PRÍPADE NEZHODY VÝROBY

13. ZMENA A ROZŠÍRENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA HALOGÉNOVÉHO SVETLOMETU TYPU SEALED-BEAM (HSB JEDNOTKA)

14. DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ schválenia úplne zastaví výrobu typu HSB jednotky schválenej v súlade s týmto predpisom, informuje o tom orgán, ktorý schválenie udelil. Po doručení príslušného oznámenia tento orgán informuje o tom ostatné strany dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom formulára o oznámení zodpovedajúceho vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto predpisu.

15. PRECHODNÉ USTANOVENIA

16. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SCHVAĽOVACÍCH SKÚŠOK A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNYCH ORGÁNOV

Zmluvné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis oznamujú sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy správnych orgánov, ktoré udeľujú schválenie a ktorým sa majú zasielať osvedčenia o schválení alebo o rozšírení, zamietnutí alebo odňatí schválenia alebo oznámenia o definitívnom zastavení výroby, vydané v iných krajinách.

(1) Nič v tomto predpise nebráni strane dohody uplatňujúcej tento predpis zakázať kombináciu HSB jednotky obsahujúcej rozptylové sklo z plastového materiálu schváleného podľa tohto predpisu s mechanickým zariadením na čistenie svetlometov (so stieračmi).

(2) Podľa definície v prílohe 7 ku Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend2. naposledy zmenený zmenou č. 4).

(3) V prípade jednotiek určených na splnenie požiadaviek premávky vedúcej len po jednej strane cesty (buď pravej, alebo ľavej) sa ďalej odporúča, aby plocha, ktorá môže byť zakrytá v snahe vyhnúť sa oslepeniu používateľov v krajine, v ktorej sa jazdí po opačnej strane cesty v porovnaní s krajinou, pre ktorú bol svetlomet určený, bola nezmazateľne označená na prednom rozptylovom skle. Toto označenie však nie je nevyhnutné, ak je táto plochá jasne evidentná z konštrukcie.

(4) 1 pre Nemecko, 2 pre Francúzsko, 3 pre Taliansko, 4 pre Holandsko, 5 pre Švédsko, 6 pre Belgicko, 7 pre Maďarsko, 8 pre Českú republiku, 9 pre Španielsko, 10 pre Srbsko, 11 pre Spojené kráľovstvo, 12 pre Rakúsko, 13 pre Luxembursko, 14 pre Švajčiarsko, 15 (voľné), 16 pre Nórsko, 17 pre Fínsko, 18 pre Dánsko, 19 pre Rumunsko, 20 pre Poľsko, 21 pre Portugalsko, 22 pre Ruskú federáciu, 23 pre Grécko, 24 pre Írsko, 25 pre Chorvátsko, 26 pre Slovinsko, 27 pre Slovensko, 28 pre Bielorusko, 29 pre Estónsko, 30 (voľné), 31 pre Bosnu a Hercegovinu, 32 pre Lotyšsko, 33 (voľné), 34 pre Bulharsko, 35 (voľné), 36 pre Litvu, 37 pre Turecko, 38 (voľné), 39 pre Azerbajdžan, 40 pre bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, 41 (voľné), 42 pre Európske spoločenstvo (typové schvaľovanie udeľujú členské štáty, ktoré používajú svoje príslušné symboly EHK), 43 pre Japonsko, 44 (voľné), 45 pre Austráliu, 46 pre Ukrajinu, 47 pre Juhoafrickú republiku, 48 pre Nový Zéland, 49 pre Cyprus, 50 pre Maltu, 51 pre Kórejskú republiku, 52 pre Malajziu, 53 pre Thajsko, 54 a 55 (voľné), 56 pre Čiernu Horu, 57 (voľné) a 58 pre Tunisko. Ďalším štátom sa pridelia nasledujúce čísla postupne v poradí, v ktorom budú ratifikovať alebo pristúpia k Dohode o prijatí jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, zariadenia a časti, ktoré sa môžu montovať a/alebo používať na kolesových vozidlách a o podmienkach pre vzájomné uznávanie typových schválení, udelených na základe týchto predpisov, a takto pridelené čísla oznamuje generálny tajomník Organizácie Spojených národov zmluvným stranám dohody.

