Odpovede Komisie na písomné otázky

(2018/C 415/06)

K otázkam 1 až 11

OTÁZKA č. 2/COM 1

Michely Giuffridovej

Vec: Vzťahy AKT – EÚ

Naše partnerstvo je pevné a je základom pre rast AKT aj krajín EÚ. Chcela by som však zopakovať, že náš vzťah je zameraný predovšetkým na hospodársky aspekt. Citlivé problémy, napríklad dodržiavanie ľudských práv, právny štát, demokracia, riadenie migračných tokov, udržateľný rast a boj proti chudobe, sa často považujú za menej dôležité než hospodárske témy.

Zváži teda Komisia potrebu širšej dohody, ktorá nebude zameraná len na hospodársky rast, ale pripíše uvedeným prvkom väčšiu dôležitosť v súlade so zásadou podmienenosti?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 2/COM 1

Nová dohoda je zamýšľaná ako komplexná dohoda, ktorá sa vzťahuje na niekoľko aspektov vzťahov medzi EÚ a 79 krajinami AKT, pričom hospodársky rozmer je jedným z nich.

Problémy súvisiace s ľudskými právami, základnými slobodami, demokraciou, právnym štátom a dobrou správou vecí verejných, ako aj migráciou a mobilitou budú aj naďalej zastávať ústredné miesto v rámci partnerstva, ako na to poukazuje mandát EÚ na rokovanie, v rámci ktorého sa uvádzajú ako strategické priority.

Podľa nášho názoru by dohoda mala obsahovať ustanovenia, v ktorých zmluvné strany potvrdia svoj záväzok podporovať, chrániť a dodržiavať ľudské práva a základné slobody, ktoré sú univerzálne a nedeliteľné, a tiež podporovať hodnoty, ako sú demokracia, dobrá správa vecí verejných, právny štát, a zásady, ako sú zákaz diskriminácie, rovnosť a solidarita. Strany sa ďalej zaviažu k tomu, aby z migrácie a mobility urobili príležitosti a spoločne riešili výzvy v tejto oblasti.

OTÁZKA č. 3/COM 2

Sabine Lösingovej

Vec: Budúce zriadenie a vykonávanie dohôd o hospodárskom partnerstve

Dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) sú ústredným prvkom Dohody z Cotonou medzi EÚ a štátmi AKT. Podmienky DHP sa však odkláňajú od záujmov EÚ a často škodia hospodárstvam partnerských krajín. Na podporenie udržateľného rozvoja sú nevyhnutné spravodlivé obchodné podmienky, ktoré uľahčia vznik miestnych dodávateľských reťazcov, ktoré v krajinách AKT vytvárajú pridanú hodnotu. Liberalizáciou obchodu sa historicky žiadna krajina nevyvinula do podoby, ktorú požaduje EÚ.

Pokúsi sa Komisia zrevidovať rámec pre navrhnutie a vykonanie DHP tak, aby krajinám AKT zaručila spravodlivé obchodné podmienky?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 3/COM 2

V Dohode z Cotonou sa stanovujú všeobecné ciele odstrániť chudobu a zabezpečiť udržateľný rozvoj a základné prvky demokracie, ľudských práv a právneho štátu. V rámci Dohody z Cotonou sa stanovuje aj rozvojová spolupráca vrátane pomoci obchodu. Komisia navrhla, aby tieto prvky aj naďalej tvorili rámec dohôd o hospodárskom partnerstve.

Komisia sa snaží docieliť podporu dodávateľskej kapacity a pridávania hodnoty v krajinách a regiónoch AKT. Dohody o hospodárskom partnerstve k tomu prispievajú vytváraním obchodných a investičných príležitostí, flexibilných pravidiel pôvodu a cielenej podpory rozvoja. Aj keď sa v obchodných dohodách podarí nastaviť správne stimuly, samotné nedokážu produkovať hospodársku činnosť. Preto sa v súlade s novým Európskym konsenzom o rozvoji a aktualizovanou stratégiou EÚ pre pomoc obchodu komplexné prístupy k udržateľnému investovaniu a vytváraniu pracovných miest navrhujú na úrovniach krajiny a regiónu.

Komisia monitoruje vykonávanie dohôd o hospodárskom partnerstve, aby zistila, ako sa tieto ciele plnia. Podobne existujú aj ustanovenia na pravidelné revidovanie dohôd o hospodárskom partnerstve, aby sa preskúmalo ich vykonávanie. Vykonávajú sa s našimi partnerskými krajinami, pričom sa zapájajú aj zainteresované strany.

OTÁZKA č. 7/COM 3

Joa Leinena

Vec: Čínska iniciatíva „Jedno pásmo, jedna cesta“ a vzťahy AKT – EÚ

Keďže sa už jasnejšie črtá tvar a ciele čínskej iniciatívy „Jedno pásmo, jedna cesta“, Európska komisia v reakcii na to vyvíja stratégiu prepojenosti s Áziou.

