UZNESENIE

Parlamentného zhromaždenia Euronest o solidarite a aproximácii v sektore energetiky – smerom k progresívnemu regulačnému rámcu

(2020/C 134/03)

PARLAMENTNÉ ZHROMAŽDENIE EURONEST,

— so zreteľom na Parížsku dohodu o zmene klímy, ktorú ratifikovala Európska únia a ktorej zmluvnými stranami sú aj krajiny Východného partnerstva,

— so zreteľom na dohody o pridružení medzi EÚ na jednej strane a Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou na strane druhej, najmä na ustanovenia o spolupráci v oblasti energetiky,

— so zreteľom na memorandum o porozumení o strategickom partnerstve medzi Azerbajdžanskou republikou a Európskou úniou v oblasti energetiky podpísané v roku 2006 a na spoločné vyhlásenie Európskej únie a Azerbajdžanu o južnom koridore zemného plynu podpísané v roku 2011,

— so zreteľom na dohodu (komplexnú a posilnenú dohoda o partnerstve – CEPA medzi EÚ na jednej strane a Arménskom na strane druhej) podpísanú 24. novembra 2017 a ratifikovanú Arménskom, najmä na ustanovenia o spolupráci v oblasti energetiky,

— so zreteľom na pracovný program platformy Východného partnerstva č. 3 – pripojiteľnosť, energetická efektívnosť, životné prostredie a zmena klímy (2018 – 2019),

— so zreteľom na nedávno prijatú smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/692 (1), ktorá obsahuje zásady ochrany energetickej bezpečnosti v Európe,

A. keďže celosvetové zmeny v oblasti výroby energie a dopytu po nej majú významný vplyv na geopolitickú situáciu a priemyselnú konkurencieschopnosť a predstavujú vážne výzvy pre bezpečnosť dodávok v Európe;

B. keďže sa objavili obavy v súvislosti so zmenou klímy, s potrebou znížiť emisie CO2, rastúcim dopytom po energii a neistotou týkajúcou sa svetových trhov s ropou a plynom, čo viedlo k úvahám na strane producentských a spotrebiteľských krajín, pokiaľ ide o navrhovanie vzájomne prospešných stratégií na pretváranie energetických sektorov na sektory s nízkymi emisiami, na nachádzanie novej rovnováhy medzi rôznymi zdrojmi energie, zabezpečenie spoľahlivých a bezpečných dodávok a energeticky efektívnu spotrebu;

C. keďže regionálny dialóg o energetickej politike v rámci Východného partnerstva sa v posledných rokoch zintenzívnil a zahŕňa zbližovanie trhov s energiou, diverzifikáciu dodávok a prenosu energie, rozvoj udržateľných zdrojov energie, opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti a infraštruktúry v spoločnom a regionálnom záujme;

D. keďže krajiny Východného partnerstva a Európska únia sú odhodlané dosahovať výsledky v otázkach, ako sú obnoviteľné zdroje energie, energetická efektívnosť, opatrenia v oblasti klímy a inovácie v oblasti čistej energie;

E. keďže opatrenia v oblasti úspory energie a energetickej efektívnosti spolu so zvýšeným využívaním obnoviteľných zdrojov energie prispievajú k zníženiu mnohých foriem energetickej závislosti vrátane finančnej, technologickej alebo palivovej závislosti v jadrovom sektore a sektore fosílnych palív, nadobúdania a vlastníctva strategickej energetickej infraštruktúry a investícií do projektov v oblasti energetiky zo strany nespoľahlivých tretích strán v EÚ a partnerských krajinách z východnej Európy;

F. keďže východoeurópske partnerské krajiny sa zapojili do prijímania a vykonávania politík a predpisov týkajúcich sa obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti vrátane krajín s povinnosťami podľa Zmluvy o Energetickom spoločenstve; keďže ich úsilie brzdí nedostatočná monitorovacia a technická kapacita a nedostatok investícií a nástrojov na ich vykonávanie;

