UZNESENIE

Smerom k energetickej efektívnosti, diverzifikácii a nezávislosti; riešenie potreby kapacít na posilnenie európskej energetickej politiky a na boj proti hrozbám pre energetickú bezpečnosť vo Východnom partnerstve

(2021/C 361/03)

Parlamentné zhromaždenie Euronest,

— so zreteľom na závery Rady o politike Východného partnerstva po roku 2020, ktoré boli schválené 11. mája 2020,

— so zreteľom na spoločné oznámenie Európskej komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 18. marca 2020 s názvom Politika Východného partnerstva po roku 2020: Posilnenie odolnosti – Východné partnerstvo, ktoré prináša výsledky pre všetkých,

— so zreteľom na dokument „20 cieľov do roku 2020“, ktorý bol schválený na samite Východného partnerstva v Bruseli v novembri 2017,

— so zreteľom na Parížsku dohodu o zmene klímy, ktorú ratifikovala Európska únia a ktorej zmluvnými stranami sú aj krajiny Východného partnerstva,

— so zreteľom na dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou, najmä na ustanovenia o spolupráci v oblasti energetiky,

— so zreteľom na Komplexnú a posilnenú dohodu o partnerstve medzi EÚ a Arménskom, najmä na ustanovenia o spolupráci v oblasti energetiky,

— so zreteľom na Zmluvu o založení Energetického spoločenstva, ktorej zmluvnými stranami sú tri pridružené krajiny a Arménsko ako pozorovateľ,

— so zreteľom na Dohodu o partnerstve a spolupráci (DPS) medzi EÚ a Azerbajdžanom, najmä na ustanovenia o energetike, a na prebiehajúce rokovania o rozšírenej dohode,

— so zreteľom na prácu platformy 3 Východného partnerstva „prepojenosť, energetická účinnosť, životné prostredie a zmena klímy“, a najmä panela pre energetiku,

— so zreteľom na uznesenie Parlamentného zhromaždenia Euronest z 9. decembra 2019 o budúcnosti stratégie Trio Plus 2030: budovanie budúcnosti Východného partnerstva,

A. keďže energetická bezpečnosť je základným prvkom národnej bezpečnosti členských štátov EÚ rovnako ako krajín Východného partnerstva; keďže zvýšenie prepojenosti, domácich kapacít výroby energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti je kľúčové na zvýšenie energetickej bezpečnosti a obmedzenie závislosti od dovozu od dominantných dodávateľov a na posilnenie sociálnej, hospodárskej a politickej stability v regióne;

B. keďže Európska únia vždy prejavovala záujem o vytvorenie trvalých a silných dvojstranných a mnohostranných vzťahov s krajinami Východného partnerstva s veľkým zameraním na odvetvie energetiky; keďže cieľom tohto partnerstva založeného na spoločných hodnotách a pravidlách, spoločných záujmoch a záväzkoch, ako aj na spoluvlastníctve a spoločnej zodpovednosti je dosiahnuť viditeľné výsledky pre občanov v regióne, a to aj v oblasti energetickej efektívnosti;

C. keďže plnenie Parížskej dohody je spoločným záväzkom EÚ a krajín Východného partnerstva; keďže zmena klímy predstavuje problém, ktorý nemožno ignorovať; keďže sú nevyhnutne potrebné zelené investície do energetickej efektívnosti a miestnej infraštruktúry s cieľom posilniť odolnosť životného prostredia a odolnosť proti zmene klímy v celom regióne; keďže čistá energetická transformácia, dekarbonizácia hospodárstva a zintenzívnenie využívania obnoviteľných zdrojov energie vo väčšine prípadov takisto prispievajú k zvýšeniu energetickej bezpečnosti;

D. keďže Ruská federácia je zjavne najväčším dodávateľom energie vo väčšine európskych krajín a tento aspekt sa často využíva ako prostriedok politického tlaku a vplyvu; keďže nedávny vývoj diplomatických vzťahov medzi EÚ a Ruskom, najmä uväznenie Alexeja Navaľného a vyhostenie európskych diplomatov z Ruska počas stretnutia VP/PK Josepha Borrella s ruským ministrom zahraničných vecí Sergejom Lavrovom, ukazuje, že Rusko môže byť nespoľahlivým partnerom; keďže významná závislosť od ruského plynu ohrozuje energetickú bezpečnosť a hospodársku stabilitu Európskej únie a jej partnerov;

