49. vyzýva členské štáty EÚ, aby preverili vysoko problematický dopad úverov poskytnutých exportnými
úverovými agentúrami tretím krajinám na mier, bezpečnosť a rozvoj v tretích krajinách a žiada všetky
členské štáty, aby podali podrobné informácie o úveroch na vývoz zbraní, ktoré podľa niektorých
odhadov v súčasnosti zodpovedajú 20 % celkových vývozných úverov a v niektorých členských štátoch
dokonca viac ako 50 % a žiada členské štáty, aby sa zaviazali vyhýbať sa v budúcnosti úverom na
vývoz zbraní;
50. poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade EÚ, Európskej komisii, parla-
mentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi OSN, Parlamentnému fóru pre ručné a ľahké
zbrane a zhromaždeniu Medziparlamentnej únie, Kongresu USA a Panafrickému parlamentu.
UZNESENIE (1)
o vode v rozvojových krajinách
Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT –EÚ
— konané v Bridgetowne (Barbados) od 20. do 23. novembra 2006,
— so zrete ľom na články 177, 178, 179, 180, 181 a 181a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,
— so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT –EÚ podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 a predovšetkým
na jej článok 32, ktorý uznáva potrebu optimalizovať využívanie prírodných zdrojov krajín AKT,
— so zrete ľom na výsledky 4. svetového fóra o vode, ktoré sa konalo v Mexiku od 16. do 22. marca
2006,
— so zreteľom na program Agenda 21 schválený na konferencii OSN o životnom prostredí a rozvoji
v Rio de Janeiru v roku 1992, a predovšetkým na jeho odsek 18,
— so zrete ľom na Miléniovú deklaráciu a rozvojové ciele milénia a záverečnú správu (2005) miléniového
projektu OSN o vode a hygiene nazvanú Zdravie, dôstojnosť a rozvoj: ako ich dosiahnuť?,
— so zrete ľom na politickú deklaráciu prijatú na svetovom summite o udržateľnom rozvoji, ktorý sa
konal v Johannesburgu od 26. augusta do 4. septembra 2002, kde sa stanovila prioritná činnosť
v piatich kľúčových oblastiach s cieľom dosiahnuť rozvojové ciele milénia: voda a hygiena, energia,
zdravotníctvo, poľnohospodárstvo a biodiverzita,
— so zreteľom na svetový summit o sociálnom rozvoji, ktorý sa konal v Kodani (1995), a jeho deklaráciu
o dodávkach vody a hygiene v súvislosti s bojom proti chudobe,
— so zrete ľom na medzinárodnú konferenciu o pitnej vode v Bonne (2001),
— so zreteľom na konferenciu OSN o vode, ktorá sa konala v Mar del Plata, a jej akčný plán na hodno-
tenie a využívanie vodných zdrojov (1977),
— so zrete ľom na svetovú konzultáciu, ktorá sa uskuto čnila v Dillí (1990), a týkala sa bezpečnej vody
a správneho spôsobu likvidácie odpadov,
— so zreteľom na rámcový dokument prijatý na 37. summite OAJ, podľa ktorého deviatym z desiatich
cieľov Nového partnerstva pre rozvoj Afriky (NEPAD) je „budovanie a zlepšenie infraštruktúry vrátane
informačných a komunikačných technológií (IKT), energetiky, dopravy, vody a hygieny“,30.12.2006 C 330/31 Úradný vestník Európskej únie SK
(1) Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT –EÚ 23. novembra 2006 v Bridgetowne (Barbados).