Keďže čínska iniciatíva je jasne zacielená na africké krajiny a ovplyvní teda vzťahy AKT – EÚ, plánuje Komisia podobnú stratégiu zacielenú na Afriku? Ak áno, aké sú jej ciele?

Ak nie, aké kroky sa prijmú, aby sa zmiernili alebo využili vplyvy čínskej iniciatívy na príslušné krajiny?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 7/COM 3

V globálnej stratégii EÚ (1) sa uznáva rastúci hospodársky význam Ázie a vyzýva sa v nej k jednotnému prístupu k prepájaniu Číny smerom na západ.

Európska únia pracuje na vytvorení stratégie v rámci EÚ, ktorou sa prepojí Európa s Áziou, najskôr spoločným oznámením, po ktorom by mali nasledovať závery Rady.

V stratégii sa načrtne európska vízia prepojenosti a partnerstva s regiónom od regulácie po politický dialóg a od technickej po finančnú pomoc v oblastiach dopravy, elektrickej rozvodnej siete, digitálnych spojení a medziľudských výmen. O udržateľnú prepojenosť sa usiluje tým, že krajinám pomáha splniť ciele v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a ciele Parížskej dohody o zmene klímy.

Na dosiahnutie týchto cieľov budú zavedené finančné mechanizmy, ktoré budú kombináciou politického dialógu, verejných finančných stimulov a mobilizácie súkromného kapitálu.

Geograficky bude spoločné oznámenie zamerané na Európu a Áziu, ale bude mať vplyv na širší svet: lepšia hospodárska správa a udržateľnejšie lokálne investovanie budú mať pozitívny vplyv na celý svet.

Čínska iniciatíva Jedno pásmo, jedna cesta vzbudila v Afrike veľké očakávania ako možný odrazový mostík niekoľkých veľkých infraštrukturálnych projektov v súlade s vlastným programom Africkej únie Agenda 2063 na podporu rozvoja kontinentu.

Keďže chýba transparentný rámec a informácie súvisiace s angažovanosťou Číny v Afrike, je stále náročné ohodnotiť vplyv iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta v Afrike a zapojiť Čínu do zavedených koordinačných mechanizmov. Európska únia posilňuje svoje partnerstvá s rôznymi hráčmi, aby zlepšila prístupy k prepojenosti založené na spolupráci a poskytla nové nástroje napríklad na riešenie úverového rizika a posúdenie vplyvu investičných projektov.

Európska únia súčasne presadzuje konštruktívnu bilaterálnu spoluprácu s Čínou prostredníctvom plánovaného nadviazania dialógu o rozvojových problémoch a opätovne začala dialóg o Afrike. Umožňuje to podrobnejšie výmeny o príslušných prístupoch k rozvoju a Afrike.

OTÁZKA č. 1/COM 4

Thierryho Cornilleta

Vec: Potreba zlepšiť komunikáciu o financovaní EÚ a poskytnúť odbornú prípravu miestnym zainteresovaným stranám pri vypĺňaní žiadostí týkajúcich sa ich projektov

Pracovné dokumenty Komisie, ktoré sú súčasťou preskúmania nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti v polovici trvania, poukazujú na to, že veľká časť vyčlenených finančných prostriedkov ešte nebola vyplatená. Napriek tomu, že sa dosiahlo určité zefektívnenie, procedúry zostávajú ťažkopádne. Táto situácia môže vyústiť do straty dôveryhodnosti EÚ: naši partneri si niekedy myslia, že máme v úmysle nevyplácať vyčlenené finančné prostriedky.

Môže Komisia v ďalšom viacročnom finančnom rámci navrhnúť program komunikácie a odbornej prípravy zacielený na miestne zainteresované strany a zameraný na to, ako zostaviť žiadosti? Dostali by sa tak do lepšej pozície, z ktorej by mohli spĺňať príslušné kritériá a zvýšiť si šance na schválenie ich projektov.

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 1/COM 4

V správe Komisie o preskúmaní v polovici trvania týkajúcej sa nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti sa uznáva, že rozpočet sa vykonáva efektívne. Ako sa uvádza predovšetkým v pracovnom dokumente útvarov Komisie o Európskom rozvojovom fonde (ERF), jeho vykonávanie sa považuje za efektívne, pričom z rozpočtu sa vyčlenilo 50 % finančných prostriedkov, 31 % sa zazmluvnilo a 13 % sa vyplatilo (od júna 2017) a vzhľadom na fakt, že 11. ERF sa dostal do plnej prevádzky až koncom roka 2016.

V rámci tematického programu nástroja rozvojovej spolupráce (DCI) pre organizácie občianskej spoločnosti delegácie EÚ často organizujú informačné zasadnutia miestnych subjektov na základnej úrovni o relevantných výzvach na predkladanie návrhov, ich cieľoch a požiadavkách týkajúcich sa predkladania.

