ÚradnývestníkEurópskejúnie C 221/31
UZNESENIE
(1) Prijaté Spoločn ým parlamentným zhromažden ím AKT – EÚ 9. apríla v Prahe (Česk á republika) (1)
o sociálnych a environmentálnych následkoch zmeny klímy v krajinách AKT
Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT-EÚ,
—so zreteľom 
na 
schôdzu v Prahe (Česk á 
republika) 
od 6. do 9. apríla 2009, 
—so zreteľom 
na 
článok 
17 ods. 1 rok ovacieho 
poriadku,
 
—so zreteľom 
na 
Dohodu o partn erstve 
AKT-EÚ 
podpísanú
 23. júna 
2000 v Cotonou a revidovan ú 25. 
júna 
2005
 v Luxemb urgu 
(ďalej 
len: 
dohoda z Coton ou), 
najmä 
na 
jej článok 
32, 
—so zreteľom 
na 
články 
177 až 181 Zmluvy o založen í 
Európskeho 
spoločenstv
a, 
—so zreteľom 
na 
spoločné 
vyhlásenie 
Rady a zástupcov vlád člen ských 
štátov zasadajúcich v Rade, E uróp­
skeho 
parlamentu 
a Komisie 
o rozvojovej politik e 
Európskej 
únie 
z 20. decemb ra 
2005: „Európsky 
kon­
senzus
“ a najmä 
jeho články 
12, 22, 38, 75, 76, 101 a 105
(2) Ú. v. EÚ  C 46, 24.2.2006, s 1. (2), 
—so zreteľom 
na 
agendu 
21, Deklaráciu 
z Ria o životn om 
prostredí a rozvoji a vyhlásen ie 
zásad pre trvalo 
udržateľné 
lesné 
hospodáren ie, 
ktoré 
prijalo viac ak o 
178 vlád n a 
konfere
ncii 
OSN o životn om 
prostredí 
a rozvoji (UNCE D) 
konanej 
od 3. do 14. júna 
1992 v Riu de Jan eiro 
(Brazília), k torých 
zásady boli 
opäť 
pevne 
potvrdené 
na 
svetovom samite o trvalo udržateľ nom 
rozvoji (WSSD) v Johan nesburgu 
(Juhoafrick á 
republika) 
konanom 
od 26. augusta
 do 4. septemb ra 
2002, 
—so zreteľom 
na 
rámcový dohovor Org anizácie 
Spojených 
národov 
(OSN) o zmen e 
klímy 
(UNFCCC) a je­
ho Kjótsky 
protokol,
 
—so zreteľom
 na
 Dohovor OSN o b oji
 proti rozširovan iu
 púští, ktorý
 bol
 prijatý 17. júna
 1994 v Paríži 
a nadobudol 
platnosť 26. 
decembra 
1996, 
—so zreteľom
 na
 Miléniovú
 deklaráciu
 OSN z 8. septemb ra
 2000, ktorá
 určuje rozvojové ciele tisícročia 
(RCT) ako 
kritériá 
na 
odstránenie 
chudoby 
stanovené 
spoločne 
medzinárod
ným 
spoločenstvom,
 
—so zreteľom 
na 
environmentálnu 
iniciatívu 
nového 
partnerstva 
pre rozvoj Afrik y 
(NEPAD),
 
—so zreteľom 
na 
Rámec čin nosti 
z Hjógó 
na 
roky 
2005 – 2015: Budovan ie 
odolno
sti národov 
a spoločen ­
stiev 
voči katastrofám, 
ktorý 
bol 
prijatý na 
Svetovej k onferencii 
o znižo
vaní 
rizika 
katastrof 
konanej 
v ja­
nuári 
2005 v Kóbe, 
Hjógó 
(Japonsko),
 
—so zreteľom 
na 
Deklaráciu 
o začlenení 
otázok 
súvisiacich s prispôsob ova
ním 
sa zmene 
klímy 
do rozvo­
jovej spolupráce, k torú
 4. apríla 2006  prijali min istri
 pre rozvoj a životn é
 prostredie člen ských
 krajín
 
OECD,
 
—so zreteľom
 na
 vyhlásen ie
 samitu G8 zo 7. júna
 2007 vydané
 v Heiligendamme
 s názvom
 Klimatické
 
zmeny, 
energetická 
účinnosť 
a energetická 
bezpečnosť 
– výzvy a príležitosti pre svetový hospodársk y 
rast, 
—so zreteľom 
na 
partnerstvo 
Afriky 
a  EÚ 
v  oblasti 
zmeny 
klímy 
ako 
súčasť 
prvého ak čného 
plánu 
(2008 
– 2010) n a 
plnenie 
spoločnej 
stratégie 
EÚ 
– Afrika,K S 9 0 0 2 . 9 . 4 1
ÚradnývestníkEurópskejúnie 14.9.2009
—so zreteľom na plán z Bali prijatý n a konferencii OSN o zmen e klímy v decembri 2007 n a  ostrove Bali 
(Indonézia),
 
