Spoločné parlamentné zhromaždenie podľa dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny štátov Afriky, Karibiku a Tichomoria na strane jednej a Európskym spoločenstvom a jeho členmi na strane druhej - Uznesenie o migrácii kvalifikovaných pracovníkov a jej vplyve na národný rozvoj



Úradný vestník 254 , 26/10/2007 S. 0031 - 0039



20070628 Uznesenie [1] o znižovaní chudoby malých poľnohospodárov v krajinách AKT – predovšetkým v odvetviach ovocinárstva, zeleninárstva a kvetinárstva Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT-EÚ, - konané od 25. do 28. júna 2007 vo Wiesbadene (Nemecko), - so zreteľom na článok 17 ods. 1 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na ciele Dohody o partnerstve AKT-EÚ podpísanej v Cotonou 23. júna 2000 v oblasti obchodu a znižovania chudoby, - so zreteľom na správu OSN o bezpečnosti potravín v rozvojových krajinách, ktorú predložil osobitný spravodajca komisie OSN pre ľudské práva v marci 2002 [2], - so zreteľom na deklaráciu z Kapského mesta o budúcich rokovaniach krajín AKT-EÚ o nových obchodných dohodách, - so zreteľom na skutočnosť, že záväzok Svetového potravinového summitu z roku 2006 znížiť počet podvyživených ľudí o polovicu do roku 2015 má ďaleko od dosiahnutia [3], - so zreteľom na deklaráciu OSN o miléniových rozvojových cieľoch a jej záväzok odstraňovať chudobu [4], - so zreteľom na následné správy o ľudskom rozvoji vypracované v rámci rozvojového programu OSN, - so zreteľom na strednodobú revíziu dohôd o hospodárskom partnerstve vypracovanú regionálnymi sieťami organizácie poľnohospodárov krajín AKT zverejnenú 10. decembra 2006 [5] a so zreteľom na pokračujúce rokovania o dohode o hospodárskom partnerstve, A. keďže podľa správy UNCTAD z roku 2006 o najmenej rozvinutých krajinách sa počet ľudí žijúcich v extrémnej chudobe za posledných 30 rokov viac ako zdvojnásobil zo 138 miliónov v šesťdesiatych rokoch 20. storočia na 334 miliónov v roku 2000, a ak pretrvá terajší vývoj, počet ľudí žijúcich z menej ako 1 dolára na deň sa do roku 2010 zvýši z 334 na 471 miliónov, B. keďže hlad, podvýživa či vylúčenie miliónov ľudí z prístupu k jedlu sú dôsledkami hospodárskych, poľnohospodárskych a obchodných politík národných vlád rozvojových, ako aj priemyselných štátov, C. keďže poľnohospodárstvo je hlavným hospodárskym odvetvím vo väčšine krajín AKT a živobytie ich obyvateľov závisí od poľnohospodárskej výroby a s ňou súvisiacich činností a keďže zamestnanosť v tomto odvetví sa odhaduje na 60 % vo všetkých krajinách AKT; keďže 73 % vidieckeho obyvateľstva v Afrike pozostáva z malých poľnohospodárov, pre ktorých je potravinová bezpečnosť najvyššou prioritou, D. keďže biologická diverzita, trvalo udržateľné poľnohospodárstvo a potravinová bezpečnosť jednoznačne závisia od uznania potravinovej nezávislosti krajín AKT, politického priestoru potrebného na ochranu ich citlivých hospodárskych odvetví, ako aj od ochrany práv jednotlivcov a skupín poľnohospodárov krajín AKT na uchovávanie, výmenu, rozširovanie a skvalitnenie semien, aby sa zlepšila produkcia potravín, E. keďže najväčšia časť poľnohospodárskej výroby a vývozu krajín AKT pochádza z malých rodinných poľnohospodárskych podnikov, ktoré veľmi citlivo reagujú na kolísanie cien, F. keďže väčšina vývozu krajín AKT závisí od jedného či dvoch nespracovaných produktov prinášajúcich ekonomicky malú pridanú hodnotu, čo zvyšuje zraniteľnosť ich hospodárstiev, G. keďže za posledných 15 rokov