SK Úradný vestník Európskej únie L 323/1

Právny účinok podľa medzinárodného práva verejného majú iba originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho platnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuse TRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 3 – Jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní spätných odrazových zariadení motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel

Obsahuje celý platný text vrátane:

doplnku 12 k sérii zmien 02 – dátum nadobudnutia platnosti: 23. jún 2011.

OBSAH

PREDPIS

1. Rozsah pôsobnosti

2. Vymedzenie pojmov

3. Žiadosť o typové schválenie

4. Označenia

5. Typové schválenie

6. Všeobecné špecifikácie

7. Zvláštne špecifikácie (skúšky)

8. Zhoda výroby

9. Sankcie v prípade nezhody výroby

10. Definitívne zastavenie výroby

11. Názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok, a názvy a adresy správnych orgánov

12. Prechodné ustanovenia

PRÍLOHY

Príloha 1 – Spätné odrazové zariadenia, symboly a jednotky

Príloha 2 – Oznámenie týkajúce sa schválenia (alebo zamietnutia, alebo odňatia typového schválenia, alebo definitívneho zastavenia výroby) typu spätných odrazových zariadení podľa predpisu č. 3

Príloha 3 – Príklady schvaľovacích značiek

Príloha 4 – Skúšobný postup – trieda IA a trieda IIIA

Príloha 5 – Špecifikácie tvaru a rozmerov

Doplnok – Spätné odrazové sklá pre prípojné vozidlá – trieda IIIA a IIIB

Príloha 6 – Kolorimetrické špecifikácie

Príloha 7 – Fotometrické špecifikácie

Príloha 8 – Odolnosť proti vonkajším činiteľom

Príloha 9 – Stálosť optických vlastností spätných odrazových zariadení

Príloha 10 – Odolnosť proti teplu

Príloha 11 – Farebná stálosť

Príloha 12 – Chronologické poradie skúšok

Príloha 13 – Odolnosť proti nárazu – trieda IVA

Príloha 14 – Skúšobný postup – trieda IVA

Príloha 15 – Chronologické poradie skúšok pre triedu IVA

Príloha 16 – Skúšobný postup pre triedu obrazových zariadení IB a IIIB

Príloha 17 – Minimálne požiadavky na kontrolné postupy zhody výroby

Príloha 18 – Minimálne požiadavky na odoberanie vzoriek inšpektorom

1. ROZSAH PÔSOBNOSTI

Tento predpis sa vzťahuje na spätné odrazové zariadenia (1) pre vozidlá kategórie L, M, N, O a T (2).

2. DEFINÍCIE (3)

Na účely tohto predpisu:

2.1. sa definície uvedené v predpise č. 48 a sérii jeho zmien platné v čase žiadosti o typové schválenie vzťahujú na tento predpis.

2.2. „Spätný odraz“ je odraz, pri ktorom sa svetlo odráža v smeroch blízkych k smeru, z ktorého vychádza. Táto vlastnosť je zachovaná v širokom rozsahu uhla osvetlenia.

2.3. „Spätná odrazová optická jednotka“ je kombinácia optických komponentov vytvárajúcich spätný odraz.

2.4. „Spätné odrazové zariadenie“ (1) je zariadenie pripravené na použitie a pozostávajúce z jednej alebo viacerých spätných odrazových optických jednotiek.

2.5. „Uhol rozptylu“ je uhol medzi priamkami spájajúcimi referenčný stred so stredom miesta pozorovania a so stredom zdroja osvetlenia.

2.6. „Uhol osvetlenia“ je uhol medzi referenčnou osou a priamkou spájajúcou referenčný stred so stredom zdroja osvetlenia.

2.7. „Uhol pootočenia“ je uhol pootočenia spätného odrazového zariadenia okolo svojej referenčnej osi, ak sa vychádza z určitej polohy.

2.8. „Uhlový priemer spätného odrazového zariadenia“ je uhol, pod ktorým je možné vidieť najväčší rozmer viditeľnej oblasti svietiacej plochy spätného odrazového zariadenia, buď zo stredu zdroja osvetlenia, alebo zo stredu miesta pozorovania.

2.9. „Osvetlenie spätného odrazového zariadenia“ je skrátený výraz používaný na označenie osvetlenia nameraného v rovine kolmej na dopadajúci lúč a prechádzajúceho referenčným stredom.

2.10. „Koeficient svietivosti (CIL)“ je podiel svietivosti odrážanej do uvažovaného smeru k osvetleniu spätného odrazového zariadenia pri daných uhloch osvetlenia, rozptylu a otáčania.

2.11. Symboly a jednotky použité v tomto predpise sú uvedené v prílohe 1 k tomuto predpisu.

2.12. Typ „spätného odrazového zariadenia“ je definovaný modelmi a popisnou literatúrou predloženými spolu so žiadosťou o typové schválenie. Spätné odrazové zariadenia možno považovať za zariadenia patriace k tomu istému typu, ak majú jednu alebo viac „spätných odrazových optických jednotiek“, ktoré sú zhodné s jednotkami štandardného modelu, alebo v prípade, že nie sú zhodné, sú súmerné a vhodné na namontovanie na vozidlo, a to jedna na ľavú a druhá na pravú stranu vozidla, a ak sa ich ostatné časti líšia od častí štandardného modelu tak, že to nemá vplyv na vlastnosti, na ktoré sa vzťahuje tento predpis.

2.13. Spätné odrazové zariadenia sa podľa ich fotometrických charakteristík delia do troch tried: trieda IA alebo IB, trieda IIIA alebo IIIB a trieda IVA.

2.14. Spätné odrazové zariadenia triedy IB a IIIB sú zariadenia kombinované s inými signálnymi svietidlami, ktoré nie sú vodotesné podľa bodu 1.1 prílohy 8 a ktoré sú súčasťou karosérie vozidla.

2.15. „Farba svetla odrazeného zariadením“. Definície farby odrazeného svetla sú uvedené v bode 2.30 predpisu č. 48.

3. ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

3.1. Žiadosť o schválenie predkladá držiteľ obchodného názvu alebo obchodnej značky alebo v prípade potreby jeho riadne splnomocnený zástupca. Podľa uváženia žiadateľa bude v žiadosti uvedené, že zariadenie môže byť namontované na vozidle s rôznymi sklonmi referenčnej osi vo vzťahu k referenčným rovinám vozidla a k základni alebo v prípade spätných odrazových skiel triedy IA, IB a IVA sa môže otáčať okolo svojej referenčnej osi; tieto rôzne podmienky montáže musia byť uvedené vo formulári oznámenia. K žiadosti sa priložia: 3.1.1. výkresy v troch vyhotoveniach, ktoré sú dostatočne podrobné na to, aby umožňovali identifikovať typ a vyznačovali geometrickú polohu, resp. polohy, v ktorých sa môže spätné odrazové zariadenie montovať na vozidlo a v prípade spätných odrazových skiel triedy IB alebo IIIB údaje o ich montáži. Na výkresoch musí byť vyznačené miesto určené pre schvaľovacie číslo a označenie triedy vo vzťahu ku kruhu schvaľovacej značky; 3.1.2. stručný opis s uvedením technických špecifikácií materiálov, z ktorých je spätná odrazová optická jednotka vyrobená; 3.1.3. vzorky spätného odrazového zariadenia vo farbe špecifikovanej výrobcom a v prípade potreby prostriedky na pripevnenie; počet vzoriek, ktorý sa má predložiť, je stanovený v prílohe 4 k tomuto predpisu; 3.1.4. v prípade potreby dve vzorky v ďalšej farbe, resp. farbách k súčasnému alebo následnému rozšíreniu typového schválenia na ďalšiu farbu, resp. farby; 3.1.5. v prípade zariadení triedy IVA: vzorky spätného odrazového zariadenia a v prípade potreby prostriedky na pripevnenie; počet vzoriek, ktorý sa má predložiť, je stanovený v prílohe 14 k tomuto predpisu.

4. OZNAČENIA

4.1. Každá spätné odrazové zariadenie predložené na typové schválenie musí byť vybavené: 4.1.1. obchodným názvom alebo obchodnou značkou žiadateľa; 4.1.2. slovom „TOP“ napísaným vodorovne na najvyššej časti svietiacej plochy, ak je takéto označenie potrebné na to, aby sa jednoznačne určil uhol alebo uhly pootočenia, predpísané výrobcom.

4.2. Na každom odrazovom zariadení musí byť dostatok miesta na umiestnenie schvaľovacej značky. Toto miesto musí byť vyznačené na výkresoch uvedených v bode 3.1.1.

4.3. Označenia musia byť umiestnené na svietiacej ploche alebo na niektorej zo svietiacich plôch spätného odrazového zariadenia a musia byť po montáži spätného odrazového zariadenia na vozidlo viditeľné zvonka.