—so zreteľom 
na 
14. konferenciu 
zmluvných 
strán 
Rámcového dohovoru OSN o zmen e 
klímy 
(UNFCCC) 
a na 
štvrtú konferenciu 
a zároveň  
schôdzu zmluvn ých 
strán 
Kjótskeho 
protokolu, 
ktorá 
sa konala 
v Po­
znani 
(Poľsko) 
od 1. do 12. decemb ra 
2008, 
—so zreteľom 
na 
oznámenie 
Komisie 
Rade a Európskemu 
parlamentu 
o zmene 
klí
my v kontexte 
rozvojovej 
spolupráce
(1) KOM(2003) 0085. (1) z 11. marca 2003, 
—so zreteľom 
na 
závery Rady a ak čný 
plán 
na 
roky 
2004 – 2008 pre zmen u 
klímy 
v kontexte 
rozvoja 
z 24. novembra 
2004, 
—so zreteľom 
na 
oznámenie 
Komisie 
Rade, Európskemu 
parlamentu 
a Európske
mu hospodársk emu 
a so­
ciálnemu 
výboru 
z 12. apríla 2005 s n ázvom 
Koherencia 
politiky 
pre rozvoj – Urýchlen ie 
pokroku 
sme­
rom k 
dosiahnutiu 
miléniových 
rozvojových cieľ ov
(2) KOM(2005) 0134 v konečnom znení. (2), 
—so zreteľom
 na
 oznámenie
 Komisie
 Rade, Európsk emu
 parlamentu, E urópskemu
 hospodársk emu
 a so­
ciálnemu 
výboru 
a Výboru 
regiónov 
z 10. januára 
2007 s názvom 
Obmedzenie 
gl
obálnej 
klimatickej 
zmeny 
na 
2 stupne 
Celzia – Postup do rok u 
2020 a neskôr
(3) KOM(2007) 0002 v konečnom znení. (3), 
—so zreteľom 
na 
závery predsedn íctva 
Európskej 
rady z 8. – 9. marca 2007 zdôrazň ujúce 
význam 
dosiah­
nutia 
strategického 
cieľa 
obmedziť 
zvýšenie 
celosvetovej priemern ej 
teploty na 
najviac 
2 °C 
v porovnaní 
s 
hodnotami 
z predindustriálneho 
obdobia,
 
—so zreteľom 
na 
oznámenie 
Komisie 
Rade a Európskemu 
parlamentu 
s názvom 
Vytvorenie 
globálnej 
alian­
cie
 proti zmen e
 klímy
 medzi Európskou
 úniou
 a chudob nými
 rozvojovými k raj
inami,
 ktoré
 sú najviac
 
ohrozené 
zmenou 
klímy
(4) KOM(2007) 0540. (4), 
—so zreteľom 
na 
uznesenie 
Európskeho 
parlamentu 
z 21. októbra 
2008 o vytvoren í 
globálnej 
aliancie 
pro­
ti zmene 
klímy 
medzi Európskou 
úniou 
a chudobnými 
rozvojovými k rajinami, 
ktoré 
sú najviac 
ohrozené 
zmenou 
klímy
(5) (dokument Európskeho parlamentu P6_TA(2008)0491). (5), 
—so zreteľom 
na 
dokument 
vysokého 
predstaviteľ a 
a Európskej 
komisie 
pre Európsk u 
radu s názvom 
Zme­
na 
klímy 
a medzinárodná 
bezpečnosť 
zo 14. marca 2008
(6) S113/08 (6), 
—so zreteľom
 na
 oznámenie
 Komisie
 Európskemu
 parlamen tu,
 Rade, Európskemu
 hospodársk emu
 a so­
ciálnemu 
výboru 
a Výboru 
regiónov 
zo 16. októbra 
2008 týkajúce 
sa výziev súvisiacich s odlesň ovaním 
a 
zhoršovan ím 
kvality 
lesa pri zvládan í 
zmeny 
klímy 
a straty biodiverzity
(7) KOM(2008) 645 v konečnom znení. (7), 
—so zreteľom
 na
 oznámenie
 Komisie
 Európskemu
 parlamen tu,
 Rade, Európskemu
 hospodársk emu
 a so­
ciálnemu 
výboru 
a Výboru 
regiónov 
z 21. januára 
2009 s názvom 
Na ceste k u 
kom
plexnej 
kodanskej 
do­
hode o zmen e 
klímy
(8) KOM(2009) 39 v konečnom znení. (8), 
—so zreteľom 
na 
vyhlásenie 
CARIFORUM-u 
a EÚ 
o zmene 
klímy 
a energii 
zo 17. mája 2008, 
—so zreteľom
 na
 vyhlásen ie
 štátov Fóra tichomorsk ých
 ostrovov a E urópske
j únie
 o zmene
 klímy
 zo
7. novembra 
2008,K S 2 3 / 1 2 2 C
ÚradnývestníkEurópskejúnie C 221/33
—so zreteľom na vyhlásenie Afriky a EÚ o zmene klímy z 1. decemb ra 2008, 
—so zreteľom 
na 
správu Nicholasa Stern a 
z roku 
2006 s názvom 
Ekonomické 
aspekty 
zmeny 
klímy: 
Ster­
nova 
štúdia, 
—so zreteľom 
na 
správu OE CD 
z roku 
2007 s názvom 
Vyhodnotenie 
pokroku 
dosiahnutého 
pri začleň o­
vaní 
prispôsob ovania 
sa zmene 
klímy 
do aktivít 
rozvojovej spolupráce, 
—so zreteľom 
na 
správy Medzivládn eho 
panelu 
pre zmenu 
klímy 
(IPCC), 
a najm
ä na 
štvrtú hodn otiacu 
sprá­
vu pracovn ej 
skupiny 
II 
IPCC 
s názvom 
Vplyvy, prispôsob enie 
sa a zraniteľn
osť,
 