— so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 4. septembra 2003 o vodnom hospodárstve
v rozvojových krajinách a prioritách rozvojovej spolupráce EÚ (P5_TA(2003)0377),
— so zreteľom na iniciatívu EÚ v oblasti vodného hospodárstva predstavenú na Svetovom summite
o trvalo udržateľnom rozvoji v Johannesburgu v roku 2002,
— so zrete ľom na projekt AKT –EÚ Water Facility spustený v roku 2004,
— so zreteľom na správu o financovaní vody predstavenú na 3. svetovom fóre o vode, ktoré sa konalo
v Kjóte v marci 2003,
— so zreteľom na správu OSN o vývine vodných zdrojov nazvanú Voda, spoločná zodpovednosť, predsta-
venú 9. marca 2006,
— so zreteľom na správu Výboru pre sociálne veci a životné prostredie (AKT –EÚ 3916/06/v konečnom
znení),
A. keďže 1,1 miliardy ľudí nemá vhodný prístup k pitnej vode a 2,6 miliardy sú bez dostatočnej hygieny
(Spoločný monitorovací program WHO/UNICEF 2004) (1),
B. keďže do roku 2015 bude 1,1 miliardy ľudí z dôvodu rastu populácie potrebovať zásobovanie pitnou
vodou a 2,6 miliardy hygienické opatrenia vrátane 400 a 410 miliónov v Afrike; ak svetová populáciadosiahne do roku 2050 viac ako 9 miliárd ľudí, požiadavky na pitnú vodu budú neustále narastať,
C. keďže dôležitosť vody pre spoločensko-hospodársky rozvoj je v súčasnosti plne uznávaná, je dôležitým
faktorom vo výrobných činnostiach a zohráva vedúcu úlohu v poľnohospodárstve, rybolove, zdravot-
níctve, priemysle, energetike, ochrane ekosystémov a biodiverzity a všetkých formách spotreby preblaho človeka,
D. keďže prístup k pitnej vode je uznávaný ako základné ľudské právo, ako je to schválené
v medzinárodných konvenciách o spoločenských, hospodárskych a kultúrnych právach a keďže voda,
ktorá je dôležitá pre život a blaho človeka, nemôže byť považovaná iba za tovar, ale musí sa tiež
vnímať ako spoločenské dobro,
E. keďže voda a hygiena sú kľúčovými otázkami miléniových rozvojových cieľov a keďže je dôležité
pristupovať k nim primeraným spôsobom, ak sa majú miléniové rozvojové ciele splniť,
F. keďže žiadna stratégia boja proti chudobe nemôže ignorovať základnú ľudskú potrebu vody a potrebu
spravodlivého a trvalo udržateľného riadenia tohto základného zdroja v záujme spoločnosti ako celku,
G. keďže podporovanie udržateľnej, životnému prostrediu neškodnej úpravy vody poskytuje záruku čistej
vody a možnosť zúrodnenia poľnohospodárskej pôdy pre potravinársku výrobu; keďže miléniové
rozvojové ciele označujú vodu za rozhodujúci faktor životného prostredia,
H. keďže nedostatočný prístup k pitnej vode a hygiene spôsobuje veľké množstvo chorôb; keďže infekcie
spôsobené nedostatkom hygieny a zdravotné riziká verejnosti vo všeobecnosti sú rozšírené v Afrikea sú jednoznačne spôsobené znečistením vodných zdrojov, nesprávnym využívaním vody alebo nehy-gienickými zvyklosťami,
I. keďže svetové vodné zdroje sú nespravodlivo rozdelené, pričom 60 % zásob sladkej vody sa nachádza
v deviatich krajinách (Brazília, Ruská federácia, Kanada, Indonézia, Čína, Kolumbia, Spojené štáty, Peru
a India), zatiaľ čo krajinami s nedostatkom sladkej vody sú hlavne ostrovy, malé krajiny a suché krajiny
(vrátane Izraela, Líbye, Mauritánie, Kapverdských ostrovov, Džibutska a Kuvajtu),30.12.2006 C 330/32 Úradný vestník Európskej únie SK
(1) http://www.wssinfo.org
J. keďže tri zo štyroch krajín, ktoré sa často od seba odlišujú z politického, kultúrneho a hospodárskeho
hľadiska, sú situované na tých istých medzinárodných riekach a keďže nedostatok dohôd o rozumnoma spravodlivom využívaní vody, zdroja života, sa stáva potenciálnym zdrojom napätia a sporov, ktoré