4.4. Označenia musia byť jasne čitateľné a nezmazateľné.

5. TYPOVÉ SCHVÁLENIE

5.1. Ak všetky predložené vzorky spĺňajú požiadavky tohto predpisu, typové schválenie sa udelí.

5.2. Ak sa typové schválenie udelené pre spätné odrazové zariadenie rozšíri na ostatné zariadenia, ktoré sa líšia len farbou, vyžaduje sa, aby dve vzorky v akejkoľvek inej farbe predložené v súlade s bodom 3.1.4 tohto predpisu, spĺňali iba kolorimetrické požiadavky, pričom ostatné skúšky sa už nevyžadujú. Bod 5.2 sa nevzťahuje na odrazové zariadenia triedy IVA.

5.3. Každému schválenému typu sa prideľuje schvaľovacie číslo. Jeho prvé dve číslice (v súčasnosti 02, čo zodpovedá sérii zmien 02, ktorá nadobudla platnosť 1. júla 1985) označujú sériu zmien obsahujúcu posledné závažné technické zmeny vykonané v predpise v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo iného typu spätného odrazového zariadenia, na ktoré sa vzťahuje tento predpis, s výnimkou prípadu, keď sa rozšírenie typového schválenia vzťahuje na zariadenie, ktoré sa líši len farbou.

5.4. Oznámenie o schválení alebo o rozšírení alebo zamietnutí typového schválenia spätného odrazového zariadenia podľa tohto predpisu sa zasiela stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis prostredníctvom formulára, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 2 k tomuto predpisu.

5.5. Na každom spätnom odrazovom zariadení, ktoré je zhodné s typom schváleným podľa tohto predpisu, musí byť v priestore uvedenom v bode 4.2 okrem označenia predpísaného v bode 4.1 umiestnená: 5.5.1. medzinárodná schvaľovacia značka pozostávajúca: 5.5.1.1. z písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila (4); 5.5.1.2. zo schvaľovacieho čísla;. 5.5.1.3. zo skupiny symbolov IA, IB, IIIA, IIIB alebo IVA, ktoré označujú triedu schváleného spätného odrazového zariadenia.

5.6. Ak sú dve alebo viac svietidiel súčasťou tej istej jednotky zoskupených, združených alebo zlúčených svietidiel, typové schválenie sa udelí len vtedy, ak každé z týchto svietidiel spĺňa požiadavky tohto alebo iného predpisu. Svietidlá, ktoré nespĺňajú žiadny z predpisov, nesmú byť súčasťou takejto jednotky zoskupených, združených alebo zlúčených svietidiel. 5.6.1. Pokiaľ zoskupené, združené alebo zlúčené svietidlá spĺňajú požiadavky niekoľkých predpisov, môže sa použiť jediná medzinárodná schvaľovacia značka, pozostávajúca z písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila, ďalej zo schvaľovacieho čísla a v prípade potreby aj z požadovanej šípky. Táto schvaľovacia značka môže byť umiestnená kdekoľvek na svietidlách, ktoré sú zoskupené, združené alebo zlúčené, za podmienok, že: 5.6.1.1. je viditeľná po ich namontovaní; 5.6.1.2. žiadna z častí zoskupených, združených alebo zlúčených svietidiel, ktorá prepúšťa svetlo, nemôže byť odstránená bez toho, aby sa súčasne neodstránila i schvaľovacia značka. 5.6.2. Pre každé svietidlo musí byť vyznačený identifikačný symbol každého predpisu, podľa ktorého bolo typové schválenie udelené spolu s vyznačením zodpovedajúcim sérii posledných závažných technických zmien začlenených do predpisu v čase vydania typového schválenia: 5.6.2.1. buď na príslušnej ploche vyžarujúcej svetlo; 5.6.2.2. alebo v skupine tak, aby každé zo zoskupených, združených alebo zlúčených svietidiel mohlo byť jasne identifikované (pozri možné príklady uvedené v prílohe 3). 5.6.3. Veľkosť symbolov jednej schvaľovacej značky nesmie byť menšia ako minimálna veľkosť, požadovaná pre najmenšiu z jednotlivých značiek podľa predpisu, podľa ktorého bolo schválenie udelené. 5.6.4. Každému schválenému typu sa prideľuje schvaľovacie číslo. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu zoskupených, združených alebo zlúčených svietidiel podľa tohto predpisu.

5.7. Schvaľovacia značka musí byť jasne čitateľná a nezmazateľná.

5.8. V prílohe 3 k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania schvaľovacích značiek pre jedno svietidlo (obrátok 1) a pre zoskupené, združené a zlúčené svietidlá (obrázok 2) so všetkými doplnkovými symbolmi, ktoré sú uvedené vyššie.

6. VŠEOBECNÉ ŠPECIFIKÁCIE

6.1. Spätné odrazové zariadenia musia byť konštruované tak, aby uspokojivo fungovali a táto funkcia zostala za normálnej prevádzky zachovaná. Okrem toho nesmú mať žiadne konštrukčné ani výrobné kazy, ktoré by negatívnym spôsobom ovplyvňovali ich efektívnu prevádzku alebo ich údržbu v dobrom stave.

6.2. Komponenty spätných odrazových zariadení nesmú byť ľahko odmontovateľné.

6.3. Spätné odrazové optické jednotky nesmú byť vymeniteľné.

6.4. Optické jednotky spätných odrazových zariadení sa musia dať ľahko očistiť. Preto ich povrch nesmie byť drsný; akékoľvek výčnelky nesmú brániť ľahkému čisteniu.

6.5. Upevňovacie prostriedky zariadení triedy IVA musia umožňovať stabilné a trvanlivé spojenie medzi zariadením a vozidlom.

6.6. V normálnej prevádzke nesmie byť k vnútornému povrchu odrazových skiel žiadny prístup.

7. ZVLÁŠTNE ŠPECIFIKÁCIE (SKÚŠKY)

7.1. Spätné odrazové zariadenia musia tiež spĺňať podmienky týkajúce sa rozmerov a tvaru a kolorimetrické, fotometrické, fyzikálne a mechanické požiadavky stanovené v prílohách 5 až 11 a 13 k tomuto predpisu. Skúšobné postupy sú opísané v prílohe 4 (trieda IA, IIIA), prílohe 14 (trieda IVA) a prílohe 16 (trieda IB, IIIB).

7.2. Podľa povahy materiálov, z ktorých sú spätné odrazové zariadenia a najmä ich optické jednotky vyrobené, môžu príslušné orgány povoliť laboratóriám, aby vynechali určité nepotrebné skúšky s výslovnou výhradou, že vynechanie musí byť uvedené v „Poznámkach“ na formulári, prostredníctvom ktorého sa oznamuje typové schválenie.

8. ZHODA VÝROBY

Postupy kontroly zhody výroby sa musia zhodovať s postupmi stanovenými v doplnku 2 k dohode (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) a musia spĺňať tieto požiadavky:

8.1. Spätné odrazové sklá typovo schválené podľa tohto predpisu musia byť vyrobené tak, aby sa zhodovali so schváleným typom tým, že spĺňajú požiadavky stanovené v bodoch 6 a 7.

8.2. Musia byť splnené minimálne požiadavky na postupy kontroly zhody výroby stanovené v prílohe 17 k tomuto predpisu.

8.3. Musia byť splnené minimálne požiadavky na odoberanie vzoriek inšpektorom stanovené v prílohe 18 k tomuto predpisu.

8.4. Orgán, ktorý typové schválenie udelil, môže kedykoľvek overiť metódy kontroly zhody výroby používané v každom výrobnom závode. Bežná frekvencia týchto overení je raz za dva roky.

9. SANKCIE ZA NEZHODU VÝROBY

9.1. Schválenie udelené typu spätného odrazového zariadenia môže byť odňaté, pokiaľ nie sú splnené požiadavky alebo sa spätné odrazové zariadenie vybavené schvaľovacou značkou nezhoduje so schváleným typom.

9.2. Ak niektorá zmluvná strana dohody, ktorá uplatňuje tento predpis, odníme typové schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne o tom informuje ostatné zmluvné strany uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorého vzor je uvedený v prílohe 2 k tomuto predpisu.

10. DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ schválenia definitívne zastaví výrobu typu spätného odrazového zariadenia schváleného podľa tohto predpisu, informuje o tom orgán, ktorý schválenie udelil. Po prijatí takéhoto oznámenia tento orgán informuje o tom ostatné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 2 k tomuto predpisu.

11. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SCHVAĽOVACÍCH SKÚŠOK A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNYCH ORGÁNOV

Zmluvné strany dohody uplatňujúce tento predpis oznamujú sekretariátu Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy správnych orgánov, ktoré udeľujú typové schválenie a ktorým sa majú zasielať formuláre osvedčujúce schválenie, rozšírenie, zamietnutie alebo odňatie typového schválenia vydaného v iných krajinách.