—so zreteľom 
na 
správu o ľ udskom 
rozvoji za ob dobie 
2007/2008 s n ázvom 
Boj proti zmen e 
klímy: 
ľud­
ská 
solidarita v rozdelen om 
svete, ktorá 
bola 
vypracovan á 
v rámci rozvojového prog ramu 
OSN, 
—so zreteľom 
na 
správu Svetovej b anky 
a Medzinárodného 
menového 
fondu 
s ná
zvom Glob álna 
monito­
rovacia 
správa 2008: rozvojové ciele tisícročia a životn é 
prostredie – prog ram 
pre všeobecný 
a trvalo udr­
žateľný 
rozvoj, 
—so zreteľom 
na 
environmentálnu 
perspektívu 
OECD 
do roku 
2030 z marca 2008, 
—so zreteľom 
na 
svoje uznesenie 
o zmene 
klímy 
a malých ostrovn ých 
rozvojových štátoch v k ontexte 
rám­
ca spolupráce AK T-EÚ, 
ktoré 
bolo 
prijaté 1. apríla 1999 v Štrasb urgu,
 
—so zreteľom 
na 
svoje uznesenie 
o prírodn ých 
katastrofách 
v štátoch AK T: 
financovanie 
pripraven osti 
zo 
strany 
EÚ 
(prostriedk y 
ERF) 
a pomoci (prostriedk y 
ECHO), 
prijaté 22. nove
mbra 
2007 v Kigali 
(Rwanda),
 
—so zreteľom 
na 
správu Výb oru 
pre sociáln e 
veci a životn é 
prostredie (ACP-E U/100 
383/09/fin .),
A. keďže 
rozvojové k rajiny 
prispievajú k  
zmene 
klímy 
najmenej, 
ale kvôli 
ich sociáln ej, 
hospodársk ej 
a geo­
grafickej
 zraniteľnosti,
 veľkej
 závislosti od primárn eho
 sektora
 vrátane
 poľnohospodárstva,
 rybolovu 
a iných 
prírodných 
zdrojov a ich ob medzenej 
infraštruktúre 
na 
riešenie 
dosahu zmen y 
klímy 
čelia jej naj­
vážnejším 
sociálnym 
a environmentálnym 
dôsledkom,
B. keďže 
zrýchlené 
stúpanie 
hladiny 
morí spôsob í 
záplavy, pob režnú 
eróziu, pren ikanie 
slanej 
vody do vn ú­
trozemských 
sladkovodných 
zdrojov a tiež zatopen ie 
niektorých 
nízko 
položených 
tichomorsk ých 
a ka­
ribských 
ostrovov; k eďže 
počet ľudí 
ohrozených 
zaplavovan ím 
pobrežia 
by 
sa len 
v Afrike 
mohol zvýšiť  
z 
1 milióna 
v roku 
1990 na 
viac ako 
70 milión ov 
v roku 
2080,
C. keďže 
zvýšenie 
teploty a n estálosť 
zrážok 
povedie k  
veľkým 
suchám a výrazn e 
obmedzí 
dostupnosť 
vody 
v krajinách 
AKT; 
keďže 
75 až 250 milión ov 
ľudí 
v Afrike 
bude 
vystavených 
väčšiemu n edostatku 
vody 
a neistote 
pri zvýšen í 
teploty len  
o 1 °C, 
350 až 600 milión ov 
pri zvýšen í 
teploty o 2 ° C 
a až 1,8 miliardy, 
ak 
teplota stúpn e 
o 3 °C,
D. keďže 
zvyšovanie 
teploty morí povedie k  
väčšiemu výsk ytu 
extrémnych 
kl
imatických 
javov, ako 
sú tro­
pické 
búrky 
a cyklóny, 
ktoré 
drasticky 
postihnú 
nízko 
položené 
pobrežné 
oblasti, 
povodia riek  
s veľko­
mestami 
a ďalšie 
husto osídlen é 
centrá, 
hospodársk y
 významnú infraštruktúru, ak o 
sú prístavy, zariaden ia 
pri 
pobreží, 
mestské 
pobrežné 
oblasti 
a infraštruktúru 
cestovného 
ruchu,K S 9 0 0 2 . 9 . 4 1
ÚradnývestníkEurópskejúnie 14.9.2009
E. keďže zmen a klímy ďalej rozšíri tvorb u púští a zhoršovan ie pôdy, čím sa ešte viac ohrozí poľ nohospo­
dárska 
výroba 
a potravin ová 
bezpečnosť, 
a to prehĺb i 
problém 
hladu a podvýživy v reg iónoch 
AKT,
F. keďže 
zvyšujúca sa hladin a 
morí a teplota b udú 
mať 
ťažký 
dosah na 
pobrežn
é a morsk é 
ekosystémy, 
čo 
zníži 
úlovky 
v oblasti 
tichomorsk ých 
a karibských 
ostrovov a pozdĺž africk ého 
pobrežia, 
a to negatívne 
ovplyvní 
miestne 
zásobovanie 
potravinami,
G. keďže 
zmena 
klímy 
ešte viac urýchli úb ytok 
biologickej 
rozmanitosti, 
bude znamenať 
vážnu 
hrozbu 
vy­
hynutia 
mnohých 
rastlinných 
a živočíšn ych 
druhov a n enapraviteľne 
poško
dí niektoré 
ekosystémy, 
ktoré 
sú 
obzvlášť 
citlivé na 
narušenie 
klímy, 
ako 
napríklad 
koralové 
útesy, mang rovy 
a dažďové 
pralesy; keďže 
dôsledky 
v oblasti 
biologickej 
rozmanitosti 
v krajinách 
AKT 
budú 
mať 
kľúč
ový vplyv n a 
potravinový 
re­
ťazec 
a na 
živobytie 
ľudí 
priamo závislých od produk tov 
týchto ekosystémo
v a od súvisiacich služieb ,
H. keďže 
zmena 
klímy 
spolu s existujúcimi n edostatočnými 
systémami verejn ého 
zdravotníctva 
a obmedze­
ným 
prístupom k  
verejnej 
zdravotnej 
starostlivosti, ak o 
aj zlým hospodáren ím 
s vodou a zlou úpravou 
vody povedú k vyššiemu výsk ytu
 chorôb pren ášaných
 bacilonosičmi
 a vodou, ak o
 sú malária, den gue
 
