Uznesenie o sociálnych dôsledkoch detskej práce a stratégiách boja proti detskej práci



Úradný vestník 061 , 16/03/2009 S. 0031 - 0037



Uznesenie [1] o účinnosti pomoci a vymedzení verejnej rozvojovej pomoci Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT-EÚ, - na schôdzi v Port Moresby (Papua-Nová Guinea) 25. – 28. novembra 2008, - so zreteľom na článok 17 ods. 1 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na ciele Dohody o partnerstve AKT-EÚ podpísanej v Cotonou 23. júna 2000, - so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, ktorá stanovuje rozvojové ciele tisícročia (RCT) ako ciele spoločne určené medzinárodným spoločenstvom na odstraňovanie chudoby, a na správu OSN o rozvojových cieľoch tisícročia z roku 2007, - so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí v rámci Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o rozvojovej politike Európskej únie nazvané Európsky konsenzus (Európsky konsenzus o rozvoji) podpísané 20. decembra 2005, - so zreteľom na Parížsku deklaráciu o účinnosti pomoci z 2. marca 2005, - so zreteľom na konsenzus z Monterrey prijatý na medzinárodnej konferencii OSN o financovaní rozvoja z 21. – 22. marca 2002, - so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. februára 2007 nazvané Kódex EÚ týkajúci sa rozdelenia práce v oblasti rozvojovej politiky (KOM(2007)0072), - so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. apríla 2008 nazvané EÚ ako globálny partner pre rozvoj. Urýchliť pokrok na ceste k rozvojovým cieľom tisícročia (KOM(2008)0177), - so zreteľom na hlavné závery a odporúčania Výboru pre rozvojovú pomoc (DAC) OECD uvedené v dokumente Partnerské preskúmanie Európskeho spoločenstva z roku 2007, - so zreteľom na závery Rady pre všeobecné veci a vonkajšie vzťahy (GAERC) z mája 2008 a na závery Rady z júna 2008, - so zreteľom na výsledky tretieho fóra na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa uskutočnilo v Akkre 2. – 4. septembra 2008, - so zreteľom na Deklaráciu z Akkry, ktorú prijali hlavy štátov a predsedovia vlád krajín AKT 3. októbra 2008, - so zreteľom na správu Výboru pre hospodársky rozvoj, financie a obchod (ACP-EP/100.300/08/fin.), A. keďže program účinnosti pomoci by mal priniesť konkrétny pokrok v odstraňovaní chudoby a nerovnosti, pomôcť partnerským krajinám dosiahnuť RCT a dodržiavať medzinárodne dohodnuté normy v oblasti ľudských práv, B. keďže hlavným nedostatkom definície kontroly v Parížskej deklarácii je, že chýba výslovné uznanie významu demokratickej kontroly, najmä úlohy organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, ako aj jednoznačného záväzku týkajúceho sa úlohy parlamentov, C. keďže EÚ prijala dôležité záväzky v oblasti rodovej rovnosti, ktoré sa musia plniť; keďže v diskusii o účinnosti pomoci je však otázka rodovej rovnosti ešte stále zohľadňovaná len v obmedzenom rozsahu, D. keďže zvyšovanie rozsahu pomoci a zlepšovanie účinnosti pomoci sú rovnako dôležité a na dosiahnutie RCT je potrebný pokrok na kvantitatívnej i kvalitatívnej úrovni pomoci, najmä v prípade RCT týkajúcich sa zdravia a rodovej rovnosti, pri ktorých sotva možno badať nejaký pokrok a ktoré sú kľúčové na dosiahnutie týchto záväzkov, E. keďže nedávne údaje OECD ukazujú, že celková pomoc EÚ v roku 2007 značne poklesla a údaje o pomoci sa často zvyšujú tým, že zahŕňajú aj odpustenie dlhu a prostriedky, ktoré sa k obyvateľstvu partnerských krajín