Spoločné parlamentné zhromaždenie podľa dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny štátov Afriky, Karibiku a Tichomoria na strane jednej a Európskym spoločenstvom a jeho členmi na strane druhej - Uznesenie o situácii v Dárfúre



Úradný vestník 254 , 26/10/2007 S. 0039 - 0041



20070628 Uznesenie [1] o migrácii kvalifikovaných pracovníkov a jej vplyve na národný rozvoj Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT-EÚ, - konané od 25. do 28. júna 2007 vo Wiesbadene (Nemecko), - so zreteľom na články 177, 178, 179, 180, 181 a 181a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, - so zreteľom na dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (Dohoda z Cotonou) [2] a zmenenú a doplnenú v Luxemburgu 25. júna 2005 [3], najmä na jej článok 13 o migrácii, - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Súvislosti medzi migráciou a rozvojom: niekoľko konkrétnych smerov [4], - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Stratégia EÚ na riešenie krízy ľudských zdrojov v sektore zdravotníctva rozvojových krajín [5], so zreteľom na oznámenie Komisie Rade s názvom Príspevok k pozícii EÚ pre dialóg Organizácie Spojených národov na vysokej úrovni o migrácii a rozvoji [6], - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Globálny prístup k migrácii o rok neskôr: smerom ku komplexnej európskej migračnej politike [7], - so zreteľom na Plán politiky pre legálnu migráciu Európskej komisie [8], - so zreteľom na summit hláv štátov a vlád Africkej únie (AÚ), ktorý sa konal v Chartúme 23. a 24. januára 2006, a na ktorom sa opäť zdôraznil rozsah a vplyv migrácie na rozvoj, - so zreteľom na správu prijatú plenárnym zasadnutím na schôdzi expertov z Európskej únie, Latinskej Ameriky a Karibiku o migrácii v marci 2006, - so zreteľom na Bruselské vyhlásenie a akčný plán pre azyl, migráciu a mobilitu prijaté na prvej schôdzi ministrov krajín AKT pre azyl, migráciu a mobilitu, ktorá sa konala v Bruseli 13. apríla 2006, - so zreteľom na spoločné vyhlásenie Afriky a EÚ o migrácii a rozvoji prijaté na ministerskej konferencii EÚ a Afriky v Tripolise 22. – 23. novembra 2006, - so zreteľom na výsledky ministerskej konferencie EÚ a Afriky o migrácii a rozvoji, ktorá sa konala v Rabate 10. – 11. júla 2006, - so zreteľom na uznesenie Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov o medzinárodnej migrácii a rozvoji [9], - so zreteľom na závery Európskej rady z decembra 2005, marca 2006 a decembra 2006, - so zreteľom na výsledky dialógu Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov na vysokej úrovni o migrácii a rozvoji v New Yorku zo 14. – 15. septembra 2006, - so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN s názvom Medzinárodná migrácia a rozvoj [10], - so zreteľom na správu Globálnej komisie pre medzinárodnú migráciu z októbra 2005 nazvanú Migrácia vo vzájomne prepojenom svete: nové akčné perspektívy [11], - so zreteľom na správu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj z júna 2006 nazvanú Effects of migration on sending countries: what do we know (Vplyvy migrácie na vysielajúce krajiny: čo vieme), - so zreteľom na správu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj z roku 2002 nazvanú Medzinárodná mobilita vysokokvalifikovaných pracovníkov, - so zreteľom na správu Svetovej banky Global Economic Prospects 2006: Economic Implications of Remittances (Svetová hospodárska perspektíva 2006: hospodárske dôsledky remitencií a migrácie) [12], - so zreteľom na správu o ľudskom rozvoji za rok 2001 vypracovanú v rámci rozvojového programu OSN (UNDP), - so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2006 o rozvoji a migrácii [13], - so zreteľom na článok 17 ods. 1 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre sociálne veci a životné prostredie (ACP-EU/100.012/07/fin.), A. keďže právo jednotlivcov odísť do zahraničia je neodňateľným ľudským právom, B. keďže medzinárodná migrácia sa stala prioritnou otázkou medzinárodných programov, ktorou sa v poslednom čase zaoberajú politici na celosvetovej, európskej, európsko-africkej úrovni a na úrovni európskych štátov a krajín AKT, a stále viac sa zhodujú na tom, že migrácia a rozvoj sú úzko prepojené na celosvetovej úrovni a navzájom sa ovplyvňujú, C. keďže politické kruhy sa stále viac zhodujú v tom, že lepšie riadenie migrácie môže byť dôležitým prínosom, možno dôležitejším, než je odstránenie svetových obchodných bariér, D. keďže Európa na úrovni Spoločenstva ani na úrovni členských štátov zatiaľ neprijala integrovanú migračnú politiku a migračná, rozvojová, obchodná a bezpečnostná politika sú riadené rozličnými nekoordinovanými rezortmi, E. keďže neexistuje medzinárodná zhoda o skutočnom vplyve migrácie (vysoko)kvalifikovaných pracovníkov na krajiny pôvodu a diskusia o úniku mozgov je stále poznačená značnými nejasnosťami a sklamaním, najmä pre nedostatok spoľahlivých štatistických údajov a nedostatok analýz s hodnotením vplyvu prípadných politických odporúčaní na riešenie problému úniku mozgov, F. keďže otázka úniku mozgov sa v rámci dialógu AKT-EÚ neriešila dostatočne, G. keďže z väčšiny krajín AKT vyše 10 % dospelej populácie s vysokoškolským vzdelaním emigrovalo do Európskej únie, Severnej Ameriky a iných rozvinutých krajín a subsaharská Afrika je regiónom, ktorý je najvážnejšie postihnutý migráciou kvalifikovaných pracovníkov, keď takmer celý región je svedkom toho, že vyše 20 % [14] vysokoškolsky vzdelanej populácie žije v krajinách OECD, pričom v niektorých malých krajinách toto množstvo dosahuje hrozivých 80 % [15], H. keďže, kým hlavnými strediskami migrácie sú Ázia a Latinská Amerika, európski vysokokvalifikovaní migranti pochádzajú zväčša z Afriky (13,5 % vysokokvalifikovaných obyvateľov EÚ, ktorí sa narodili mimo krajín OECD) [16], I. keďže štatistické údaje o migračných tokoch z Afriky sú často neúplné a zastaralé, čím zbavujú politických činiteľov dôležitého rozhodovacieho nástroja, J. keďže v rozvojovom programe OSN sa uvádza, že únik mozgov predstavuje pre rozvojové krajiny stratu v miliardách dolárov [17] vzhľadom na význam vzdelania ako rozhodujúceho faktora rastu v globalizovanom svete, K. keďže v subsaharskej Afrike môže únik mozgov viesť k nedostatku pracovných síl v dôležitých oblastiach, osobitne v oblasti zdravia a vzdelania, s ničivými dôsledkami na poskytovanie a kvalitu týchto základných služieb, L. keďže odchod kvalifikovaných migrantov znamená pre krajinu pôvodu stratu daňových príjmov a v horšom prípade stratu investícií a v lepšom len žiadny priamy návrat investícií vynaložených na školenie a vzdelávanie kvalifikovaných profesionálov, ako aj stratu vedomostí a skúseností, ktoré by prispeli k rozvoju, M. keďže únik mozgov spomaľuje proces inovácie v krajinách pôvodu a oslabuje potenciál pre hospodársky rast, N. keďže únik mozgov môže mať sociálny vplyv na založenie rodiny, rodovú rovnosť, vzdelanie detí a zdravie, O. keďže rast, zdravie a vzdelanie detí migrantov sú ovplyvnené migráciou, či už s pozitívnymi (peňažné prostriedky môžu odstrániť detskú prácu a zvýšiť výdavky domácností na vzdelanie a zdravotnú starostlivosť) alebo negatívnymi dôsledkami (rozpad