Úradný vestník L 317 , 15/12/2000 S. 0003 - 0353



Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísaná v Cotonou 23. júna 2000 OBSAH PREAMBULA ČASŤ 1: VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Hlava I Ciele, zásady a účastníci Kapitola 1: Ciele a zásady Kapitola 2: Účastníci partnerstva Hlava II Politický rozmer ČASŤ 2: INŠTITUCIONÁLNE USTANOVENIA ČASŤ 3: STRATÉGIE SPOLUPRÁCE Hlava I Rozvojové stratégie Kapitola 1: Všeobecný rámec Kapitola 2: Oblasti podpory Oddiel 1: Hospodársky rozvoj Oddiel 2: Spoločenský a ľudský rozvoj Oddiel 3: Regionálna spolupráca a rozvoj Oddiel 4: Tematické a prierezové otázky Hlava II Hospodárska a obchodná spolupráca Kapitola 1: Ciele a zásady Kapitola 2: Nové obchodné dojednania Kapitola 3: Spolupráca na medzinárodných fórach Kapitola 4: Obchod so službami Kapitola 5: Oblasti súvisiace s obchodom Kapitola 6: Spolupráca v iných oblastiach ČASŤ 4: ROZVOJ FINANČNEJ SPOLUPRÁCE Hlava I Všeobecné ustanovenia Kapitola 1: Ciele, zásady, usmernenia a nárok. Kapitola 2: Pôsobnosť a podstata financovania Hlava II Finančná spolupráca Kapitola 1: Finančné zdroje Kapitola 2: Dlh a podpora štrukturálnej úprave Kapitola 3: Podpora v prípade krátkodobých výkyvov výnosov z vývozu Kapitola 4: Podpora odvetvovej politiky Kapitola 5: Mikroprojekty a decentralizovaná spolupráca Kapitola 6: Humanitárna pomoc a pomoc v núdzi Kapitola 7: Podpora investícií a rozvoja súkromného sektora Hlava III Technická spolupráca Hlava IV Postupy a systémy riadenia ČASŤ 5: VŠEOBECNÉ USTANOVENIA PRE NAJMENEJ ROZVINUTÉ, SUCHOZEMSKÉ A OSTROVNÉ ŠTÁTY AKT (LDLICS) Kapitola 1: Všeobecné ustanovenia Kapitola 2: Najmenej rozvinuté štáty AKT Kapitola 3: Suchozemské štáty AKT Kapitola 4: Ostrovné štáty AKT ČASŤ 6: ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA PREAMBULA SO ZRETEĽOM NA Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva na jednej strane a Georgetownskou dohodou o založení Skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) na strane druhej; POVTRDZUJÚC svoj záväzok spolupracovať smerom k dosiahnutiu cieľov odstránenia chudoby, trvalo udržateľného rozvoja a postupnej integrácie krajín AKT do svetového hospodárstva; UISŤUJÚC o svojom záväzku významne prispieť prostredníctvom spolupráce k hospodárskemu, spoločenskému a kultúrnemu rozvoju štátov AKT a k väčšiemu blahobytu ich obyvateľstva a pomáhať im čeliť výzvam globalizácie a posilňovať partnerstvo AKT-EÚ pri úsilí dať procesu globalizácie silnejší sociálny rozmer; OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC svoju vôľu oživiť nadštandardné vzťahy a vykonávať komplexný a integrovaný prístup k posilnenému partnerstvu založenému na politickom dialógu, rozvojovej spolupráci a hospodárskych a obchodných vzťahoch; UZNÁVAJÚC, že politické prostredie zaručujúce mier, bezpečnosť a stabilitu, dodržiavanie ľudských práv, demokratických zásad a zákonnosti a dobrej vlády, je súčasťou a oblasťou dlhodobého rozvoja; uznávajúc, že zodpovednosť za vytvorenie takéhoto prostredia leží prvotne na samotných dotknutých krajinách; UZNÁVAJÚC, že politiky stabilného a trvalo udržateľného rozvoja sú predpokladom rozvoja; S ODKAZOM na zásady Charty