2.

Dodatok k prílohe VI časť B oddiel 2 rozhodnutia Spoločnej rady č. 2/2000 sa týmto dopĺňa o tieto orgány alebo druhy orgánov uvedené v prílohách I, II, VII, VIII a IX k smernici 93/38/EHS: a) Príloha I „VÝROBA, PREPRAVA ALEBO DISTRIBÚCIA PITNEJ VODY“: „ČESKÁ REPUBLIKA Všetky subjekty, ktoré zabezpečujú výrobu, dopravu a distribúciu pitnej vody ako verejnoprospešnú službu (§ 2 písm. b) zákona č. 199/1994 Sb. o zadávaní verejných zákaziek). ESTÓNSKO Subjekty činné podľa článku 5 zákona o verejnom obstarávaní (RT I 2001, 40, 224) a článku 14 zákona o hospodárskej súťaži (RT I 2001, 56 332). CYPRUS Vodárne, ktoré zabezpečujú distribúciu vody v obciach a ostatných oblastiach podľa zákona o zásobovaní vodou (obce a ostatné oblasti), Kap. 350. (Τα Συμβούλια Υδατοπρομήθειας που διανέμουν νερό σε δημοτικές και άλλες περιοχές, δυνάμει του περί Υδατοπρομήθειας Δημοτικών και Άλλων Περιοχών Νόμου, Κεφ. 350). LOTYŠSKO Verejnoprávne subjekty orgánov miestnej samosprávy, ktoré vyrábajú a distribuujú pitnú vodu do vodovodných sietí ako verejnoprospešnú službu. LITVA Organizácie, ktoré zabezpečujú výrobu, dopravu a distribúciu pitnej vody podľa Lietuvos Respublikos geriamojo vandens įstatymas (Žin., 2001, Nr. 64-2327) a Lietuvos Respublikos vandens įstatymas (Žin., 1997, Nr. 104-2615) a ktoré spĺňajú požiadavky ustanovené v Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296). MAĎARSKO Subjekty, ktoré zabezpečujú výrobu, rozvod a distribúciu vody podľa zákona LVII z roku 1995 o vodnom hospodárstve (1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról). MALTA Korporazzjoni għas-Servizzi ta' l-Ilma (Spoločnosť vodohospodárskych služieb). POĽSKO Przedsiębiorstwa wodociągowo-kanalizacyjne w rozumieniu ustawy z dnia 7 czerwca 2001 r. o zbiorowym zaopatrzeniu w wodę i zbiorowym odprowadzaniu ścieków prowadzące działalność gospodarczą w zakresie zbiorowego zaopatrzenia w wodę lub zbiorowego odprowadzania ścieków. (Vodárne a kanalizácie v zmysle zákona zo 7. júna 2001 o hromadnom zásobovaní vodou a odstraňovaní odpadových vôd). SLOVINSKO Podjetja, ki črpajo, izvajajo prenos ali dobavo pitne vode, skladno s koncesijskim aktom, izdanim na podlagi Zakona o varstvu okolja (Uradni list RS, 32/93, 1/96) in odloki občin. (Subjekty, ktoré zabezpečujú výrobu, dopravu a distribúciu pitnej vody v súlade s koncesiou vydanou podľa zákona o ochrane životného prostredia (Úradný vestník Slovinskej republiky, 32/93, 1/96) a v súlade s rozhodnutiami samosprávnych orgánov). SLOVENSKO Obstarávateľ je definovaný v § 3 ods. 2 a 3 zákona č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ako právnická osoba, ktorá podniká vo vodnom hospodárstve výrobou a prevádzkou verejných rozvodov pitnej vody, prevádzkuje verejné kanalizácie alebo čističky odpadových vôd (napr. Západoslovenské vodárne a kanalizácie, Stredoslovenské vodárne a kanalizácie, Východoslovenské vodárne a kanalizácie).“; b) Príloha II „VÝROBA, PREPRAVA ALEBO DISTRIBÚCIA ELEKTRICKEJ ENERGIE“: „ČESKÁ REPUBLIKA Obstarávateľ je definovaný v § 2 písm. b) zákona č. 199/1994 Sb. o zadávaní verejných zákaziek ako České energetické závody, a.s. (České energetické závody, výrobca) a 8 regionálnych distribučných spoločností: Středočeská energetická a.s. (Stredočeská energetická, a.s.), Východočeská energetická, a.s. (Východočeská energetická, a.s.), Severočeská energetická a.s. (Severočeská energetická, a.s.), Západočeská energetická, a.s. (Západočeská energetická, a.s.), Jihočeská a.s. (Juhočeská energetická, a.s.), Pražské energetické závody, a.s. (Pražské energetické závody, a.s.), Jihomoravská energetická, a.s. (Juhomoravská energetická, a.s.), Severomoravská energetická, a.s. (Severomoravská energetická, a.s.), tieto subjekty vyrábajú alebo prepravujú elektrinu podľa energetického zákona č. 458/2000 Sb. ESTÓNSKO Subjekty činné podľa článku 5 zákona o verejnom obstarávaní (RT I 2001, 40, 224) a článku 14 zákona o hospodárskej súťaži (RT I 2001, 56 332). CYPRUS Cyperský úrad pre elektrinu zriadený zákonom