12. PRECHODNÉ USTANOVENIA

Zmluvné strany uplatňujúce tento predpis:

12.1. naďalej uznávajú typové schválenia vydané pre bývalé triedy I, II a III, pokiaľ ide o montáž spätných odrazových zariadení určených ako náhradné diely pre vozidlá v prevádzke;

12.2. môžu vydávať typové schválenia pre triedy I a II na základe pôvodného predpisu (dokumentu E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Add.2 z 23. septembra 1964) za predpokladu, že zariadenia sú určené ako náhradné diely na montáž na vozidlá v prevádzke a nebolo by technicky realizovateľné, aby predmetné zariadenia spĺňali fotometrické požiadavky triedy IA;

12.3. môžu zakázať montáž spätných odrazových zariadení, ktoré nespĺňajú požiadavky tohto predpisu: 12.3.1. na vozidlách, pre ktoré bolo typové alebo individuálne schválenie vydané 20. marca 1984 alebo po tomto dátume; 12.3.2. na vozidlách prvýkrát uvedených do prevádzky 20. marca 1985 alebo po tomto dátume.

(1) Tiež nazývané „spätné odrazové sklo(-á)“.

(2) Podľa definície v prílohe 7 k Súhrnnej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 naposledy zmenený zmenou č. 4 – Amend. 4).

(3) Vymedzenia technických pojmov (s výnimkou pojmov v predpise č. 48) sú vymedzenia prijaté Medzinárodnou komisiou pre osvetlenie (CIE).

(4) 1 pre Nemecko, 2 pre Francúzsko, 3 pre Taliansko, 4 pre Holandsko, 5 pre Švédsko, 6 pre Belgicko, 7 pre Maďarsko, 8 pre Českú republiku, 9 pre Španielsko, 10 pre Srbsko, 11 pre Spojené kráľovstvo, 12 pre Rakúsko, 13 pre Luxembursko, 14 pre Švajčiarsko, 15 (voľné), 16 pre Nórsko, 17 pre Fínsko, 18 pre Dánsko, 19 pre Rumunsko, 20 pre Poľsko, 21 pre Portugalsko, 22 pre Ruskú federáciu, 23 pre Grécko, 24 pre Írsko, 25 pre Chorvátsko, 26 pre Slovinsko, 27 pre Slovensko, 28 pre Bielorusko, 29 pre Estónsko, 30 (voľné), 31 pre Bosnu a Hercegovinu, 32 pre Lotyšsko, 33 (voľné), 34 pre Bulharsko, 35 (voľné), 36 pre Litvu, 37 pre Turecko, 38 (voľné), 39 pre Azerbajdžan, 40 pre bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko, 41 (voľné), 42 pre Európske spoločenstvo (typové schválenia udeľujú členské štáty, ktoré používajú svoje príslušné symboly EHK), 43 pre Japonsko, 44 (voľné), 45 pre Austráliu, 46 pre Ukrajinu, 47 pre Juhoafrickú republiku, 48 pre Nový Zéland, 49 pre Cyprus, 50 pre Maltu, 51 pre Kórejskú republiku, 52 pre Malajziu, 53 pre Thajsko, 54 a 55 (voľné) a 56 pre Čiernu Horu. Nasledujúce čísla sa priradia ďalším krajinám v chronologickom poradí, v ktorom ratifikovali alebo pristúpili k Dohode o prijatí jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, zariadenia a časti, ktoré sa môžu montovať a/alebo používať na kolesových vozidlách, a o podmienkach pre vzájomné uznávanie typových schválení udelených na základe týchto predpisov, a takto priradené čísla oznamuje generálny tajomník Organizácie Spojených národov zmluvným stranám dohody.

PRÍLOHA 1

SPÄTNÉ ODRAZOVÉ ZARIADENIA

Symboly a jednotky

A = oblasť svietiacej plochy spätného odrazového zariadenia (cm2), C = referenčný stred, NC = referenčná os, Rr = miesto pozorovania, pozorovateľ alebo meracie zariadenie, Cr = stred miesta pozorovania, Ør = priemer miesta pozorovania Rr, ak je kruhový (cm), Se = zdroj osvetlenia, Cs = stred zdroja osvetlenia, Øs = priemer zdroja osvetlenia (cm), De = vzdialenosť od stredu Cs ku stredu C (m), D'e = vzdialenosť od stredu Cr ku stredu C (m)

Poznámka: Vzdialenosti De a D'e sú vo všeobecnosti takmer totožné a za normálnych podmienok pozorovania možno predpokladať, že D = D'e.

D = pozorovacia vzdialenosť, z ktorej a za ktorou sa svietiaca plocha javí ako súvislá, α = uhol rozptylu, β = uhol osvetlenia. Vzhľadom na priamku CsC, ktorá sa vždy považuje za vodorovnú, sa pred tento uhol kladie znamienko – (vľavo), + (vpravo), + (hore) alebo – (dole) podľa polohy zdroja Se vzhľadom na os NC pri pohľade smerom k spätnému odrazovému zariadeniu. Pre akýkoľvek smer určený dvomi uhlami, zvislým a vodorovným, sa na prvom mieste uvádza vždy zvislý uhol, γ = uhlový priemer meracieho zariadenia Rr pozorovaný z bodu C, δ = uhlový priemer zdroja Se pozorovaný z bodu C, ε = uhol pootočenia. Tento uhol je kladný, pokiaľ je pootočenie v smere pohybu hodinových ručičiek pri pohľade smerom k svietiacej ploche. Ak je spätné odrazové zariadenie označené slovom „TOP“, považuje sa takto označená poloha za pôvodnú, E = osvetlenie spätného odrazového zariadenia (lux), CIL = koeficient svietivosti (milikandely/lux) Uhly sa vyjadrujú v stupňoch a minútach.

ODRAZOVÉ SKLÁ

Symboly

PRÍLOHA 2

OZNÁMENIE

[Maximálny formát: A4 (210 × 297 mm)]

PRÍLOHA 3

PRÍKLADY SCHVAĽOVACÍCH ZNAČIEK

Obrázok 1

(Označenie jedného svietidla)

VZOR A

VZOR B

VZOR C

Poznámka: Schvaľovacie číslo musí byť umiestnené v blízkosti kruhu, v ktorom je písmeno „E“, ale v ľubovoľnej polohe vo vzťahu k tomuto kruhu. Číslice tvoriace schvaľovacie číslo, musia smerovať rovnako ako „E“. Skupina symbolov označujúca triedu musí byť umiestnená oproti schvaľovaciemu číslu. Príslušné orgány sa musia vyhnúť používaniu schvaľovacích čísel IA, IB, IIIA, IIIB a IVA, ktoré by mohli byť zamenené so symbolmi triedy IA, IB, IIIA, III a IVA. Tieto nákresy uvádzajú rôzne možné usporiadania a sú uvedené len ako príklad. Uvedená schvaľovacia značka umiestnená na spätnom odrazovom zariadení udáva, že príslušné spätné odrazové zariadenie bolo schválené v Holandsku (E4) pod schvaľovacím číslom 02216. Schvaľovacie číslo udáva, že schválenie bolo udelené podľa požiadaviek predpisu v znení série zmien 02.

Obrázok 2

(Zjednodušené označenie pre zoskupené, združené alebo alebo zlúčené svietidlá)

VZOR D

VZOR E

VZOR F

Poznámka: Tri príklady schvaľovacích značiek modely D,E a F predstavujú tri možné varianty označenia svetelného zariadenia v prípade, že súčasťou zoskupených, združených alebo zlúčených svietidiel sú dve alebo viac svietidiel. Táto schvaľovacia značka udáva, že zariadenie bolo schválené v Holandsku (E4) pod schvaľovacím číslom 3333 a že pozostáva: z odrazového skla triedy I A, schváleného podľa predpisu č.3 v znení série zmien 02; zo zadného smerového svetla kategórie 2a schváleného podľa predpisu č. 6 v jeho pôvodnom znení; z červeného zadného obrysového svietidla (R) schváleného podľa predpisu č. 7 v znení série zmien 01; zo zadného hmlového svietidla (F) schváleného podľa predpisu č. 38 v jeho pôvodnom znení; zo spätného svietidla (AR) schváleného podľa predpisu č. 23 v jeho pôvodnom znení; z brzdového svietidla s dvoma hladinami svietivosti (S2), schváleného podľa predpisu č. 7 v znení série zmien 01.

PRÍLOHA 4

SKÚŠOBNÝ POSTUP – TRIEDA IA a TRIEDA IIIA

1. Žiadateľ predkladá na schválenie desať vzoriek, ktoré sa odskúšajú v chronologickom poradí podľa prílohy 12.