nedostanú, F. keďže darcovské a partnerské krajiny musia dodržiavať najvyššie normy otvorenosti a transparentnosti, najmä darcovia vo svojich rozpočtových odhadoch poskytovania pomoci, ktoré v opačnom prípade nie je možné zohľadniť v odhadoch ročného rozpočtu partnerských krajín, a tým výrazne obmedziť schopnosť parlamentov kontrolovať rozvojové politiky vlád, ako aj možnosť partnerských krajín uskutočňovať dlhodobé investície, G. keďže podľa odhadov Svetovej banky viazaná pomoc výrazne narúša transparentnosť pomoci a zvyšuje náklady tovarov a služieb až o 30 %, H. keďže darcovia sa pri využívaní systémov jednotlivých krajín správajú váhavo a pokrok v tejto oblasti je veľmi pomalý a keďže toto je najdôležitejšia zložka kontroly a zosúladenie je základom posilnenia budovania kapacít a rozvoja miestnych trhov, I. keďže systém medzinárodnej pomoci je čoraz komplexnejší v dôsledku vytvorenia vertikálnych štruktúr a príchodu nových verejných a súkromných aktérov, ktorí často pôsobia mimo rámca existujúcich systémov a mechanizmov koordinácie, J. keďže podpora z rozpočtu môže prispieť ku kontrole, k budovaniu inštitucionálnych kapacít a k zlepšeniu zodpovednosti a dohľadu zo strany domácich zúčastnených strán; keďže o jej úspechu ale rozhoduje schopnosť vlády plánovať, realizovať verejné výdavky a niesť za ne zodpovednosť, K. keďže partnerské krajiny stoja často zoči-voči stovkám podmienok týkajúcich sa výsledkov a politiky, pričom v niektorých prípadoch sú rozporuplné a nariadené rôznymi darcami, čo môže klásť na partnerské krajiny nezvládnuteľnú záťaž, oslabiť kontrolu krajiny a zodpovednosť vlády voči svojim občanom a parlamentom, L. keďže technická pomoc môže tvoriť až 50 % pomoci, no jej veľká časť je pri budovaní miestnych kapacít a kontroly naďalej viazaná, nadhodnotená a neefektívna, M. keďže podiel najzraniteľnejších skupín spoločnosti je čoraz vyšší a tieto skupiny sa stávajú čoraz zraniteľnejšími, N. keďže hospodárska a ekologická citlivosť malých ostrovných rozvojových štátov (SIDS) a vnútrozemských štátov AKT voči mnohorakým krízam môže viesť k vážnym nepriaznivým sociálnym a ekologickým dôsledkom, nízkej hospodárskej odolnosti a môže nepriaznivo vplývať na ich schopnosť plniť trvalo udržateľné rozvojové ciele a úspešne zrealizovať naliehavú ekonomickú reformu, O. keďže medzinárodné spoločenstvo právom vynaložilo veľké úsilie na spoluprácu s najchudobnejšími krajinami; keďže žiadne podobné úsilie sa nevynaložilo pre krajiny so strednými príjmami (MIC), najmä pre malé ostrovné rozvojové štáty (SIDS), ktoré sú čistými dovozcami potravín a pohonných hmôt, a keďže hrozí, že ak sa nepodniknú primerané a včasné opatrenia, ktoré by týmto krajinám pomohli zaoberať sa ich potrebami, opäť sa dostanú do kategórie krajín s nízkymi príjmami, 1. víta pokrok dosiahnutý v oblasti politických záväzkov v rámci akčného programu z Akkry a zdôrazňuje potrebu ambiciózneho vykonávania tohto programu, ktoré prejde od návrhov a politických prísľubov ku konkrétnym a merateľným úspechom, v záujme uplatňovania zásad Parížskej deklarácie; očakáva, že EÚ bude aktívnejšia a s cieľom zvýšiť účinnosť pomoci vo svete zaujme vedúcu úlohu; 2. vyzýva EÚ a partnerské krajiny AKT, aby v rámci programu účinnosti pomoci aktívne hájili spoločné hodnoty a priority stanovené v revidovanej partnerskej Dohode z Cotonou, ako sú znižovanie chudoby, rodová rovnosť, trvalo udržateľný