E. keďže energetická bezpečnosť a čistá energetická transformácia sú neoddeliteľnou súčasťou dvoch z piatich dlhodobých cieľov politiky Východného partnerstva po roku 2020;

F. keďže krajiny Východného partnerstva sú v procese modernizácie energetických infraštruktúr a regulácie v oblasti energetiky a vykonávania politík v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti, ale na poskytovanie technickej pomoci a monitorovanie jej vykonávania a na vytvorenie potrebných investičných rámcových podmienok je nevyhnutná nepretržitá podpora EÚ;

G. keďže podpora EÚ a jej členských štátov zohráva dôležitú úlohu pri zvyšovaní energetickej efektívnosti a rozvoji výroby energie z obnoviteľných zdrojov v krajinách Východného partnerstva, a to aj prostredníctvom projektov v oblasti energetickej efektívnosti budov, diaľkového vykurovania, mestskej dopravy, verejného osvetlenia, energie z obnoviteľných zdrojov (slnečná energia, vodná energia, biomasa) a v iných oblastiach, ktoré sú financované okrem iného prostredníctvom investičnej platformy susedstva, Východoeurópskeho partnerstva v oblasti energetickej účinnosti a životného prostredia (E5P) alebo v rámci Dohovoru primátorov a starostov; keďže v porovnaní s členskými štátmi EÚ v krajinách Východného partnerstva naďalej existuje značný priestor na zvyšovanie energetickej efektívnosti a významný potenciál v oblasti využívania energie z obnoviteľných zdrojov;

H. keďže projekty podporované EÚ a ďalšími partnermi prispeli k budovaniu prepojení a k modernizácii infraštruktúry v celom regióne s cieľom zvýšiť energetickú bezpečnosť zúčastnených krajín, napríklad plynových a elektroenergetických prepojení medzi Rumunskom a Moldavskom, elektroenergetických prepojení medzi Arménskom a Gruzínskom alebo južného koridoru zemného plynu (vrátane príslušných prepojovacích vedení);

I. keďže energetická chudoba naďalej predstavuje závažný problém pre mnohé domácnosti v krajinách Východného partnerstva;

J. keďže v rámci Európskej zelenej dohody EÚ plánuje v rámci Východného partnerstva vytvoriť silné partnerstvá v oblastiach životného prostredia, energetiky a klímy; keďže v nadväznosti na „20 cieľov do roku 2020“ je potrebné určiť nový súbor cieľov v rámci Východného partnerstva na roky 2021 – 2030;

K. keďže z väčšiny odhadov vyplýva, že svetové zásoby fosílnych palív sa vyčerpajú do roku 2060; keďže tento aspekt by mal EÚ a všetkých jej partnerov presvedčiť o tom, že je potrebné usilovať sa o diverzifikáciu energetického mixu a dôraznejšie sa zamerať na obnoviteľné zdroje energie;

1. opätovne potvrdzuje svoju podporu zvýšenej spolupráci v oblasti energetiky medzi EÚ a východnými partnermi a vytváraniu špecializovaných stratégií s cieľom pokročiť v prípade záujmu partnerských krajín v ambicióznejších formách spolupráce a integrácie, aby sa zvýšila ich energetická bezpečnosť a odolnosť a zároveň sa chránilo životné prostredie, prispievalo k dosahovaniu cieľov politiky v oblasti klímy a prehlbovala integrácia pridružených krajín na európskom trhu s energiou v súvislosti so stratégiu Trio Plus 2030; poznamenáva, že spolupráca členských štátov s ich susedmi a partnermi pri vykonávaní energetickej politiky má zásadný význam pre otvorený, bezpečný a konkurencieschopný európsky trh s energiou;