bol rast v tradičnom vývoze poľnohospodárskych výrobkov ako káva, kakao, koža a kožušiny na trhu EÚ len slabý, čo je v protiklade k úžasnému (šesťnásobnému) nárastu v obchode s novými výrobkami ako kvety a k rýchlemu rozvoju trhov v oblasti spravodlivého obchodu a organických produktov, v ktorých existuje medzera na trhu a ktoré ukazujú veľký potenciál, Pokles domácej podpory a zvýšenie lacného dovozu H. keďže programy štrukturálnych reforiem realizované od osemdesiatych rokov minulého storočia viedli k zníženiu vládnej podpory malým poľnohospodárom a potravinovej výrobe a prispeli k oslabeniu miestneho poľnohospodárstva, I. keďže zásadné zmeny politiky v poľnohospodárskom systéme krajín AKT zahŕňajú odstránenie cenovej kontroly vstupov i výstupov poľnohospodárskych podnikov, drastické zníženie dovozných taríf, zníženie vládnej podpory na poľnohospodárske rozširovanie a na veterinárne služby, odstránenie poloverejných organizácií z marketingu poľnohospodárskych produktov a otvorenie domácich trhov vonkajšej konkurencii, J. keďže miestni poľnohospodári krajín AKT sú znevýhodňovaní dovozom základných potravín domácej spotreby, ako sú obilniny, mlieko, mäso, zelenina a spracované produkty, Nespravodlivé obchodné podmienky K. keďže ekonomický aspekt plodín pestovaných na predaj, ktorý nevyhnutne vyplýva z geologicko-klimatických podmienok a terénu, priviedlo obyvateľstvo krajín AKT do výrazne paradoxnej situácie, kedy sa potraviny produkujú na vývoz na medzinárodné trhy, pričom sa dovážajú dotované základné potraviny z bohatých krajín na pokrytie domáceho dopytu, L. konštatujúc, že vývozný obrat krajín AKT sa za uplynulé desaťročia znížil, aj keď tieto krajiny mali jasnú výhodu pri tropickom ovocí, a to z dôvodu kolísania cien komodít, ktoré viedlo ku kolapsu cien tropických produktov ako káva, kakao, palmový olej a bavlna až o 60 %, čo malo zničujúce sociálne a hospodárske dôsledky pre obyvateľstvo krajín AKT, M. keďže proces súčasných rokovaní v rámci dohody o hospodárskom partnerstve je nevhodný najmä pre poľnohospodárske odvetvie vzhľadom na významné rozdiely v produktivite a konkurencieschopnosti medzi šiestimi regiónmi AKT a EÚ, N. keďže obchodné vzťahy medzi krajinami AKT a EÚ sú zakotvené v dohodách z Yaoundé medzi pôvodnými koloniálnymi mocnosťami a ich bývalými kolóniami s cieľom zaručiť Európe prístup k určitým surovinám a poskytnúť krajinám AKT spoľahlivý odbyt a významné stabilné a predvídateľné príjmy z vývozu najmä v rámci protokolov o komoditách, Vplyv klimatických zmien O. keďže podľa druhej správy OSN o vývoji vodných zdrojov sveta z roku 2006 žije 75 % obyvateľstva Afriky vo vyprahnutých či polovyprahnutých oblastiach a 20 % v oblastiach s veľkými ročnými výkyvmi klímy, P. keďže podľa záveru správy milénia o hodnotení ekosystémov je približne 60 % svetového ekosystému vrátane oblastí rybolovu a sladkovodných oblastí znečistených alebo sa nevyužívajú udržateľným spôsobom; keďže dôsledky tohto znečistenia najviac postihujú najchudobnejších ľudí na svete, pričom medzi najcitlivejšie oblasti patrí voda, poľnohospodárstvo, ľudské zdravie, biodiverzita a stúpajúca morská hladina, Q. keďže sa predpokladá častejší výskyt záplav a súch a z toho vyplývajúci hladomor a rozsiahle narušenie sociálneho a hospodárskeho blahobytu najmä v Afrike, pričom stúpajúca hladina mora ohrozuje život na niektorých ostrovoch v Tichom oceáne, R. keďže podľa štvrtého hodnotenia Medzivládneho panela pre zmenu