hospodársky, sociálny a ekologický rozvoj, regionálna integrácia, presadzovanie mieru, bezpečnosti a demokracie rešpektujúcej ľudské práva; 3. zdôrazňuje, že demokracia je najlepším základom trvalo udržateľného rozvoja, mieru a bezpečnosti; preto požaduje, aby partnerské krajiny EÚ a AKT kládli prvoradý dôraz na podporu demokracie, čo umožní transparentné, integrované a zodpovedné rozhodovanie ako významný spôsob zvýšenia účinnosti pomoci; 4. naliehavo žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby uplatňovali širšie vymedzenie pojmu súdržnosť, než sa uvádza v akčnom programe z Akkry, s cieľom zabezpečiť väčšiu súdržnosť rozvojovej politiky v európskych politikách, ako sú poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo, obchod, energetika, životné prostredie, zmena klímy, bezpečnosť a migrácia, aby zhodnotili ich vplyv na rozvoj a zabezpečili vhodné reformy s cieľom zabrániť, aby tieto politiky vytvárali necolné prekážky a narúšali dosiahnutie RCT a cieľov dohôd o hospodárskom partnerstve; 5. zdôrazňuje, že hoci Parížska deklarácia vedie k diskusii o účinnosti pomoci, Dohoda z Cotonou a Parížska deklarácia sa môžu navzájom podporovať, keďže Dohoda z Cotonou je takisto modelom účinnej rozvojovej spolupráce; Zabezpečovanie demokratickej kontroly a zodpovednosti 6. zdôrazňuje, že koncepcia kontroly podľa Parížskej deklarácie, v súlade s Dohodou z Cotonou, by sa mala rozšíriť tak, aby obsahovala demokratickú kontrolu (vrátane vnútroštátnych parlamentov, miestnych vlád, občianskych spoločností, nezávislého súdnictva a médií) s cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť a vzájomnú zodpovednosť založenú na jasných a sledovateľných ukazovateľoch a tým splnenie cieľov rozvojovej pomoci; 7. víta uznanie významnej úlohy parlamentov a miestnych vlád v procese rozvoja v rámci akčného programu z Akkry; vyzýva darcovské krajiny a partnerské vlády, aby zabezpečili, že parlamenty a miestne vlády zohrajú pri zabezpečovaní účinnosti pomoci primeranú úlohu tým, že podporia demokratickú kontrolu, zabezpečia dohľad a vyváženosť kontrolou rozpočtov, politík a ich výsledkov, ako aj tým, že prostredníctvom demokratického procesu zapoja občanov do rozhodovania o rozvoji; 8. víta aj uznanie významnej úlohy občianskej spoločnosti v procese rozvoja v rámci akčného programu z Akkry; vyzýva darcovské krajiny a partnerské vlády, aby zabezpečili úplné a zmysluplné zapojenie občianskej spoločnosti do plánovania, realizácie, monitorovania a hodnotenia rozpočtov a programov a aby vytvorili podmienky potrebné na to, aby mohla plniť svoju riadnu úlohu; 9. vyzýva darcovské a partnerské krajiny, aby brali do úvahy neúnosný vplyv chudoby na ženy a aby zabezpečili, že rodová rovnosť, posilnenie postavenia žien a práva žien budú v plnej miere súčasťou vnútroštátnych procesov rozvoja; vyjadruje poľutovanie nad tým, že akčný program z Akkry nestanovuje mechanizmy uplatňovania rodovej rovnosti a posilnenia postavenia žien, a preto neobsahuje ani ukazovatele pokroku; 10. vyjadruje poľutovanie nad tým, že v akčnom programe z Akkry sa zo záväzkov Parížskej deklarácie o zapojení parlamentov, organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov nestali praktické opatrenia; očakáva, že EÚ bude rešpektovať právomoci partnerských krajín a pomôže im posilňovať schopnosť ich realizácie; naliehavo žiada EÚ a partnerské krajiny, aby zostavili praktické akčné plány, ktoré