(5) Požiadavky pre HSB jednotky s menovitým napätím 24 voltov sa zohľadnia.

(6) Všetky fotometrické merania sa vykonajú pri menovitom napätí upresnenom v bode 7.1.

(7) Pokiaľ sa pri svetlomete, konštruovanom len pre splnenie požiadaviek tohto predpisu z hľadiska stretávacieho svetla, odkláňa ohnisková os výrazne od základného smeru lúča, musí byť zaistené priečne nastavenie do takej miery, aby boli čo najlepšie splnené požiadavky pre osvetlenie v bodoch 75 R a 50 R pre pravostrannú premávku a 75 L a 50 L pre ľavostrannú premávku.

(8) Skúšobná meracia stena musí byť dostatočne široká, aby umožnila skúšku rozhrania v rozsahu najmenej 5° na obidve strany od priamky vv.

(9) Ak lúč svetla nevytvára rozhranie so zreteľným zalomením, vykoná sa nastavenie do strán tak, aby čo najlepšie vyhovovalo požiadavkám na osvetlenie v bodoch 75 R a 50 R pre pravostrannú premávku a v bodoch 75 L a 50 L pre ľavostrannú premávku.

(10) HSB jednotka skonštruovaná na vyžarovanie stretávacieho svetla môže zahŕňať aj diaľkové svetlo, pre ktoré nie je stanovená táto špecifikácia.

(11) Obmedzenie úpravy nastavenia o 1° napravo alebo naľavo nie je nezlučiteľné s vertikálnou úpravou nastavenia v smere nahor a nadol. Nastavenie smerom nadol je obmedzené iba požiadavkami bodu 8 3. Vodorovná časť rozhrania by však nemala presahovať priamku hh (ustanovenia bodu 8.3 sa nevzťahujú na HSB jednotky, ktoré majú spĺňať požiadavky tohto predpisu iba pre stretávacie svetlo).

(12) E50R a E50L sú skutočne namerané hodnoty osvetlenia.

(13) Táto požiadavka bude predmetom odporúčania správnym orgánom.

HSB optická jednotka so stretávacím svetlom skonštruovaná pre pravostrannú a ľavostrannú premávku a s diaľkovým svetlom s maximálnou svietivosťou od 86 250 do 101 250 cd (ako uvádza číslo 30), schválená podľa série zmien 02 predpisu č. 31 a vybavená rozptylovým sklom z plastového materiálu,

PRÍLOHA 7

Požiadavky na svetlomety s rozptylovými sklami z plastového materiálu – skúšanie rozptylových skiel alebo vzoriek materiálu a úplných svetlometov

1. VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

1.1. Vzorky predložené podľa bodu 3.2.4 tohto predpisu musia spĺňať ustanovenia bodov 2.1 až 2.5.

1.2. Dve vzorky úplných svetlometov predložené podľa bodu 3.2.3 tohto predpisu s rozptylovými sklami z plastového materiálu musia z hľadiska materiálu rozptylového skla spĺňať ustanovenia uvedené v bode 2.6.

1.3. Vzorky rozptylových skiel z plastového materiálu alebo vzorky materiálu sa spolu s odrážačom, pre ktorý sú určené k (prípadnému) namontovaniu, podrobia schvaľovacím skúškam v chronologickom poradí danom tabuľkou A, uvedenou v doplnku 1 k tejto prílohe.

1.4. Ak však výrobca svietidla môže preukázať, že výrobok už prešiel skúškami uvedenými v bodoch 2.1 – 2.5 alebo rovnocennými skúškami podľa iného predpisu, nie je potrebné tieto skúšky opakovať; iba skúšky predpísané v doplnku 1 tabuľke B sú povinné.