môžu vyústiť do konfliktov,
K. keďže v afrických a ázijských krajinách je dostupnosť vody predmetom mnohých sezónnych fluktuácií
a pravidelných cyklov sucha a záplav a keďže niektoré pobrežné a ostrovné štáty čelia problému presa-
kovania slanej vody do spodných vôd,
L. keďže sucho je často spôsobené nesprávnym využívaním pôdy, spásaním, odlesňovaním a zavádzaním
rozsiahlych zavlažovacích projektov, ktoré sú neudržateľné,
M. keďže súčasné trendy týkajúce sa okrem iného demografie, urbanizácie, zmien podnebia, životného
prostredia a hospodárskych štruktúr sú hlavnou výzvou vodného hospodárstva v rozvojových kraji-
nách, predovšetkým tých, ktoré sa nachádzajú v regióne Sahel,
N. keďže intenzívna poľnohospodárska výroba spotrebuje na zavlažovacie účely okolo 70 % sladkej vody
so 40 % stratami a keďže zlepšenie techniky zavlažovania polí by malo znamenať väčšie úspory vody
a nárast v poľnohospodárskej produkcie, ktorý vyváži chýbajúcu výrobu spôsobenú nedostatkom
dažďa a pokryje celkové požiadavky na potraviny,
O. keďže súčasné požiadavky vody na potraviny sa budú musieť v priebehu ďalších desiatich rokov zvýšiť
o 50 % s cieľom dosiahnuť miléniové rozvojové ciele a znížiť počet podvyživených ľudí na polovicu,
P. keďže v mnohých poľnohospodárskych častiach Afriky miestne obyvateľstvo nemá prístup k studniam,
sieťam dodávok vody, zdrojom pitnej vody alebo cisternám s dažďovou vodou,
Q. keďže rozvoj a podpora technológií primeranej hygieny, zavádzanie stratégií, ktoré mobilizujú
vnútorné finančné zdroje a zainteresovanosť spoločenstiev, umožnia, aby sa využívanie udržate ľných
metód hygieny na miestnej úrovni počas budúceho desaťročia urýchlilo,
R. keďže nedostatok potrebných finančných zdrojov na pokrytie obnovenia infraštruktúry a údržbu
a riadenie existujúcich zariadení má nevyhnutne za následok zhoršenie vodného hospodárstvaa vyčlenenie skupín chudobného obyvate ľstva pre vysoké náklady na služby predovšetkým v oblastiach
okolo miest,
S. keďže racionálne vodné hospodárstvo vyžaduje zainteresovanosť miestneho obyvate ľstva, hlavne žien,
ktoré zohrávajú vo vodnom hospodárstve dôležitú úlohu na národných, miestnych a regionálnychúrovniach, ako aj primerané účtovanie poplatkov, čím sa zabezpečí univerzálny prístup k vode využí-
vanej na pokrytie základných potrieb a zabezpečenie účinného využitia vody zvyšovaním zodpoved-
nosti používateľa,
T. keďže vlády v rozvojových krajinách nie sú schopné stanoviť poplatky za vodu na takej úrovni, ktorá
by odrážala náklady za dodávky,
U. keďže nedostatok potrebných technických, finančných a ľudských zdrojov je zakorenený
v nedostatočných vodných zdrojoch a vodnom hospodárstve,
V. keďže politiky týkajúce sa privatizácie hospodárstva vodných zdrojov a liberalizácia verejných služieb
urýchlili nárast zahraničnej zadlženosti južných krajín, ktorých dostupné zdroje sú predurčené skôr na
splatenie dlhov ako na trvalo udržateľ ný rozvoj a prístup k pitnej vode, vzdelaniu, hygiene, bývaniu
a energii,
W. keďže účasť súkromného sektora na dodávkach vody a hygieny je v rozvojových krajinách stále nízka,
X. keďže účasť súkromného sektora na vodnom hospodárstve je naďalej sporná z dôvodu skutočnosti, že
nediskriminujúce využívanie vody týkajúce sa všetkých by malo byť vnímané ako správne; keďže účasť
súkromného sektora môže v niektorých prípadoch vodnému hospodárstvu prispieť po finančnej
a riadiacej stránke novými technológiami alebo zručnosťami,30.12.2006 C 330/33 Úradný vestník Európskej únie SK
Y. keďže väčšina rozvojových krajín skutočne chce vziať na vedomie otázky vody a hygieny v rozvojových