2. Po preverení všeobecných špecifikácií (bod 6 predpisu) a špecifikácií tvaru a rozmerov (príloha 5) sa 10 vzoriek podrobí skúške odolnosti proti teplu opísanej v prílohe 10 k tomuto predpisu a minimálne jednu hodinu po tejto skúške sa preskúmajú ich kolorimetrické vlastnosti a koeficienty svietivosti (CIL – príloha 7) pri uhle rozptylu 20’ a uhle osvetlenia V = H = 0° alebo v prípade potreby v polohe definovanej v bodoch 4 a 4.1 prílohy 7. Dve spätné odrazové zariadenia s minimálnymi a maximálnymi hodnotami musia byť potom úplne preskúšané, ako je uvedené v prílohe 7. Tieto dve vzorky musia byť uložené v laboratóriách na účely akýchkoľvek ďalších skúšok, ktoré môžu byť považované za potrebné. Ostatných osem vzoriek sa rozdelí do nasledujúcich štyroch skupín po dvoch. Prvá skupina : Obe vzorky sa musia podrobiť najprv skúške odolnosti proti prenikaniu vody (bod 1.1 prílohy 8) a potom, v prípade uspokojivých výsledkov tejto skúšky, skúške odolnosti proti palivám a mazivám (bod 3 a 4 prílohy 8). Druhá skupina : Obe vzorky sa v prípade potreby podrobia koróznej skúške (bod 2 prílohy 8) a potom skúške odolnosti zadnej steny spätného odrazového zariadenia proti odieraniu (bod 5 prílohy 8). Tretia skupina : Obe vzorky sa podrobujú skúške stálosti optických vlastností spätného odrazového zariadenia pri starnutí (príloha 9). Štvrtá skupina : Obe vzorky sa podrobujú skúške farebnej stálosti (príloha 11).

3. Po vykonaní skúšok uvedených v predchádzajúcom bode, musia mať spätné odrazové zariadenia každej skupiny: 3.1. farbu, ktorá spĺňa podmienky stanovené v prílohe 6. Toto sa overuje kvalitatívnou metódou a v prípade pochybností potvrdzuje kvantitatívnou metódou; 3.2. koeficienty svietivosti (CIL), ktoré spĺňajú podmienky stanovené v prílohe 7. Overovanie sa vykonáva len pri uhle rozptylu 20’ a uhle osvetlenia V = H = 0° alebo v prípade potreby v polohe špecifikovanej v bodoch 4 a 4.1 prílohy 7.

PRÍLOHA 5

ŠPECIFIKÁCIE TVARU A ROZMEROV

1. TVAR A ROZMERY SPÄTNÝCH ODRAZOVÝCH ZARIADENÍ TRIEDY IA ALEBO IB

1.1. Tvar svietiacich plôch musí byť jednoduchý a pri pozorovaní z normálnej vzdialenosti nesmie byť ľahko zameniteľný za písmeno, číslicu alebo trojuholník.

1.2. Bez ohľadu na ustanovenia predchádzajúceho bodu je povolený tvar podobajúci sa písmenám alebo čísliciam jednoduchých tvarov ako O, I, U alebo 8.

2. TVAR A ROZMERY SPÄTNÝCH ODRAZOVÝCH ZARIADENÍ TRIED IIIA a IIIB (pozri doplnok k tejto prílohe)

2.1. Svietiace plochy spätných odrazových zariadení triedy IIIA a IIIB musia mať tvar rovnostranného trojuholníka. Ak je v niektorom rohu vpísané slovo „TOP“, vrchol tohto rohu musí smerovať nahor.

2.2. Svietiaca plocha môže, ale nemusí mať v svojom strede trojuholníkovú plochu, ktorá nie je odrazová a ktorej strany sú rovnobežné s vonkajšími stranami trojuholníka.

2.3. Svietiaca plocha môže, ale nemusí byť súvislá. V žiadnom prípade nesmie však najkratšia vzdialenosť medzi dvomi priľahlými spätnými odrazovými optickými jednotkami presiahnuť viac ako 15 mm.

2.4. Svietiaca plocha spätného odrazového zariadenia sa považuje za súvislú, ak sú okraje svietiacich plôch priľahlých samostatných optických jednotiek rovnobežné a ak sú tieto optické jednotky rovnomerne rozložené po celej pevnej ploche trojuholníka.

2.5. Ak nie je svietiaca plocha súvislá, nesmie byť počet samostatných spätných odrazových optických jednotiek vrátane rohových na žiadnej zo strán trojuholníka menší ako štyri.

2.5.1. Samostatné spätné odrazové optické jednotky nesmú byť vymeniteľné, pokiaľ nie sú tvorené schválenými spätnými odrazovými zariadeniami triedy IA.

2.6. Vonkajšie okraje svietiacich plôch trojuholníkových spätných odrazových zariadení triedy IIIA a IIIB musia mať dĺžku od 150 do 200 mm. V prípade typu zariadení v tvare trojuholníka s dutinou sa má šírka strán, meraná kolmo na toto zariadenie, rovnať najmenej 20 % účinnej dĺžky medzi najkrajnejšími okrajmi svietiacej plochy.

3. TVAR A ROZMERY SPÄTNÝCH ODRAZOVÝCH ZARIADENÍ TRIEDY IVA

3.1. Tvar plôch vyžarujúcich svetlo musí byť jednoduchý a pri bežných vzdialenostiach pozorovania nesmie byť ľahko zameniteľný s číslom, písmenom alebo trojuholníkom. Avšak tvar pripomínajúci písmená alebo číslice jednoduchých tvarov O, I, U a 8 je povolený.

3.2. Plocha vyžarujúca svetlo spätného odrazového zariadenia musí mať najmenej 25 cm2.

4. Splnenie tejto požiadavky sa overuje vizuálnou kontrolou.

PRÍLOHA 6

KOLORIMETRICKÉ ŠPECIFIKÁCIE

1. Tieto špecifikácie sa vzťahujú len na bezfarebné, červené alebo oranžové spätné odrazové zariadenia. 1.1. Spätné odrazové zariadenia sa môžu skladať z kombinovanej spätnej odrazovej optickej jednotky a filtra, ktoré musia byť navrhnuté tak, aby sa za normálnych prevádzkových podmienok nemohli od seba oddeliť. 1.2. Zafarbenie spätných odrazových optických jednotiek a filtrov náterom alebo lakovaním nie je povolené.

2. Ak je spätné odrazové zariadenie osvetlené svetelným zdrojom A podľa normy CIE, pri uhle rozptylu 1/3 stupňov a uhle osvetlenia V = H = 0 stupňov alebo ak vytvára odrazové svetlo na bezfarebnej ploche pri uhle V = +/– 5 stupňov, H = 0 stupňov, trichromatické súradnice odrážaného svetelného toku musia byť v rozsahu podľa bodu 2.30 predpisu 48.

3. Bezfarebné spätné odrazové zariadenia nesmú vytvárať selektívny odraz svetla, to znamená, že trichromatické súradnice „x“ a „y“ štandardného svetelného zdroja „A“, použitého na osvetlenie spätného odrazového zariadenia, nesmú po odrazení spätným odrazovým zariadením vykázať väčšiu zmenu než 0,01.

PRÍLOHA 7

FOTOMETRICKÉ ŠPECIFIKÁCIE

1. Pri žiadosti o schválenie žiadateľ špecifikuje jednu alebo viac referenčných osí alebo rozsah referenčných osí, ktoré zodpovedajú uhlu osvetlenia V = H = 0° v tabuľke koeficientov svietivosti (CIL).

V prípade, keď výrobca špecifikuje viac než jednu referenčnú os alebo rozsah rôznych referenčných osí, fotometrické merania sa opakujú vždy s odkazom na odlišnú referenčnú os alebo na krajnú referenčnú os rozsahu podľa špecifikácie výrobcu.

2. Pri fotometrických meraniach sa posudzuje len svietiaca plocha definovaná rovinami priľahlými k najvzdialenejším častiam optického systému spätného odrazového zariadenia, udaná výrobcom a ležiaca vo vnútri kruhu s priemerom 200 mm v prípade tried IA alebo IB a samotné svietiace plochy môžu mať najviac 100 cm2, pričom tieto plochy spätných odrazových optických jednotiek nemusia nutne dosahovať tejto veľkosti. Výrobca stanovuje obvod plochy, ktorá sa má využiť. V prípade triedy IIIA, IIIB a IVA sa zohľadňuje/posudzuje celá svietiaca plocha bez obmedzenia rozmeru.

3. Hodnoty CIL

3.1. Trieda IA, trieda IB, trieda IIIA a trieda IIIB

3.1.1. Hodnoty CIL v prípade červených spätných odrazových zariadení sa musia aspoň rovnať hodnotám v nižšie uvedenej tabuľke, ktoré sú vyjadrené v milikandelách na lux pre uvedené uhly rozptylu a osvetlenie. (v stupňoch) Trieda Uhol rozptylu α Uhly osvetlenia Vertikálny V 0 ± 10 ± 5 Horizontálny H 0 0 ± 20 IA, IB 20′ 300 200 100 1° 30′ 5 2,8 2,5 IIIA, IIIB 20′ 450 200 150 1° 30′ 12 8 8 Hodnoty CIL, ktoré sú nižšie ako hodnoty uvedené v posledných dvoch stĺpcoch vyššie uvedenej tabuľky, nie sú povolené vo vnútri priestorového uhla, ktorého vrchol je v referenčnom strede a je vymedzený rovinami, ktoré sa pretínajú v týchto priesečníkoch: (V = ± 10°, H = 0°) (V = ± 5°, H = ± 20°).