2. SKÚŠKY

2.1. Odolnosť proti zmenám teploty

2.1.1. Skúšky

Tri nové vzorky (rozptylové sklá) sa podrobia piatim cyklom zmeny teploty a vlhkosti (RH = relatívna vlhkosť) podľa nasledujúceho programu:

3 hodiny pri 40° C ± 2° C a 85 – 95 percent RH,

1 hodinu pri 23° C ± 5° C a 60 – 75 percent RH,

15 hodín pri –30 °C ± 2° C,

1 hodinu pri 23° C ± 5° C a 60 – 75 percent RH; 3 hodiny pri 80° C ± 2° C,

1 hodinu pri 23° C ± 5° C a 60 – 75 percent RH,

Pred touto skúškou musia byť vzorky aspoň štyri hodiny uložené pri 23° C ± 5° C a 60 – 75 percent RH.

Poznámka: Časové úseky jednej hodiny pri 23° C ± 5° C zahŕňajú čas potrebný na prenesenie z jednej teploty do druhej, bez toho, aby došlo k účinkom teplotných skokov.

2.1.2. Fotometrické merania

2.1.2.1. Metóda

Fotometrické merania sa vykonajú na vzorkách pred a po skúške.

Pri meraní sa použije štandardný svetlomet a meria sa v týchto bodoch:

B 50 L a 50 R pre stretávacie svetlo v stretávacom svetlomete alebo v stretávacom/diaľkovom svetlomete (B 50 R a 50 L v prípade svetlometov skonštruovaných pre ľavostrannú premávku),

Emax pre diaľkové svetlo diaľkového svetlometu alebo stretávacieho/diaľkového svetlometu;

2.1.2.2. Výsledky

Rozdiel medzi fotometrickými hodnotami nameranými u každej vzorky pred a po skúške nesmie presiahnuť 10 percent, vrátane tolerancií fotometrickej meracej metódy.

2.2. Odolnosť proti atmosférickým a chemickým vplyvom

2.2.1. Odolnosť proti atmosférickým vplyvom

Tri nové vzorky (rozptylových skiel alebo vzorky materiálu) sa vystavia vyžarovaniu zo zdroja, ktorý má spektrálne rozloženie podobné ako čierne teleso pri teplote 5 500 K až 6 000 K. Medzi zdroj a vzorky sa umiestnia vhodné filtre tak, aby čo najviac znížili vyžarovanie s vlnovými dĺžkami kratšími ako 295 nm a dlhšími ako 2 500 nm. Vzorky sa vystavia osvetleniu 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 tak dlho, aby svetelná energia, ktorú získajú, dosiahla hodnotu 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2 Teplota meraná na čiernom paneli vo vnútri ohraničenej vzorky, umiestnenom na rovnakej úrovni ako vzorky, musí byť 50° C ± 5° C. Na zabezpečenie rovnomernej expozície sa vzorky musia okolo zdroja vyžarovania otáčať rýchlosťou medzi 1 až 5-krát za minútu.

Vzorky sa ostrekujú destilovanou vodou s vodivosťou nižšou ako 1 mS/m a pri teplote 23° C ± 5° C, podľa nasledujúceho cyklu:

ostrekovanie : 5 minút, sušenie : 25 minút.

2.2.2. Odolnosť proti chemickým vplyvom

Po skúške opísanej v bode 2.2.1 a po vykonaní merania opísaného v bode 2.2.3.1 sa vonkajšia strana týchto troch vzoriek podrobí úprave opísanej v bode 2.2.2.2 pomocou zmesi definovanej v bode 2.2.2.1.

2.2.2.1. Skúšobná zmes

Skúšobná zmes je zložená z 61,5 percent n-heptánu, 12,5 percent toluénu, 7,5 percent etyltetrachloridu, 12,5 percent trichloretylénu a 6 percent xylénu (objemové percentá).

2.2.2.2. Nanášanie skúšobnej zmesi

Napustite kus bavlnenej tkaniny (podľa normy ISO 105) až do nasýtenia zmesou definovanou v bode 2.2.2.1 a do 10 sekúnd ho počas 10 minút nanášajte na vonkajšiu prednú stranu vzorky pri tlaku 50 N/cm2, ktorý zodpovedá pôsobeniu 100 N na skúšobnom povrchu 14 × 14 mm.

Počas týchto desiatich minút sa látkový vankúšik znova napúšťa zmesou tak, aby zloženie nanášanej tekutiny bolo trvalo totožné s predpísanou zmesou.