a cholera, k  
zvýšenému 
stresu z horúčav a rozšíren iu 
respiračných 
ochorení,
I. keďže 
environmentálne 
dôsledky 
zmeny 
klímy 
vyvolajú rozsiahle vn útro
štátne 
aj cezhran ičné 
migračné 
toky 
(IPCC 
odhaduje, že do rok u 
2050 pôjde o 150 milión ov 
migrantov); 
keďže 
väčšina 
environmentál­
nych 
migrantov 
AKT 
sa bude 
pohybovať 
a usídli sa vo svojich domovsk ých 
alebo susedn ých 
krajinách, 
čo 
povedie k  
zintenzívneniu 
humanitárnych 
kríz, 
rýchlej urb anizácii 
a súvisiacemu rozširovan iu 
okrajových 
chudobných 
štvrtí a zastaven iu 
rozvoja krajín 
AKT, 
keďže 
tento 
proces rastu miest povedie k  
opúšťaniu 
vidieckych 
oblastí 
a zhoršen iu 
znehodnocovania 
pôdy,
J. keďže 
zmena 
klímy 
podľa 
Svetovej zdravotn íckej 
organizácie 
(WHO) a E ur
ópskeho 
centra 
pre preven ciu 
a
 kontrolu
 chorôb spôsob í
 nárast
 chorôb pren ášaných
 hmyzom, ak o
 je malária, horúčk a
 chikungunya
 