3.1.2. Hodnoty CIL pre oranžové spätné odrazové zariadenia triedy IA alebo IB sa musia aspoň rovnať hodnotám uvedeným v tabuľke v bode 3.1.1 vynásobeným koeficientom 2,5.

3.1.3. Hodnoty CIL pre bezfarebné spätné odrazové zariadenia triedy IA alebo IB sa musia aspoň rovnať hodnotám uvedeným v tabuľke v bode 3.1.1 vynásobeným koeficientom 4.

3.2. V prípade zariadení triedy IVA sa musia hodnoty CIL aspoň rovnať hodnotám uvedeným v nasledovnej tabuľke a vyjadreným v milikandelách na lux pre uvedené uhly rozptylu a osvetlenie.

(v stupňoch) Farba Uhol rozptylu α Uhly osvetlenia Vertikálny V 0 ± 10 0 0 0 0 Horizontálny H 0 0 ± 20 ± 30 ± 40 ± 50 Biela 20′ 1 800 1 200 610 540 470 400 1° 30′ 34 24 15 15 15 15 Oranžová 20′ 1 125 750 380 335 290 250 1° 30′ 21 15 10 10 10 10 Červená 20′ 450 300 150 135 115 100 1° 30′ 9 6 4 4 4 4

4. Keď sa meria CIL spätného odrazového zariadenia pri uhle ß rovnajúcom sa V = H = 0°, musí sa zistiť, či miernym pootočením odrazového zariadenia nevzniká zrkadlový odraz. Ak takýto odraz vzniká, vykoná sa meranie pri uhle β rovnajúcom sa V = ± 5°, H = 0°. Použije sa poloha, pri ktorej má CIL najnižšiu hodnotu.

4.1. Pri uhle osvetlenia ß rovnajúcom V = H = 0° alebo uhle špecifikovanom v bode 4 a uhle rozptylu 20′ sa spätné odrazové zariadenia, ktoré nemajú označenie „TOP“, pootočia okolo ich referenčných osí do polohy s najnižšou hodnotou CIL, ktorá musí zodpovedať hodnote špecifikovanej v bode 3. Keď sa CIL meria pre ostatné uhly osvetlenia a rozptylu, spätné odrazové zariadenie sa musí umiestniť do polohy zodpovedajúcej tejto hodnote ε. Ak sa nepodarí dosiahnuť tieto hodnoty, zariadenie sa môže pootočiť okolo svojej referenčnej osi ± 5° od tejto polohy.

4.2. Pri uhle osvetlenia ß rovnajúcom sa V = H = 0° alebo uhle špecifikovanom v bode 4 a uhle rozptylu 20′ sa spätné odrazové zariadenia s označením „TOP“ pootočia okolo svojich osí o ± 5°. V žiadnej z polôh, ktoré odrazové zariadenie pri tomto pootáčaní zaujme, nesmie byť hodnota CIL menšia ako predpísaná hodnota.

4.3. Ak prekročí pri smere V = H = 0° a pri ε = 0° hodnota CIL špecifikovanú hodnotu o 50 % alebo viac, musia sa všetky merania pri všetkých uhloch osvetlenia a rozptylu vykonávať pri ε = 0°.

PRÍLOHA 8

ODOLNOSŤ PROTI VONKAJŠÍM ČINITEĽOM

1. ODOLNOSŤ PROTI PRENIKANIU VODY A ŠPINY

1.1. Skúška ponorením do vody

1.1.1. Spätné odrazové zariadenia bez ohľadu na to, či sú súčasťou niektorého svietidla alebo nie, sa zbavia všetkých odstrániteľných častí a ponoria sa na 10 minút do vody s teplotou 50 ± 5 °C, pričom najvyšší bod hornej časti svietiacej plochy musí byť 20 mm pod povrchom vody. Táto skúška sa opakuje po otočení spätného odrazového zariadenia o 180° tak, aby svietiaca plocha bola na dne a zadná strana bola zaliata vrstvou asi 20 mm vody. Tieto optické jednotky sa potom ihneď ponoria za rovnakých podmienok do vody s teplotou 25 ± 5 °C.

1.1.2. Do odrazovej plochy spätnej odrazovej optickej jednotky nesmie vniknúť žiadna voda. Ak sa vizuálnou kontrolou jednoznačne zistí prítomnosť vody, znamená to, že zariadenie neprešlo skúškou.

1.1.3. Ak sa vizuálnou kontrolou nezistí prítomnosť vody alebo ak sú o tom pochybnosti, CIL sa odmeria metódou opísanou v bode 3.2 prílohy 4 alebo v bode 4.2 prílohy 14 po predchádzajúcom miernom zatrasení zariadenia, aby sa odstránila prebytočná voda z jeho povrchu.

1.2. Alternatívny postup skúšky pre odrazové zariadenia triedy IB a IIIB

Ako alternatíva sa namiesto skúšky ponorením, ktorá je špecifikovaná v bode 1.1, na požiadanie výrobcu použije nasledujúca skúška (skúška na vlhkosť a prach).

1.2.1. Skúška na vlhkosť

Skúška hodnotí schopnosť vzorky odrazového zariadenia odolávať prenikaniu vlhkosti z rozprašovača vody a určuje schopnosť odvodnenia týchto odrazových zariadení vypúšťacími otvormi alebo inými nekrytými otvormi v odrazovom zariadení.

1.2.1.1. Skúšobné zariadenie na rozprašovanie vody

Používa sa komora rozprašovača vody s týmito charakteristikami:

1.2.1.1.1. Komora

Komora je vybavená tryskou, resp. tryskami, cez ktoré sa rozprašuje prúd vody v tvare plného kužeľa pod uhlom úplne pokrývajúcim skúšané zariadenie. Stredová os trysky, resp. trysiek musí byť nasmerovaná nadol pod uhlom 45° ± 5° k vertikálnej osi rotačnej skúšobnej plošiny.

1.2.1.1.2. Rotačná skúšobná plošina

Rotačná skúšobná plošina musí mať minimálny priemer 140 mm a musí rotovať okolo vertikálnej osi v strede komory.

1.2.1.1.3. Miera zrážania

Množstvo zrážanej vody dopadajúcej na odrazové zariadenie musí byť 2,5 (+ 1,6/– 0) mm/min, meraných vertikálnym valcovým zberačom vycentrovaným podľa vertikálnej osi rotačnej skúšobnej plošiny. Výška zberača musí byť 100 mm a vnútorný priemer minimálne 140 mm.

1.2.1.2. Postup skúšky s rozprašovačom vody

Vzorka zariadenia namontovaná na skúšobnej armatúre s nameraným a zaznamenaným pôvodným CIL sa musí podrobiť nasledujúcej skúške s rozprašovačom vody:

1.2.1.2.1. Otvory zariadenia

Všetky vypúšťacie otvory a ostatné otvory musia zostať otvorené. Ak sú použité odtokové knôty, skúšajú sa na zariadení.

1.2.1.2.2. Rotačná rýchlosť

Zariadenie sa musí otáčať okolo svojej vertikálnej osi rýchlosťou 4,0 ± 0,5 min–1.

1.2.1.2.3. Ak je spätné odrazové sklo združené alebo zoskupené so signalizačnou alebo osvetľovacou funkciou, tieto funkcie musia byť v prevádzke pri konštrukčnom napätí podľa 5 minútového cyklu ON (zapnuté) (podľa potreby pri blikaní) a 55 minút OFF (vypnuté).

1.2.1.2.4. Trvanie skúšky

Skúška s rozprašovačom vody trvá 12 hodín (12 cyklov po 5/55 min).

1.2.1.2.5. Čas odvodňovania

Rotácia a rozprašovač vody musia byť vypnuté a zariadenie musí schnúť 1 hodinu pri uzavretých dverách komory.

1.2.1.2.6. Hodnotenie vzorky

Po dokončení odvodňovania. Vo vnútri zariadenia sa zisťuje akumulácia vlhkosti. Nesmú sa tam vytvoriť žiadne kaluže vody, a to ani poklepom alebo naklonením zariadenia. CIL sa musí merať podľa metódy špecifikovanej v bode 3.2 prílohy 4 po vysušení exteriéru zariadenia suchou bavlnenou látkou.

1.2.2. Skúška vystavenia prachu

Táto skúška hodnotí schopnosť vzorky zariadenia odolávať prenikaniu prachu, ktorý by mohol výrazne ovplyvniť fotometrické vlastnosti spätného odrazového skla.