klímy (IPCC) z roku 2007 by mohla zmena klímy v nasledujúcich 50 rokoch ohroziť dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov, pričom poľnohospodárske výnosy v niektorých štátoch Afriky do roku 2020 môžu klesnúť až o 50 % a niektoré malé ostrovy v Karibiku, Afrike a Tichomorí môžu čeliť problému nedostatočných zásob vody, Vplyv HIV a AIDS S. keďže podľa odhadov Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo od roku 1985 na následky HIV/AIDS zomrelo 7 miliónov pracovníkov v poľnohospodárstve a očakáva sa, že ďalších 16 miliónov zomrie v nasledujúcich dvoch desaťročiach v 25 najviac postihnutých štátoch Afriky, T. keďže v desiatich najpostihnutejších štátoch Afriky sa očakáva zníženie počtu pracovnej sily o 10 až 26 %, čo predstavuje veľmi vážne ohrozenie verejného zdravia a sociálneho i hospodárskeho rozvoja Afriky, kde zohráva poľnohospodárstvo centrálnu úlohu, U. keďže HIV a AIDS postihuje prevažne ľudí v produktívnom veku, čím pripravuje postihnuté regióny o výrobcov potravín a pestovateľov a ničí poľnohospodárske odvetvie pre budúce generácie, V. keďže problémy malého poľnohospodárstva a HIV/AIDS sú vnútorne prepojené, lebo trvalo udržateľný poľnohospodársky sektor malého rozsahu je dôležitý nielen pri poskytovaní prostriedkov na platby za antiretrovírusové lieky, ale tiež pri poskytovaní vyváženej a výživnej stravy potrebnej na to, aby tieto lieky mali požadovaný účinok, W. keďže by mali byť vyvinuté stratégie na vyrovnanie sa s týmito problémami (prístup k pôde, financie a lieky), ako aj nové nástroje na riešenie osobitých potrieb vidieckeho obyvateľstva postihnutého pandémiami, a to prevažne starších ľudí, žien a dospelých oslabených chorobou, Poľnohospodárstvo ako súčasť politiky národného rozvoja a spolupráce AKT-EÚ X. keďže napriek skutočnosti, že väčšina chudobného obyvateľstva krajín AKT žije vo vidieckych oblastiach, národné vlády ani politika rozvojovej spolupráce EÚ nekladú dôraz na rozvoj poľnohospodárstva a vidieka, Y. keďže len 4 zo 78 krajín AKT určili poľnohospodárstvo ako prioritné odvetvie v rámci programu Európskeho rozvojového fondu (ERF), Z. keďže 30,7 % prostriedkov 9. ERF sa vyčlenilo na štrukturálne programy prispôsobenia, 21,4 % na dopravu, iba 7 % na rozvoj vidieka a 1,1 % na odvetvia konkrétne súvisiace s poľnohospodárstvom, AA. keďže hoci tvoria väčšinu pestovateľov ženy, ich práca sa neuznáva a ich osobitým potrebám je venovaná veľmi malá pozornosť, AB. keďže v rámci 10. programu ERF sú určené len dve kľúčové odvetvia na krajinu, AC. keďže prístup k úverom je pre malých poľnohospodárov veľkým problémom a bráni im to v rozvoji, AD. keďže malí poľnohospodári v menej zvýhodnených oblastiach by mali byť uprednostňovaní, pretože zvyčajne nedostali poľnohospodársku podporu; keďže zásada dotovania a investovania v odľahlých oblastiach je zavedenou zásadou kohéznej politiky EÚ, AE. keďže EÚ sa v súčasnosti nachádza v procese rozvoja stratégie pomoci pre obchod, ktorá by mohla viesť k zvýšeniu podpory malým poľnohospodárom, 1. domnieva sa, že politika rozvojovej spolupráce krajín AKT-EÚ by sa mala zakladať na uznaní práva krajín AKT na ochranu ich poľnohospodárstva, aby bol malým poľnohospodárom garantovaný primeraný zisk, aby sa zvýšila miestna výroba a zaručila potravinová bezpečnosť a aby sa umožnilo selektívne otváranie trhu, tak ako to bolo v Európe; 2. je presvedčené, že boj proti chudobe a potravinovej neistote sa musí zamerať na štrukturálne