2. zdôrazňuje, že je potrebné zintenzívniť úsilie v oblasti dekarbonizácie a ochrany životného prostredia v súlade s Európskou zelenou dohodou a pokračovať v ambicióznych politikách v oblasti klímy a životného prostredia, a to najmä s cieľom splniť záväzky vyplývajúce z Parížskej dohody; vyzýva Komisiu, aby výrazne zapojila krajiny Východného partnerstva do odvetvových politík EÚ a najmä do Európskej zelenej dohody; požaduje v tejto súvislosti komplexný regulačný rámec, ktorým sa umožní a uľahčí prístup k finančným prostriedkom a iným stimulačným mechanizmom a podporí účinnejšie vykonávanie energetickej politiky; nabáda východných partnerov, aby si stanovili jasné ciele do roku 2030 a do roku 2050 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti;

3. opätovne zdôrazňuje potrebu spoľahlivej, bezpečnej, nezávislej, environmentálne udržateľnej a cenovo dostupnej energie pre všetkých občanov Európskej únie aj jej partnerských krajín;

4. uznáva veľké úsilie a pokrok, ktorý dosiahli krajiny Východného partnerstva v boji proti rozšírenej korupcii; domnieva sa však, že v súvislosti s korupciou je stále potrebné vyriešiť niekoľko problémov, a vyzýva príslušné orgány, aby zintenzívnili opatrenia na jej odstránenie, na posilnenie právneho štátu a na podporu dobrej správy vecí verejných, ktorá môže pomôcť pri podpore odvetvových reforiem naplánovaných v rámci politiky Východného partnerstva po roku 2020, a to aj v odvetví energetiky;

5. znovu pripomína význam znižovania emisií skleníkových plynov z odvetvia energetiky; je presvedčený, že v záujme riešenia problémov energetickej bezpečnosti a spoľahlivosti, energetickej efektívnosti, energetickej chudoby a rozvoja odvetvia energie z obnoviteľných zdrojov je potrebná užšia spolupráca medzi EÚ a krajinami Východného partnerstva;

6. poznamenáva, že energetická náročnosť v krajinách Východného partnerstva naďalej podstatne prevyšuje priemer EÚ, a zdôrazňuje obrovský potenciál úspor energie v týchto krajinách; poznamenáva, že zvýšenie energetickej efektívnosti je úzko spojené so znížením energetickej chudoby; poukazuje na dôležitosť vnútroštátnych politík v oblasti obnovy budov a zavádzania, zachovávania a presadzovania regulačných a inštitucionálnych rámcov, v ktorých sa stanovujú minimálne normy energetickej efektívnosti budov a stimuly v oblasti obnovy budov a energetickej efektívnosti pre priemysel a MSP, podporuje optimalizácia energetickej infraštruktúry, a to aj prostredníctvom minimálnych kritérií energetickej efektívnosti v prípade verejného obstarávania, a zaručujú príslušné informácie pre spotrebiteľov týkajúce sa aj presného merania spotreby energie; zdôrazňuje, že v rámci financovania EÚ zameraného na obnovu fondu verejných budov v spolupráci s krajinami Východného partnerstva by sa mala posúdiť možnosť zaviesť minimálne normy energetickej efektívnosti;

7. poznamenáva, že rozvoj obnoviteľných zdrojov energie je rozhodujúcim prvkom úsilia zameraného na čistú energetickú transformáciu, konkurencieschopnosť a energetickú nezávislosť a súčasne prispieva k vytváraniu miestnych pracovných miest; víta zriadenie regionálnej siete pre energiu z obnoviteľných zdrojov pod vedením Litvy a Gruzínska v rámci panela Východného partnerstva pre energetiku; nabáda na vytvorenie podobných bilaterálnych alebo multilaterálnych sietí medzi krajinami Východného partnerstva a členskými štátmi EÚ s podporou EÚ;

8. zdôrazňuje, že investície do zabezpečenia nezávislého a bezpečného odvetvia energetiky v EÚ a v krajinách Východného partnerstva musia byť podporené aj trvalými investíciami do odvetvia energie z obnoviteľných zdrojov;

9. zdôrazňuje potrebu pokračovať v úsilí o zlepšenie prepojenosti medzi krajinami Východného partnerstva a s transeurópskymi energetickými sieťami a o rozvoj silnej cezhraničnej infraštruktúry, začínajúc úplnou realizáciou cieľov stanovených v súbore „20 cieľov do roku 2020“; požaduje nepretržitú podporu v oblasti budovania technickej kapacity na projekty prepojenosti; nabáda na využívanie diverzifikovaných trás a na ďalší rozvoj prepojenosti pobrežia Čierneho mora s členskými štátmi EÚ;