rodiny a stres, menší dohľad rodičov môže zapríčiniť pokles školskej dochádzky a zhoršenie výsledkov v škole), P. keďže mnohé európske krajiny prijali právne predpisy na uľahčenie príchodu kvalifikovaných pracovníkov, najmä zavedením výberovej politiky pri vstupe migrantov, nazvanej selektívna migrácia, aby boli schopné súperiť so Severnou Amerikou v snahe pritiahnuť najschopnejších obyvateľov rozvojových krajín, čo zvýšilo odliv kvalifikácie z mnohých južných krajín, drastický najmä v prípade krajín subsaharskej Afriky, Q. keďže, zatiaľ čo Európa a krajiny AKT sa zaviazali pracovať na dosiahnutí miléniových rozvojových cieľoch vrátane dosiahnutia všeobecného základného vzdelania (cieľ č. 2), zníženia detskej úmrtnosti (cieľ č. 4), zlepšenia zdravia matiek (cieľ č. 5) a boja proti HIV/AIDS, malárii a iným chorobám (cieľ č. 6), dosiahnutie týchto cieľov by mohol ohroziť a sťažiť rozsiahly odchod profesorov, lekárov a zdravotných sestier z národných štátov AKT do krajín OECD na základe chýbajúcich medzinárodných regulačných rámcov navrhnutých na zabezpečenie splnenia týchto cieľov, R. keďže migráciu kvalifikovaných pracovníkov z rozvojových krajín do Európy napomáhajú ekonomické faktory (chudoba, nedostatočný rozvoj, nízke mzdy, zlý vzdelávací systém, starnutie a úbytok populácie v krajinách OECD, čo vedie k nedostatku pracovných síl), politické faktory (násilie, konflikty, politický útlak, najmä voči intelektuálom, zhoršený ich exilom) a – osobitne v prípade afrických krajín – geografická blízkosť, spoločný jazyk a koloniálne alebo historické väzby, S. keďže potreba pracovnej sily v európskych krajinách vyvoláva opačný efekt únikom kvalifikovaných pracovných síl z krajín AKT, čím prispieva k poklesu kvality života a verejných sociálnych služieb v krajinách AKT, T. keďže problematika nepravidelnej alebo nútenej migrácie bola riešená skôr z hľadiska bezpečnosti ako v širšom kontexte rozvoja a zohľadnenia problémov migrácie v rozvojových stratégiách, U. keďže migrácia kvalifikovaných pracovníkov môže mať pozitívny vplyv na život jednotlivých migrantov (lepšia ekonomická perspektíva a vyššie platy), ale aj na rodinu v krajine pôvodu a samotnú vlasť najmä prostredníctvom posielania remintencií, V. keďže je dôležité poznamenať, že pozitívny príspevok migrácie by mohol podporiť lepšie porozumenie medzi civilizáciami a kultúrami a preklenúť postkoloniálne a územné rozdelenie nastolením vzťahu medzi štátmi a národmi, W. keďže ťažkosti pri integrácii sprevádzajúce migrantov v prijímajúcich krajinách a ťažkosti pri ich reintegrácii v krajine pôvodu, diskriminácia a mrhanie duševnými schopnosťami (jav, keď je migrant najatý na prácu, ktorá je pod úrovňou jeho kvalifikácie) môžu brzdiť ich pracovný postup, X. keďže platby vo forme remitencií sú druhým najvýznamnejším vonkajším finančným zdrojom rozvojových krajín, majú pozitívny vplyv na krajinu pôvodu, najmä na nárast príjmu rodín migrantov, nárast spotreby a investícií (podporujú postupný hospodársky rast) a má anticyklický charakter v prípade hospodárskej krízy, vojen a prírodných katastrof, ale do 20 % ich hodnoty sa spotrebuje na manipulačné poplatky, Y. keďže účinnosť dobrovoľného kódexu správania v oblasti etického prijímania pracovníkov (ktorý v niektorých prípadoch nespĺňa primerane nariadenia stanovené Medzinárodnou organizáciou práce) spochybnili najmä v oblasti verejného sektora odborníci i praktici, Z. keďže cyklická migrácia (ktorá umožňuje pohyb dvoma smermi medzi krajinou pôvodu a krajinou určenia) uľahčuje skutočnú medzinárodnú mobilitu, pomáha