Počas nanášania je možné kompenzovať tlak nanášania na vzorku tak, aby sa predišlo jeho popraskaniu.

2.2.2.3. Očistenie

Po ukončení nanášania skúšobnej zmesi sa vzorky osušia v otvorenej atmosfére a potom sa umyjú zmesou podľa bodu 2.3. (odolnosť voči saponátom) 23° C ± 5° C. Potom sa vzorky dôkladne opláchnu destilovanou vodou obsahujúcou najviac 0,2 percenta nečistôt pri teplote 23° C ± 5° C a utrú sa mäkkou látkou.

2.2.3. Výsledky

2.2.3.1. Po skúške odolnosti voči atmosférickým vplyvom musí byť vonkajšia strana vzoriek bez trhlín, rýh, odlúpení a deformácií a stredná hodnota zmien v priepustnosti Δ t = (T2 - T3)/ T2, meraných na týchto troch vzorkách metódou podľa doplnku 2 k tejto prílohe, nesmie prekročiť hodnotu 0,020 (Δ tm ≤ 0,020).

2.2.3.2. Po skúške odolnosti voči chemickým činidlám nesmú mať vzorky viditeľné stopy chemického poškodenia, ktoré by mohlo zaviniť zmeny rozptylu toku, ktorého stredná hodnota zmien Δ d = (T5 - T4)/T2, meraných na týchto troch vzorkách metódou podľa doplnku 2 k tejto prílohe, nesmie prekročiť hodnotu 0,020 (Δ dm ≤ 0,020).

2.3. Odolnosť voči saponátom a uhľovodíkom

2.3.1. Odolnosť voči saponátom

Vonkajší predná strana troch vzoriek (rozptylových skiel alebo vzoriek materiálu) sa ohreje na 50° C ± 5° C a potom sa ponorí na päť minút do zmesi, udržovanej na 23° C ± 5° C, ktorá je zložená z 99 dielov destilovanej vody, obsahujúcej najviac 0,02 percent nečistôt, a z jedného dielu alkylaryl sulfonátu.

Po skončení skúšky sa vzorky vysušia pri teplote 50° C ± 5° C. Povrch vzoriek sa očistí vlhkou látkou.

2.3.2. Odolnosť voči uhľovodíkom

Vonkajšia predná strana týchto troch vzoriek sa jednu minútu zľahka potiera bavlnenou látkou, napustenou zmesou zloženou zo 70 percent n-heptánu a 30 percent toluénu (objemové percentá), a potom sa nechá uschnúť na čerstvom vzduchu.

2.3.3. Výsledky

Po postupnom vykonaní oboch vyššie uvedených skúšok priemerná hodnota zmien priepustnosti,

Δ t = (T2-T3)/T2, meraných na týchto troch vzorkách metódou podľa doplnku 2 k tejto prílohe, nesmie prekročiť hodnotu 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4. Odolnosť voči mechanickému poškodeniu

2.4.1. Metóda mechanického poškodzovania

Vonkajšia predná strana troch nových vzoriek (rozptylových skiel) sa podrobí skúške rovnomerného mechanického poškodzovania metódou opísanou v doplnku 3 k tejto prílohe.

2.4.2. Výsledky

Po tejto skúške sa zmeny:

v priepustnosti: Δ t = (T2-T3)/T2,

a rozptyle: Δ t = (T5-T4)/T2,

merajú v súlade s metódou opísanou v doplnku 2, na ploche stanovenej v bode 3.2.4.1.1 tohto predpisu. Pre priemernú hodnotu týchto troch vzoriek musí platiť: Δ tm ≤ 0,100; Δ dm ≤ 0,050.

2.5. Skúška priľnavosti prípadných povlakov

2.5.1. Príprava vzorky

Na plocha povlaku rozptylového skla s rozmermi 20 mm × 20 mm sa nareže žiletkou alebo ihlou mriežka štvorcov s rozmermi približne 2 mm × 2 mm. Tlak na žiletku alebo ihlu musí byť dostatočný aspoň na prerezanie povlaku.