G. keďže Moldavsko, Ukrajina a Gruzínsko pristúpili k Energetickému spoločenstvu v rokoch 2010, 2011 a 2017, a preto boli povinné postupne harmonizovať svoje právne predpisy s právnymi predpismi EÚ a medzinárodnými nástrojmi s cieľom prilákať investície, vytvoriť integrovaný a konkurencieschopný trh s energiou, zvýšiť bezpečnosť dodávok a zlepšiť environmentálne normy;

H. keďže dôležitou súčasťou dohôd o pridružení je spolupráca v oblasti energetiky vrátane posilnenia energetickej bezpečnosti, konvergencie s acquis EÚ v oblasti energetiky, rozvoja spolupráce v oblastiach ako elektrina, zemný plyn a ropa, infraštruktúra, energia z obnoviteľných zdrojov a energetická efektívnosť;

I. keďže zahrnutie povinných záväzkov vyplývajúcich z členstva v Energetickom spoločenstve do regulačného rámca krajín Východného partnerstva a postupné reformné programy zosúladené s členskými štátmi EÚ ďalej podporujú a urýchľujú proces ich európskej integrácie;

J. keďže na samite Východného partnerstva v Bruseli v roku 2017 sa prijala revidovaná mnohostranná štruktúra Východného partnerstva, ktorá má prispieť k dosiahnutiu cieľov Východného partnerstva, a to najmä prostredníctvom podpory vykonávania 20 cieľov do roku 2020. V revidovanej štruktúre sa zohľadnia ustanovenia globálnej stratégie EÚ, ako aj kľúčové globálne politické ciele stanovené v rámci cieľov udržateľného rozvoja programu Agendy OSN 2030, Parížskej dohody o zmene klímy a Európskeho konsenzu o rozvoji;

K. keďže sa dosiahol pokrok pri dosahovaní čiastkových cieľov týkajúcich sa 20 cieľov do roku 2020 prostredníctvom ratifikácie Parížskej dohody o zmene klímy zo strany všetkých krajín Východného partnerstva, pristúpenia mnohých nových miest k Dohovoru primátorov a starostov, zavedenia politík a inštitucionálnych štruktúr na podporu ekologického hospodárstva a spustenia politického dialógu na vysokej úrovni o energetickej efektívnosti v niekoľkých krajinách Východného partnerstva. Výzvy však pretrvávajú pri stanovení komplexného regulačného rámca, ktorý umožní a uľahčí prístup k finančným prostriedkom a iným stimulačným mechanizmom a podporí účinnejšie vykonávanie energetickej politiky;

L. keďže pozitívne skúsenosti s multilaterálnou spoluprácou slúžia ako platforma pre väčší rozvoj regionálneho trhu a vymedzujú príslušné nástroje zabezpečujúce, že sa táto spolupráca musí zachovávať a/alebo vykonávať; intenzívnejšia spolupráca na regionálnej úrovni je nevyhnutná, aby bolo možné dosiahnuť väčšiu integráciu trhu na európskej úrovni;

M. keďže Ruská federácia využíva energiu ako svoj nástroj v oblasti zahraničných vecí; keďže presadzovanie tretieho energetického balíka je účinným nástrojom na zníženie vplyvu Gazpromu;

N. keďže EÚ prostredníctvom vykonávania projektov spoločného záujmu môže priniesť nový plyn regiónom, ktoré sú závislé od jediného zdroja, ako aj plynovody s cieľom priniesť nový plyn na európsky trh a znížiť ich zraniteľnosť voči narušeniu dodávok plynu z Ruska;

O. keďže plynovody so spätným tokom sú kľúčovým faktorom na zvýšenie odolnosti EÚ a susedných krajín EÚ v reakcii na možné prerušenia dodávok plynu;