príčiny chudoby v rozvojových krajinách, a vyzýva preto na opatrenia na posilnenie prístupu k pôde, vode a zdrojom biodiverzity a na posilnenie politiky miestnej podpory trvalo udržateľných poľnohospodárskych malých podnikov; 3. podporuje Maputské vyhlásenie hláv afrických štátov [6], ktoré uznáva hlavnú úlohu poľnohospodárstva v boji proti chudobe a potrebu zvýšiť rozpočtovú podporu v tomto odvetví o 10 %; 4. domnieva sa, že musí byť uznaný význam poľnohospodárskych organizácií v iniciatívach, ktoré ovplyvňujú vidiecke a poľnohospodárske odvetvia a že musia byť zahrnuté do mimovládnej skupiny, s ktorou ES pravidelne vedie rozhovory; domnieva sa najmä, že by mali byť adekvátne zastúpené záujmy malých poľnohospodárov; Preorientovanie financovania z Európskeho rozvojového fondu 5. žiada krajiny EÚ aj AKT, aby preorientovali svoju politiku tak, že poľnohospodárstvo sa bude vnímať ako základ financovania z ERF, aby sa zohľadnilo, že väčšina chudobných ľudí v krajinách AKT žije na vidieku; 6. vyzýva EÚ, aby podporila štrukturálnu transformáciu výroby v chudobných krajinách, aby sa ich výroba posunula smerom od vývozného hospodárstva k stratégii medziregionálneho trvalo udržateľného rozvoja pri zohľadnení skutočných potrieb obyvateľstva a snahe o znižovanie závislosti od priemyselných krajín a budovaní domácich i regionálnych trhov; 7. znovu zdôrazňuje význam poskytovania dostatočných prostriedkov na uľahčenie dodržiavania predpisov riadiacich napríklad označovanie a balenie produktov malých poľnohospodárov vyvážaných na regionálne trhy EÚ a plnenia požiadaviek na ochranu verejného zdravia pri týchto produktoch a na poskytovanie vhodných školení pre poľnohospodárov; 8. znovu pripomína význam poskytnutia primeraných prostriedkov pre malých poľnohospodárov, najmä ženy, s cieľom investovať do zlepšenia postupov miestnej výroby; 9. odporúča navýšenie prostriedkov organizáciám, ktoré slúžia vidieckym spoločenstvám a výrobcom, a to z financií programu ERF v rámci Dohody AKT-EÚ z Cotonou; 10. žiada pomoc od ERF pri preorientovaní na ekologické poľnohospodárstvo tam, kde je to možné, a v prípade potreby na poľnohospodárstvo spravodlivého obchodu, s cieľom podporovať dlhodobo udržateľnú výrobu, ako aj zvýšenie príjmov poľnohospodárov na vyrobený kilogram; 11. žiada o podporu z ERF, aby sa vo všetkých oblastiach chudobných na vodu využila moderná technológia odsoľovania morskej vody a zlepšovania kvality vody; 12. žiada pomoc od ERF pri znižovaní používania pesticídov náročných na kapitál a syntetických hnojív, aby ich mohli nahradiť udržateľnejšie alternatívne zdroje výživných látok a látok na ochranu rastlín prispôsobené miestnym podmienkam; 13. zdôrazňuje nevyhnutnosť toho, aby malí poľnohospodári boli prioritou strategických politík rozvoja krajín AKT a EÚ vzhľadom na ich vysoké percentuálne zastúpenie medzi poľnohospodármi AKT a vzhľadom na ich osobitnú zraniteľnosť; Nespravodlivé obchodné podmienky 14. domnieva sa, že časť dohôd o voľnom obchode medzi nerovnými stranami prehĺbila chudobu a má nepriaznivý vplyv na potravinovú bezpečnosť a prispieva k zhoršovaniu situácie niektorých čistých dovozcov potravín spomedzi štátov AKT; žiada EÚ a členské štáty, aby toto zohľadňovali pri rozhodovaní o pridelení zdrojov v rámci zvyšovania oficiálnej rozvojovej pomoci pre požiadavky obchodných úprav; 15. poznamenáva, že balík voľnej obchodnej politiky vytvorený darcovskými krajinami, ktorý zahŕňa prudké zníženie