ZÁPISNICA Z ROKOVANIA, KTORÉ SA USKUTOČNILO V UTOROK 19. JÚNA 2018 POPOLUDNÍ

(2018/C 443/03)

OBSAH

1. Naliehavá téma č. 1: Humanitárna kríza v Južnom Sudáne 7

2. Demografický rast: výzvy a príležitosti 7

3. Globálny pakt o migrácii 8

ZÁPISNICA Z ROKOVANIA, KTORÉ SA USKUTOČNILO V UTOROK 19. JÚNA 2018 POPOLUDNÍ

(Rokovanie sa začalo o 15.10 h.)

ROKOVANIU PREDSEDAL: Louis MICHEL

spolupredseda

Naliehavá téma č. 1:

1.Humanitárna kríza v Južnom Sudáne

Výklad: Christos Stylianides, člen Komisie zodpovedný za humanitárnu pomoc a krízové riadenie

Rečníci: Daba Tesfaye (Etiópia), Bogdan Brunon Wenta, Halifa Sallah (Gambia), Cécile Kashetu Kyenge, Jacob Oulanyah (Uganda) a Eleni Theocharous.

Poslanci vyjadrili vážne znepokojenie nad zhoršujúcou sa humanitárnou situáciou v Južnom Sudáne. Vyzvali Africkú úniu, Medzivládny úrad pre rozvoj (IGAD), Európsku úniu a medzinárodné spoločenstvo, aby vyvinuli tlak na strany konfliktu, aby zastavili boje a vrátili sa k mierovým rozhovorom. Požadovali neobmedzený prístup pre humanitárne organizácie a takisto vyzvali, aby tí, ktorí blokujú prístup, ako aj akíkoľvek iní páchatelia vojnových zločinov boli postavení pred súd. Zdôraznili regionálny rozmer konfliktu a uvítali úsilie susedných krajín pri prijímaní takmer troch miliónov utečencov.

Toto ďalej zdôraznil komisár Christos Stylianides, člen Európskej komisie zodpovedný za humanitárnu pomoc a krízové riadenie, ktorý zopakoval, že išlo o „katastrofu na 100 % spôsobenú človekom“ a úplné nerešpektovanie medzinárodného humanitárneho práva. Zdôraznil pretrvávajúci záväzok EÚ v súvislosti s krízou a oznámil, že bude poskytnutých ďalších 68 miliónov eur na humanitárnu pomoc v Sudáne a Južnom Sudáne, a to dodatočne k viac než 412 miliónom eur pre Južný Sudán od konca roku 2013.

Rečníci: Catherine Bearder, João Ferreira, Bodil Valero, Joachim Zeller, Julie Ward, Anna Záborská, Moses Cheboi (Keňa), Suhair A. Salah M. Ahmed (Sudán) a Jean-Luc Schaffhauser.

Demografický rast: výzvy a príležitosti

2.

Hlavná rozprava s Benoitom Kalasom, riaditeľom Populačného fondu OSN (UNFPA)

Rečníci: Alain Michel Lobognon (Pobrežie Slonoviny), Michael Gahler, Musa Hussein Naib (Eritrea), Julie Ward, Daba Tesfaye (Etiópia), Eleni Theocharous, Halifa Sallah (Gambia), Ben Abdallah Banda (Ghana), Amadou Dioffo (Niger), Maria Lidia Senra Rodríguez, Suhair Ahmed Salah (Sudán), Adjedoue Weidou (Čad), Frank Engel, Juliet Suubi Kinyamatama (Uganda), João Ferreira, Cécile Kashetu Kyenge, Carlos Zorrinho, Anna Záborska, Tadeusz Zwiefka, Sarah Kioko (Keňa), William Nokrach (Uganda), Arne Gericke a Miguel Exposito Verdejo (Generálne riaditeľstvo pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj, Komisia).