P. keďže pozorujeme podporu rozvoja dostatočnej infraštruktúry LNG v celej EÚ vrátane zariadení na skladovanie plynu;

1. víta záväzok členských štátov EÚ a partnerských krajín z východnej Európy k Parížskej dohode; zdôrazňuje, že úspory energie, energetická efektívnosť a využívanie obnoviteľných zdrojov energie sú najlepším spôsobom, ako dosiahnuť ciele Parížskej dohody a zvýšiť energetickú bezpečnosť a zároveň znížiť závislosť od dovozu energetických zdrojov z tretích krajín; potvrdzuje, že cieľom odolnej energetickej politiky, ktorej jadrom je ambiciózna politika v oblasti klímy, je poskytnúť spotrebiteľom – a to aj domácnostiam a podnikom – bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a dostupnú energiu; nabáda národné vlády, aby podporovali výskum a inováciu prostredníctvom prilákania investícií, čo si vyžaduje zásadnú transformáciu energetických systémov vo východoeurópskych krajinách;

2. vyzýva na zachovanie, ochranu a zlepšenie kvality životného prostredia a podporu rozvážneho a racionálneho využívania prírodných zdrojov, najmä prostredníctvom zachovania energetickej efektívnosti a úspor energie a rozvoja nových a obnoviteľných foriem energie prostredníctvom koordinovaných opatrení spájajúcich legislatívne akty aj politické opatrenia na regionálnej, celoštátnej a miestnej úrovni;

3. víta skutočnosť, že krajiny Východného partnerstva zintenzívňujú svoje úsilie o spoluprácu a zaväzujú sa viac harmonizovať svoje energetické predpisy s acquis EÚ, a tak napredovať smerom k udržateľnej energii;

4. zdôrazňuje potrebu ukončiť energetickú politiku založenú na fosílnych palivách a vyzýva krajiny Východného partnerstva, aby začali proces postupného vyraďovania takýchto zdrojov energie a nahradili ich energiou z obnoviteľných zdrojov; opakuje, že energetická transformácia by mala byť sociálne spravodlivá, mala by viesť k inovácii a mala by byť založená na nadčasovej infraštruktúre a solidarite, pričom posilní bezpečnosť dodávok; vyzýva, aby súčasné a budúce projekty v oblasti energetických potrubí zabezpečovali regionálnu energetickú bezpečnosť tým, že sa zabráni závislosti od dominantného dodávateľa plynu a ropy; zdôrazňuje, že solidaritu a aproximáciu v odvetví energetiky medzi EÚ a krajinami Východného partnerstva možno zaručiť len vtedy, ak sú nové námorné aj pevninské časti plynovodnej infraštruktúry v súlade s právnymi predpismi EÚ; v tejto súvislosti vyjadruje obavy v súvislosti s projektom North Stream 2, čo bude negatívny príklad, ktorý bude v rozpore so zásadou solidarity a spoločnej energetickej politiky; zdôrazňuje potrebu správnej transpozície zmenenej smernice o plyne vo všetkých členských štátoch a vyzýva Európsku komisiu, aby dôrazne reagovala na akékoľvek pokusy obchádzať jej ustanovenia;

5. zdôrazňuje význam opatrení zameraných na úsporu energie a energetickú efektívnosť pre zaistenie energetickej bezpečnosti EÚ, a najmä členských krajín Východného partnerstva; berie na vedomie, že krajiny Východného partnerstva priemerne využívajú trikrát viac energie ako priemer krajín EÚ, a zdôrazňuje, že znižovanie tohto rozdielu je jedným z najefektívnejších spôsobov zníženia energetickej závislosti príslušných krajín Východného partnerstva od tretích krajín;

6. vyjadruje znepokojenie nad tým, že vylúčenie projektu Nord Stream 2 z tretieho energetického balíka poskytne spoločnosti Gazprom nenáležitú konkurenčnú výhodu a ešte viac posilní jeho dominanciu na trhu;