a lymská 
borelióza, 
čo vyžaduje prijatie opatren í 
na 
prispôsob enie 
sa tejto situácii,
K.
 keďže
 mnohým
 vplyvom zmen y
 klímy
 na
 zdravie, k toré
 uvádza n apr.
 WHO, je možn é
 čeliť prípravou 
a posilnením 
zdravotníckych 
systémov prostredn íctvom 
prijatia vhodn ýc
h preventívnych 
opatrení 
s oso­
bitným 
zameraním 
na 
šírenie 
tropických 
chorôb, 
ako 
aj prostredn íctvom 
informačn ých 
kampaní 
pre ve­
rejnosť 
zameraných 
najmä 
na 
zraniteľné 
skupiny, 
ako 
sú tehotné 
ženy, 
novo
rodenci, 
deti a staršie osob y,
L. keďže 
zmena 
klímy 
ohrozuje n árodnú, 
regionálnu 
a celosvetovú b ezpečno
sť 
a vedie ku 
konfliktom 
týka­
júcim 
sa prístupu k  
vzácnym 
prírodným 
zdrojom, ich ovládn utia 
a využívan i
a alebo 
k 
napätiu 
z dôvodu 
vysídlenia 
obyvateľstva,
M. keďže 
zmena 
klímy 
ohrozuje 40 % medzin árodných 
investícií 
na 
zníženie 
chudoby 
(podľa 
odhadov Sve­
tovej banky), 
a predstavuje tak  
vážnu 
hrozbu 
pre zníženie 
chudoby, 
hospodársk y 
a sociálny 
rozvoj a do­
siahnutie 
rozvojových cieľ ov 
tisícročia v mn ohých 
krajinách 
AKT,
N. keďže 
v záujme zab ránenia 
najhorším 
nezvratným 
účinkom zmen y 
klímy 
treba 
obmedziť 
celosvetový rast 
teploty na 
menej 
ako 
2 °C 
a celosvetové k oncentrácie 
skleníkových 
plynov 
v atmosfére sa musia stab ili­
zovať 
na 
450 ppm; k eďže 
najväčší 
emitenti 
CO2 – priemyseln e vyspelé krajiny a rýchlo sa rozvíjajúce ek o­
nomiky 
– by 
nesporne 
mali niesť 
hlavnú 
zodpovedn osť 
za prudké 
zníženie 
svojich emisií,
O. keďže 
zvládnutie 
závažných 
dôsledkov 
zmeny 
klímy 
si vyžaduje, ab y 
v kra
jinách 
AKT 
boli 
zmierňujúce 
opatrenia 
spojené 
s opatreniami 
na 
prispôsob enie 
sa; keďže 
priemyseln e 
vyspelé krajiny 
majú historick ú 
zodpovedn osť 
za zmenu 
klímy 
a sú podľa 
zásady zn ečisťovateľ 
platí moráln e 
povinné 
pomôcť 
krajinám 
AKT 
v ich úsilí o prispôsob enie 
sa jej dôsledk om,K S 4 3 / 1 2 2 C
ÚradnývestníkEurópskejúnie C 221/35
P. keďže  v súčasn osti  existuje ob rovská  medzera vo fin ancovaní  prispôsobovan ia  sa v rozvojových k raji ­
nách; 
keďže 
zatiaľ 
čo odhadovan é 
náklady 
na 
prispôsob enie 
sa pohybujú 
od 10 miliárd do viac ak o 
80 mi­
liárd USD ročn e, 
prostriedk y, 
ktoré 
priemyseln e 
vyspelé krajiny 
v súčasnosti posk ytujú 
prostredn íctvom 
mnohostranných 
mechanizmov 
financovania, 
dosahujú 150 – 300 milión ov 
USD ročn e,
Q. keďže 
včasné 
opatrenia 
na 
prispôsob enie 
sa zmene 
klímy 
a znižovanie 
rizika 
katastrof 
predstavujú zjavn e 
účinné 
riešenie 
z hľadiska 
nákladov; 
keďže 
podľa 
odhadov sa jedn ým 
dolárom vyn aloženým 
na 
zníženie 
rizika 
katastrof 
môže ušetriť  
sedem dolárov, k toré 
by 
sa inak 
museli vyn al
ožiť 
na 
reakciu 
na 
katastrofu, 
a 
to je tiež siln ý 
argument 
za financovanie 
pomoci vopred,
R. keďže 
postupy n a 
používanie 
a rozdeľovanie 
prostriedk ov 
v rámci rôzn yc
h finančných 
mechanizmov 
na 
boj 
proti zmen e 
klímy, 
ako 
je mechan izmus 
čistého rozvoja, sú pomern e 
komp
likované 
a nie 
sú do nich 
zapojené 
prijímajúce k rajiny,
S. keďže 
mechanizmus 
čistého rozvoja b ol 
doteraz n eveľmi 
vhodný 
na 
uspoko
jovanie 
potrieb 
najchudob­
nejších 
krajín, 
pokiaľ 
ide o investície 
do čistých techn ológií, 
pričom v Afrik e 
sa realizovali len  
2 % všet­
kých 
projektov 
tohto mechan izmu; 
keďže 
kritériá 
trvalej udržateľ nosti 
a doplnkovosti 
projektov 
v rámci 
mechanizmu 
čistého rozvoja sa často n edodržiavajú,
T.
 keďže
 každý
 odklad
 prijatia pevn ých
 rozhodnutí
 o mechan izmoch
 a finanč
ných
 prostriedk och
 potreb­
ných 
na 
obmedzenie 
príčin 
a dôsledkov 
zmeny 
klímy 
povedie k  
oveľa 
vyšším ná
kladom,
Všeobecné 
ustanovenia
1. vyzýva 
Komisiu 
a darcovsk é 
krajiny, 
aby 
upravili a prepracovali rozvojovú spoluprácu tak , 
aby 
bola 
schop­
ná 
reagovať 
na 
zmenu 
klímy 
a využívala postupy spojen é 
s nízkymi 
emisiami CO2;
2. vyzýva Komisiu,
 aby
 zjednodušila
 svoje existujúce štruk túry
 zaoberaj
úce sa zmen ou
 klímy
 a otázkami
 
