Uznesenie o situácii v Konžskej demokratickej republike, najmä na východe krajiny, a jej vplyve na región



Úradný vestník 058 , 01/03/2008 S. 0040 - 0043



Uznesenie [1] o prírodných katastrofách v štátoch AKT: financovanie pripravenosti zo strany EÚ (prostriedky ERF) a pomoci (ECHO fondy) Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ, - ktoré sa konalo od 19. do 22. novembra 2007 v Kigali (Rwanda), - so zreteľom na článok 17 ods. 2 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na dohodu z Cotonou a najmä jej články 30 (regionálna spolupráca a 32 (životné prostredie a prírodné zdroje), - so zreteľom na iniciatívu v oblasti životného prostredia Nové partnerstvo pre rozvoj Afriky (NEPAD), - so zreteľom na rozhodnutie o zmene klímy a rozvoji a rozhodnutie o uplatňovaní iniciatívy Zelená stena pre Saharu, ktoré prijalo Zhromaždenie Africkej únie na svojom zasadnutí 29. a 30. januára 2007, - so zreteľom na rozhodnutie č. 3 zo 79. zasadnutia Rady ministrov AKT, ktoré sa konalo 4. a 5. mája 2005 v Gaborone (Botswana) a počas ktorého sa opätovne potvrdilo, že je potrebné účinne začleniť politiky boja proti dezertifikácii a otázky týkajúce sa suchých území do stratégií s cieľom riešiť kritické otázky trvalo udržateľného riadenia, najmä sucho, odlesňovanie a vodné zdroje, - so zreteľom na rozhodnutie č. 3/LXXIX/04 prijaté na 4. samite hláv štátov a šéfov vlád AKT, ktoré sa konalo 23. a 24. júna v Mapute (Mozambik), ktoré zdôrazňuje mimoriadnu zraniteľnosť viacerých štátov AKT, regiónov a obyvateľstva prírodnými katastrofami, ako aj ich ťažkosti s riešením problémov, ktoré z nich vyplývajú, a ktoré vyjadrilo podporu proaktívnym iniciatívam zameraným na riešenie týchto problémov, - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady z 8. a 9. marca 2007, ktoré podčiarkli dôležitosť dosiahnutia strategického cieľa, ktorým je obmedziť celosvetový priemer teploty na najviac 2° nad úrovňou pred érou priemyslu, - so zreteľom na dohodu medzi Európskou úniou, Kanadou a Japonskom o znížení celosvetových emisií CO2 do roku 2050 o polovicu, ktorá sa dosiahla na samite G8 v júni 2007 v Heiligendamme, - so zreteľom na správy medzivládneho panela pre zmenu klímy (IPCC), ktorý v roku 2007 získal Nobelovu cenu mieru, a najmä na 4. hodnotiacu správu pracovnej skupiny II (dôsledky, adaptácia a citlivosť), - so zreteľom na hodnotiacu správu ekosystémov na prahu nového tisícročia z roku 2005, ktorá skúma využívanie a poškodzovanie rôznych prírodných zdrojov planéty, - so zreteľom na rámcovú dohodu OSN o zmene klímy (UNFCCC) a jej Kjótsky protokol, - so zreteľom na Agendu 21, vyhlásenie z Ria o životnom prostredí a rozvoji a vyhlásenie zásad trvalo udržateľného riadenia lesného hospodárstva, ktorú prijalo viac ako 178 vlád na Konferencii OSN o životnom prostredí a rozvoji (UNCED), ktorá sa konala 3. až 14. júna 1992 v Rio de Janeire (Brazília) a ktorej zásady boli opätovne potvrdené na Svetovom samite o trvalo udržateľnom rozvoji, ktorý sa konal 26. augusta až 4. septembra 2002 v Jonannesburgu (Juhoafrická republika), - so zreteľom na Dohodu OSN o boji proti dezertifikácii, ktorá sa prijala 17. júna 1994 v Paríži a vstúpila do platnosti 26. decembra 1996, - so zreteľom na záverečnú správu Svetovej konferencie o znižovaní rizika prírodných katastrof, ktorá sa konala 18. až 22. januára 2005, najmä na Akčný plán z Hyoga na roky 2005-2015: Budovanie odolnosti národov a spoločností voči katastrofám, - so zreteľom na rezolúciu 57/256 Valného zhromaždenia Organizácie spojených národov z 20. decembra 2002, ktorá sa týka revízie yokohamskej