7. vyzýva členské štáty EÚ a krajiny Východného partnerstva, aby ďalej podporovali diverzifikáciu zdrojov energie a dodávateľských trás, a to aj prostredníctvom dokončenia a sfunkčnenia existujúcich projektov v oblasti energetického prepájania a prostredníctvom spätného toku plynárenských trás, ktoré sú jedným z najlepších príkladov solidarity; víta ďalší rozvoj právnych predpisov a projektov týkajúcich sa terminálov LNG, ktoré budú mať nevyhnutne za následok progresívny regulačný rámec, ako aj silnejšiu spoločnú energetickú politiku;

8. podporuje rozvíjanie projektov týkajúcich sa spätného toku zemného plynu medzi krajinami Východného partnerstva, ako aj s EÚ; podporuje presadzovanie dostupnosti alternatívnych zdrojov plynu, ako je skvapalnený zemný plyn, a nabáda na rozvoj nových vzťahov s dodávateľmi LNG vrátane Spojených štátov a na rozvoj terminálov a infraštruktúry na spätné splyňovanie LNG;

9. zdôrazňuje, že zlepšovanie regulačných rámcov v oblasti energie je najdôležitejšie, keďže investičné rozhodnutia v týchto oblastiach sú značne ovplyvňované administratívnymi povoleniami; odporúča, aby vlády východoeurópskych partnerských krajín zabezpečili transparentnosť, konzistentnosť a kontinuitu vo vytváraní právnych, finančných a regulačných rámcov a pokračovali v boji proti korupcii s cieľom posilniť dôveru investorov a podeliť sa o regulačné znalosti a najlepšie postupy;

10. zdôrazňuje potrebu posilnenej spolupráce a spoločného prístupu východných partnerov a krajín EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany jadrovej energie; žiada všetkých východných partnerov, aby plne dodržiavali základné bezpečnostné zásady, ako sa uvádzajú v bezpečnostných normách MAAE, a aby boli zmluvnými stranami príslušných dohovorov, ako napríklad Dohovor o jadrovej bezpečnosti a Spoločný dohovor o bezpečnosti nakladania s vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom, a vykonávali ich; zdôrazňuje, že spoločné úsilie o zabezpečenie najvyššej jadrovej bezpečnosti a ochrany pred žiarením možno dosiahnuť prostredníctvom väčšej harmonizácie noriem a prostredníctvom aproximácie technických, regulačných a právnych rámcov;

11. domnieva sa, že investície v oblasti energetiky si vyžadujú stabilný a predvídateľný dlhodobý rámec a že krajiny Východného partnerstva budú nutne čeliť výzve vzbudiť dôveru vo výsledky nových pravidiel; v tejto súvislosti berie na vedomie nedávne zmeny v energetickom zákone Ukrajiny, ktoré ešte treba väčšmi zosúladiť s pravidlami Zmluvy o Energetickom spoločenstve a ktorých vykonávanie treba podnietiť dodatočnou podporou;

12. zdôrazňuje záujem o rozvoj otvoreného, konkurencieschopného a integrovaného trhu s energiou vo východnej Európe, ktorý by mohol viesť k väčšiemu počtu príležitostí pre obchod a investície, budovanie kapacít a spoločné projekty v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, inteligentných sietí a energetickej efektívnosti pri zohľadnení cieľov v oblasti klímy; zdôrazňuje, že integrovaný trh s energiou by mal byť založený na reciprocite a rovnakých podmienkach, pokiaľ ide o prístup na trh a infraštruktúru, ako aj zabezpečovať normy ochrany životného prostredia a bezpečnosti;

13. zdôrazňuje, že zatiaľ čo ciele energetickej politiky boli stanovené a koordinované na úrovni EÚ, členské štáty EÚ a krajiny Východného partnerstva musia vybrať doplnkové stratégie v závislosti od štruktúry svojich domácich trhov s energiou a začiatku svojej energetickej transformácie vrátane preskúmania nových možností a výhod, ktoré ponúka LNG;