o rozvoji v oblasti elektriny, Kap.171. (Η Αρχή Ηλεκτρισμού Κύπρου που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αναπτύξεως Ηλεκτρισμού Νόμο, Κεφ. 171). LOTYŠSKO Valsts akciju sabiedrība ‚Latvenergo’ (štátna spoločnosť s ručením obmedzeným ‚Latvenergo’). LITVA Subjekty, ktoré zabezpečujú výrobu, dopravu a distribúciu elektriny podľa Lietuvos Respublikos elektros energetikos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 66-1984) a ktoré spĺňajú požiadavky ustanovené v Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296). Valstybės įmonė Ignalinos atominė elektrinė (štátny podnik Jadrová elektráreň Ignalina) zriadený na základe Lietuvos Respublikos branduolinės energijos (Žin., 1996, Nr.119-2771). MAĎARSKO Subjekty, ktoré zabezpečujú výrobu, dopravu alebo distribúciu elektriny na základe povolenia podľa zákona CX z roku 2001 o elektrickej energii (2001. évi CX. törvény a villamos energiáról). MALTA Korporazzjoni Enemalta (spoločnosť Enemalta). POĽSKO Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (‚Energetické podniky’ v zmysle ‚Energetického zákona’ z 10. apríla 1997). SLOVINSKO ELES- Elektro Slovenija, podjetja, ki proizvajajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki izvajajo transport električne energije, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki dobavljajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99) (ELES- Elektro Slovenija, subjekty, ktoré zabezpečujú výrobu, dopravu alebo distribúciu elektriny podľa energetického zákona (Úradný vestník Slovinskej republiky, 79/99)). SLOVENSKO Obstarávateľ je definovaný v § 3 ods. 2 a 3 zákona č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ako právnická osoba, ktorá podniká v energetických odvetviach výrobou, výkupom a rozvodom elektriny a tranzitom elektriny (zákon č. 70/1998 Z. z. v znení neskorších predpisov – napr. Slovenské elektrárne, a. s., Regionálne rozvodné závody).“; c) Príloha VII „OBSTARÁVATELIA V OBLASTI SLUŽIEB MESTSKEJ ŽELEZNIČNEJ, ELEKTRIČKOVEJ, TROLEJBUSOVEJ ALEBO AUTOBUSOVEJ DOPRAVY“: „ČESKÁ REPUBLIKA Prevádzkovatelia verejnej dopravy a poskytovatelia služieb verejnej železničnej, električkovej, trolejbusovej alebo autobusovej dopravy (§ 2 písm. b) zákona č. 199/1994 Sb. o zadávaní verejných zákaziek). ESTÓNSKO Subjekty činné podľa článku 5 zákona o verejnom obstarávaní (RT I 2001, 40, 224) a článku 14 zákona o hospodárskej súťaži (RT I 2001, 56 332). LOTYŠSKO Verejnoprávne subjekty, ktoré poskytujú cestujúcim služby autobusovej, trolejbusovej a električkovej dopravy v týchto mestách: Riga, Jūrmala, Liepāja, Daugavpils, Jelgava, Rēzekne, Ventspils. LITVA Subjekty, ktoré poskytujú služby mestskej verejnej trolejbusovej, autobusovej alebo električkovej dopravy v súlade s Lietuvos Respublikos kelių transporto kodeksas (Žin., 1996, Nr. 119-2772), a ktoré spĺňajú požiadavky ustanovené v Lietuvos Respublikos viešujų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296). MAĎARSKO Subjekty, ktoré poskytujú služby verejnej cestnej dopravy na základe zákona č. I z roku 1988 o cestnej doprave (1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről) a na základe povolenia podľa vyhlášky č. 89/1988. (XII. 20.) MT rady ministrov o službách cestnej dopravy a o prevádzke cestných vozidiel (89/1988. (XII. 20.) MT rendelet a közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben tartásáról). Subjekty, ktoré poskytujú služby verejnej železničnej dopravy na základe zákona XCV z roku 1993 o železniciach (1993. évi XCV. törvény a vasútról) a na základe povolenia podľa vyhlášky č. 15/2002. (II. 27.) KöViM ministra dopravy a vodného hospodárstva o udeľovaní licencií podnikom železničnej dopravy (15/2002. (II. 27.) KöViM rendelet a vasútvállallatok működésének engedélyezéséről). MALTA L-Awtorita` dwar it-Trasport ta' Malta (Maltský úrad pre dopravu). POĽSKO Podmioty świadczące usługi w zakresie miejskiego transportu kolejowego, działające na podstawie koncesji wydanej zgodnie z ustawą z dnia 27 czerwca 1997 r.o