rozvoja;
3. vyzýva Komisiu 
a členské 
štáty EÚ, 
aby 
lepšie prepojili rozvojové ciele tisícročia so zmen ou 
klímy 
tým, že 
začlenia 
dôsledky 
zmeny 
klímy 
a prispôsob ovanie 
sa jej do projek tov 
a programov zameran ých 
na 
do­
siahnutie 
rozvojových cieľ ov 
tisícročia a do všetk ých 
širších stratég ií 
na 
znižovanie 
chudoby 
a rozvojo­
vých politík ;
4. víta 
skutočnosť, 
že počas rok ovaní 
o budúcom 
rámci nadväzujúcom 
na 
Kjót
sky 
protokol 
sa dosiahol ur­
čitý pokrok 
v snahe 
o to, aby 
sa prispôsob eniu 
sa zmene 
klímy 
venovala 
rovna
ká 
pozornosť 
ako 
zmier­
ňovaniu 
jej dôsledk ov; 
zdôrazňuje 
však, 
že treba 
vytvoriť 
pevnejšie 
prepojenie 
medzi rok ovaniami 
o 
prispôsob ovaní 
sa a  zmierň ovaní 
tak, 
aby 
sa kľúčové 
rozhodnutia 
v  týchto otázk ach 
neprijímali 
samostatn e;
5.
 vyzýva medzin árodné
 spoločen stvo
 a súkromný
 sektor,
 aby
 v záujme uľ ahč
enia
 prechodu k r
ajín AKT
 
k 
nízkouhlíkovému 
hospodárstvu posk ytli 
investície 
potrebné 
na 
výskum, 
vývoj a rýchly a úpln ý 
prenos 
technológií
 na
 zmiernenie
 (napr.
 nízkouhlíkové
 energetické
 technológi
e, technológie
 na
 zachytávan i
e 
a ukladanie 
uhlíka) 
a prispôsob enie 
sa v krajinách 
AKT; 
vyzýva tiež medzinárodn é 
spoločenstvo, 
aby 
od­
stránilo 
obchodné 
bariéry 
pre technológie 
na 
prispôsob enie 
sa zmene 
klím
y a uvoľnilo 
práva duševn ého 
vlastníctva 
(napr. 
povinné 
udeľovanie 
licencií);
6. vyzýva 
Komisiu 
a členské 
štáty EÚ, 
aby 
podporovali ak tivity 
UNESCO, 
kto
ré prispievajú k  
vykonávaniu 
barbadoského 
akčného 
programu 
pre udržateľ ný 
rozvoj malých ostrovn ých 
rozvojových štátov a n advä­
zujúcej 
maurícijsk ej 
stratégie;K S 9 0 0 2 . 9 . 4 1
ÚradnývestníkEurópskejúnie 14.9.2009
Zmierňovanie
7. zdôrazňuje, 
že počas k onferencie 
OSN o zmen e 
klímy 
v Kodani 
v decemb ri 
2009 sa musí dosiahn uť 
ce­
losvetový k onsenzus 
o ambicióznom 
a záväznom 
cieli týkajúcom 
sa zmierň ov
ania 
zmeny 
klímy, 
ktorý 
bude 
založený 
na 
zásade spoločn ej, 
ale diferen covanej 
zodpovedn osti, 
a preto vyzýva všetk y 
priemyseln e 
vyspelé 
krajiny 
a rýchlo so rozvíjajúce k rajiny, 
aby 
súhlasili so záväzn ý
m cieľom 
v oblasti 
emisií sklení­
kových 
plynov; 
navrhuje, 
aby 
sa v záujme stimulovan ia 
účasti rýchlo sa rozvíjajúcich ek onomík 
na 
novej 
dohode 
vytvoril flexib ilnejší 
a diferencovanejší 
prístup k 
týmto krajin
ám (napr. 
ciele len 
pre konkrét
ne od­
vetvia) s ohľ adom 
na 
schopnosť 
každej 
krajiny 
prispôsob ovať 
sa a zmierň ov
ať 
zmenu 
klímy 
a na 
histo­
rickú 
zodpovedn osť 
priemyseln e 
vyspelých k rajín 
za globálne 
otepľovani
e;
8. konštatuje, 
že postupy využívan ia 
a rozdeľovania 
prostriedk ov 
v rámci mechan izmu 
čistého rozvoja sa 
musia prehodn otiť 
a zjednodušiť, 
aby 
sa tento 
mechanizmus 
stal ľahšie 
dostupným 
pre krajiny 
AKT 
a aby 
sa 
projekty 
tohto mechan izmu 
rozdeľovali 
vyrovnanejšie, 
pričom by 
sa mal zvýšiť  
počet projek tov 
najmä 
v 
subsaharskej 
Afrike; 
zdôrazňuje, 
že by 
sa mal zaviesť  
systém, ktorým 
sa zabezpečí, 
že projekty 
mecha­
nizmu 
čistého rozvoja b udú 
spĺňať 
zásadu dopln kovosti 
a povedú k  
trvalo udržateľ nému 
rozvoju k rajín 
AKT; 
vyzýva darcovsk é 
krajiny, 
aby 
v krajinách 
AKT 
pomohli vyb udovať 
kapa
city nevyhnutné 
na 
posil­
nenie 
ich účasti n a 
mechanizme 
čistého rozvoja; a vyzýva darcovsk é 
krajin
y, aby 
sa nezameriavali 
výluč­
ne 
na 
mechanizmus 
čistého rozvoja ak o 
na 
konečný 
nástroj 
politiky, 
ale aby 
vyvinuli 
aj nové mechanizmy 
na 
zmierňovanie 
zmeny 
klímy 
v krajinách 
AKT;
9. vyzýva 
vlády priemyseln e 
vyspelých k rajín 
a rýchlo sa rozvíjajúce ek on
omiky, 
aby 
stanovili 
jasné 
a kon­
zistentné 
dlhodobé 
rámce politik y, 
ktoré 
podporia ek ologické 
inovácie 
a investície 
(napr. 
energiu 
z ob­
noviteľných 
zdrojov, vozidlá s n ízkou 
spotrebou 
paliva a hyb ridné 
vozidlá, n ové 
palivá); zdôrazň uje, 
že 
súkromný
 sektor
 zohráva tiež ústredn ú
 úlohu v riaden í
 ekologických
 inová
cií; je tiež presvedčen é,
 že 
v strednodobom 
až dlhodob ejšom 
horizonte 
treba 
v záujme zn íženia 
emisií zaviesť  
spôsoby 
na 
zmenu 
celkových 
modelov spotreb y 
v rozvinutých 
krajinách;
10. zdôrazňuje, 
že Komisia 
a vlády darcovsk ých 
krajín 
by 
mali posiln iť 
partnerstvo 
s vládami krajín AK T
 s cie­
ľom 
vypracovať  
ambiciózne 
politické 
iniciatívy 
a plány 
na 
obmedzenie 
odlesňovania 
a znehodnocovania 
lesov 
a poskytnúť 
technológie 
a významné 
finančné 
prostriedk y 
na 
trvalo udržateľ né 
lesné 
hospodárstvo 
v krajinách 
AKT;
Prispôsobovanie 
sa
11. vyzýva vlády k rajín 
AKT, 
aby 
začlenili 
ciele a opatren ia 
prispôsob ova
nia 
sa priamo do svojich n árodných 
rozvojových 
plánov, 
stratégií 
na 
zníženie 
chudoby 
a sektorových 
politík 
a stratégií, 
ako 
aj do všetk ých 
fáz 
a úrovní 
ich rozhodovacieho procesu;
12. zdôrazňuje, 
že príspevk y 
na 
prispôsob ovanie 
sa by 
sa mali stať  
právnym 
záväzkom, 
ktorý 
sa odzrkadlí 
tak 
v medzinárodnej 
dohode, k torá 
sa má prijať  
v Kodani 
v decembri 
2009, ako 
aj v domácich právn ych 
predpisoch 
v rámci EÚ-27;
13. vyzýva 
priemyseln e 
vyspelé krajiny, 
aby 
výrazne 
zvýšili svoju fin anč
nú 
podporu prispôsob ovaniu 
sa v kra­
jinách 
AKT 
a aby 
preskúmali 
inovačné 
finančné 
mechanizmy 
určené 
na 
tento 
účel, ako 
sú okrem 
iného 
medzinárodné
 dane
 z obchodu,
 vnútroštátne
 dane
 z emisií, poplatk y
 z leteniek a auk cie
 s priznanými
 