14. zdôrazňuje, že zemný plyn bude slúžiť ako preklenovacie palivo pre transformáciu energetiky; zdôrazňuje, že úspech reformy trhu s energiou a energetickej transformácie závisí od vytvorenia stabilného obchodného, právneho a regulačného rámca, ktorý podporuje potrebné zmeny, ako aj od spravodlivého finančného rámca založeného na technologicky neutrálnom prístupe; vyjadruje v tejto súvislosti znepokojenie nad rozhodnutím Európskej investičnej banky odstúpiť od financovania projektov v oblasti zemného plynu bez zachytávania emisií;

15. opätovne zdôrazňuje význam dôkladného posúdenia súčasného stavu v odvetví energetiky, interakcií medzi účastníkmi trhu, pravidiel štátnej pomoci a dôsledkov reformných možností pre všetky zainteresované strany a spoločnosť ako celok v procese začleňovania a vykonávania zásad EÚ v oblasti trhu s energiou; so znepokojením konštatuje, že trhy s energiou v krajinách Východného partnerstva naďalej monopolizujú iba niekoľkí oligarchovia; vyzýva krajiny Východného partnerstva, aby vyvinuli nástroje na podporu decentralizačných stratégií, ktoré umožňujú využívať energiu z viacerých lokálnych energetických sietí (miestne solárne elektrárne, malé veterné parky, zariadenia na uskladňovanie energie v batériách a zariadenia na kombinovanú výrobu tepla a elektriny); vyzýva EÚ, aby tento proces podporovala prostredníctvom výmeny najlepších postupov;

16. zdôrazňuje, že nové hrozby pre bezpečnosť dodávok energie, ktoré predstavujú kybernetické útoky, si vyžadujú nové opatrenia; zdôrazňuje, že kybernetická hrozba v EÚ je umocnená zvýšenou vzájomnou závislosťou energetických sietí členských štátov EÚ; odporúča členským štátom EÚ a partnerským krajinám z východnej Európy vypracovať a vykonávať stratégiu kybernetickej bezpečnosti v odvetví energetiky, ktorá by sa okrem iného mala zameriavať na: posilnenie pripravenosti, pokiaľ ide o reakciu na kyberneticko-bezpečnostné hrozby v odvetví energetiky; koordináciu reakcií v kybernetickom priestore; urýchlenie technologických zmien smerom k odolným bezpečnostným systémom;

17. odporúča, aby sa členské štáty EÚ a partnerské krajiny z východnej Európy zapojili do ďalších výmen a spolupráce v oblasti výskumu a tvorby politiky, pokiaľ ide o obnoviteľné zdroje energie a energetickú efektívnosť, a to súbežne s riešením problému energetickej chudoby, s osobitným dôrazom na domácnosti s nízkym príjmom a zraniteľné domácnosti, ktoré majú ťažkosti s platením svojich účtov za energiu alebo nedokážu primerane vykurovať svoje domovy a nemôžu si dovoliť investovať do projektov v oblasti energetickej efektívnosti a modernizácie, ale mohli by sa podieľať na reakcii na strane spotreby, ak sú zavedené podmienky infraštruktúry a trhové podmienky;

18. opätovne zdôrazňuje, že reformy trhov s energiou sa netýkajú len vytvorenia slobodného a vysoko konkurenčného prostredia, ale aj schopnosti štátu plniť svoju vlastnú funkciu sociálnej ochrany voči najzraniteľnejším spotrebiteľom, ktorí z rôznych dôvodov nie sú schopní zabezpečiť si svoje základné energetické potreby; zdôrazňuje, že reforma trhu s energiou a energetická transformácia môžu byť úspešné len vtedy, ak majú širokú sociálnu podporu a ak sú v ich centre občania; pripomína, že sa odhaduje, že viac ako 50 miliónov domácností len v Európskej únii čelí energetickej chudobe, a v tejto súvislosti vyzýva na lepšie využívanie Strediska EÚ pre monitorovanie energetickej chudoby s cieľom vymieňať si informácie a najlepšie postupy, vytvoriť špecializovanú sieť zainteresovaných strán pracujúcich na otázke energetickej chudoby a vypracovať národné indikatívne ciele na zníženie energetickej chudoby;