Dopĺňa sa to prispôsobenými osobitnými školeniami. Európska únia má v úmysle v tomto úsilí ďalej pokračovať v období 2018/2020.

DEVCO Academy (2) od 16. apríla 2018 okrem toho poskytuje bezplatný prístup k online školeniam o medzinárodnej spolupráci a rozvoji vrátane kurzov o finančnom a zmluvnom manažmente.

Pokiaľ ide o ďalší viacročný finančný rámec (VFR), Komisia si všíma vyslovené odporúčania, bude o nich uvažovať a navrhne najefektívnejšie spôsoby, ako zlepšiť dosah, informácie a činnosti odborného vzdelávania určené miestnym subjektom v partnerských krajinách.

OTÁZKA č. 4/COM 5

Nathalie Griesbeckovej

Vec: Stabilizácia a rozvoj regiónu Sahel

Na konferencii na vysokej úrovni o Saheli, ktorá sa konala 23. februára 2018 v Bruseli, sa vyčlenilo 414 miliónov EUR na pomoc spoločnej skupine G5 Sahel. Skupina G5 sa zaviazala priniesť do regiónu stabilitu bojom proti terorizmu a organizovanému zločinu.

Ako môžeme zabezpečiť, že táto finančná pomoc neprispeje len k bezpečnosti regiónu, ale aj k udržateľnému rozvoju Sahelu, ktorý je živnou pôdou pre rast násilných extrémistických ideológií?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 4/COM 5

Európska únia sa v regióne Sahel angažuje už teraz, pričom sa zameriava predovšetkým na zraniteľné a cezhraničné oblasti. Celková rozvojová pomoc EÚ, ktorá sa poskytla krajinám G5 Sahel, má výšku 3,8 miliardy EUR (2014 – 2020) vrátane 1,7 miliardy EUR z rozpočtovej podpory. Rozvojová pomoc EÚ a jej členských štátov určená pre tento región má výšku 8 miliárd EUR.

Bezpečnostná situácia v regióne Sahel sa aj naďalej zhoršuje, ako sme to videli nedávno 2. marca pri masívnom teroristickom útoku v centre Ouagadougou a nepretržitých útokoch na obranné a bezpečnostné sily v oblasti hraníc medzi krajinami Burkina Faso, Mali a Niger a na operáciu Barkhane a MINUSMA (viacrozmerná integrovaná stabilizačná misia OSN v Mali). Vo veľkých oblastiach stredného a severného Mali, ako aj na severe Burkina Faso štátna moc stále nemá dosah. Miestne obyvateľstvo nemá prístup k základným sociálnym službám. Základné príčiny nestability, hlavne slabé politické a finančné riadenie a riadenie vnútornej bezpečnosti tento trend aj naďalej podporujú.

Európska únia za posledné roky vytvorila komplexný prístup a následne integrovaný prístup, keď skombinovala bezpečnostné a rozvojové aspekty, aby pomohla v boji proti týmto problémom. V rámci stratégie EÚ pre Sahel a jej regionálneho akčného plánu bol Sahel skutočne testovacím prostredím na rozvoj integrovaných politík a stratégií Európskej únie, v ktorých sa používali nástroje a opatrenia v celej škále diplomacie, rozvoja, stabilizácie, humanitárnej pomoci a bezpečnostnej politiky.

Európsku úniu veľmi teší výsledok konferencie o Saheli, ktorá sa konala 23. februára 2018 v Bruseli. Konferencia predstavuje míľnik pokiaľ ide o naše integrované úsilie mobilizovať podporu do Sahelu, keďže sa pracovnej skupine G5 Sahel prisľúbilo spolu 414 miliónov EUR. Európska únia poskytla na podporu pracovnej skupiny G5 Sahel 100 miliónov EUR z mierového nástroja pre Afriku.

Na zabezpečenie dlhodobej stabilizácie a udržateľného rozvoja regiónu je cieľom EÚ doplniť bezpečnostné opatrenia aj o neustále rozvojové úsilie pre návrat k právnemu štátu a základným sociálnym službám, najmä v citlivých oblastiach.

OTÁZKA č. 9/COM 6

Alphu Ousmana (Burkina Faso)

Vec: Budúcnosť ERF

V súčasnosti sa pripravujú tri konkrétne memorandá o porozumení s krajinami AKT. Čo sa však stane s Európskym rozvojovým fondom (ERF)?

Prístup Európskej únie vzbudzuje tri obavy:

1. Kde budú regionálne indikatívne programy založené a ako sa budú spravovať?

2. Existuje regionálny indikatívny program spravovaný Africkou úniou v prospech všetkých krajín alebo si každý región ponechá svoj vlastný regionálny indikatívny program?

3. Ako sa bude riadiť situácia v Maghrebe, ktorý napriek tomu, že má konkrétnu dohodu s Európskou úniou, nemá regionálny indikatívny program?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 9/COM 6

Komisia nedávno prijala návrh viacročného finančného rámca (VFR) po roku 2020 a 14. júna vydá sektorové návrhy na vonkajšiu činnosť.