množstevnými 
jednotkami; 
vyzýva Komisiu, 
aby 
výrazne 
zvýšila rozpočet glob álnej 
aliancie 
proti zmen e 
klímy, 
ďalej 
aby 
oveľa 
viac zohľadňovala 
zmenu 
klímy 
v nasledujúcom 
rozpočte E RF 
a aby 
urýchlene 
rea­
lizovala myšlien ku 
globálneho 
finančného 
mechanizmu 
na 
boj 
proti zmen e 
klímy, čo je in ovačný 
finanč­
ný
 nástroj
 na
 predbežnú
 podporu in vestícií
 týkajúcich
 sa klímy
 pre najchu
dobnejšie
 a najzraniteľnejšie
 
krajiny;
14. zdôrazňuje, 
že finančné 
prostriedk y 
na 
prispôsob ovanie 
sa musia b yť 
doplnkom 
k 
už existujúcej oficiál­
nej 
rozvojovej pomoci a záväzk om 
pomoci;
15. vyzýva medzin árodné 
finančné 
inštitúcie, 
aby 
rozšírili svoje politik y, 
programy 
a finančné 
nástroje 
v ob­
lasti 
prispôsob ovania 
sa;K S 6 3 / 1 2 2 C
14.9.2009 SK ÚradnývestníkEurópskejúnie C 221/37
16. naliehavo žiada súkromný sektor, aby zvýšil svoje záväzk y s cieľom doplniť chýbajúce finančné prostried­
ky 
na 
boj 
proti zmen e 
klímy; 
vyzýva Komisiu 
a vlády krajín 
EÚ 
a AKT, 
aby 
inves
tovali do rozvoja verejn o-
súkromných
 partnerstiev
 s  cieľom
 pritiahnuť
 dodatočn é
 prostriedk y
 zo súkromného
 sektora
 na
 