19. uznáva hodnotu Zmluvy o Energetickom spoločenstve, ktorá stanovuje základ na podporu regionálneho energetického trhu medzi EÚ a jej východnými susedmi, a to pristúpením Moldavska, Ukrajiny a Gruzínska a spoluprácou Arménska (ako pozorovateľa), a ktorá sa rozvíja na základe spoločných záujmov a špecifík jednotlivých krajín;

20. uznáva význam legislatívnej a technickej podpory, ktorú EÚ poskytuje krajinám Východného partnerstva pri vykonávaní reforiem na aproximáciu svojich právnych predpisov v súlade s pravidlami a normami EÚ; víta prácu iniciatívy EU4Energy, ktorá bola zavedená vo vzťahu k šiestim východným partnerským krajinám, s cieľom posilniť ich legislatívne a regulačné rámce a zlepšiť bezpečnosť dodávok a prepojenosť v regióne;

21. zdôrazňuje, že cezhraničná infraštruktúra medzi EÚ a východoeurópskymi krajinami si vyžaduje ďalšie rozšírenie, keďže stále zostáva významnou prekážkou rozvoja konkurencieschopného integrovaného trhu v odvetví elektrickej energie a plynu; vyzýva krajiny EÚ a Východného partnerstva, aby posilnili úsilie o uľahčenie včasnej realizácie a úplného uvedenia do prevádzky južného koridoru zemného plynu s cieľom zlepšiť bezpečnosť a rozmanitosť dodávok energie tým, že zemný plyn bude prichádzať z oblasti Kaspického mora a prípadne zo Strednej Ázie do Európy; vyjadruje podporu štvrtému zoznamu projektov spoločného záujmu, ktorý obsahuje niekoľko dôležitých projektov s cieľom vytvoriť dobre prepojenú plynárenskú sieť odolnú voči šokom, slúžiacu EÚ a jej susedstvu;

22. opätovne zdôrazňuje, že rozšírenie cezhraničnej infraštruktúry medzi EÚ a východoeurópskymi krajinami prispieva k celkovému zvýšeniu regionálnej energetickej bezpečnosti; vyzýva na posilnenie prepojenia medzi distribučnými sieťami elektrickej energie krajín EÚ a krajín Východného partnerstva, a to prostredníctvom realizácie synchrónneho prepojenia ukrajinskej a moldavskej siete so sieťou kontinentálnej Európy ENTSO-E (Európskou sieťou prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu); odporúča, aby sa zainteresovaní východní partneri pravidelne zapájali do záťažových testov energetickej bezpečnosti EÚ;

23. zdôrazňuje, že je dôležité, aby všetky štáty EÚ dôsledne dodržiavali spoločné pravidlá, najmä smernicu (EÚ) 2019/692, a opätovne vyzýva krajiny Východného partnerstva, aby pokračovali v rozvoji legislatívy v súlade s predpismi EÚ v odvetví energetiky.

24. poveruje svojich podpredsedov, aby postúpili toto uznesenie predsedovi Európskeho parlamentu, Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke EÚ pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, komisárovi pre európsku susedskú politiku a rokovania o rozšírení, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť, vládam a parlamentom členských štátov EÚ a partnerských krajín východnej Európy.

(1) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/692 zo 17. apríla 2019, ktorou sa mení smernica 2009/73/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom (Ú. v. EÚ L 117, 3.5.2019, s. 1).