transporcie kolejowym (Dz.U. Nr 96, poz. 591 ze zm.). (Subjekty, ktoré poskytujú služby v oblasti mestskej železničnej dopravy na základe zákona z 27. júna 1997 o železničnej doprave (Dz.U. Nr 96, poz. 591 v znení neskorších predpisov). Podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu autobusowego działające na podstawie zezwolenia zgodnie z ustawą z dnia 6 września 2001 r. o transporcie drogowym (Dz.U. Nr 125, poz. 1371 ze zm.) oraz podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu (Subjekty, ktoré poskytujú služby verejnej mestskej autobusovej dopravy na základe licencie vydanej podľa zákona zo 6. septembra 2001 o cestnej doprave (Dz.U. Nr 125, poz. 1371 v znení neskorších predpisov), a subjekty, ktoré poskytujú služby verejnej mestskej dopravy.) SLOVINSKO Podjetja, ki opravljajo javni mestni avtobusni prevoz, skladno z Zakonom o prevozih v cestnem prometu (Uradni list RS, 72/94, 54/96, 48/98 in 65/99). Spoločnosti, ktoré poskytujú služby mestskej dopravy v súlade so zákonom o cestnej premávke (Úradný vestník Slovinskej republiky č. 72/94, 54/96, 46/98 a 65/99). SLOVENSKO Obstarávateľ je definovaný v § 3 ods. 2 a 3 zákona č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ako právnická osoba, ktorá podniká v cestnej doprave prevádzkovaním verejnej pravidelnej autobusovej dopravy alebo podniká prevádzkovaním železničnej dopravy (zákon č. 164/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov, zákon č. 168/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov – napr.: Železnice Slovenskej republiky (ŽSR), Železničná spoločnosť a.s. Dopravný podnik Bratislava, a.s. Dopravný podnik mesta Žiliny, a.s. Dopravný podnik mesta Prešov, a.s. Dopravný podnik mesta Košíc, a.s. Banskobystrická dopravná spoločnosť, a.s.).“; d) Príloha VIII „OBSTARÁVATELIA V OBLASTI LETISKOVÝCH ZARIADENÍ“: „ČESKÁ REPUBLIKA Prevádzkovatelia letísk (§ 2 písm. b) zákona č. 199/1994 Sb. o zadávaní verejných zákaziek). ESTÓNSKO Subjekty činné podľa článku 5 zákona o verejnom obstarávaní (RT I 2001, 40, 224) a článku 14 zákona o hospodárskej súťaži (RT I 2001, 56 332). LOTYŠSKO Valsts akciju sabiedrība ‚Latvijas gaisa satiksme’ (štátna spoločnosť s ručením obmedzeným ‚Latvijas gaisa satiksme’). Valsts akciju sabiedrība ‚Starptautiskā lidosta »Rīga«’ (štátna spoločnosť s ručením obmedzeným ‚Medzinárodné letisko »Riga«’). LITVA Letiská prevádzkované podľa Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 94-2918) a Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 66-1983). Valstybės įmonė ‚Oro navigacija’ (štátny podnik ‚Oro navigacija’) prevádzkovaný podľa Lietuvos Respublikos aviacijos istatymas (Žin., 2000, Nr. 94-2918) a Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 66-1983). Iné subjekty činné v oblasti letiskových zariadení, ktoré spĺňajú požiadavky ustanovené v Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296). MAĎARSKO Letiská prevádzkované na základe povolenia podľa zákona XCVII z roku 1995 o leteckej doprave (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről). Medzinárodné letisko Budapest Ferihegy (Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér) spravované spoločnosťou s ručením obmedzeným Prevádzkovateľ Medzinárodného letiska Budapest Ferihegy (Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér Üzemeltetési Rt.) na základe zákona XVI z roku 1991 o koncesiách (1991. évi XVI. törvény a koncesszióról), zákona XCVII z roku 1995 o leteckej doprave (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről) a vyhlášky č. 45/2001. (XII. 20.) KöViM ministra dopravy a vodného hospodárstva o zrušení Správy leteckej dopravy a letiska a zriadení maďarských navigačných služieb HungaroControl (45/2001. (XII. 20.) KöViM rendelet a Légiforgalmi és Repülőtéri Igazgatóság megszüntetéséről és a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat létrehozásáról). MALTA L-Ajruport Internazzjonali ta' Malta (Maltské medzinárodné letisko). POĽSKO Przedsiębiorstwo Państwowe ‚Porty Lotnicze’ (štátny podnik ‚Poľské letiská’). SLOVINSKO Javna civilna letališča, skladno z Zakonom o letalstvu (Uradni list RS, 18/01). Verejné civilné letiská, v súlade so zákonom o civilnom letectve (Úradný vestník Slovinskej republiky č. 18/01) SLOVENSKO Obstarávateľ je definovaný v § 3 ods. 2 a 3 zákona č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ako právnická osoba, ktorá podniká v civilnom letectve zriaďovaním a prevádzkovaním verejných letísk a leteckých pozemných zariadení (zákon č. 143/1998 Z. z. v znení neskorších predpisov – napr. Letisko M. R. Štefánika, Letisko Košice-Barca, Letisko Poprad-Tatry, Letisko Sliač, Letisko Piešťany – spravované Slovenskou správou letísk a prevádzkované na základe licencie vydanej Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky podľa § 32 zákona č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve (leteckého zákona) a o zmene a doplnení niektorých zákonov).“; e) Príloha IX „OBSTARÁVATELIA V OBLASTI NÁMORNÝCH ALEBO VNÚTROZEMSKÝCH PRÍSTAVOV ALEBO INÝCH TERMINÁLOVÝCH ZARIADENÍ“: „ČESKÁ REPUBLIKA Prevádzkovatelia prístavov (§ 2 písm. b) zákona č. 199/1994 Sb. o zadávaní verejných zákaziek). ESTÓNSKO Subjekty činné podľa článku 5 zákona o verejnom obstarávaní (RT I 2001, 40, 224) a článku 14 zákona o hospodárskej súťaži (RT I 2001, 56 332). CYPRUS Cyperská správa prístavov zriadená zákonom o Cyperskej správe prístavov z roku 1973 (Η Αρχή Λιμένων Κύπρου, που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αρχής Λιμένων Κύπρου Νόμο του 1973). LOTYŠSKO Orgány, ktoré spravujú prístavy v súlade so zákonom ‚Likums par ostām’: Rīgas brīvostas pārvalde (Správa slobodného prístavu Riga), Ventspils brīvostas pārvalde (Správa slobodného prístavu Ventspils), Liepājas ostas pārvalde (Správa prístavu Liepaja), Salacgrīvas ostas pārvalde (Správa prístavu Salacgriva), Skultes ostas pārvalde (Správa prístavu Skulte), Lielupes ostas pārvalde (Správa prístavu Lielupe), Engures ostas pārvalde (Správa prístavu Engure), Mērsraga ostas pārvalde (Správa prístavu Mērsrags), Pāvilostas pārvalde (Správa prístavu Pāvilosta), Rojas ostas pārvalde (Správa prístavu Roja). LITVA Valstybės įmonė ‚Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija’ (štátny podnik ‚Správa štátneho prístavu Klaipeda’) podľa Lietuvos Respublikos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymas (Žin., 1996, Nr. 53-1245). Valstybės įmonė ‚Vidaus vandes kelių direkcija’ (štátny podnik ‚Štátna správa vnútrozemských vodných ciest’) podľa Lietuvos Respublikos vidaus vandenų transporto kodeksas (Žin., 1996, Nr. 105-2393). Iné subjekty činné v oblasti námorných alebo vnútrozemských prístavov alebo iných terminálových zariadení, ktoré spĺňajú požiadavky ustanovené v Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296). MAĎARSKO Verejné prístavy prevádzkované úplne alebo čiastočne štátom podľa zákona XLII z roku 2000 o vodnej doprave (2000. évi XLII. törvény a vízi közlekedésről). MALTA L-Awtorita' Marittima ta' Malta (Maltský námorný úrad). POĽSKO Podmioty zajmujące się zarządzaniem portami morskimi lub śródlądowymi i udostępnianiem ich przewoźnikom morskim i śródlądowym. (Subjekty, ktoré podnikajú v oblasti správy námorných prístavov alebo vnútrozemských prístavov a prenajímajú ich prevádzkovateľom námornej a vnútrozemskej vodnej dopravy.). SLOVINSKO Morska pristanišča v državni ali delni lasti države, ko opravljajo gospodarsko javno službo, skladno s Pomorskim zakonikom (Uradni list RS, 26/01). Námorné prístavy, v úplnom alebo čiastočnom vlastníctve štátu, ak vykonávajú hospodárske služby pre verejnosť podľa námorného zákonníka (Úradný vestník Slovinskej republiky, č. 18/01) SLOVENSKO Obstarávateľ je definovaný v § 3 ods. 2 a 3 zákona č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ako právnická osoba, ktorá podniká vo vnútrozemskej plavbe udržiavaním vodnej cesty a zriaďovaním a prevádzkovaním verejných prístavov a zariadení vodnej cesty (zákon č. 338/2000 Z. z. – napr. Prístav Bratislava, Prístav Komárno, Prístav Štúrovo).“