rozvoju medzinárodnej informovanosti a ponúka veľké možnosti rozvoja hostiteľských krajín i krajín pôvodu, a mala by sa preto podporovať a uľahčovať, AA. keďže spätná migrácia môže skôr pomôcť riešiť problém úniku mozgov a posilniť rozvoj, keď je založená na dobrovoľnom návrate migrantov do krajiny pôvodu, najmä ak má adekvátnu podporu, AB. keďže pre vracajúcich sa migrantov paradoxne môže byť oveľa ťažšie začleniť sa do svojich krajín pôvodu, a teda im viac hrozí nezamestnanosť v ich krajinách pôvodu než ľuďom, ktorí vôbec neemigrovali, AC. keďže existujú dôkazy, že skupiny migrantov (ako napríklad diaspóry), ktoré sa združujú v národných alebo nadnárodných spoločnostiach migrantov, a ktoré zameriavajú svoje aktivity na rozvoj, t. j. jav známy ako spoločný rozvoj (co-development), môžu priniesť pozitívne výsledky pre prijímajúcu i vysielajúcu krajinu, AD. keďže starnutie európskeho obyvateľstva spôsobí ešte väčší tlak na trh s kvalifikovanou pracovnou silou, čím sa zväčšia už viditeľné problémy, a preto bude v EÚ a v krajinách AKT potrebná zodpovednejšia a lepšie riadená migrácia kvalifikovanej pracovnej sily, AE. keďže jednotné riešenia nie sú vhodné pre všetkých; keďže bude preto potrebný lepší výskum národných pracovných trhov krajín AKT na preklenutie priepasti v oblasti informovania a primeranejšie riešenie nedostatku kvalifikovaných migrantov, 1. vyzýva členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby zvýšili svoje úsilie v plnení záväzkov na dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov, a najmä aby do roku 2015 znížili na polovicu extrémnu chudobu vo svete; 2. zdôrazňuje, že potenciálne výhody z dobre riadenej migrácie môžu byť väčšie než výhody z väčšieho uvoľnenia medzinárodného obchodu; 3. poukazuje na to, že zlá a nesúdržná migračná politika má enormné dôsledky na individuálne utrpenie a dlhotrvajúci nedostatočný rozvoj; 4. naliehavo vyzýva krajiny EÚ a AKT, aby sa zaoberali problémami migrácie vrátane úniku mozgov v duchu skutočného partnerstva pre rozvoj založeného na Dohode z Cotonou, najmä jej článku 13, a aby vytvorili osobitnú migračnú politiku a systémy riadenia voči rozvojovým krajinám z ktorých kvalifikovaní pracovníci migrujú vo veľmi veľkom rozsahu, a to s osobitným zameraním na krajiny subsaharskej Afriky, s cieľom zmierniť nepriaznivé hospodárske a sociálne dôsledky migrácie kvalifikovaných pracovníkov; 5. vyjadruje znepokojenie nad súčasnými migračnými politikami Európskej komisie a členských štátov EÚ, ktoré sa zameriavajú viac na bezpečnostné priority než na priority rozvoja; 6. vyjadruje obavy z potenciálneho prijatia diskriminačných praktík EÚ medzi rôznymi kategóriami migrantov a vyzýva Komisiu, aby tomu zabránila; žiada preto Komisiu, aby na všetky kategórie migrantov rozšírila výhodné pracovné a životné podmienky pre vysokokvalifikovaných migrantov navrhnuté v Pláne politiky pre legálnu migráciu [18], ktorý sa čoskoro odrazí vo vlastnej smernici, napríklad pracovné povolenie EÚ (zelená karta EÚ) vydané jedným členským štátom, ale platné v celej EÚ; 7. zdôrazňuje, že rozvojová pomoc EÚ by sa mala zamerať na riešenie príčin migrácie a na odstránenie chudoby; 8. zdôrazňuje potrebu integrovanej migračnej politiky na úrovni medzinárodnej, regionálnej (vrátane úrovní EÚ a AKT) a národnej, a to tak, že sa zabezpečí zahrnutie problémov z oblasti migrácie do stratégií znižovania chudoby a súdržnosť všetkých politík, ktoré môžu ovplyvniť migráciu, ako je napríklad politika v oblasti poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, obchodu, rozvoja, bezpečnosti, spravodlivosti, vnútorných