2.5.2. Opis skúšky

Použite lepiacu pásku s priľnavosťou 2N/(cm šírky) ± 20 percent, pri meraní za štandardných podmienok podľa doplnku 4 k tejto prílohe. Táto lepiaca páska, ktorá musí byť aspoň 25 mm široká, sa pritlačí aspoň na 5 minút na povrch, pripravený podľa bodu 2.5.1.

Potom sa koniec lepiacej pásky zaťaží tak, aby sila priľnavosti k povrchu bola v rovnováhe so silou, kolmou k tomuto povrchu. V tomto stave sa páska odtrhne konštantnou rýchlosťou 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3. Výsledky

Na mriežkovej ploche nesmie byť žiadne viditeľné poškodenie. Poškodenia v priesečniciach medzi štvorcami alebo na okrajoch rezov sú povolené za predpokladu, že poškodená plocha nepresahuje 15 percent mriežkovej plochy.

2.6. Skúšky kompletného svietidla s rozptylovým sklom z plastového materiálu

2.6.1. Odolnosť povrchu rozptylového skla voči mechanickému poškodzovaniu

2.6.1.1. Skúšky

Vzorka č. 1 rozptylového skla svetlometu sa podrobí skúške opísanej v bode 2.4.1.

2.6.1.2. Výsledky

Výsledky fotometrických meraní vykonaných po skúške na svetlomete podľa tohto predpisu, nesmú prekročiť o viac ako 30 percent maximálne hodnoty, predpísané pre body B 50 L a HV a nesmú byť o viac ako 10 percent nižšie, ako sú minimálne hodnoty predpísané v bode 75 R (v prípade svetlometov skonštruovaných pre ľavostrannú premávku sa uvažuje o bodoch B 50 R, HV a 75 L).

2.6.2. Skúška priľnavosti prípadných povlakov

Vzorka č. 2 rozptylového skla svetlometu sa podrobí skúške opísanej v bode 2.5.

3. OVERENIE ZHODY VÝROBY

3.1. Z hľadiska materiálov použitých na výrobu rozptylových skiel sa sériovo vyrábané svetlomety považujú za vyhovujúce tomuto predpisu, ak: 3.1.1. Po skúške na odolnosť voči chemickým vplyvom a skúške na odolnosť voči saponátom a uhľovodíkom, vonkajší predná strana vzoriek nevykazuje žiadne praskliny, odlúpnutia alebo deformácie viditeľné voľným okom (pozri body 2.2.2, 2.3.1 a bod 2.3.2); 3.1.2. po skúške opísanej v bode 2.6.1.1 sú fotometrické hodnoty v bodoch merania podľa bodu 2.6.1.2 v medziach stanovených týmto predpisom pre zhodu výroby.

3.2. Ak výsledky skúšok nezodpovedajú požiadavkám, musia sa zopakovať na ďalšej náhodne vybranej vzorke svetlometov.

DOPLNOK 1 CHRONOLOGICKÉ PORADIE SCHVAĽOVACÍCH SKÚŠOK A. Skúšky plastových materiálov (rozptylové sklá alebo vzorky materiálu dodané podľa bodu 3.2.4 tohto predpisu). Vzorky Skúšky Rozptylové sklá alebo vzorky materiálu Rozptylové sklá 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 1.1. Obmedzená fotometria (bod 2.1.2) x x x 1.1.1. Zmena teploty (bod 2.1.1) x x x 1.1.2. Obmedzená fotometria (bod 2.1.2) x x x 1.2.1. Meranie priepustnosti x x x x x x x x x 1.2.2. Meranie rozptylu x x x x x x 1.3. Atmosférické činidlá (bod 2.2.1) x x x 1.3.1. Meranie priepustnosti x x x 1.4. Chemické činidlá (bod 2.2.2) x x x 1.4.1. Meranie rozptylu x x x 1.5. Saponáty (bod 2.3.1) x x x 1.6. Uhľovodíky (bod 2.3.2) x x x 1.6.1. Meranie priepustnosti x x x 1.7. Poškodzovanie (bod 2.4.1) x x x 1.7.1. Meranie priepustnosti x x x 1.7.2. Meranie rozptylu x x x 1.8. Priľnavosť (bod 2.5) x B. Skúšky úplných svetlometov (predložených podľa bodu 3.2.3 tohto predpisu). Skúšky Kompletné svietidlo Vzorka č. 1 2 2.1. Poškodzovanie (bod 2.6.1.1) x 2.2. Fotometria (bod 2.6.1.2) x 2.3. Priľnavosť (ods. 2.6.2) x