1.2.2.1. Vybavenie pre skúšku vystavenia prachu

Pri skúške vystavenia prachu sa používa toto vybavenie:

1.2.2.1.1. Skúšobná komora pre skúšku vystavenia prachu

Vnútro skúšobnej komory musí mať tvar kocky s rozmermi od 0,9 až 1,5 m na jednu stenu. Dno môže mať tvar násypky, aby sa prach ľahšie zhromažďoval. Vnútorný objem komory bez dna v tvare násypky musí byť maximálne 2 m3 a musí byť zaťažený 3 až 5 kg skúšobného prachu. Skúšobná komora musí umožňovať premiešanie skúšobného prachu prostredníctvom stlačeného vzduchu alebo ventilátorov tak, aby sa prach rozptýlil po komore.

1.2.2.1.2. Prach

Použitým skúšobným prachom musí byť jemný práškový cement podľa normy ASTM C 150-84 (1).

1.2.2.2. Postup skúšky vystavenia prachu

Vzorka zariadenia namontovaná na skúšobnej armatúre s nameraným a zaznamenaným CIL musí byť vystavená prachu týmto spôsobom:

1.2.2.2.1. Otvory zariadenia

Všetky vypúšťacie otvory a ostatné otvory musia zostať otvorené. Ak sú použité odtokové knôty, skúšajú sa na zariadení.

1.2.2.2.2. Vystavenie prachu

Namontované zariadenie sa musí vložiť do skúšobnej komory aspoň 150 mm od steny. Zariadenia s dĺžkou presahujúcou 600 mm musia byť v skúšobnej komore horizontálne vycentrované. Skúšobný prach musí byť čo najdôkladnejšie pretrepaný stlačeným vzduchom alebo ventilátorom(-mi) v 15-minútových intervaloch v čase 2 až 15 sekúnd počas 5 hodín. Medzi úsekmi pretrepania sa musí umožniť, aby sa prach usadil.

1.2.2.2.3. Hodnotenie meranej vzorky

Po dokončení skúšky vystavenia prachu sa vonkajšia časť odrazového zariadenia musí očistiť a vysušiť suchou bavlnenou látkou a hodnoty CIL sa musia zmerať podľa metódy špecifikovanej v bode 3.2 prílohy 4.

2. ODOLNOSŤ PROTI KORÓZII

2.1. Spätné odrazové zariadenia musia byť vyrobené tak, aby si i pri vplyve vlhkosti a korozívnych činiteľov, ktorým sú normálne vystavené, zachovali predpísané fotometrické a kolorimetrické vlastnosti. Odolnosť čelnej plochy proti strate lesku a ochrana zadnej strany pred poškodením sa kontroluje najmä vtedy, ak je niektorá dôležitá kovová časť náchylná na poškodenie.

2.2. Spätné odrazové zariadenie alebo svietidlo, ak je odrazové zariadenie združené s niektorým svetlom, sa zbaví všetkých odnímateľných častí a vystaví účinku soľnej hmly na 50 hodín, pričom tento časový úsek sa rozloží na dve časti po 24 hodinách s dvojhodinovou prestávkou, počas ktorej sa vzorka nechá vyschnúť.

2.3. Soľná hmla sa získa rozprašovaním soľného roztoku pri teplote 35 ± 2°C získaného rozpustením 20 ± 2 hmotnostných dielov chloridu sodného v 80 dieloch destilovanej vody obsahujúcej najviac 0,02 % nečistôt.

2.4. Okamžite po skončení skúšky nesmie vzorka javiť známky nadmernej korózie, ktorá by mohla zhoršiť účinnosť odrazového zariadenia.

3. ODOLNOSŤ PROTI PALIVÁM

Vonkajšia plocha spätného odrazového zariadenia a najmä jej svietiaca plocha sa ľahko potrie bavlnenou látkou napustenou zmesou 70 objemových percent n-heptanu a 30 objemových percent toluolu. Asi po piatich minútach sa povrch podrobí vizuálnej kontrole. Nesmie javiť akékoľvek zrejmé zmeny s výnimkou nezávadných drobných povrchových trhlín.

4. ODOLNOSŤ PROTI MAZACÍM OLEJOM

Vonkajšia plocha spätného odrazového zariadenia a najmä jej svietiaca plocha sa ľahko potrie bavlnenou látkou napustenou mazacím olejom s čistiacim účinkom. Asi po piatich minútach sa povrch očistí. Potom sa zmeria CIL (bod 3.2 prílohy 4 alebo bod 4.2 prílohy 14).

5. ODOLNOSŤ PRÍSTUPNEJ ZADNEJ STENY SPÄTNÝCH ODRAZOVÝCH ZARIADENÍ SO ZRKADLOVOU VRSTVOU

5.1. Po očistení zadnej steny spätného odrazového zariadenia tvrdou nylonovou kefou sa na túto zadnú stenu na jednu minútu priloží bavlnená látka napustená zmesou definovanou v bode 3. Potom sa bavlnená látka odníme a spätné odrazové zariadenie sa nechá vyschnúť.

5.2. Po odparení zmesi sa vykoná skúška odolnosti proti odieraniu očistením zadnej steny takou istou nylonovou kefou ako predtým.

5.3. Potom sa celá plocha (bod 3.2 prílohy 4 alebo bod 4.2 príloha 14) zrkadlovej vrstvy zadnej steny zakryje tušom a zmeria sa CIL.

(1) Americká spoločnosť pre skúšanie a materiály (Americam Society for Testing and Materials).

PRÍLOHA 9

STÁLOSŤ OPTICKÝCH VLASTNOSTÍ (1) SPÄTNÝCH ODRAZOVÝCH ZARIADENÍ

1. Orgán, ktorý typové schválenie udelil, má právo preskúšať stálosť optických vlastností typu spätného odrazového zariadenia v prevádzke.

2. Príslušné orgány iných krajín než krajiny, v ktorej bolo schválenie udelené, môžu na svojom území vykonávať podobné kontroly. Ak sa pri niektorom typu odrazového skla v prevádzke sústavne prejavuje nejaký kaz, odovzdajú tieto orgány orgánu, ktorý typové schválenie udelil, akékoľvek komponenty vybrané na preskúmanie so žiadosťou o jeho stanovisko.

3. Ak nie sú iné kritériá pre hodnotenie, pojem „sústavný kaz“ typu odrazového skla v prevádzke sa vykladá v zmysle bodu 6.1 tohto predpisu.

(1) Napriek dôležitosti skúšok overovania stálosti optických vlastností spätných odrazových zariadení pri starnutí nie je za súčasného stavu techniky ešte možné túto stálosť stanoviť laboratórnymi skúškami s obmedzeným trvaním.

PRÍLOHA 10

ODOLNOSŤ PROTI TEPLU

1. Spätné odrazové zariadenie sa ponecháva nepretržite 48 hodín v suchom prostredí pri teplote 65 ± 2 °C.

2. Po tejto skúške nesmú byť viditeľné žiadne trhliny alebo značnejšie deformácie spätného odrazového zariadenia, najmä jeho optickej časti.

PRÍLOHA 11

FAREBNÁ STÁLOSŤ (1)

1. Orgán, ktorý typové schválenie udelil, má právo preskúšať farebnú stálosť typu spätného odrazového zariadenia v prevádzke.

2. Príslušné orgány iných krajín než krajiny, v ktorej bolo schválenie udelené, môžu na svojom území vykonávať podobné kontroly. Ak sa pri niektorom type odrazového skla v prevádzke sústavne prejavuje nejaký kaz, odovzdajú tieto orgány orgánu, ktorý typové schválenie udelil, akékoľvek komponenty vybrané na preskúmanie so žiadosťou o jeho stanovisko.

3. Ak nie sú iné k dispozícii iné podklady pre hodnotenie, pojem „sústavný kaz“ odrazového skla v prevádzke sa vykladá v zmysle ustanovenia bodu 9.1 tohto predpisu.

(1) Napriek dôležitosti skúšok overovania farebnej stálosti spätných odrazových zariadení nie je za súčasného stavu techniky ešte možné farebnú stálosť stanoviť laboratórnymi skúškami s obmedzeným trvaním.