politikách a stratégiách (decentralizácia, boj proti chudobe, riadenie jednotného vodného zdroja atď.)a iniciatívach financovania vody a hygieny (EÚ, NEPAD, Africká rozvojová banka, Africká ministerskárada pre vodu (AMCOW) atď.),
Z. keďže sa s cieľom splniť miléniové rozvojové ciele prijímajú iniciatívy na európskej úrovni vrátane
iniciatívy Európskej únie v oblasti vodného hospodárstva, ktorá sa usiluje o podporu zlepšeného
prístupu k pitnej vode a hygiene pre znevýhodnené skupiny obyvate ľstva v krajinách AKT aktívnym
riešením otázky chýbajúcich finančných prostriedkov,
AA. keďže EÚ a jej členské štáty poskytujú rozvojovým krajinám ročne asi 1,4 miliardy EUR na vodu
a hygienu, čo robí z EÚ najväčšieho poskytovateľ a pomoci na svete v tomto sektore a keďže toto finan-
covanie musí byť využívané na posilnenie verejného sektora, ktorý musí garantovať prístup k
dodávkam vody,
AB. keďže ciele iniciatívy Európskej únie v oblasti vodného hospodárstva zvýšiť medzinárodnú mobilizáciu
na dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov a cieľov svetového summitu o trvalo udržate ľnom
rozvoji na pitnú vodu a hygienu prostredníctvom strategických regionálnych partnerstiev zahŕňajúvšetky zainteresované skupiny –vlády, občiansku spoločnosť, miestne úrady a súkromný sektor,
1. zdôrazňuje, že univerzálny a nediskriminujúci prístup k vode je právom a domnieva sa, že rozvojové
politiky a politiky a stratégie zamerané proti chudobe by mali vziať do úvahy životné potreby ľudí, a to
najmä tých, ktorí pochádzajú z najnevýhodnejších skupín a potrebu zabezpečiť, aby vodné zdroje boliriadené spravodlivo a udržate ľne v záujme spoločnosti ako celku;
2. vyzýva krajiny AKT, aby predstavili poľnohospodárske politiky a stratégie podporujúce zavlažovacie
metódy, ktoré prinesú väčšie úspory vody a aby začali považovať kontrolu vody za prioritu s cieľom
dosiahnuť trvalo udržateľnú bezpečnosť potravín;
3. odporúča, aby krajiny AKT predstavili nové metódy využitia a spotreby vody na základe udržateľného
integrovaného hospodárenia s vodnými zdrojmi, pričom budú brať do úvahy spoločensko-hospodársky
rozmer vody a klásť dôležitosť na ekologické poľnohospodárstvo založené na mobilizácii vnútorných
zdrojov, podpore príslušných technológií a účasti všetkých zainteresovaných strán;
4. vyzýva EÚ, aby venovala osobitnú pozornosť krajinám AKT, ktoré trpia nedostatkom vody
a sprevádzajúcimi javmi sucha a hladu, urýchlením prijatia ustanovení o finančných prostriedkoch;
5. priznáva, že privatizácia vodných zdrojov v rozvojových krajinách je naďalej vysoko citlivou a spornou
otázkou, ktorá by sa mala primerane riešiť; vyzýva, aby politiky obsahujúce otázku privatizácie riadenia
vodných zdrojov a liberalizácie verejných služieb v krajinách AKT dôsledne nasmerovali spoločenskúzodpovednosť a boli podmienené cenovo prístupnými a zvýšenými dodávkami vody a hygienou, pre-
dovšetkým pre tých najchudobnejších, a zásadou, že univerzálny nediskriminujúci prístup využívania
vody by sa mal vnímať ako právo;
6. vyzýva, aby sa prestal vyvíjať medzinárodný tlak na rozvojové krajiny v rokovaniach vedených na dvoj-
stranných a viacstranných fórach a aby pomocou medzinárodných finan čných inštitúcií rozšírili svoje
vodohospodárstvo, ktoré narúša verejné služby v tejto oblasti;
7. pripomína, že zatiaľ čo voda a hygiena patria medzi najdôle žitejšie otázky, stále neboli primerane
začlenené do rozvojových činností iných podobných sektorov, ako poľnohospodárstvo, priemysel,
zdravotníctvo, vzdelanie, lesníctvo a životné prostredie;