dovozných taríf, vyústil v niektorých afrických krajinách do nárastu dovozu potravín: dovoz ryže v Burkiny Faso stúpol z 99000 ton v roku 1996 na 137808 ton v roku 2000 a produkcia miestnych ryžových polí klesla z 111770 ton v roku 1997 na 66300 ton v roku 2001, pričom dovoz ryže v Kamerune pokrýva 87 % potrieb populácie na úkor domácich pestovateľov; Dohody o hospodárskom partnerstve a regionálna integrácia vedená krajinami AKT 16. vyzýva krajiny AKT, aby budovali pevnú, funkčnú, trvalo udržateľnú a komplementárnu regionálnu integráciu pred tým, ako sa zváži dohoda o voľnom obchode s EÚ alebo inými stranami a domnieva sa, že regionálna integrácia vedená krajinami AKT by mala byť predpokladom na uzavretie dohody o hospodárskom partnerstve orientovanej na rozvoj; 17. s prekvapením konštatuje, že regionálne zoskupenia, ktoré majú viesť rozhovory o dohodách o hospodárskom partnerstve sa nie vždy zhodujú s existujúcimi regionálnymi štruktúrami, v rámci ktorých krajiny AKT momentálne fungujú; 18. vyzýva strany angažované v pokračujúcich rokovaniach o dohodách o hospodárskom partnerstve, aby dbali na to, že sa bude podporovať a dodržiavať povinnosť chrániť výhody zaručené už existujúcimi obchodnými dohovormi, aby budúce dohody o hospodárskom partnerstve neznamenali pre žiaden štát posun k horšiemu; 19. domnieva sa, že súčasné rokovania o voľnom obchode v rámci dohody o hospodárskom partnerstve by mohli byť vážnym ohrozením miestnej výroby krajín AKT, ak by viedli k hospodárskej súťaži medzi dvoma poľnohospodárskymi systémami, ktoré sa značne líšia, pokiaľ ide o produktivitu, politiku a dotácie EÚ a vyzýva EÚ, aby zohľadnila aj názory miestnych vlád; 20. poukazuje na fakt, že spravodlivý obchod medzi severom a juhom so sebou prináša spravodlivú cenu zdrojov a poľnohospodárskych výrobkov rozvojových krajín, t. j. cenu, ktorá odzrkadľuje vnútorné a externé náklady, pričom rešpektuje minimálne kritériá určujúce pracovné podmienky a mzdu pracovnej sily, ako aj ochranu životného prostredia; naliehavo vyzýva EÚ a krajiny AKT, aby vystupňovali svoju podporu spravodlivého obchodu v súlade so záväzkom z článku 23 písm. g) Dohody z Cotonou; 21. zdôrazňuje potrebu podporovať verejný a regionálny rozvojový proces v krajinách AKT; požaduje posilnenie miestnych štruktúr a regionálnych sietí výroby a distribúcie poľnohospodárskych výrobkov; 22. naliehavo vyzýva na tvorbu a uplatňovanie plošných nástrojov financovania pre finančne slabých výrobcov; podčiarkuje význam malých a stredných úverových programov na rozvoj vidieka a podporu miestnych výrobcov, miestnych družstiev a na zakladanie podnikov, najmä ženami; Klimatické zmeny 23. poukazuje na ničivé dôsledky klimatických zmien na zraniteľné štáty, pričom rozsah potravinových kríz sa od polovice osemdesiatych rokov 20. storočia strojnásobil a len v roku 2006 čelilo potravinovej kríze viac ako 25 miliónov Afričanov; 24. konštatuje, že štúdia Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) z roku 2005 zistila priamu súvislosť medzi globálnymi klimatickými zmenami a častejším výskytom malárie, podvýživy a hnačky a že v Afrike sa bude z dôvodu zlého vybavenia na boj proti týmto problémom výskyt chorôb a iných ohrození ľudského zdravia zvyšovať rýchlejšie; 25. vyzýva krajiny AKT a EÚ, aby postavili klimatické zmeny do stredobodu politiky strategického rozvoja a zaoberali sa hrozbou globálneho otepľovania pre potravinovú výrobu, o ktorej správa OSN predpovedala, že