PRÍLOHA 12

CHRONOLOGICKÉ PORADIE SKÚŠOK

Číslo prílohy Číslo bodu Skúšky Vzorky a b c d e f g h i j — 6 (1) Všeobecné špecifikácie: vizuálna kontrola x x x x x x x x x x 5 — Tvary a rozmery vizuálna kontrola x x x x x x x x x x 10 — Teplo: 48 h pri 65 ± 2 °C x x x x x x x x x x vizuálna kontrola na deformácie x x x x x x x x x x 6 — Kolorimetria: vizuálna kontrola x x x x x x x x x x Trichromatické súradnice v prípade pochybností x 7 — Fotometria: obmedzená do 20′ a V = H = 0° x x x x x x x x x x 7 3 Úplná fotometria x x 8 1 Voda: 10 min. v normálnej polohe x x 10 min. v obrátenej polohe x x vizuálna kontrola x x 4 3.1 Kolorimetria: vizuálna kontrola x x Trichromatické súradnice v prípade pochybností x x 4 3.2 Fotometria: obmedzená do 20′ a V = H = 0° x x 8 3 Motorové palivá: 5 min. x x vizuálna kontrola x x 8 4 Oleje: 5 min. x x vizuálna kontrola x x 4 3.1 Kolorimetria: vizuálna kontrola Trichromatické súradnice v prípade pochybností x x 4 3.2 Fotometria: obmedzená do 20′ a V = H = 0° x x 8 2 Korózia: 24 h x x 2-hodinová prestávka x x 24 h x x vizuálna kontrola x x 8 5 Zadná strana: 1 min. x x vizuálna kontrola x x 4 3.1 Kolorimetria: vizuálna kontrola x x Trichromatické súradnice v prípade pochybností x x 4 3.2 Fotometria: obmedzená do 20′ a V = H = 0° x x 9 — Stálosť 4 3.1 Kolorimetria: Vizuálna kontrola alebo trichromatické súradnice 4 3.2 Fotometria: obmedzená do 20′ a V = H = 0° 11 — Farebná stálosť 4 3.1 Kolorimetria: Vizuálna kontrola alebo trichromatické súradnice 4 3.2 Fotometria: obmedzená do 20′ a V = H = 0° 4 2 Uloženie vzoriek u orgánu x x

(1) predpisu.

PRÍLOHA 13

ODOLNOSŤ PROTI NÁRAZU – TRIEDA IVA

1. Spätné odrazové zariadenie sa montuje podobným spôsobom, akým je montované na vozidlo, rozptylové sklo však musí byť v horizontálnej polohe a smerovať nahor.

2. Spustite jedenkrát leštenú plnú oceľovú guľku s priemerom 13 mm vertikálne na stredovú časť rozptylového skla z výšky 0,76 mm. Guľka môže byť vedená, ale nesmie byť obmedzený jej voľný pád.

3. Ak je spätné odrazové zariadenie skúšané touto metódou pri izbovej teplote, nesmie rozptylové sklo prasknúť.

PRÍLOHA 14

SKÚŠOBNÝ POSTUP – TRIEDA IVA

1. Žiadateľ predkladá na schválenie desať vzoriek, ktoré sa odskúšajú v chronologickom poradí podľa prílohy 15.

2. Po overení špecifikácií podľa bodov 6.1 až 6.5 a špecifikácií tvaru a rozmerov (príloha 5), sa 10 vzoriek podrobuje skúške odolnosti proti teplu (príloha 10) a minimálne jednu hodinu po tejto skúške sa preskúmajú ich kolorimetrické vlastnosti a koeficienty svietivosti (CIL) (príloha 7) pri uhle rozptylu 20' a uhle osvetlenia V = H = 0° alebo v prípade potreby v polohách definovaných v prílohe 7. Dve spätné odrazové zariadenia s minimálnymi a maximálnymi hodnotami musia byť potom úplne preskúšané ako je uvedené v prílohe 7. Tieto dve vzorky musia byť uložené v laboratóriách na účely prípadných ďalších skúšok, ktoré môžu byť považované za potrebné.

3. Zo zostávajúcich ôsmich vzoriek sa náhodne vyberú štyri vzorky a rozdelia sa do dvoch skupín s dvomi vzorkami v každej skupine. Prvá skupina : Tieto dve vzorky sa podrobujú skúške odolnosti proti prenikaniu vody (bod 1 prílohy 8), a ak je táto skúška úspešná, potom sa podrobujú skúške odolnosti proti palivám a mazacím olejom (body 3 a 4 prílohy 8). Druhá skupina : V prípade potreby sa tieto dve vzorky podrobujú skúške odolnosti proti korózii (bod 2 prílohy 8) a potom skúške odolnosti zadnej steny spätného odrazového zariadenia proti odieraniu (bod 5 prílohy 8). Tieto dve vzorky sa tiež podrobujú skúške nárazom (príloha 13).

4. Po vykonaní skúšok uvedených v predchádzajúcom bode, musia mať spätné odrazové zariadenia každej skupiny: 4.1. farbu, ktorá spĺňa podmienky stanovené v prílohe 6. Toto sa overuje kvalitatívnou metódou a v prípade pochybností sa potvrdzuje kvantitatívnou metódou; 4.2. CIL spĺňajúci podmienky stanovené v prílohe 7. Overenie sa vykonáva len pre uhol rozptylu 20' a pre uhol osvetlenia V = H = 0° alebo v prípade potreby v polohách špecifikovaných v prílohe 7.

5. Zostávajúce štyri vzorky sa v prípade potreby môžu využiť na iné účely.

PRÍLOHA 15

CHRONOLOGICKÉ PORADIE SKÚŠOK PRE TRIEDU IVA

Číslo prílohy Číslo bodu Skúšky Vzorky a b c d e f g h i j — 6 (1) Všeobecné špecifikácie: vizuálna kontrola x x x x x x x x x x 5 — Tvar a rozmery: vizuálna kontrola x x x x x x x x x x 10 — Teplo: 48 h pri 65 ± 2 °C x x x x x x x x x x vizuálna kontrola na deformácie x x x x x x x x x x 6 — Kolorimetria: vizuálna kontrola x x x x x x x x x x Trichromatické súradnice v prípade pochybností x 7 — Fotometria: obmedzená do 20′ a V = H = 0° x x x x x x x x x x 7 — Úplná fotometria x x 8 1 Voda: 10 min. v normálnej polohe x x 10 min. v obrátenej polohe x x vizuálna kontrola x x 8 3 Motorové palivá: 5 min. x x vizuálna kontrola x x 8 4 Oleje: 5 min. x x vizuálna kontrola x x 6 — Kolorimetria: vizuálna kontrola x x Trichromatické súradnice v prípade pochybností x x 7 — Fotometria: obmedzená do 20′ a V = H = 0° x x 8 2 Korózia: 24 h x x 2-hodinová prestávka x x 24 h x x vizuálna kontrola x x 8 5 Zadná strana: 1 min. x x vizuálna kontrola x x 13 — Náraz: x x vizuálna kontrola x x 6 — Kolorimetria: vizuálna kontrola x x Trichromatické súradnice v prípade pochybností x x 7 — Fotometria: obmedzená do 20′ a V = H = 0° x x 14 2 Uloženie vzoriek u orgánu x x

(1) predpisu.

PRÍLOHA 16

SKÚŠOBNÝ POSTUP PRE TRIEDU ODRAZOVÝCH ZARIADENÍ IB A IIIB

Spätné odrazové zariadenia triedy IB a IIIB sa skúšajú podľa skúšobných postupov špecifikovaných v prílohe 4 podľa chronologického poradia skúšok daného v prílohe 12 s výnimkou skúšky podľa bodu 1 prílohy 8, ktorá sa v prípade odrazových zariadení triedy IB a IIIB môže nahradiť skúškou špecifikovanou v bode 1.2 prílohy 8.

PRÍLOHA 17

MINIMÁLNE POŽIADAVKY NA KONTROLNÉ POSTUPY ZHODY VÝROBY

1. VŠEOBECNÉ

1.1. Požiadavky na zhodu sa považujú za splnené z mechanického a geometrického hľadiska, ak rozdiely neprekračujú nevyhnutné výrobné odchýlky v rámci požiadaviek tohto predpisu.

1.2. Zhoda sériovo vyrábaných odrazových skiel nie je vzhľadom na fotometrické vlastnosti sporná, ak sa pri skúšaní fotometrických vlastností akéhokoľvek náhodne vybraného spätného odrazového skla žiadna z nameraných hodnôt neprijateľne nelíši o viac než 20 % od minimálnych hodnôt predpísaných v tomto predpise.

1.3. Súradnice farby musia byť dodržané.

2. MINIMÁLNE POŽIADAVKY NA OVERENIE ZHODY VÝROBCOM

Pre každý typ odrazového skla musí držiteľ schvaľovacej značky vykonať prinajmenšom nasledujúce skúšky v príslušných intervaloch. Skúšky musia byť vykonané v súlade s ustanoveniami tohto predpisu.

Ak sa v prípade nejakej vzorky preukáže nezhoda vzhľadom na príslušný typ skúšky, musia byť odobraté a odskúšané ďalšie vzorky. Výrobca musí podniknúť kroky na zabezpečenie zhody príslušnej výroby.

2.1. Povaha skúšok

Skúšky zhody v tomto predpise musia zahŕňať fotometrické a kolorimetrické vlastnosti a odolnosť proti prenikaniu vody.