10. víta sprevádzkovanie južného koridoru zemného plynu, ktoré je významným prínosom z hľadiska diverzifikácie a hospodárskych príležitostí; víta začatie komerčnej prevádzky a prepravy prvého plynu cez Transjadranský plynovod (1); zdôrazňuje význam napojenia východnej a strednej Európy na južný koridor zemného plynu; víta sprevádzkovanie plynovodu Jasy – Ungheni medzi Rumunskom a Moldavskou republikou, zvýšenie diverzifikácie dodávok a výrazné zlepšenie situácie v oblasti energetickej bezpečnosti v regióne;

11. víta rozvoj čiernomorského prenosového vedenia a žiada, aby sa kládol väčší dôraz na rozvoj a financovanie elektrických prepojení, ako aj inteligentných sietí s cieľom zabezpečiť potrebnú infraštruktúru umožňujúcu dosiahnuť ciele v oblasti klímy a energetiky; zdôrazňuje, že bezpečnosť elektrizačných sústav je kľúčovým prvkom energetickej bezpečnosti, a nabáda na väčšiu podporu EÚ úsiliu východných partnerov o synchronizáciu s Európskou sieťou prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO pre elektrinu);

12. uznáva významnú finančnú a technickú podporu, ktorú EÚ poskytuje východným partnerom v koordinácii a spolupráci s inými medzinárodnými aktérmi na podporu dekarbonizácie, ako aj prepojenosti; víta najmä prácu v rámci iniciatívy EU4Energy, iniciatívy pre transformujúce sa uhoľné regióny na západnom Balkáne a Ukrajine, investície a úvery založené na politikách v rámci investičnej platformy susedstva, partnerstva E5P, Dohovoru primátorov a starostov a rozpočtové záruky EÚ na úvery Európskej investičnej banky a ďalších medzinárodných finančných inštitúcií;

13. nabáda krajiny Východného partnerstva, aby spolupracovali s členskými štátmi EÚ v oblasti dovozu energetických technológií dostupných v EÚ a aby si vymieňali osvedčené postupy v oblasti energetickej politiky a správy; poznamenáva, že existuje veľká potreba prenosu poznatkov a medziinštitucionálnej transformácie a spolupráce s cieľom dosiahnuť väčší podiel zelenej technológie; je presvedčený, že spolupráca medzi univerzitami a výskumnými centrami v EÚ a v krajinách Východného partnerstva je nevyhnutným krokom k dosiahnutiu spoločných cieľov;

14. uznáva, že členské štáty EÚ a ich partneri by sa mali viac orientovať na väčšiu liberalizáciu trhu s energiou pre rôznych prevádzkovateľov, a poznamenáva, že by to malo byť sprevádzané vytvorením trhu, na ktorom bude vládnuť intenzívnejšia spolupráca a ktorý by mohol byť veľkým prínosom pre všetky strany;

15. poukazuje na to, že energetická transformácia musí byť spravodlivá, inkluzívna a nákladovo efektívna a že by sa ňou mala zaistiť udržateľnosť, bezpečnosť dodávok a cenová dostupnosť energie; konštatuje, že súčasné nízke ceny fosílnych palív, ktorým prospieva regulácia cien, subvencie a neinternalizácia externých nákladov, znamenajú, že budú potrebné ďalšie stimuly na podporu investícií do energeticky úsporných a čistých energetických projektov; poukazuje na potrebu reformovať stanovovanie cien a zdaňovanie energie, aby sa zabránilo penalizácii energie z obnoviteľných zdrojov oproti iným formám energie a vydávaniu nesprávnych cenových signálov konečným spotrebiteľom energie;

16. zdôrazňuje potrebu podporovať posilnenie postavenia spotrebiteľov v oblasti výroby, spotreby, skladovania a predaja energie, pričom treba mať na zreteli, že to môže pomôcť v boji proti energetickej chudobe; zdôrazňuje potenciál decentralizovanej výroby energie z obnoviteľných zdrojov, ktorou sa môže zintenzívniť využitie miestnych zdrojov energie, zvýšiť miestna bezpečnosť dodávok energie a podporiť rozvoj a súdržnosť komunity; zdôrazňuje význam prekonania oligarchického monopolu v odvetví energetiky;