zabezpečia demokratickú kontrolu, a aby sa dohodli na ukazovateľoch pokroku; Zvyšovanie účinnosti pomoci 11. víta závery Rady, ktorá znovu potvrdzuje záväzok dosiahnuť spoločný cieľ zvýšiť verejnú rozvojovú pomoc o 0,56 % v roku 2010 a o 0,7 % v roku 2015; požaduje nové záväzky stanovením ambicióznych viacročných harmonogramov na meranie postupného zvyšovania rozpočtov pomoci; 12. naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že vymedzenie oficiálnej rozvojovej pomoci sa nerozšíri na položky, na ktoré sa pomoc nevzťahuje, ako sú vojenské výdavky; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby oddelili výdavky na odpustenie dlhov od ostatných údajov o oficiálnej rozvojovej pomoci a aby nezahrnuli finančné prostriedky vynaložené v Európe na študentov a utečencov do započítania do celkových výdavkov na rozvojovú pomoc; 13. trvá na tom, aby darcovia poskytovali pomoc transparentným a zodpovedným spôsobom a aby sa výrazne zvýšila predvídateľnosť tokov, plánovania a vyplácania, a to predovšetkým vypracovaním spoľahlivých viacročných harmonogramov a zabezpečením predvídateľnosti v rámci bežného roka; víta iniciatívu akčného programu z Akkry týkajúcu sa začatia programovania, ktorá zabezpečí strednodobú predvídateľnosť; Trvalo udržateľný hospodársky rast pre trvalo udržateľný rozvoj 14. zdôrazňuje, že jedným z ukazovateľov účinnosti pomoci je miera, do akej táto pomoc prispieva k vytváraniu silnej ekonomiky, ktorá chráni životné prostredie a v ktorej nie je nikomu odopretý prístup k základným sociálnym službám; 15. vyzýva na rozvojovú spoluprácu, aby sa dali ľahšie prekonávať prekážky brániace hospodárskemu rastu, napríklad nedostatok priamych zahraničných investícií, únik kapitálu a veľká administratívna záťaž malých a stredných podnikov; 16. v tejto súvislosti požaduje vypracovanie rozvojových politík, ktoré podporia odovzdávanie know-how, hospodársku súťaž a stabilné makroekonomické politiky a zároveň minimalizujú administratívnu záťaž malých a stredných podnikov, pričom dodržia alebo zavedú vlastnícke práva a budú bojovať proti korupcii; 17. zdôrazňuje, že spravodlivý obchod opierajúci sa o primerané sprievodné opatrenia na riešenie nákladov spojených s úpravami a financovanie sociálnej záchrannej siete a programov budovania kapacít môže byť jednou z najúčinnejších hnacích síl trvalo udržateľného hospodárskeho rozvoja, musí sa však doplniť o redistribučné a sociálne politiky zabezpečujúce rovnomerné využívanie výhod; 18. vyjadruje poľutovanie na tým, že vo využívaní systémov príslušných krajín sa dosiahol iba malý pokrok (len malé percento oficiálnej rozvojovej pomoci plynie z rozpočtových systémov krajín, zatiaľ čo darcovia prisľúbili 50 % do roku 2010) a že dokonca aj v krajinách s riadne fungujúcim vnútroštátnym systémom nie sú darcovia ochotní využívať systémy týchto krajín; naliehavo žiada darcovské krajiny, aby urýchlili zosúladenie pomoci so systémami krajín v čo najväčšej možnej miere, posilňovali vládne systémy a zvyšovali objem pomoci, používanej na podporu všeobecnej a sektorovej rozpočtovej podpory v prípadoch, keď existuje dobré hospodárske a politické riadenie zabezpečujúce úplnú transparentnosť rozpočtu a zodpovednosť zaň; zdôrazňuje, že rozpočtová podpora by sa v nijakom prípade nemala poskytovať tam, kde je rozšírená korupcia; 19. víta skutočnosť, že akčný program z Akkry sa okrem bilaterálnych darcov odvoláva aj na ďalšie