2.2. Metódy použité v skúškach

2.2.1. Skúšky sa vo všeobecnosti vykonávajú v súlade s metódami stanovenými v tomto predpise.

2.2.2. V každej skúške zhody vykonanej výrobcom je možné so súhlasom príslušného orgánu zodpovedného za schvaľovacie skúšky použiť ekvivalentné metódy. Výrobca je povinný preukázať, že použité metódy sú ekvivalentné metódam stanoveným v tomto predpise.

2.2.3. Uplatnenie bodov 2.2.1 a 2.2.2 si vyžaduje pravidelnú kalibráciu skúšobných prístrojov a ich súlad s opatreniami stanovenými príslušným orgánom.

2.2.4. Vo všetkých prípadoch sú referenčnými metódami metódy uvedené v tomto predpise, najmä na účely administratívneho overenia a odoberania vzoriek.

2.3. Spôsob odoberania vzoriek

Vzorky odrazových skiel sa vyberajú náhodne z rovnakej výrobnej dávky. Rovnakou dávkou sa rozumie súprava odrazových skiel rovnakého typu definovaná podľa výrobných metód výrobcu.

Hodnotenie sa vo všeobecnosti vzťahuje na sériovú výrobu z jednotlivých tovární. Výrobca však môže zoskupiť záznamy týkajúce sa rovnakého typu z niekoľkých tovární za predpokladu, že sa v nich používa rovnaký systém kvality a riadenie kvality.

2.4. Namerané a zaznamenané fotometrické vlastnosti

Vzorka odrazového skla musí podstúpiť fotometrické merania v bodoch a súradniciach farby stanovených v predpise.

2.5. Kritériá prijateľnosti

Výrobca je zodpovedný za vypracovanie štatistických štúdií výsledkov skúšok a po dohode s príslušným orgánom za vymedzenie kritérií prijateľnosti svojich výrobkov s cieľom splniť špecifikácie na overovanie zhody výrobkov stanovené v bode 8.1 tohto predpisu.

Kritéria prijateľnosti musia byť také, aby pri úrovni spoľahlivosti 95 % bola minimálna pravdepodobnosť úspešného absolvovania náhodnej kontroly v súlade s prílohou 18 (prvé odoberanie vzoriek) 0,95.

PRÍLOHA 18

MINIMÁLNE POŽIADAVKY NA ODOBERANIE VZORIEK INŠPEKTOROM

1. VŠEOBECNÉ

1.1. Požiadavky na zhodu sa považujú za splnené z mechanického a z geometrického hľadiska, ak rozdiely neprekračujú nevyhnutné výrobné odchýlky v súlade s požiadavkami tohto predpisu.

1.2. Zhoda sériovo vyrábaných odrazových skiel nie je vzhľadom na fotometrické vlastnosti sporná, ak sa pri skúšaní fotometrických vlastností akéhokoľvek náhodne vybraného odrazového skla:

1.2.1. žiadna nameraná hodnota neprijateľne nelíši o viac než 20 % od minimálnych hodnôt predpísaných v tomto predpise;

1.2.2. odrazové sklá s očividnými chybami sa neberú do úvahy.

1.3. Súradnice farby musia byť dodržané.

2. PRVÉ ODOBERANIE VZORIEK

Pri prvom odoberaní vzoriek sa náhodne vyberú štyri spätné odrazové sklá. Prvé dve sa označia písmenom A a druhé dve písmenom B.

2.1. Zhoda nie je sporná

2.1.1. Podľa postupu odoberania vzoriek, ktorý je znázornený na obrázku tejto prílohy, zhoda sériovo vyrábaných spätných odrazových skiel nie je sporná, ak odchýlky nameraných hodnôt spätných odrazových skiel v nežiaducich smeroch predstavujú: 2.1.1.1. vzorka A A1: jedno spätné odrazové sklo 0 percent jedno spätné odrazové sklo nie viac než 20 percent A2: obe spätné odrazové sklá viac než 0 percent ale nie viac než 20 percent prejdite na vzorku B 2.1.1.2. vzorka B B1: obe spätné odrazové sklá 0 percent

2.2. Zhoda je sporná

2.2.1. Podľa postupu odoberania vzoriek, ktorý je znázornený na obrázku tejto prílohy, zhoda sériovo vyrábaných spätných odrazových skiel je sporná a od výrobcu sa vyžadujú kroky, aby výroba spĺňala požiadavky (uvedenie do súladu), ak odchýlky nameraných hodnôt spätných odrazových skiel predstavujú: 2.2.1.1. vzorka A A3: jedno spätné odrazové sklo nie viac než 20 percent jedno spätné odrazové sklo viac než 20 percent ale nie viac než 30 percent 2.2.1.2. vzorka B B2: v prípade A2 jedno spätné odrazové sklo viac než 0 percent ale nie viac než 20 percent jedno spätné odrazové sklo nie viac než 20 percent B3: v prípade A2 jedno spätné odrazové sklo 0 percent jedno spätné odrazové sklo viac než 20 percent ale nie viac než 30 percent

2.3. Odňatie typového schválenia

Zhoda je sporná a bod 9 sa uplatní v prípade, keď podľa postupu odoberania vzoriek znázorneného na obrázku tejto prílohy, odchýlky nameraných hodnôt spätných odrazových skiel predstavujú:

2.3.1. vzorka A A4: jedno spätné odrazové sklo nie viac než 20 percent jedno spätné odrazové sklo viac než 30 percent A5: obe spätné odrazové sklá viac než 20 percent

2.3.2. vzorka B B4: v prípade A2 jedno spätné odrazové sklo viac než 0 percent ale nie viac než 20 percent jedno spätné odrazové sklo viac než 20 percent B5: v prípade A2 obe spätné odrazové sklá viac než 20 percent B6: v prípade A2 jedno spätné odrazové sklo 0 percent jedno spätné odrazové sklo viac než 30 percent

3. OPAKOVANÉ ODOBERANIE VZORIEK

V prípadoch A3, B2, B3 je do dvoch mesiacov po notifikácii potrebné opakované odoberanie vzoriek; tretej vzorky C dvoch odrazových skiel a štvrtej vzorky D dvoch spätných odrazových skiel, vybratých zo zásob výrobcu po zosúladení s požiadavkami.

3.1. Zhoda nie je sporná

3.1.1. Podľa postupu odoberania vzoriek, ktorý je znázornený na obrázku tejto prílohy, zhoda sériovo vyrábaných spätných odrazových skiel nie je sporná, ak odchýlky nameraných hodnôt spätných odrazových skiel v nežiaducich smeroch predstavujú: 3.1.1.1. vzorka C C1: jedno spätné odrazové sklo 0 percent jedno spätné odrazové sklo nie viac než 20 percent C2: obe spätné odrazové sklá viac než 0 percent ale nie viac než 20 percent prejdite na vzorku D 3.1.1.2. vzorka D D1: v prípade C2 obe spätné odrazové sklá 0 percent

3.2. Zhoda je sporná

3.2.1. Podľa postupu odoberania vzoriek, ktorý je znázornený na obrázku tejto prílohy, zhoda sériovo vyrábaných spätných odrazových skiel je sporná a od výrobcu sa vyžadujú kroky, aby výroba spĺňala požiadavky (uvedenie do súladu), ak odchýlky nameraných hodnôt spätných odrazových skiel predstavujú: 3.2.1.1. vzorka D D2: v prípade C2 jedno spätné odrazové sklo viac než 0 percent ale nie viac než 20 percent jedno spätné odrazové sklo nie viac než 20 percent

3.3. Odňatie schválenia

Zhoda je sporná a bod 9 sa uplatní v prípade, keď podľa postupu odoberania vzoriek znázorneného na obrázku tejto prílohy odchýlky nameraných hodnôt spätných odrazových skiel predstavujú:

3.3.1. vzorka C C3: jedno spätné odrazové sklo nie viac než 20 percent jedno spätné odrazové sklo viac než 20 percent C4: obe spätné odrazové sklá viac než 20 percent

3.3.2. vzorka D D3: v prípade C2 jedno spätné odrazové sklo 0 alebo viac než 0 percent jedno spätné odrazové sklo viac než 20 percent

4. ODOLNOSŤ PROTI PRENIKANIU VODY

Vzhľadom na overenie odolnosti proti prenikaniu vody sa uplatňuje tento postup:

Jedno zo spätných odrazových skiel vzorky A sa po uplatnení postupu odoberania vzoriek, ktorý je znázornený na obrázku tejto prílohy, musí skúšať podľa postupu opísaného v bode 1 prílohy 8, respektíve podľa bodu 3 prílohy 14 pre triedu odrazových skiel IVA.

Ak spätné odrazové sklá prejdú skúškou, považujú sa za vyhovujúce.

Ak však skúšobná vzorka A nesplní požiadavky skúšky, dve spätné odrazové sklá vzorky B sa podrobia rovnakému postupu a obe musia touto skúškou prejsť.

Obrázok