stratégie a akčného plánu pre bezpečnejší svet: usmernenia na prevenciu prírodných katastrof, príprava na katastrofy a zmiernenie následkov, a na medzinárodné stretnutie Spojených národov s názvom Barbados plus 10 o malých rozvojových ostrovných štátoch, ktoré sa konalo v januári 2005 na Mauríciu, - so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia prijaté 1. apríla 1999 v Štrasburgu o zmene klímy a malých ostrovných krajinách v rámci spolupráce AKT – EÚ [2], 19. februára 2004 v Addis Abebe o škodách spôsobených cyklónmi v Tichom oceáne, Indickom oceáne a Karibiku a o potrebe urýchlene reagovať na prírodné katastrofy [3], 25. novembra 2004 v Haagu o škodách spôsobených cyklónmi v oblasti Karibiku [4] a 24. novembra 2005 v Edinburgu o príčinách a následkoch prírodných katastrof [5], - so zreteľom na správu Výboru pre sociálne veci a životné prostredie (APP/3802/07/fin.), A. keďže katastrofy a vyčerpanie prírodných zdrojov sú pre znižovanie chudoby a dosiahnutie rozvojových cieľov milénia vážnou hrozbou, B. keďže prispievanie krajín AKT k príčinám zmeny klímy je zanedbateľné, pričom práve tieto krajiny trpia jej dôsledkami najviac; keďže zmena klímy môže spomaliť pokrok smerom k trvalo udržateľnému rozvoju, buď priamo tým, že je vystavený nepriaznivým vplyvom, alebo nepriamo narušením schopnosti prispôsobiť sa, C. keďže dôsledky prírodných katastrof sú pre rozvojové krajiny výnimočne nepriaznivé, pretože ničia prínos rozvojovej spolupráce, bránia rastu a znižovaniu chudoby a spôsobujú vážne straty biodiverzity, D. keďže krajiny AKT čelia kľúčovej výzve účinne dlhodobo riešiť vplyv prírodných katastrof prostredníctvom rozvoja a posilnenia národných a regionálnych aktivít na znižovanie rizika katastrof, na zotavenie a na správu, E. keďže krajiny AKT poskytujú celému svetu množstvo služieb v oblasti ekosystémov bez legitímnych kompenzácií, F. keďže nové štúdie potvrdzujú, že Afrika je vzhľadom na množstvo problémov a nízku schopnosť prispôsobiť sa jedným z najcitlivejších kontinentov na premenlivosti klímy; keďže do roku 2020 môže 75 až 250 miliónov Afričanov čeliť problému nedostatku vody z dôvodu zmeny klímy; pričom môže byť tiež vážne ohrozená poľnohospodárska výroba, rybolov a prístup k potravinám, G. keďže sa odhaduje, že do roku 2050 sa z dôvodu zmeny klímy znížia vodné zdroje na takú úroveň, že nebudú schopné pokryť potreby mnohých malých ostrovných štátov, najmä v Karibiku, Indickom oceáne a Pacifiku, ktoré sú výnimočne citlivé na zvyšovanie hladiny mora a na prírodné katastrofy, H. keďže predpokladané zvýšenie hladiny mora do konca 21. storočia sa dotkne husto zaľudnených, nižšie položených pobrežných oblastí a spôsobí vážnejšie povodňové situácie, búrky, eróziu a iné katastrofy týkajúce sa pobrežia a dotkne sa domácich zdrojov a turizmu, ohrozí aglomerácie a životne dôležité zariadenia a infraštruktúru, I. keďže problémy netýkajúce sa klímy môžu zvýšiť citlivosť na zmenu klímy a na prírodné katastrofy tým, že obmedzia odolnosť a z dôvodu vynaloženia narastajúcich potrebných zdrojov môžu tiež spôsobiť zníženie schopnosti prispôsobiť sa a zníženie účinkov politík prevencie a zmiernenia, J. keďže len málo plánov na podporu trvalej udržateľnosti a zníženia citlivosti na zmenu klímy a na prírodné katastrofy zahŕňa podporu schopnosti prispôsobiť sa, K. keďže prevencia katastrof je v prvom rade národnou zodpovednosťou a keďže je potrebná užšia spolupráca a partnerstvo na medzinárodnej ako aj regionálnej úrovni, L. keďže environmentálne problémy, pripravenosť na katastrofy a ich prevencia, ako ani zmiernenie