Pre externú spoluprácu vrátane rozvojovej spolupráce Európska komisia plánuje značné zjednodušenie, aby sa dosiahla súdržnosť a efektívnosť bez toho, aby sa znížil stupeň utajenia, vďaka čomu je spolupráca medzi EÚ a jej partnermi taká výnimočná: predvídateľnosť, politický charakter a úroveň financovania.

V rámci celkovej práce na zlepšovaní súdržnosti sa navrhuje, aby sa Európsky rozvojový fond (ERF) v rámci rozpočtu EÚ začlenil do širokého nástroja susedstva, rozvoja a spolupráce a kľúčové prvky by sa mali propagovať v rámci celého širokého nástroja.

Navrhovaný široký nástroj by mal dominantný geografický prvok, ktorý by bol rozdelený podľa svetových oblastí.

Financovanie regionálnych opatrení alebo toho, čo v súčasnosti poznáme ako regionálne indikatívne programy, sa bude riešiť vo fáze programovania.

Bez toho, aby boli dotknuté blížiace sa diskusie a rozhodnutia, sa regionálna integrácia a spolupráca medzi partnerskými krajinami môžu naďalej podporovať na rôznych úrovniach. V rámci subkomponentov, ktoré sa predpokladajú v budúcom nariadení, môžu byť regionálne programy navrhnuté tak, aby sa, pokiaľ je to potrebné, zároveň zabezpečila kontinentálna súdržnosť Afriky.

V rámci širokého nástroja bude Maghreb súčasťou komponentu Susedstvo. Otázka regionálneho programovania je znova primárne otázkou programovania a vymedzí sa v neskoršej fáze.

OTÁZKA č. 10/COM 7

Marlene Mizziovej

Vec: Ciele trvalo udržateľného rozvoja

Ciele trvalo udržateľného rozvoja sú ciele, na ktorých sa dohodlo 193 krajín, pričom všetky z nich sa zaviazali, že splnia 17 cieľov, na ktoré sa vzťahuje 169 čiastkových cieľov.

Môže Komisia z tohto hľadiska ozrejmiť svoje plány investovať do vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja na úrovni EÚ aj v našich partnerských krajinách?

Táto otázka je o to dôležitejšia, že tieto ciele sa netýkajú len hospodárskej politiky, ale aj problémov súvisiacich so sociálnou nerovnosťou, potrebou ekologickejšieho hospodárstva a bezpečnejšieho životného prostredia pre všetky generácie.

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 10/COM 7

Európska komisia si vybrala dvojstupňový prístup k vykonávaniu: i) zohľadnenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja v európskom politickom rámci a prioritách Komisie a ii) zohľadnenie našej dlhodobej vízie a zameranie odvetvových politík po roku 2020. Dokument na rokovanie „Smerom k trvalo udržateľnej Európe do roku 2030“, ktorý nadväzuje na ciele trvalo udržateľného rozvoja OSN vrátane Parížskej dohody o zmene klímy, sa očakáva v druhej polovici roku 2018. Bude tvoriť časť diskusie o budúcnosti Európy a podporí sa analýzou vzdialenosti od cieľov trvalo udržateľného rozvoja a inventarizáciou úspechov EÚ v oblasti vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Zriadila sa multilaterálna platforma, ktorá má nadväzovať a vymieňať si najlepšie postupy o vykonávaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja, pričom prehľad jej záväzkov a vstupov bude zahrnutý aj ako príloha.

Pokiaľ ide konkrétne o vykonávanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja prostredníctvom rozvojovej spolupráce, EÚ a jej členské štáty sa v júni 2017 dohodli na novom Európskom konsenze o rozvoji. Európskym inštitúciám a členským štátom poskytuje nový spoločný rámec pre rozvojovú politiku, pričom sa naďalej sústreďuje na odstránenie chudoby, pričom zároveň uznáva súvislosť medzi rozvojovými politikami a humanitárnou pomocou, životným prostredím, zmenou klímy, migráciou a bezpečnostnými politikami. Úsilie bude zacielené na riešenie nerovnosti, aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne. Európsky konsenzus návrhy smerníc na rokovanie o obnovenom partnerstve s krajinami AKT už oznámil Rade.

Po politických záväzkoch by mali nasledovať investície. Ciele trvalo udržateľného rozvoja v tejto súvislosti vedú zmýšľanie EÚ o ďalšom viacročnom finančnom rámci a budúce nástroje. Komisia už investuje, aby dosiahla ciele trvalo udržateľného rozvoja v partnerských krajinách prostredníctvom súboru iniciatív. V minulom roku sa začala iniciatíva Spotlight EÚ a OSN, pričom EÚ prispela 500 miliónmi EUR na odstránenie všetkých foriem násilia páchaného na ženách a dievčatách. Očakáva sa, že vonkajší investičný plán EÚ prinesie do roku 2020 investície vo výške viac než 44 miliárd EUR v partnerských krajinách, v Afrike a v susedských krajinách EÚ, pričom Európska komisia prispeje sumou 4,1 miliardy EUR. Komisia navyše prispeje 30 miliónmi EUR do nového spoločného fondu OSN v rámci Agendy 2030.