vecí a zahraničných vecí; 9. naliehavo vyzýva Komisiu, členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby spoločne riešili politiku migrácie a rozvoja a skúmali ich vzájomné spolupôsobenie, aby mohli zvýšiť účinnosť oboch politík; 10. naliehavo vyzýva členské štáty EÚ, medzinárodné medzivládne inštitúcie a iné relevantné inštitúcie, aby navrhli a realizovali preventívne opatrenia a stratégie na odstránenie rasovej diskriminácie, xenofóbie, etnocentrizmu, a podobnej netolerancie voči migrantom z krajín AKT; 11. domnieva sa, že spoločná migračná politika na úrovni EÚ vyžaduje rozšírenie spolurozhodovania s Parlamentom a hlasovanie kvalifikovanej väčšiny v Rade, a vyzýva Radu, aby podľa toho konala; Kódex správania 12. víta závery Rady EÚ z apríla 2006 zamerané na riešenie nedostatku pracovných síl v odvetví zdravotníctva v rozvojových krajinách; 13. vyzýva Komisiu a členské štáty EÚ, aby podľa záverov z apríla 2006 (v súlade s ustanoveniami Medzinárodnej organizácie práce) vypracovali a uplatňovali kódex správania EÚ pre etické prijímanie zdravotníckych pracovníkov, a vyjadruje uznanie tým členským štátom EÚ, ktoré tak – ako napr. Spojené kráľovstvo – už urobili; 14. odporúča rozšíriť oblasť pôsobnosti kódexu správania EÚ o ďalšie dôležité oblasti, napr. vzdelávanie, a aby bol vylepšený kódex založený na cieli, ku ktorému majú verejné aj súkromné subjekty vykonávajúce nábor etický prístup, alebo aby sa upustilo od najímania kvalifikovaných prisťahovalcov pracujúcich vo všetkých oblastiach, v ktorých ich krajina pôvodu trpí drastickým nedostatkom pracovných síl; 15. podporuje bilaterálne a multilaterálne dohody medzi krajinami pôvodu a prijímajúcimi krajinami s cieľom: i) viac prispieť k rozvoju, ii) vytvoriť ľudskú a inštitucionálnu kapacitu pre maximalizáciu výnosov z migrácie, iii) zabezpečiť zlepšenie sociálnych a hospodárskych podmienok v krajine pôvodu minimalizovaním faktorov, ktoré nútia ľudí opustiť domov a hľadať vlastné uplatnenie, iv) podporovať presadzovanie a iniciovanie informovanosti. 16. zdôrazňuje, že dobrovoľný kódex správania pre etické prijímanie pracovníkov, najmä ak ide o verejný sektor, je dobré opatrenie, ale v žiadnom prípade nepostačuje na riešenie dôsledkov masívnej migrácie kvalifikovaných pracovníkov, a preto sú v krajinách pôvodu a v prijímajúcich krajinách potrebné podnecujúce opatrenia; Investovanie do vzdelania 17. vyzýva krajiny EÚ a AKT, aby výrazne zvýšili investície do odbornej prípravy a vzdelania v rozvojových krajinách so zameraním na odvetvia trpiace nedostatkom pracovných síl, najmä zdravotníctvo a vzdelávanie; 18. vyzýva krajiny EÚ a AKT, aby vytvorili národné a regionálne centrá excelencie osobitne vo forme univerzít a výskumných inštitútov, najmä v oblasti zdravotníctva a vzdelávania; vyzýva ďalej krajiny EÚ a AKT, aby pri zakladaní týchto multidisciplinárnych centier využívali podľa potreby zdroje z Európskeho rozvojového fondu (ERF), a to vo všetkých oblastiach potrebných pre hospodársky rast a trvalo udržateľný rozvoj; 19. domnieva sa, že členské štáty EÚ a rozvojové krajiny by mali prijať proaktívne iniciatívy na dopĺňanie kvalifikácie investovaním značných zdrojov do vzdelania; znovu vyjadruje svoju podporu cieľu 20/20: 20 % verejnej podpory zo severu a 20 % z národných rozpočtov juhu prideliť základným sociálnym službám (zdravotníctvo a vzdelanie); 20. vyzýva rozvojové krajiny, aby investovali výnosy z ropnej konjunktúry do dlhodobých stratégií a programov v oblasti vzdelania a odbornej prípravy a tieto