financovanie 
projektov 
prispôsob ovania 
sa, a to najmä 
v najmenej 
rozvinu
tých krajinách;
17. domnieva 
sa, že je potreb ná 
lepšia koordinácia 
darcov, oveľ a 
intenzív
nejší 
dialóg 
medzi severom a juhom 
a posilnená 
spolupráca medzi darcovsk ými 
a rozvojovými k rajinami 
v oblas
ti politík 
boja 
proti zmen e 
klí­
my 
a mechan izmov 
a finančných 
prostriedk ov 
na 
prispôsob ovanie 
sa jej vplyvom v súlade s parížsk ymi 
zásadami 
a akčným 
programom 
z Akkry 
na 
rok 
2008;
18. zdôrazňuje 
potrebu 
ďalej 
podporovať  
regionálnu 
spoluprácu, výmen u 
osvedčených 
postupov a vytvára­
nie 
diskusných 
fór medzi k rajinami 
AKT, 
ktoré 
čelia podob ným 
problémom 
v oblasti 
zmeny 
klímy;
19. vyzýva 
vlády krajín 
AKT, 
aby 
vo väčšej miere zapájali ob čiansku 
spoločnosť 
a miestne 
spoločenstvá 
do 
vypracovávan ia
 a zavádzan ia
 stratégií
 prispôsob ovania
 sa zmene
 klímy,
 najmä z dôvodu ich b ohatých
 
praktických 
skúseností 
a ich priamych väzieb  
na ľudí a miesta, k toré 
sú naj
viac ohrozen é 
škodlivými 
účin­
kami 
narušenia 
klímy;
20. vyzýva 
darcovské 
krajiny 
a medzinárodné 
organizácie, 
aby 
investoval
i do posiln enia 
infraštruktúry 
v ob­
lasti 
monitorovania 
klímy, 
správy údajov týk ajúcich 
sa klímy 
a schopnost
í inštitúcií, 
miestnych 
komunít 
a 
jednotlivcov 
v krajinách 
AKT 
prispôsob iť 
sa;
21. vyzýva inštitúcie 
členských 
štátov EÚ 
v oblasti 
výskumu 
a vývoja, ab y 
podporovali a uľ ahčovali 
výmenu 
najlepších 
postupov a in formácií, 
odborných 
poznatkov 
a vedomostí a ab y 
vytvárali siete a partn erstvá 
s 
podobnými 
inštitúciami 
v krajinách 
AKT 
v odvetviach, v k torých 
je zmena 
klímy hlavn ou 
otázkou 
(napr. 
poľnohospodárstvo, 
správa vodn ých 
zdrojov);
22. vyzýva partn erov 
v oblasti 
rozvojovej pomoci, ab y 
podporovali vlády a ob čianske 
organizácie 
krajín 
AKT 
pri 
príprave verejn ých 
vzdelávacích a in formačných 
kampaní 
o vplyve zmeny k límy;
23. víta 
zámer Komisie 
navrhnúť 
stratégiu 
EÚ 
pre znižovanie 
rizika 
katast
rof; vyzýva K omisiu 
a členské 
štáty 
EÚ, 
aby 
zvýšili investície 
do znižovania 
rizika 
katastrof 
ako 
prostriedku n a 
uľahčenie 
prispôsob ovania 
sa 
zmene 
klímy 
a aby 
z dlhodob ého 
poskytovania 
finančných 
prostriedk ov 
na 
znižovanie 
rizika 
katastrof 
urobili 
súčasť 
rozvojovej pomoci; domn ieva 
sa, že v krajinách 
AKT 
je potrebné 
podporovať  
na 
úrovni 
sú­
kromného 
sektora 
rozvoj poisť ovacích 
trhov týkajúcich 
sa klímy 
s cieľom 
posilniť 
odolnosť 
proti klima­
tickým 
šokom;
24.
 vyzýva Komisiu
 a vlády člen ských
 štátov EÚ, aby posk ytli
 viac zdrojov na zvýšen ie
 kapacity
 systémov 
zdravotníctva 
krajín 
AKT, 
a pomohli im tak  
čeliť 
nepriaznivým 
účinkom 
zmeny 
klímy 
na 
zdravie;
25. domnieva
 sa, že adek vátne
 plánovanie
 a riadenie
 environmentálnej
 migrácie
 bude
 kľúčové
 pre bezpeč
­
nosť 
ľudí; 
vyzýva preto medzin árodné 
spoločenstvo, 
aby 
určilo a riešilo právn e 
nedostatky, 
ktoré 
existujú 
v oblasti 
ochrany 
environmentálnych 
utečencov; 
navrhuje, 
aby 
sa posúdili predpisy aleb o 
dohody n a 
re­
gionálnej 
alebo 
medzinárodnej 
úrovni 
upravujúce azylové otázk y 
vzhľado
m na 
extrémne 
citlivú situáciu 
ostrovných 
štátov, ktorým 
hrozí zaplaven ie; 
upozorňuje 
tiež na 
to, že by 
sa mali vytvoriť  
a zaviesť 
ná­
stroje 
na 
ochranu 
identity, 
kultúry 
a tradícií en vironmentálnych 
utečencov;
26. poveruje svojich podpredsedov, ab y 
toto uznesenie 
postúpili Rade AK T
-EÚ, 
Európskej 
komisii, 
Africkej 
únii, 
zmluvným 
stranám 
rámcového dohovoru OSN o zmen e 
klímy 
a Svetovej b an
ke.