Európska komisia sa zaviazala posilniť v budúcnosti svoj politický dialóg s partnerskými krajinami založený na cieľoch trvalo udržateľného rozvoja a podporiť partnerské krajiny pri dosahovaní Agendy 2030 na vnútroštátnej úrovni vrátane zbližovania ich národných rozvojových plánov s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja.

OTÁZKA č. 6/COM 8

Catherine Bearderovej

Vec: Obchodovanie s voľne žijúcimi druhmi a vzťahy AKT – EÚ

Komisia pred dvoma rokmi prijala akčný plán na boj proti obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi zvierat a divorastúcimi druhmi rastlín, pričom v cieli 3.2 sa žiada posilnenie globálnych partnerstiev, ktoré budú zahŕňať zdrojové, tranzitné a odbytové krajiny.

Ktoré krajiny AKT Komisia určila za prioritné krajiny, v ktorých sa má posilniť dialóg a technická spolupráca v súvislosti s obchodovaním s voľne žijúcimi druhmi?

Aké kroky sa prijali, aby sa táto téma zahrnula na stretnutiach na vysokej úrovni s regionálnymi organizáciami, ako je AÚ, SADC a EAC?

Aký pokrok sa urobil, aby sa používali obchodné nástroje, ktorými sa bude tlačiť na opatrenia proti obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi? Sú takéto opatrenia zahrnuté do súčasných a budúcich rokovaní o dohode o voľnom obchode medzi AKT a EÚ?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 6/COM 8

Európska únia a jej členské štáty v rámci vykonávania akčného plánu na rok 2016 proti obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi zvierat a divorastúcimi druhmi rastlín investujú značné zdroje do opatrení, ktorými sa posilňujú partnerstvá zahŕňajúce zdrojové, tranzitné a odbytové krajiny. V rokoch 2016 a 2017 bolo napríklad vyčlenených približne 340 miliónov EUR z vonkajšej rozvojovej spolupráce EÚ, čo priamo prispieva k dosahovaniu cieľov akčného plánu.

Keďže obchodovanie s voľne žijúcimi druhmi sa vyskytuje vo všetkých krajinách AKT v podobe rôznych výrobkov (slonovina, palisander, šupinavce, korytnačky, vtáky atď.), všetky krajiny dostali konkrétnu podporu v boji proti tomuto zločinu, no priority sa zamerali na hlavné dodávateľské regióny: Madagaskar, Strednú Afriku, Východnú Afriku, Západnú Afriku a Južnú Afriku.

Pripravené programy proti obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi zahŕňajú podporu medzinárodných organizácií, ktoré sa špecializujú na boj proti trestnej činnosti týkajúcej sa voľne žijúcich druhov, ako je Medzinárodné konzorcium pre boj proti trestnej činnosti týkajúcej sa voľne žijúcich živočíchov a rastlín (ICCWC). Podporovanie úlohy miestnych komunít pri ochrane voľne žijúcich druhov bolo prioritou aj pre EÚ a jej členské štáty. Programy teda zahŕňajú viacerých hráčov na globálnej, regionálnej, vnútroštátnej a miestnej úrovni a týkajú sa celého spektra činností: udržateľného riadenia chránených oblastí, zlepšovania živobytia miestnych komunít hospodárskymi aktivitami a poskytovaním ekosystémových služieb (vody, energie, ekologických pracovných miest, mäsa zo zveriny atď.), rozkladania zločineckých sietí.

Európska únia bola veľmi aktívna pri spolupráci s krajinami AKT na zasadnutiach s regionálnymi aktérmi, ako sú Africká únia, Združenie krajín juhovýchodnej Ázie, Juhoafrické rozvojové spoločenstvo a Hospodárske spoločenstvo stredoafrických štátov, ale aj na fórach, ako je partnerstvo v oblasti lesov povodia rieky Kongo. Regionálne programovanie súvisiace so životným prostredím a voľne žijúcimi druhmi navyše zahŕňa partnerstvá s relevantnými regionálnymi orgánmi a ich zapojenie.

Environmentálne záruky a udržateľnosť sú neoddeliteľnou súčasťou rokovaní o dohode o obchodnom a hospodárskom partnerstve, ktoré zahŕňajú EÚ. Európska únia zabezpečuje napríklad stále väčšie zameranie na súlad s Dohovorom o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi.