17. nabáda krajiny Východného partnerstva, aby primerane riešili energetickú chudobu v každom zistenom prípade a chránili zraniteľných spotrebiteľov energie, najmä tých vo vzdialených regiónoch; zdôrazňuje význam prijatia jasného vymedzenia pojmov „energetická chudoba“ a „zraniteľný spotrebiteľ energie“ na účely lepšieho monitorovania a tvorby politiky;

18. vyzýva na užšiu spoluprácu v rámci Východného partnerstva v oblasti výroby a používania čistého vodíka a pri presadzovaní spoločných noriem pre vodík; poznamenáva, že je potrebné zabezpečiť, aby dovoz vodíka neohrozoval dekarbonizáciu;

19. vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby kriticky preskúmali spoluprácu s Ruskom v rámci rôznych platforiem zahraničnej politiky a na projektoch ako Nord Stream 2; vyjadruje obavy nad výstavbou plynovodu Nord Stream 2, ktorou sa zvyšuje závislosť EÚ od dodávok plynu z Ruska, ohrozuje vnútorný trh EÚ a ktorá nie je v súlade s energetickou politikou EÚ ani s jej strategickými záujmami; berie na vedomie dlhodobé zásadné politické, hospodárske a bezpečnostné riziká v súvislosti s plynovodom Nord Stream 2 a vyzýva všetky zainteresované strany, najmä tie v členských štátoch a v Európe, aby využili dostupné právne doložky na zastavenie projektu; pripomína zásadnú úlohu Ukrajiny v európskej sieti zásobovania energiou a vyzýva na užšiu spoluprácu s Ukrajinou ako hlavnou tranzitnou krajinou;

20. poukazuje na skutočnosť, že EÚ a krajiny Východného partnerstva musia byť jednotné, aby boli odolné proti zneužívaniu zo strany monopolných dodávateľov energie; uznáva, že hoci si takíto dodávatelia môžu finančne dovoliť pozastaviť dodávky energie do jednej krajiny, nie je pre nich udržateľné pozastaviť dodávky v rámci celého bloku; žiada zastavenie výstavby plynovodu Nord Stream 2;

21. opätovne potvrdzuje svoju podporu v rámci pomoci východným partnerom pri znižovaní energetickej závislosti od Ruskej federácie prostredníctvom rozvoja domácej výroby energie, ako aj zvyšovania energetickej efektívnosti, čo ovplyvní ich energetické potreby a následne aj ich závislosť od externých dodávateľov;

22. poukazuje na veľké nebezpečenstvo, ktoré predstavujú zmrazené konflikty na území krajín Východného partnerstva pre energetickú bezpečnosť, demokraciu a rozvoj; žiada ďalšiu spoluprácu zameranú na ukončenie takýchto konfliktov, konkrétne na Kryme, v Podnestersku, Abcházsku, Južnom Osetsku a Náhornom Karabachu;

23. vyzýva na užšiu spoluprácu na znižovaní emisií skleníkových plynov v odvetví dopravy a mobility; pripomína, že okrem znižovania emisií oxidu uhličitého by sa mala venovať veľká pozornosť znižovaniu emisií ďalších látok, ktoré majú škodlivé účinky na životné prostredie aj verejné zdravie; víta uverejnenie štúdie Prospects of LNG markets in Eastern Partner countries (Vyhliadky trhov so skvapalneným zemným plynom v krajinách Východného partnerstva); nabáda krajiny Východného partnerstva, aby preskúmali možnosti zvýšenej miery používania skvapalneného zemného plynu (LNG) v nákladnej doprave na úkor nafty; zdôrazňuje, že LNG by sa mal používať iba v rámci dočasného riešenia na ceste k udržateľnej ekologickej mobilite a doprave založenej na obnoviteľných zdrojoch energie; vyzýva Komisiu a krajiny Východného partnerstva, aby posilnili spoluprácu zameranú na rozvoj novej infraštruktúry mobility, ako sú vysokonapäťové nabíjacie stanice pre elektrické vozidlá;

24. víta založenie pracovnej skupiny pre plyn pod vedením Poľska a Ukrajiny v rámci panela Východného partnerstva pre energetiku, ktorá by sa mala zamerať na podporu vodíka a ekologických plynov, budovanie obchodných partnerstiev a prilákanie investícií;