výnosy použili transparentným spôsobom; 21. naliehavo vyzýva krajiny AKT, aby rozvinuli potenciálne zdroje hospodárskeho blahobytu, ktoré vlastnia, a venovali osobitnú pozornosť rozvoju ľudských zdrojov a vytváraniu pracovných miest vo všetkých relevantných sektoroch s cieľom povzbudiť kvalifikovaných pracovníkov, aby zostali alebo sa vrátili späť do svojej krajiny pôvodu; 22. naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby spolupracovala so sekretariátom AKT s cieľom určiť iniciatívy hospodárskej podpory v rámci Dohody z Cotonou, ktorá by krajinám pôvodu umožnila zlepšiť svoj hospodársky profil a znížiť mieru nelegálnej migrácie, čím by sa zmiernilo napätie medzi partnerskými štátmi v rámci spoločného parlamentného zhromaždenia (SPZ); 23. vyzýva členské štáty EÚ, aby splnili lisabonské ciele zlepšením kvality vzdelania a zvýšili podiel žien na pracovnom trhu s cieľom zvýšiť prísun kvalifikovanej pracovnej sily v rámci EÚ; Mrhanie duševnými schopnosťami 24. zdôrazňuje negatívne účinky mrhania duševnými schopnosťami na všetkých zúčastnených, pretože hostiteľské krajiny nemôžu z kvalifikácie migranta získať, krajiny pôvodu sa musia vyrovnať so stratou investícií a migrant pracuje pod úrovňou svojej kvalifikácie; 25. naliehavo vyzýva Európsku komisiu, členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby prijali rozhodné opatrenia na boj proti mrhaniu duševnými schopnosťami, napríklad vo forme medzinárodného a dvojstranného vzájomného uznávania diplomov a kvalifikácie i vo forme konkrétnych snáh v oblasti boja proti diskriminácii na úseku získavania pracovníkov; 26. vyzýva Európsku komisiu, aby predložila návrhy na vytvorenie európskeho systému uznávania rovnocennosti zahraničných diplomov; Remitencie 27. pripomína skutočnosť, že remitencie sú a mali by zostať súkromnými finančnými prostriedkami, že jednotlivcom nemožno nariadiť žiadne povinné použitie remitencií a že remitencie nemôžu v žiadnom prípade nahrádzať oficiálnu rozvojovú pomoc; 28. vyzýva členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby vypracovali a uskutočňovali politiky, ktorých cieľom bude čo najväčšmi uplatniť pozitívny vplyv remitencií tým, že dosiahnu väčšie, rýchlejšie, lacnejšie a lepšie smerovanie ich tokov, najmä odstránením byrokracie a zlepšením bankových služieb pre malé transakcie bez nadmernej regulácie trhu; 29. vyzýva Európsku komisiu, členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby uskutočňovali politiku zameranú najmä na: - zlepšenie a zvýšenie dostupnosti finančných inštitúcií pre migrantov a ich rodiny – tzv. banking the unbanked (využitie bankových služieb pre finančné prostriedky dosiaľ neuložené v bankách) [19], - podporu a aktívne povzbudzovanie finančných inštitúcií, aby preskúmali stratégie zamerané na zníženie nákladov v súvislosti so zasielaním remitencií, najmä na zdokonalenie nových technológií, - stimulovanie prevodu remitencií prostredníctvom daňových úľav v krajine pôvodu i v krajine určenia, - podporu nasmerovania remitencií do rozvojových projektov (zameraných najmä na vzdelanie a zdravie) ich doplnením o príspevky národných a miestnych správ (tzv. matching funds – zodpovedajúce finančné prostriedky) [20], - vytvorenie inovačných finančných produktov pre migrantov, napríklad účty s daňovou úľavou "šetrenie na rozvoj" v prijímajúcej krajine, kde si migranti môžu šetriť finančné prostriedky, ktoré sa im poukážu neskôr, - nasmerovanie remitencií do produktívneho investovania tým, že mikropodnikom a MSP sa uľahčí prístup k úverom a zlepší sa informovanosť migrantov a ich rodín v oblasti financií, - zvýšenie rýchlosti a bezpečnosti prevodu remitencií, aby migranti vo väčšej miere využívali oficiálne systémy prevodu, a zabezpečenie transparentnosti finančných transakcií prostredníctvom neoficiálnych kanálov, najmä sietí hawala. 