OTÁZKA č. 5/COM 9

Györgyho Hölvenyiho

Vec: Úloha náboženských komunít pri zvládaní konfliktov v krajinách AKT

Náboženské komunity majú nenahraditeľný potenciál riadenia konfliktov v krajinách AKT, ktoré zasiahla kríza. Náboženské komunity a inštitúcie sú nevyhnutne zainteresovanými stranami, nielen duchovne, ale aj ako hlavný prispievateľ k spoločenskej stabilite z titulu ich líderstva a legitímnosti, ako to dokazujú nedávne príklady, ako je úloha konžskej biskupskej konferencie, ktorá je kľúčovým mediátorom v rokovaniach za politickú transformáciu v Konžskej demokratickej republike.

Ako Komisia zabezpečuje účasť náboženských komunít v úsilí o riadenie konfliktov zo strany EÚ? Ako zvažuje odporúčania pri vykonávaní vonkajšej činnosti? Budú náboženské organizácie dlhodobou súčasťou štruktúr spolupráce medzi EÚ a AKT a politického dialógu?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 5/COM 9

Náboženské komunity a náboženstvo ako také môžu zohrať dôležitú úlohu pri predchádzaní, zvládaní a riešení konfliktov. Často majú jedinečné duchovné, morálne, spoločenské a niekedy politické výhody, aby sa angažovali v mierovom procese.

Služby EHSV a Európskej komisie s nimi preto často spolupracujú, aby prispeli k úsiliu o predchádzanie, zvládanie a riešenie konfliktov.

V krajinách AKT je Komisia v kontakte s veľkým počtom rôznych organizácií, hráčov a zainteresovaných strán na podporu mediácie, pričom pracuje aj v náboženskom rozmere, napríklad so Sieťou pre náboženských a tradičných mierotvorcov, s Medzinárodným centrom kráľa Abdalláha bin Abdalazíza pre medzináboženský a medzikultúrny dialóg (KAICIID), ako aj s Organizáciou islamskej spolupráce. Sme v kontakte napríklad s komunitou Sant'Egidio v Stredoafrickej republike.

V niektorých prípadoch, napríklad v Konžskej demokratickej republike, mala konferencia biskupov veľmi dôležitú úlohu pri uzatváraní dohody, zatiaľ čo v iných prípadoch bola úloha náboženských lídrov možno prehnaná alebo dokonca sa dokonca zneužívala.

V závislosti od situácie a lokálneho kontextu Európska komisia môže podporiť účasť náboženských komunít na dialógoch a konzultáciách. Môže poskytnúť aj technickú podporu náboženským subjektom, ktoré sa zúčastňujú na mierových procesoch.

Náboženský rozmer však treba ohodnotiť prostredníctvom dôkladnej analýzy príslušných problémov a zúčastnených subjektov. Európska únia potrebuje zabezpečiť, aby hodnotenie úlohy náboženstva zahŕňalo dostatok podrobností s cieľom pochopiť komplexný vzťah medzi všetkými príčinami konfliktov a ich vyvíjajúcimi sa vzorcami. Ako sa zdôrazňuje v správe z roku 2015 osobitného spravodajcu Organizácie Spojených národov pre slobodu náboženského vyznania alebo viery, pre pochopenie je obzvlášť dôležitá úloha ľudských inštitúcií pri zneužívaní náboženstva na politické účely.

Prostredníctvom programu Medzikultúrny dialóg a kultúra (nástroj rozvojovej spolupráce) sa vo vybratých krajinách AKT konkrétne zlepší kultúrny pluralizmus a medzikultúrne porozumenie vrátane aspektov, ktoré súvisia s náboženstvom alebo vierou. Vybralo sa päť projektov, ktorých vykonávanie sa začalo začiatkom roka 2018 za celkovú sumu 10 miliónov EUR.

Prednosť sa dávala opatreniam, ktoré sa uskutočňujú v krajinách s citlivou situáciou alebo krajinách, do ktorých prúdia veľké počty vysídlených osôb alebo neregulárnych migrantov: vybraté návrhy sa budú realizovať v Benine, Burkine Faso, Burundi, Kamerune, na Pobreží Slonoviny, v Konžskej demokratickej republike, Egypte, Keni, Mali, Nigeri, Nigérii, Rwande, Senegale, Južnom Sudáne, Tanzánii, Togu, Ugande a Zimbabwe, v Sýrii, Iraku a Libanone.

Projekty vyrovnávajú vplyv náboženských lídrov, aby sa podporovala kultúrna rozmanitosť a rešpektovanie rovnakej dôstojnosti všetkých mužov a žien prostredníctvom medzináboženského a medzikultúrneho dialógu a spolupráce. Náboženskí lídri a komunity patria medzi cieľové skupiny opatrení na budovanie kapacity.