zmeny klímy nie sú vo všetkých programoch pomoci Spoločenstva ani v príslušných nástrojoch účinne začlenené napriek tomu, že sú dôležitými prvkami pre všetky krajiny, M. keďže politiky na podporu energetickej bezpečnosti a iné snahy o zmiernenie budú mať v blízkych desaťročiach významný vplyv na možnosti dosiahnuť nižšie stabilizačné úrovne emisií skleníkových plynov, N. keďže finančné toky do rozvojových krajín prostredníctvom mechanizmu čistého rozvoja (MČR), globálneho environmentálneho fondu (GEF) a rozvojovej pomoci pre prenos technológií boli doteraz obmedzené a geograficky nerovnomerné, O. keďže prostredníctvom nových ciest rozvoja sa rozvoj stane trvalo udržateľnejším, čo môže výrazným spôsobom prispieť k zmierneniu vplyvov zmeny klímy, čo si však bude vyžadovať značné zdroje na prekonanie prekážok, 1. zdôrazňuje hrozby, ktoré pre trvalo udržateľný rozvoj, odstránenie chudoby a pre splnenie rozvojových cieľov milénia (RCM) predstavujú prírodné katastrofy a zmena klímy; zdôrazňuje tiež význam RCM 7 pre zaručenie trvalo udržateľného životného prostredia; 2. pripomína stúpajúce množstvo a frekvenciu prírodných katastrof, ich ničivý vplyv a mimoriadnu zraniteľnosť chudobného obyvateľstva v týchto situáciách; zdôrazňuje, že čím ďalej tým je ťažšie rozlišovať medzi prírodnými katastrofami a pohromami spôsobenými človekom, pretože riziká sú spôsobené nielen prírodou, ale aj ľudskými činnosťami a nedostatkom plánovania; 3. zdôrazňuje, že je potrebné globálne účinne riešiť problém prírodných katastrof v krajinách AKT, v ktorých by mali industrializované krajiny prevziať zodpovednosť a postaviť sa na čelo boja proti dôsledkom skleníkových plynov, ktoré prispeli k zmene klímy; 4. žiada vlády a parlamenty krajín AKT a EÚ, aby dozerali na to, že využívanie prírodných zdrojov nebude mať za následok vážnu ekologickú nerovnováhu; v tejto súvislosti vyjadruje obavy, že nadmerný a nezákonný výrub stromov môže spôsobiť dezertifikáciu a iné klimatické zmeny, proti čomu by bolo potrebné bojovať prostredníctvom zodpovednej a účinnej politiky lesného hospodárstva, vhodným zalesňovaním a trvalo udržateľnými poľnohospodárskymi postupmi; žiada spoločnosti, ktoré využívajú prírodné zdroje, aby dodržiavali environmentálne normy a pravidlá; 5. poukazuje na následky a výzvy zmeny klímy, najmä vo forme extrémnych meteorologických podmienok a ubúdajúcich prírodných zdrojov s vážnymi dopadmi na rozvoj a bezpečnosť, ako je zvýšená citlivosť, konflikty v súvislosti s privlastňovaním si prírodných zdrojov a s migráciou z dôvodu katastrof; zdôrazňuje preto potrebu zaoberať sa v oblasti znižovania rizika prírodných katastrof (DRR) otázkou prispôsobenia sa zmene klímy a jej zmiernenia; 6. poukazuje na skutočnosť, že prírodné katastrofy môžu viesť k rozsiahlemu sťahovaniu obyvateľstva a uznáva, že aj keď je riziko prírodných katastrof predovšetkým súčasťou vnútroštátnej zodpovednosti, vlády AKT a EÚ by mali prejavovať voči dotknutým krajinám solidaritu; 7. podčiarkuje varovania WHO o extrémne vysokom riziku, ktoré globálne otepľovanie predstavuje pre južné krajiny, najmä v súvislosti s maláriou a problémami so zrakom, a vyzýva na urýchlené prijatie preventívnych opatrení s cieľom zabrániť týmto príliš rozšíreným zdravotným problémom a zlepšiť ich liečbu a kontrolu; 8. vyzýva na zavedenie riadnej stratégie so stanovením lehôt s cieľom účinne začleniť znižovanie rizika prírodných katastrof, pripravenosť na ne a stratégií pre zmenu klímy do všetkých národných plánov rozvoja, do európskej rozvojovej politiky a do humanitárnej pomoci; zdôrazňuje, že