30. varuje však pred rizikom nadmernej regulácie finančných tokov, ktorá môže zdržiavať alebo sťažovať tok remitencií, a vyzýva členské štáty EÚ a Európsky parlament, aby tieto obavy vzali do úvahy pri skúmaní návrhu Európskej komisie na smernicu o platobných službách na vnútornom trhu [21]; Cyklická migrácia 31. vyzýva členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby podporovali cyklickú migráciu dohodou o konkrétnych opatreniach zameraných na zvýšenie pružnosti požiadaviek a postupov pre oblasť vstupu a opätovného prijatia v krajine pôvodu i v cieľovej krajine, podporu dlhodobejších a pružnejších kontraktov a možnosti opätovného vstupu pre cyklických migrantov; 32. vyzýva členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby podporovali cyklickú migráciu vytvorením systému "dvojitého pracovného miesta" pre zamestnancov verejného sektora (učitelia, výskumní pracovníci a lekári) v južných krajinách; znovu žiada Európsku komisiu, aby vypracovala analýzu skúseností členských štátov EÚ v súvislosti s dvojitým pracovným miestom; 33. domnieva sa, že smernica o vysokokvalifikovaných pracovníkoch, ktorú Európska komisia v súčasnosti pripravuje, by mala venovať náležitú pozornosť postaveniu kvalifikovaných migrantov, aby stimulovala ich cyklickú migráciu alebo dočasný návrat; 34. vyzýva členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby podnikli potrebné kroky na zabezpečenie prenosnosti dôchodkov, prenosnosti výhod zdravotnej starostlivosti pre migrantov, ktorí sa vracajú do krajín svojho pôvodu a alternatívne na zabezpečenie možnosti návratu z dôvodu zdravotnej starostlivosti do krajiny, kde tieto služby poskytujú; 35. vyzýva členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby preskúmali dohody o dvojitom občianstve s cieľom podporiť cyklickú migráciu a dočasný návrat; 36. vyzýva členské štáty EÚ, aby potenciálnym navrátilcom ponúkli možnosť vrátiť sa späť do EÚ počas určitého obdobia od ich prvého návratu; 37. vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby v rámci tematického programu spolupráce s tretími krajinami v oblasti migrácie a azylu navrhla osobitné iniciatívy, konkrétne osobitnú rozpočtovú položku na podporu dobrovoľného návratu migrantov so zahrnutím týchto prvkov: - zapojiť vracajúcich sa migrantov do rozvojových programov, v ktorých môžu úspešne využiť nadobudnutú kvalifikáciu, a zabezpečiť ich riadnu opätovnú integráciu do spoločnosti, - ponúknuť potenciálnym navrátilcom profesionálne a finančné stimuly, ako aj primeranú infraštruktúru na rozvoj ich profesie, - zlepšiť prístup vracajúcich sa migrantov k pôžičkám a školeniam z manažmentu, aby získali podnet na vytváranie malých podnikov; Diaspóry a spoločný rozvoj 38. uznáva význam diaspór a združení migrantov pri posilňovaní vzťahov medzi EÚ a krajinami pôvodu, najmä v oblasti migrácie; vyzýva na užšiu spoluprácu medzi inštitúciami v rozvojových krajinách a v členských štátoch, a to vrátane uskutočňovania projektov spoločného rozvoja; 39. je toho názoru, že spoločný rozvoj (co-development), ktorý spočíva v uznaní a podpore úlohy diaspór na rozvoji ich krajiny pôvodu, je potrebné plne uznať na európskej úrovni; 40. vyzýva hostiteľské krajiny a krajiny pôvodu, aby logisticky a finančne podporovali iniciatívy diaspór a združení migrantov zamerané na