Prebiehajúca výzva na prekladanie návrhov v rámci európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR) je navyše zacielená na zlepšovanie „vzájomného pochopenia a rešpektu medzi osobami rôznej viery alebo neveriacimi, čo má prínos pre inkluzívne komunity a spoločnosti, ktoré prijímajú rozmanitosť a potenciálne konflikty sú schopné riešiť mierovým spôsobom“. Na získanie podpory sú vhodné opatrenia občianskej spoločnosti zacielené na krajiny AKT. Projekty sa vyberú v priebehu roka 2018 (orientačná suma 5 miliónov EUR).

OTÁZKA č. 8/COM 10

Laury Ageaovej

Vec: Budúca reforma SPP a vplyv na krajiny AKT

Viaceré štúdie potvrdzujú priamy vplyv spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) EÚ na krajiny AKT. Tento vplyv, nanešťastie, nie je vždy pozitívny. Európska únia má ako najväčší dovozca poľnohospodárskych výrobkov z krajín AKT kľúčovú úlohu vo vzťahu k medzinárodnému poľnohospodárskemu trhu a globálnej potravinovej bezpečnosti. Našou kľúčovou výzvou je zosúladiť budúcu reformu SPP so záväzkami EÚ v rámci globálneho programu pre udržateľný rozvoj (ciele trvalo udržateľného rozvoja, Parížska dohoda atď.).

Aké nástroje sa plánujú v architektúre budúcej SPP na zlepšenie pozitívneho vplyvu na rozvojové krajiny a na ďalšie dodržiavanie našich záväzkov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a predovšetkým potravinovej bezpečnosti?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 8/COM 10

Novým Európskym konsenzom o rozvoji z júna 2017 sa potvrdil význam súdržnosti politík v záujme rozvoja (PCD) s cieľom dosiahnuť ciele trvalo udržateľného rozvoja.

Poľnohospodárstvo zo svojej podstaty súvisí s problémami, ako sú pracovné miesta, potraviny, ovzdušie, zmena klímy, voda, pôda a biodiverzita, a preto má v Agende 2030 významnú úlohu. Dlhá cesta za dosiahnutím cieľov trvalo udržateľného rozvoja sa ešte len začala a odvetvie poľnohospodárstva má príležitosť ukázať, že môže byť súčasťou riešenia.

Následnými reformami spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) sa za posledných 25 rokov postupne zvyšovalo trhové zameranie SPP (3), zatiaľ čo sa zmenšoval vplyv na životné prostredie a klímu (4). V týchto reformách sa zdôrazňovali hlavné ciele SPP, ktorými je zabezpečenie životaschopnej výroby potravín, trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi, činnosť v oblasti klímy a vyrovnaný územný rozvoj v Európskej únii.

Súčasná revízia SPP je tiež zacielená tak, aby sa ďalej prispievalo k medzinárodným záväzkom EÚ. V oznámení s názvom Budúcnosť potravín a poľnohospodárstva z novembra 2017 sa stanovili široké politické zamerania (5) vrátane medzinárodného rozmeru SPP. Ďalej sa špecifikujú v legislatívnom návrhu o spoločnej poľnohospodárskej politike po roku 2020, ktorý nedávno Komisia prijala.

Európska únia sa zreteľne zaviazala pomáhať rozvojovým krajinám začleniť ich odvetvia poľnohospodárstva do svetového obchodného systému a podielu na výhodách z globálneho hospodárstva (6). Uvedomuje si, že k tomu môže prísť, len ak budú partnerské krajiny v pozícii kormidelníka. Európska únia s viac než 60 partnerskými krajinami v súčasnosti spolupracuje na vytvorení udržateľného poľnohospodárstva a potravinovej bezpečnosti (7). V Afrike sa zameriava na politickú podporu, podporu zodpovedných investícií vo vidieckych oblastiach a podporu poľnohospodárskeho potravinového odvetvia, a to hlavne preto, aby africkým krajinám napokon pomohla využiť potenciál ich poľnohospodárskeho odvetvia a reagovať na potreby ich občanov.

V apríli Komisia okrem toho zriadila pracovnú skupinu zloženú z odborníkov z EÚ a Afriky, ktorí majú poskytovať rady a vydávať odporúčania na posilnenie partnerstva medzi EÚ a Africkou úniou v súvislosti s potravinami a poľnohospodárstvom a na zlepšovanie úlohy EÚ pri hospodárskom rozvoji založenom na vytváraní pracovných miest v Afrike v oblastiach poľnohospodárstva, poľnohospodárskych podnikov a poľnohospodárskych odvetví.

OTÁZKA č. 11/COM 11

Neeny Gillovej

Vec: Humanitárna pomoc pre Konžskú demokratickú republiku

Humanitárna pomoc pre Konžskú demokratickú republiku bola v roku 2017 na najnižšej úrovni za posledné desaťročie.

Humanitárna pomoc tejto krajine z EÚ bola v predošlom roku o 4 milióny EUR nižšia než v roku 2016.