25. zdôrazňuje význam podpory energetickej politiky podloženej dôkazmi a vychádzajúcej z komplexných údajov, ako aj presadzovania právnych predpisov, a nabáda na ďalšiu podporu EÚ pri posilnení administratívnych kapacít východných partnerov v tejto oblasti; požaduje transparentnejšie a okamžite dostupné údaje o energii z európskych partnerských krajín; vyzýva krajiny Východného partnerstva, aby posilnili a chránili svoju kybernetickú bezpečnosť a kritickú energetickú infraštruktúru;

26. pripomína záväzky príslušných krajín Východného partnerstva v rámci dohôd o pridružení, Energetického spoločenstva a Komplexnej a posilnenej dohody o partnerstve, pokiaľ ide o transpozíciu alebo aproximáciu právnych predpisov EÚ v oblasti energetiky; zastáva názor, že ďalšia finančná podpora by mala byť podmienená účinným vykonávaním a presadzovaním záväzkov partnerských krajín, uskutočňovaním potrebných reforiem a prijímaním ambicióznejších záväzkov v súvislosti s Európskou zelenou dohodou v súlade so zásadou „viac za viac“; uznáva pokrok, ktorý už dosiahli niektoré krajiny Východného partnerstva, a žiada prijatie vhodných opatrení na posilnenie spolupráce a podpory s cieľom posilniť úsilie o reformy;

27. pripomína si 35. výročie černobyľskej katastrofy, vyjadruje hlbokú sústrasť rodinám obetí a solidaritu so všetkými, ktorých táto udalosť zasiahla, a požaduje, aby sa zabezpečilo, že súčasné a nové jadrové zariadenia v krajinách Východného partnerstva budú spĺňať najvyššie normy v oblasti životného prostredia a jadrovej bezpečnosti v súlade s medzinárodnými dohovormi; vyzýva, aby sa zabezpečilo, že energetické projekty, ktoré nie sú bezpečné, napríklad jadrová elektráreň Astravec, nebudú súčasťou európskej elektrickej siete;

28. pripomína, že spolupráca a obchod v oblasti energetiky medzi EÚ a krajinami Východného partnerstva znamenajú úplnú spoluprácu a dodržiavanie medzinárodných a európskych výrobných noriem v oblasti bezpečnosti a že túto spoluprácu v súčasnosti ohrozuje odmietnutie Bieloruska v plnej miere dodržiavať odporúčania Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) a Skupiny európskych regulačných orgánov pre jadrovú bezpečnosť (ENSREG) na zlepšenie bezpečnosti týkajúce sa jadrovej elektrárne Astravec, ktorá bola nedávno uvedená do prevádzky; naliehavo vyzýva bieloruské orgány, aby riešili všetky otázky bezpečnosti v súvislosti s prevádzkou tejto elektrárne;

29. poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili predsedovi Európskeho parlamentu, Rade, Komisii, výkonnému podpredsedovi zodpovednému za Európsku zelenú dohodu, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, komisárke pre energetiku, komisárovi pre susedstvo a rozšírenie, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť, vládam a parlamentom členských štátov EÚ a východoeurópskych partnerských krajín;

(1) Transjadranský plynovod (TAP) bol uvedený do prevádzky 15. novembra 2020. Prvý plyn sa dostal do Grécka a Bulharska cez prepojovací bod Nea Mesimvria prevádzkovateľa DESFA, ako aj do Talianska cez prepojovací bod Melendugno prevádzkovateľa SNAM Rete Gas (SRG). Južný koridor zemného plynu pozostáva z rozšírenia Juhokaukazského plynovodu (SCPX) cez Azerbajdžan a Gruzínsko – 428 km nového 48-palcového potrubia cez Azerbajdžan; 59 km nového 48-palcového potrubia a dve nové kompresorové stanice v Gruzínsku –, z Transanatólskeho plynovodu (TANAP) – 1 340 km 56-palcového potrubia, 34 km 36-palcového potrubia a 476 km 48-palcového potrubia cez Turecko – a z Transjadranského plynovodu (TAP) – 878 km 48-palcového plynovodu cez Grécko, Albánsko a Taliansko;