tieto stratégie by mali podporiť činnosti občianskej spoločnosti, miestnych spoločenstiev a orgánov v rámci dlhodobého prístupu, ktorého cieľom je znížiť citlivosť na prírodné katastrofy; 9. vyzýva členské štáty Európskej únie na pomoc krajinám AKT pri vypracúvaní plánov na znižovanie rizika prírodných katastrof, plánov pre zmenu klímy a predkrízové situácie zamerané na obyvateľstvo, ktorých súčasťou by mali byť stratégie prispôsobenia a zmiernenia, systémy včasného varovania, stratégie pre pripravenosť na prírodnú katastrofu a na evakuáciu, bezpečnostné zóny pre prípad naliehavosti, ako aj poisťovacie režimy a stratégie pre financovanie ľudských zdrojov na účel ich urýchlenej distribúcie; rovnako vyzýva krajiny AKT, aby dbali na to, že tieto činnosti budú prvoradými v miestnych a národných plánoch, budú mať pevný inštitucionálny základ na ich uplatňovanie a zohľadnia potreby zraniteľných skupín; 10. vyzýva Európsku úniu, aby vyčlenila aspoň 10 % ďalších finančných prostriedkov rozpočtu pre humanitárnu pomoc určených na znižovanie rizika prírodných katastrof a výrazné zvýšenie prostriedkov určených na znižovanie rizika prírodných katastrof, na zmiernenie a prispôsobenie sa, v rámci rozpočtov na rozvojovú pomoc bez toho, aby bolo dotknuté ostatné úsilie, najmä v oblasti základnej zdravotnej starostlivosti a vzdelávania; 11. zdôrazňuje, že štáty a regióny AKT veľmi potrebujú pomoc medzinárodného spoločenstva s cieľom zlepšiť svoje národné a regionálne schopnosti v oblasti zmiernenia, pripravenosti a včasného varovania, s cieľom zvýšiť povedomie verejnosti o obmedzení a predpovedaní katastrof a s cieľom riešiť naliehavé situácie; 12. ľutuje veľmi nízku úroveň zdrojov určených pre Zariadenie AKT – EÚ pre prírodné katastrofy, napriek narastajúcim potrebám, víta však jeho vytvorenie; vyzýva Európsku úniu na vyčlenenie ďalších finančných prostriedkov pre toto zariadenie z rozpočtovej položky 10. ERF a iných rozpočtových položiek, aby mohlo prinášať účinnú pomoc štátom a regiónom AKT v posilňovaní kapacít na zmiernenie rizika prírodných katastrof a spojenia medzi pomocou v núdzových situáciách, rehabilitáciou a rozvojom (LRRD) a mohlo tiež financovať najvhodnejšie stratégie včasného varovania a rýchlej reakcie; 13. vyzýva preto Európsku komisiu, aby v rámci 10. ERF pokračovala v podpore Zariadenia AKT – EÚ pre prírodné katastrofy a aby poskytnutím najmenej 250 miliónov EUR zo zdrojov určených na vnútornú spoluprácu AKT a časťou z navrhnutej "rezervy" naďalej rozširovala jeho pôsobnosť s cieľom pomáhať regiónom a štátom AKT, najmä malým ostrovným štátom, účinne zaviesť spoločný program všetkých štátov AKT pripravenosti a riadenia prírodných katastrof a dlhodobej rekonštrukcie v období po katastrofe; 14. domnieva sa, že Európsky rozvojový fond (ERF) potrebuje dostatočné zdroje na pomoc rozvojovým krajinám v ich prispôsobovaní a zmierňovaní účinkov zmeny klímy; v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitosť posilňovania kapacít, prevencie katastrof, vzdelávania, pracovných infraštruktúr a prístupu k liekom; zdôrazňuje aj potrebu vyvinúť vedecké kapacity v oblasti hodnotenia vplyvu a prispôsobenia, predpovedania rizík a prípravy projektov mechanizmu čistého rozvoja; 15. trvá na potrebe zvýšiť financovanie na rozvoj vhodných ľudských zdrojov pre prevenciu, pripravenosť, zmiernenie a riadenie prírodných katastrof, ako aj prispôsobenie sa zmene klímy a posilnenie spolupráce juh – juh v týchto oblastiach; 16. vyzýva Európsku komisiu a členské štáty Európskej únie, aby prijali opatrenia potrebné na čo najrýchlejšiu mobilizáciu