V októbri 2017 OSN v Konžskej demokratickej republike oficiálne vyhlásila núdzovú situáciu tretej úrovne geograficky zameranú na regióny Kasai, Tanganika a Južné Kivu.

1. Aká je aktuálna globálna likvidná medzera, pokiaľ ide o humanitárnu situáciu v Konžskej demokratickej republike?

2. Prijala Komisia od októbra 2017 opatrenia na zintenzívnenie humanitárnej pomoci Konžskej demokratickej republike?

ODPOVEĎ NA OTÁZKU č. 11/COM 11

Vzhľadom na zhoršujúcu sa humanitárnu situáciu v Konžskej demokratickej republike sa 13. apríla 2018 v Ženeve konala prvá medzinárodná humanitárna konferencia o Konžskej demokratickej republike. Spoluorganizátormi konferencie boli OSN, EÚ a Holandsko. Zúčastnilo sa na nej 101 delegácií vrátane 22 členských štátov. V roku 2018 to vyústilo do prísľubov a oznámenia 528,1 milióna dolárov na humanitárnu pomoc Konžskej demokratickej republike. Európska komisia v roku 2018 oznámila pomoc pre Konžskú demokratickú republiku v hodnote 77,1 milióna EUR a členské štáty EÚ oznámili ďalších 246 miliónov EUR, takže prisľúbené finančné prostriedky EÚ tvoria dve tretiny celkovej sumy.

Plán pre humanitárnu pomoc v Konžskej demokratickej republike na rok 2018 si vyžiada 1,68 miliardy USD, pričom pomoc potrebuje podľa OSN 13,1 milióna ľudí.

Núdzovú situáciu tretej úrovne – najvyššiu možnú úroveň – OSN vyhlásila 20. októbra 2017 na šesť mesiacov s geografickým zameraním na regióny Južné Kivu, Tanganika a Kasai. Stav tretej úrovne bol zrušený 20. apríla 2018, keďže podľa OSN sa do veľkej miery naplnili referenčné hodnoty efektívnej mobilizácie medzinárodnej kapacity na zvýšenie humanitárnej podpory.

Európska komisia podporuje humanitárne operácie v Konžskej demokratickej republike od roku 1994 a pokračuje v nich aj naďalej. Podporuje reakciu na základné humanitárne potreby vrátane potravinovej pomoci, výživy, zdravotných služieb, ochrany, prístrešia, vody, sanitácie a hygieny, vzdelávania v núdzových situáciách, ale aj logistiky a koordinácie humanitárnej pomoci. V roku 2018 bude táto pomoc doplnená o činnosti súvisiace s mediáciou, zmierovaním a budovaním odolnosti financované z iných nástrojov, ktoré má Európska komisia k dispozícii okrem už teraz značného rozvojového financovania Konžskej demokratickej republiky.

(1) https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_sk_version.pdf.

(2) https://webgate.ec.europa.eu/devco-academy/.

(3) Dosiahlo sa to minimalizovaním opatrení, ktoré sa týkajú výroby a rušivých vplyvov na trh. Viac než 90 % podpory, ktorú EÚ v súčasnosti poskytuje poľnohospodárom, už nesúvisí s množstvom ani vyprodukovaným produktom, a nemá teda rušivý vplyv na trh. Trhové opatrenia sa obmedzujú len na úroveň záchrannej siete a od decembra 2015 boli zrušené vývozné náhrady.

(4) Konkrétne nástroje SPP, ktorými sa rieši udržateľná výroba potravín, zahŕňajú povinné opatrenia (krížové plnenie, ekologizácia) a dobrovoľné opatrenia (v rámci politiky rozvoja vidieka). Podpora vyčlenená pre poľnohospodárov v EÚ teda odzrkadľuje ich úsilie a vykonávanie opatrení, ktorými sa zabezpečuje udržateľné poľnohospodárstvo.

(5) Obsahuje aj jasné naznačenie, že budúca SPP musí významnejšie prispievať k implementácii výsledku samitu vo Valette pri riešení hlavných príčin migrácie. Mali by sa napríklad zužitkovávať vedomosti a inovácie, prehlbovať spolupráca v oblasti poľnohospodárskeho výskumu a inovácie, preskúmať odborné prípravy a výmenné projekty a posilňovať strategickú politickú spoluprácu a dialóg s Africkou úniou v otázkach spojených s poľnohospodárstvom a rozvojom vidieka.

(6) Európska únia poskytuje bezcolný a kvótam nepodliehajúci prístup všetkým najmenej rozvinutým krajinám, pričom dohody o hospodárskom partnerstve partnerským krajinám umožňujú chrániť ich citlivé poľnohospodárske výrobky pred liberalizáciou buď ich úplným vylúčením, alebo povolením prísnych ochranných opatrení, ktoré možno použiť ako ochranu pred náhlym nárastom dovozu.

(7) Na tento účel bola v období 2014 – 2020 vyčlenená rozvojová pomoc EÚ vo výške 8,5 miliardy EUR.