rozvojové subjekty; zdôrazňuje, že jednou z najdôležitejších úloh do roku 2011 bude rozšírenie zásad Parížskej deklarácie tak, aby pokryli vertikálne fondy a nových darcov s cieľom zabezpečiť skutočnú koordináciu medzi darcami a zosúladenie s partnerskými krajinami; 20. vyzýva partnerské vlády, aby sa pri podpore rozpočtu opierali o kvalitný národný plán odstraňovania chudoby, ktorý posilní národnú zodpovednosť, správu a finančné hospodárenie prostredníctvom systematického a strategického zapájania národných parlamentov, miestnych vlád a neštátnych subjektov, čo je v súčasnosti veľmi obmedzené; 21. víta zámer Európskej komisie, aby sa v prípade krajín s dobrými výsledkami zabezpečila predvídateľnejšia forma rozpočtovej podpory na dlhšie obdobie uzatváraním zmlúv na plnenie RCT, zdôrazňuje však, že si to na strane partnerských krajín vyžaduje rozhodnejšie odhodlanie na plnenie RCT a neustále monitorovanie zamerané najmä na výsledky; 22. víta skutočnosť, že akčný program z Akkry uvádza, že darcovia Výboru pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD-DAC) rozšíria rozsah odporúčania Výboru pre rozvojovú pomoc (DAC) z roku 2001 o uvoľnení podmienok poskytovania pomoci na vysoko zadlžené chudobné krajiny (HIPC), ktoré nepatria medzi najmenej rozvinuté krajiny; naliehavo žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby sa zaviazali, že do roku 2010 skutočne uvoľnia podmienky poskytovania všetkých foriem pomoci krajinám AKT vrátane technickej pomoci, ktorá musí odrážať národné priority a špecifickosti, verejné obstarávanie, potravinovú pomoc a prepravu a skladovanie potravinovej pomoci; 23. vyzýva Európsku komisiu, aby v rozpočtovom postupe uplatňovala zásadu rodovej rovnosti prepájaním vyplácania rôznych príspevkov so zlepšovaním čiastkových ukazovateľov v oblasti rodovej rovnosti; vyzýva partnerské krajiny, aby začlenili otázku rodovej rovnosti do všetkých úrovní rozpočtového postupu a aby podporovali širší dialóg so ženskými organizáciami; 24. vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby konali nad rámec akčného programu z Akkry a výrazne znížili množstvo podmienok, postupne rušili hospodársko-politickú podmienenosť a namiesto toho používali spoločne dohodnuté zmluvy, ktoré odrážajú spoločné chápanie hlavných priorít, ktoré spája vyplácanie príspevkov s výkonmi a politickými výsledkami zameranými najmä na RCT, a aby vypracovali časový plán tohto procesu; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby využili svoj vplyv a presvedčili Svetovú banku a MMF, aby sa uberali rovnakým smerom predovšetkým v čase, keď väčšine štátov AKT hrozí riziko, že na ne budú mať nepriaznivý dosah mnohé krízy ovplyvňujúce svetovú ekonomiku; Rozdeľovanie práce a koordinácia darcovstva 25. vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby výrazne zintenzívnili svoje úsilie o zvyšovanie koordinácie darcovstva a zlepšovanie rozdeľovania práce zladením mnohostrannej a dvojstrannej pomoci s vnútroštátnymi procesmi, demokratickou kontrolou, zodpovednosťou, harmonizáciou, spoločnou analýzou, prípravou programov a ich plnením a aby podstatne znížili počet častí plnenia programu; poukazuje na iniciatívu prijatú v rámci akčného programu z Akkry, ktorej cieľom je začať dialóg o rozdelení činností medzi krajinami do júna 2009; 26. dúfa, že atlas darcov za rok 2008 pomôže pri informovaní a ovplyvní ambicióznejšiu koordináciu darcovstva, najmä