finančnej podpory určenej na pomoc v núdzi a humanitárnu pomoc; 17. zdôrazňuje potrebu neustálej aktualizácie environmentálnych profilov krajín AKT a začlenenie environmentálneho aspektu do dokumentov o stratégii jednotlivých krajín (CSP), dokumentov o stratégii regiónov (RSP) a do tematických programov; zdôrazňuje, že je dôležité do tohto procesu zapojiť národné parlamenty a občiansku spoločnosť; 18. domnieva sa, že rozvojovú politiku nemožno oddeliť od ostatných politík, najmä od environmentálnej politiky, a žiada holistický prístup politiky trvalo udržateľného rozvoja, ktorým sa do dokumentov o stratégii jednotlivých krajín a regiónov ako aj do všetkých rozvojových programov a projektov začlení environmentálny rozmer; 19. vyzýva na to, aby sa Svetová aliancia pre boj proti zmene klímy stala kľúčovým nástrojom v riešení prevencie katastrof, pripravenosti na ne a v riešení zmiernenia a prispôsobenia sa zmene klímy; 20. naliehavo žiada vlády AKT, aby vytvorili núdzové plány pre predkrízové obdobie a plány na zásahy zahŕňajúce evakuačné stratégie, bezpečnostné zóny pre prípad núdze, režimy financovania a poistenia ľudských zdrojov pre prípad urýchlenej distribúcie; 21. zdôrazňuje potrebu skutočne globálneho prístupu k prírodným katastrofám a zmene klímy a vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby sa zapojilo do hľadania pokrokových medzinárodných riešení; vyzýva preto na začatie rokovaní pri príležitosti svetovej konferencie OSN o zmene klímy s cieľom uzatvoriť globálnu a komplexnú dohodu na obdobie po roku 2012, ktorá by sa zakladala na Kjótskom protokole a prekračovala by ho; 22. podporuje rozvojové krajiny vo vyčleňovaní väčších zdrojov na financovanie súčasných mechanizmov v rámci Kjótskeho protokolu a v úsilí zaviazať sa k týmto príspevkom; 23. vyzýva na vzájomnú výmenu osvedčených postupov, presun technológií a na zvyšovanie povedomia v oblasti plánovania využívania pôdy, výstavby v rizikových oblastiach, výstavby bezpečných budov a ochrany životne dôležitej infraštruktúry; 24. vyzýva na zlepšenie regionálnej aj medzinárodnej spolupráce s cieľom zjednodušiť vzájomnú výmenu komunikačných technológií a trvalo financovať riešenia na základe technológie na nižšej úrovni akou je rozhlas vo vidieckych a najvzdialenejších regiónoch; 25. vyzýva krajiny AKT, aby sa na regionálnej úrovni dohodli na správe vodných zdrojov, pričom zosúladia údaje o stave vôd a zdrojoch rýb; 26. upozorňuje na to, že využívanie obnoviteľných energií ako slnečná energia, veterná energia a biomasa by umožnilo, aby boli krajiny AKT menej závislé na rope, vyzýva Európsku úniu a je členské štáty, aby pristúpili k presunu vhodných technológií a aby poskytli príslušné finančné zdroje, naliehavo žiada Európsku komisiu, aby pri rozhodovaní o nároku na zdroje z 10. ERF, energetické a vodné zdroje, revidovala kritéria a zohľadnila aj životné prostredie, zraniteľnosť a ostrovný charakter; 27. žiada krajiny AKT a EÚ, aby stanovili osobitný cieľ v oblasti využívania obnoviteľných energií a domnieva sa, že obnoviteľná energia by mala byť stredobodom rozvojových programov spolupráce AKT – EÚ v rámci dohody z Cotonou; 28. poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade AKT – EÚ, Európskej komisii, Africkej únii a generálnemu tajomníkovi OSN. [1] Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 22. novembra 2007 v Kigali (Rwanda). [2] Ú. v. ES C 271, 24.9.1999, s. 30. [3] Ú. v. ES C 120, 30.4.2004, s. 44. [4] Ú. v. ES C 80, 1.4.2005, s. 36. [5] Ú. v. ES C 136, 9.6.2006, s. 22. --------------------------------------------------