8. poznamenáva, že vodné zdroje sa opotrebúvajú, čo je spôsobené klimatickými zmenami a pripomína,
že dynamické trvalo udržateľ né hospodárstvo ekosystémov vody je základom pre predchádzanie
a zmiernenie negatívneho dopadu klimatických zmien;30.12.2006 C 330/34 Úradný vestník Európskej únie SK
9. pripomína, že zlepšovanie informovanosti o postupoch trvalo udržateľ ného hospodárstva je
základným predpokladom zabezpečenia zásob vody pre budúce generácie, zvýšenia bezpečnostipotravín a zlepšenia hygieny a hygienických návykov obyvateľstva;
10. vyzýva, aby integrované hospodárenie s vodnými zdrojmi vzalo do úvahy všetky zákonné využitia
a požiadavky s dôrazom na zlúčenie využívania pôdy a vody, pásiem smerom proti prúdu a po prúdevody, riadenie pobrežných zón a hospodárenie s povrchovými a podzemnými vodami;
11. uznáva, že rod a kultúra majú pri rozvoji vody a hygieny význam a pripomína, že všetky postupy
a riešenia sa musia prispôsobiť úlohám miestnej kultúry a rodovým úlohám;
12. pripomína, že zlepšovanie smerom k trvalo udržate ľnému prístupu a hospodáreniu s vodou
v rozvojových krajinách záleží od silných miestnych politických záväzkov, transparentnosti
a zainteresovaných strán;
13. pripomína dôležitosť pestovať v používate ľoch pocit zodpovednosti za vodu, čo v hospodárení s vodou
znamená odklon od spôsobu dodávania podľa požiadavky;
14. domnieva sa, že verejné orgány by mali mať kontrolu na vodným hospodárstvom, mali by všetkým
poskytovať prístup a udržiava ťsystém poplatkov, ktoré sú verejnosti prehľadné;
15. domnieva sa, že finančné zdroje uvedené ako časť iniciatívy vysoko zadlžených chudobných krajín, by
mali pomáhať poskytovať financovanie dôležitých sektorov vody a hygieny, vzdelávania a zdravotníctva;
16. podporuje krajiny EÚ a AKT, aby predstavili inovačné nástroje financovania, ako sú miestne, národné,
regionálne a kontinentálne fondy na podporu vodnej politiky a existujúcich nástrojov verejnéhoa súkromného financovania;
17. vyzýva EÚ, aby pokračovala v úsilí zabezpečiť trvalo udržateľ ný prístup k vodným zdrojom pre krajiny
AKT, aby sa kontrolovala voda a najdôležitejšie strategické priority, ktoré umožňujú krajinám AKTznížiť štrukturálnu zranite ľnosť;
18. vyzýva, aby sa posilnil potenciál v procese spolupráce EÚ –AKT v oblasti vody a hygieny; vyzýva, aby
krajiny AKT uprednostňovali vodu a hygienu vo svojich rozvojových stratégiách a plánoch a vyzýva kukoordinovanej odpovedi EÚ pomocou mechanizmov, akými sú iniciatíva EÚ v oblasti vodného hospo-
dárstva, program AKT –EÚ Water Facility a programy rozvojovej pomoci Komisie a členských štátov;
19. vyzýva EÚ, aby podporovala výskum týkajúci sa vodných hydrantov a ničenia riek na rovinách, čo
môže viesť k vytvoreniu močiarov, vyparenia 50 % vodných zdrojov a nedostatku jódu potrebného pre
riečne ryby, čo môže naopak viesť k nedostatku jódu v rámci obyvateľstva, hlavne medzi deťmi;
20. vyzýva Komisiu, aby pokračovala vo vyhodnocovaní európskeho programu AKT –EÚ Water Facility a v
projektoch, ktoré založila, s cieľom stanoviť, či sa v rámci 10. Európskeho rozvojového fondu zruší
osobitné financovanie ďalších iniciatív v tejto oblasti;
21. uznáva potrebu značného nárastu finančných zdrojov na pokrytie obnovy infraštruktúry, údržby
a riadenia vodných a hygienických zariadení s cieľom zlepšenia služieb a zvýšenia účasti veľkej časti
obyvateľstva, ktorá nie je schopná platiť vysoké ceny za služby týkajúce sa vody;
22. pripomína, že hlavnými cieľmi iniciatív EÚ v oblasti vodného hospodárstva sú posilnenie politických