DOPLNOK 2 Metóda merania rozptylu a priepustnosti svetla 1. ZARIADENIE (pozri obrázok) Lúč kolimátora K s polovičnou divergenciou β/2 = 17,4 × 10-4 rd je obmedzený clonou DT s otvorom 6 mm, proti ktorému je umiestnená vzorka. Konvergentné rozptylové achromatické sklo L2, korigované na sférickú aberáciu, spája clonku DT s prijímačom R; priemer rozptylového skla L2 musí byť taký, aby neclonil svetlo rozptyľované vzorkou v kuželi s polovičným vrcholovým uhlom β/2 = 14°. Do obrazovej ohniskovej roviny rozptylového skla L2 sa umiestni prstencová DD s uhlami aα0/2 = 1° a αmax/2 = 12° Nepriepustná stredová časť clonky je potrebná na vylúčenie svetla, prichádzajúceho priamo zo zdroja svetla. Stredovú časť clonky musí byť možné odstrániť tak, aby bolo možné vrátiť ju späť do presne rovnakej polohy. Vzdialenosti L2, DT a ohnisková vzdialenosť F2 rozptylového skla L2 sa zvolia tak, aby obraz DT úplne pokryl snímač R. Pokiaľ je počiatočný dopadajúci tok považovaný za 1 000 jednotiek, musí byť absolútna presnosť všetkých odpočtov lepšia ako 1 jednotka. 2. MERANIA Vykonajú sa tieto odpočty: Odpočet So vzorkou So stredovou časťou DD Predstavované množstvo T1 nie nie Dopadajúci počiatočný tok T2 áno (pred skúškou) nie Tok prechádzajúci novým materiálom v poli 24 °C T3 áno (po skúške) nie Tok prechádzajúci skúšaným materiálom v poli 24 °C T4 áno (pred skúškou) áno Tok rozptýlený novým materiálom T5 áno (po skúške) áno Tok rozptýlený skúšaným materiálom

DODATOK 3 METÓDA SKÚŠANIA NÁSTREKOM 1. SKÚŠOBNÉ VYBAVENIE 1.1. Striekacia pištoľ Použitá striekacia pištoľ musí byť vybavená tryskou s priemerom 1,3 mm, umožňujúcou pri pracovnom tlaku 6,0 bar – 0 + 0,5 bar prietok kvapaliny 0,24 ± 0,02 l/min. Za týchto pracovných podmienok musí na povrchu vystavenom poškodzovaniu vo vzdialenosti 380 mm ± 10 mm od trysky vzniknúť vzorka nástreku v priemere 170 mm ± 50 mm. 1.2. Skúšobná zmes Skúšobná zmes musí byť zložená z: kremičitého piesku s tvrdosťou 7 podľa Mohrovej stupnice so zrnitosťou v rozmedzí od 0 do 0,2 mm s takmer normálnym rozdelením a s uhľovým činiteľom 1,8 až 2; vody s tvrdosťou nepresahujúcou 205 g/m3 pre zmes obsahujúcu 25 g piesku na liter vody. 2. SKÚŠKA Vonkajší povrch rozptylových skiel svietidla sa vystaví prúdu piesku podľa uvedeného opisu jeden alebo viackrát. Prúd musí striekať takmer kolmo na skúšaný povrch. Poškodenie sa kontroluje pomocou jedného alebo viacerých referenčných vzoriek skla, umiestnených v blízkosti skúšaných rozptylových skiel. Zmes sa strieka dovtedy, kým odchýlka v rozptyle svetla na vzorke alebo vzorkách meraných metódou opísanou v doplnku 2 nedosiahne hodnotu: Δd = (T5-T4)/T2 = 0,0250 ± 0,0025 Na kontrolu, že bol celý skúšaný povrch poškodený rovnomerne, sa použije niekoľko referenčných vzoriek.