klesne o 5 % do roku 2080, pričom by sa takisto stratilo 25 % až 40 % prírodného biotopu Afriky a zničilo by sa 30 % jej pobrežnej infraštruktúry; 26. vyzýva EÚ, aby splnila svoj cieľ zaručiť maximálny nárast teploty o 2 stupne, tento nutný investičný výdavok by mal byť financovaný priemyselnými krajinami; 27. požaduje hodnotenie vplyvu obchodných liberalizačných dohôd na životné prostredie, s cieľom určiť ich ekologické náklady a vplyvy na potravinovú bezpečnosť, zdroje energie a globálne otepľovanie; Boj proti HIV a AIDS 28. vyjadruje vážne obavy z toho, že HIV a AIDS môžu mať škodlivý vplyv na trvalo udržateľný rozvoj krajín AKT, a najmä na existenčné a komerčné poľnohospodárstvo, a to z dôvodu straty pracovnej sily na vidieku, ľudí s poľnohospodárskymi vedomosťami a skúsených pracovníkov, čo môže mať za následok zníženie produktivity, odbúravanie pracovných príležitostí a potravinovú neistotu; 29. domnieva sa, že boj proti HIV/AIDS by mal byť stredobodom pozornosti vlád krajín AKT a rozvojovej politiky EÚ, aby sa riešili devastujúce dôsledky HIV/AIDS na potravinovú bezpečnosť a sociálny a hospodársky rozvoj tým, že sa spojí problém HIV/AIDS s poľnohospodárskymi programami a s programami vidieckeho rozvoja; 30. domnieva sa, že vysoké náklady na lieky v boji proti HIV a AIDS a na iné liečiteľné choroby sú vážnou hrozbou poľnohospodárskej výroby AKT a rozvoja vidieckeho sektora; Podpora poľnohospodárstva a povzbudenie viery v budúcnosť obyvateľstva 31. zdôrazňuje, že politika štrukturálnych reforiem uskutočňovaná medzinárodnými finančnými inštitúciami (IFI) a podporovaná Európskou úniou od 80. rokov minulého storočia, ktorá sa zakladá iba na deflácii ekonomiky prostredníctvom monetárnych opatrení, na uplatňovaní trhových zásad a na vylúčení štátnych zásahov, nestačí na znižovanie chudoby; 32. žiada zrušenie všetkých vývozných dotácií EÚ, pretože vážne ohrozujú miestnu potravinovú výrobu; 33. víta rozhodnutie EÚ prijaté na konferencii Svetovej obchodnej organizácie (WTO) v Hongkongu v roku 2005 zrušiť do roku 2013 vývozné dotácie v poľnohospodárstve a vyzýva na uplatňovanie prijatých rozhodnutí; 34. žiada záväzok členských štátov EÚ a Európskej komisie riešiť štrukturálne príčiny masívnej migrácie tým, že zmenia súčasné politické stratégie vrátane "odhadzovania" výrobkov EÚ trhom tretieho sveta, aby sa africkým krajinám umožnilo ochraňovať a vytvoriť vlastné hospodárstvo, zabezpečiť primeraný príjem obyvateľstva, a tým aj perspektívu do budúcnosti; 35. poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade AKT-EÚ a Európskej komisii. [1] Prijaté na zasadnutí Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT-EÚ 28. júna 2007 vo Wiesbadene (Nemecko). [2] Správa (E/CN.4/2002/58) Jeana Zieglera, osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu pri Komisii OSN pre ľudské práva. [3] Rímska deklarácia o svetovej potravinovej bezpečnosti prijatá na Svetovom potravinovom summite 13. – 17. novembra 1996 v Ríme, Taliansku. [4] Rezolúcia č. 55/2 Valného zhromaždenia OSN prijatá 18. septembra 2000 s názvom Miléniová deklarácia OSN. [5] Strednodobá revízia dohôd o hospodárskom partnerstve (EPA), nezávislý prínos regionálnych sietí organizácií poľnohospodárov, 10. decembra 2006. [6] Maputské vyhlásenie – Spoločne tvarujeme svoju budúcnosť, 4. summit hláv štátov a vlád krajín AKT, Maputo, Mozambik, 23. a 24. júna 2004 (ACP/28/010/04 fin.). --------------------------------------------------