Dr. Benoit Kalasa, riaditeľ Populačného fondu OSN (UNFPA), poukázal na to, že hoci miera plodnosti na celom svete poklesla, populačný rast v Afrike sa nespomaľuje, keďže je tam oveľa väčší počet žien v plodnom veku. Odhaduje sa, že do roku 2050 sa počet obyvateľov Afriky zvýši zo súčasných 1,2 miliardy na 4,4 miliardy a päť krajín s najväčším počtom obyvateľov na svete bude v Afrike. Znamená to výzvy pre tieto krajiny, ktoré sa stretávajú s rýchlou urbanizáciou spočívajúcou v migrácii vidieckych spoločenstiev do miest alebo do susedných krajín, ktoré čelia zlej infraštruktúre, neistote a nízkej kvalite pracovných miest. S cieľom využiť demografickú dividendu musí každá krajina zaručiť práva všetkých mladých ľudí naplánovať si život, žiť bez násilia a traumy, mať zabezpečené základné slobody a reprodukčné práva a mať prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a mentorstvu.

Poslanci zdôraznili, že je naliehavo potrebné presadzovať rodové otázky a zabezpečovať mládeži vzdelávanie, zdravotnú starostlivosť, potravinovú bezpečnosť, budovanie kapacít a zamestnanosť.

Benoit Kalasa odpovedal na položené otázky a ukončil rozpravu konštatovaním, že doteraz nedošlo k demografickej dividende a že sa ani neuskutoční, pokiaľ sa milióny žien a dievčat na celom svete naďalej budú stretávať s prekážkami vo svojom rozvoji a ak ľudia majú len obmedzené alebo žiadne možnosti, žiadny prístup k vzdelaniu a zdravotnej starostlivosti a obmedzené schopnosti. Na záver uviedol, že populačný rast je globálnou otázkou, a preto by sa mal riešiť na celosvetovej úrovni.

Globálny pakt o migrácii

3.

Rozprava bez uznesenia s Eugeniom Ambrosim, regionálnym riaditeľom pre Európsky hospodársky priestor (EHP), Európsku úniu a NATO v rámci Medzinárodnej organizácie pre migráciu (IOM)

Regionálny riaditeľ IOM Eugenio Ambrosi zdôraznil skutočnosť, že po prvýkrát sa bude rokovať o celosvetovom spoločnom komplexnom prístupe, čo povedie k uzatvoreniu dvoch paktov v decembri 2018, a to o migrácii a utečencoch.

Rečníci: Musa Hussein Naib (Eritrea), Michael Gahler, Daba Tesfaye (Etiópia), Cécile Kashetu Kyenge, Halifa Sallah (Gambia), Ben Abdallah Banda (Ghana), Sabine Lösing, Suhair A. Salah M. Ahmed (Sudán), György Hölvényi, Julie Ward, Anna Záborská, Željana Zovko, Francesc Gambús, Louis Michel a Camilla Hagström (Generálne riaditeľstvo pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj, Komisia).

Zatiaľ čo sa poslanci jednomyseľne zhodli v otázke dodržiavania ľudských práv a dôstojnosti, bez ohľadu na právny štatút jednotlivca, bolo jasné, že o podrobnostiach týkajúcich sa poskytovania dávok sociálneho zabezpečenia bude potrebné ešte rokovať. Poslanci takisto pochopili naliehavú potrebu otvoriť právne možnosti ekonomickej migrácie, ktoré budú zodpovedať potrebám cieľových krajín, pričom by sa malo zabrániť úniku mozgov z krajín pôvodu. Poslanci zdôraznili význam dodržiavania práv migrantov vrátane ich práva na návrat a zároveň potvrdili prioritu bojovať proti prvotným príčinám migrácie. Parlamenty by mali uplatňovať svoje legislatívne a kontrolné právomoci a zvyšovať povedomie, aby úspešne ukončili posledné kolo rokovaní.

(Rokovanie sa skončilo o 18.21 h.)