záväzkov v oblasti vody a hygieny a zlepšenie účinnosti vodného hospodárstva pomocou dialóguso všetkými zainteresovanými stranami vrátane občianskej spoločnosti a verejných a súkromných
sektorov, podpora prístupu závisiaceho od požiadaviek a koordinácia reakcií darcov; vyzýva členské
štáty a Komisiu, aby posilnili podporu a účasť pri uskuto čňovaní týchto cieľov;30.12.2006 C 330/35 Úradný vestník Európskej únie SK
23. vyzýva na inštitucionálne posilňovanie a budovanie kapacity, aby sa zlepšilo hospodárenie s vodou
a aby sa bojovalo proti korupcii pomocou právnych a politických reforiem, ľudských zdrojov, školenia
a budovania siete;
24. vyzýva krajiny AKT, ktoré sa delia o jedno povodie, aby zlepšili koordinačné politiky a intervenčné
stratégie a stratégie hospodárenia s vodnými zdrojmi, predovšetkým zriadením alebo budovanímkapacít regionálnych organizácií, ktoré budú zodpovedné za politiku týkajúcu sa vody, s cieľom zabez-pečiť posúdenie sporov o využívanie vody a podporovanie kultúry deliť sa o spoločný majetok a oveľa
zodpovednejšie ho spravovať; vyzýva vlády členských štátov EÚ a medzinárodné spoločenstvo, aby
podporovali krajiny AKT v ich snahách;
25. vyzýva na rozsiahly dialóg medzi rôznymi spotrebiteľmi vody na miestnej, národnej a cezhraničnej
úrovni s cieľom vytvorenia účinného sektorového plánovania, poskytnutia primeraného riadenia rezer-voárov, vytvorenia databázy o dvojstranných vodných projektoch, podpory dlhodobej inštitucionálnejdružby a spolupráce medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania, zdieľania spoločných poznatkov
a zachovaných ekosystémov;
26. poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade AKT –EÚ, Európskej komisii,
generálnemu tajomníkovi OSN, Africkej únii a všetkým organizáciám zodpovedným za hospodárenies vodou.
UZNESENIE (1)
o revízii rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve
Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT –EÚ
— konané v Bridgetowne (Barbados) od 20. do 23. novembra 2006,
— so zrete ľom na článok 17 ods. 2 rokovacieho poriadku,
— so zrete ľom na uznesenie z 21. marca 2002 prijaté v Kapskom Meste (Južná Afrika) (2),
— so zrete ľom na článok 37 ods. 1 Dohody z Cotonou, ktorá stanovuje, že rokovania o dohodách
o hospodárskom partnerstve by sa mali uskuto čniť „počas prípravného obdobia, ktoré by sa malo
skončiť najneskôr 31. decembra 2007“,
— so zreteľom na deklaráciu ministrov obchodu členských štátov Africkej únie, ktorá bola prijatá
v Nairobi (Keňa) 14. apríla 2006,
— so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 23. marca 2006 o vplyve dohôd o hospodárskom
partnerstve na rozvoj (3),
— so zrete ľom na Všeobecnú dohodu o clách a obchode, predovšetkým na jej článok XXIV,
— so zreteľom na rozhodnutia, uznesenia a deklarácie prijaté Radou ministrov AKT a jej 83. zasadnutím,
ktoré sa konalo v Port Moresby od 28. do 31. mája 2006, predovšetkým na rozhodnutie č. 2
o dohodách o hospodárskom partnerstve,
A. keďže je potrebné kriticky zhodnotiť rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve,
B. berúc do úvahy, že vo väčšine regiónov rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve zdanlivo
uviazli na mŕtvom bode vzhľadom na nezhody o tom, čo sa chápe pod pojmom „dimenzia rozvoja “,
čo je pri rozhovoroch o dohodách o hospodárskom partnerstve prvoradé,
C. keďže z európskej strany doteraz neboli poskytnuté stále a presné záväzky o financovaní dimenzie
rozvoja,30.12.2006 C 330/36 Úradný vestník Európskej únie SK
(1) Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT –EÚ 23. novembra 2006 v Bridgetowne (Barbados).
(2) AKT-EÚ/3397/02/v konečnom znení.
(3) P6_TA(2006)0113 (2005/2162(INI)).