integráciu migrantov, kolektívny prevod remitencií a investičné projekty v ich krajinách pôvodu a šírili informácie týkajúce sa nadobudnutých práv; 41. odporúča vládam krajín pôvodu, aby vytvorili užšie väzby s migrantmi tým, že ustanovia inštitucionálne platformy, kde by spoločne pracovali rôzni verejní a súkromní činitelia; 42. uznáva a podporuje významné zapojenie diaspór do zintenzívnenia obchodu a hospodárskej spolupráce medzi hostiteľskými krajinami a krajinami pôvodu, predovšetkým odstránením informačných bariér; 43. vyzýva diaspóry, aby sa zapojili do šírenia kvalifikácie a vedomostí a napomáhali ich najmä podporovaním kontaktov medzi kvalifikovanými pracovníkmi, ktorí žijú v krajinách OECD, a tými, ktorí zostali v krajinách pôvodu, a to prostredníctvom vytvorenia nadnárodných sietí vedcov a výskumných pracovníkov, prostredníctvom digitálnych univerzít a posilnením elektronického štúdia a víta programy v tejto oblasti, ktoré riadi Medzinárodná organizácia pre migráciu (MIDA – Migrácia pre rozvoj v Afrike) a rozvojový program OSN (TOKTEN – Prenos vedomostí prostredníctvom emigrantov); 44. víta zriadenie migračných výskumných centier v Afrike v rámci nástroja ACP Migration Facility ako zdroja spoľahlivých údajov a dodatočných nástrojov na lepšiu tvorbu politiky a riadenie migrácie, najmä vládami krajín AKT; 45. víta oznámenie o zriadení informačných a riadiacich centier pre migrantov [22] založených v rámci programu EÚ pre Afriku týkajúceho sa migrácie a rozvoja, s cieľom zabezpečiť informácie a podporu potenciálnym migrantom a ich návrat a vyzýva členské štáty EÚ, aby tieto centrá finančne a logisticky podporovali; 46. uznáva, že mimovládne organizácie podstatne prispeli k lepšiemu riadeniu migračných tokov, najmä k zvyšovaniu miery, akou migranti prispievajú k rozvoju svojich vlastných krajín, a žiada primeranú podporu pre mimovládne organizácie, ktoré sú aktívne v oblasti migrácie; 47. zdôrazňuje, že úlohu diaspór, združení migrantov a mimovládnych organizácií musí sprevádzať súdržnejšia a efektívna migračná a rozvojová politika v prijímajúcich krajinách a v krajinách pôvodu; 48. poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade AKT-EÚ, Európskej komisii a Africkej únii. [1] Prijaté na zasadnutí Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT-EÚ 28. júna 2007 vo Wiesbadene (Nemecko). [2] Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3. [3] Ú. v. EÚ L 287, 28.10.2005, s. 4. [4] KOM(2005)0390. [5] KOM(2005)0642. [6] KOM(2006)0409. [7] KOM(2006)0735. [8] KOM(2005)0669. [9] A/RES/61/208. [10] A/60/871. [11] www.gcim.org. [12] http://www.worldbank.org/globaloutlook. [13] P6_TA(2006)0319. [14] OECD, Effects of migration on sending countries: what do we know? (Vplyvy migrácie na vysielajúce krajiny: čo vieme) (2006). [15] Správa generálneho tajomníka OSN s názvom International migration and development (Medzinárodná migrácia a rozvoj) (A/60/871). [16] OECD, Effects of migration on sending countries: what do we know? (Vplyvy migrácie na vysielajúce krajiny: čo vieme) (2006). [17] UNDP, Human Development Report 2001 (Správa o ľudskom rozvoji za rok 2001). [18] KOM(2005)0669. [19] Označenie podľa Výboru pre medzinárodný rozvoj Dolnej snemovne Spojeného kráľovstva. [20] Takéto politiky boli úspešne realizované prostredníctvom mexického programu Dos por uno (Dva za jeden) a talianskej iniciatívy Juntos por los Andes (Spolu pre Andy). [21] KOM(2005)0603. [22] Prvé informačné a riadiace centrum pre migrantov bude zriadené v Bamaku (Mali). --------------------------------------------------