pri riešení problému krajín tzv. "darcovských miláčikov" a "darcovských sirôt" a zanedbávania kľúčových odvetví, ako sú zdravotníctvo, vzdelávanie, energetika, sociálna súdržnosť, rodová rovnosť a poľnohospodárstvo; víta skutočnosť, že v akčnom programu z Akkry sa takisto uvádza, že darcovia budú pracovať na riešení otázky krajín, ktorým sa prideľuje nedostatočná pomoc, a zabezpečia, že nové ustanovenia o rozdelení činností nespôsobia, že jednotlivé rozvojové krajiny dostanú menšiu pomoc; 27. požaduje budovanie kapacít na všetkých ministerstvách, aby zvládli nápor vyššej efektívnosti v oblasti zdravotníctva, vzdelávania a rodovej rovnosti prostredníctvom výdavkov na podporu rozpočtu, pretože zodpovednosť krajiny sa často obmedzuje na ministerstvo financií; 28. uznáva potrebu trvalejšej pomoci pre slabšie štáty a krajiny s nízkymi príjmami, ktoré prekonali konflikt; víta skutočnosť, že akčný program z Akkry naliehavo vyzýva darcovské a partnerské krajiny, aby upravili Parížsku deklaráciu v súlade so zásadami OECD-DAC dobrej medzinárodnej angažovanosti v nestabilných štátoch a konfliktných situáciách, zdôrazňuje však potrebu vybudovania silnej občianskej spoločnosti v nestabilných a zraniteľných štátoch; 29. domnieva sa však, že treba vyvinúť väčšie a konkrétnejšie zamerané úsilie na zvýšenie podpory pre štáty AKT so stredným príjmom, a požaduje skoré prijatie a uplatnenie dohody o systematickom a predvídateľnom poskytovaní pomoci, ktorá sa bude fakticky zaoberať špecifickými potrebami týchto štátov s cieľom umožniť im pokračovať v nastúpenej ceste trvalo udržateľného rozvoja; 30. víta skutočnosť, že samotné spoločenstvo darcov sa zaviazalo zvýšiť úsilie v spolupráci s najchudobnejšími krajinami a že podiel Afriky na programovateľnej pomoci rastie v dôsledku záväzku zdvojnásobiť oficiálnu darcovskú pomoc Afrike do roku 2010, najmä teraz, keď sa zvyšujú ceny pohonných látok a potravín a účinky globálnej zmeny klímy, čo by mohlo viesť k popretiu celého doterajšieho úsilia; 31. považuje za chvályhodnú prácu sekretariátu Spoločenstva národov a Inštitútu pre ostrovné a malé štáty Univerzity Malta (Islands and Small states Institute of the University of Malta) pri vypracúvaní ukazovateľov zraniteľnosti a odolnosti a očakáva, že EÚ zaujme vedúcu úlohu pri uplatňovaní týchto ukazovateľov a pri príprave nového rámca systematickej pomoci malým ostrovným rozvojovým štátom (SIDS) a vnútrozemským rozvojovým krajinám; navrhuje, že najmä malé štáty by si mali vypracovať profil zraniteľnosti a odolnosti zároveň s prípravou strednodobej rozvojovej stratégie; 32. vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby na konferencii v Dauhe prijali silný spoločný záväzok EÚ, týkajúci sa objemu, ako aj kvality rozvojovej pomoci, s cieľom plniť RCT na základe trvalo udržateľného prístupu a jasných orientačných plánov plnenia záväzkov v rámci oficiálnej darcovskej pomoci, a to tak samostatne, ako aj kolektívne bez ohľadu na súčasnú finančnú krízu; 33. poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili Rade ministrov AKT-EÚ, Európskej komisii, predsedníctvu Rady, Africkej únii, Panafrickému parlamentu, národným a regionálnym parlamentom, regionálnym organizáciám AKT a Výboru OECD pre rozvojovú pomoc. [1] Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT-EÚ 28. novembra 2008 v Port Moresby (Papua-Nová Guinea). --------------------------------------------------