Spojených národov a pripomínajúc Všeobecnú deklaráciu o ľudských právach, závery Viedenskej konferencie z roku 1993 o ľudských právach, dohovory o občianskych a politických právach a o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, Dohovor o právach dieťaťa, Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie voči ženám, medzinárodný dohovor o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie, Ženevské dohovory z roku 1949 a ostatné listiny medzinárodného humanitárneho práva, Dohovor z roku 1954 týkajúci sa štatútu osôb bez štátnej príslušnosti, Ženevský dohovor z roku 1951 týkajúci sa štatútu utečenca a newyorský protokol z roku 1967 týkajúci sa štatútu utečenca; POVAŽUJÚC Dohovor Rady Európy o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Africkú Chartu o ľudských právach a Americký Dohovor o ľudských právach za pozitívne regionálne príspevky k dodržiavaniu ľudských práv v Európskej únii a štátoch AKT; PRIPOMÍNAJÚC deklarácie z Libreville a Santo Dominga z roku 1997 a 1999 na summitoch hláv štátov a vlád krajín AKT; DOMNIEVAJÚC SA, že rozvoj cieľov a zásad dohodnutých konferenciami Organizácie Spojených národov a cieľa stanoveného Výborom OECD pre rozvojovú pomoc o znížení podielu ľudí žijúcich v extrémnej chudobe do roku 2015 na jednu polovicu, poskytuje jasnú víziu a musí podporiť spoluprácu AKT-EÚ v rámci tejto dohody; VENUJÚC mimoriadnu pozornosť záväzkom z konferencií OSN v Riu, Viedni, Káhire, Kodani, Pekingu, Istanbule a Ríme a uznávajúc potrebu ďalších krokov, ktoré treba prijať na dosiahnutie cieľov a vykonanie akčných programov, ktoré boli na týchto fórach vyhotovené; S ÚSILÍM o dodržiavanie základných pracovných práv, berúc do úvahy zásady stanovené v príslušných dohovoroch Medzinárodnej organizácie práce; PRIPOMÍNAJÚC záväzky v rámci Svetovej obchodnej organizácie, ROZHODLI SA UZAVRIEŤ TÚTO DOHODU: ČASŤ 1 VŠEOBECNÉ USTANOVENIA HLAVA I CIELE, ZÁSADY A ÚČASTNÍCI KAPITOLA 1 Ciele a zásady Článok 1 Ciele partnerstva Spoločenstvo a jeho členské štáty na jednej strane a štáty AKT na strane druhej, ďalej ako "strany", týmto uzatvárajú dohodu na podporu a urýchlenie hospodárskeho, kultúrneho, a sociálneho rozvoja štátov AKT s cieľom prispieť k mieru a bezpečnosti a podporovať stabilné a demokratické politické prostredie. Partnerstvo sa sústredí na cieľ zníženia a konečného odstránenia chudoby v súlade s cieľom trvale udržateľného rozvoja a postupného začleňovania krajín AKT do svetového hospodárstva. Tieto ciele a medzinárodné záväzky strán budú prenikať všetkými rozvojovými stratégiami a budú riešené integrovaným prístupom, berúc súčasne do úvahy politické, hospodárske, sociálne, kultúrne a environmentálne aspekty rozvoja. Partnerstvo má poskytovať súdržný podporný rámec rozvojových stratégií prijatých každým štátom AKT. Trvale udržateľný hospodársky rast, rozvoj súkromného sektora, rastúca zamestnanosť a zlepšený prístup k výrobným zdrojom je súhrnne súčasťou tohto rámca. Poskytne sa podpora dodržiavaniu práv jednotlivca a splneniu základných potrieb, uľahčeniu sociálneho rozvoja a podmienkam rovnomerného rozdelenia výsledkov rastu. Regionálne a subregionálne integračné procesy, ktoré zveľaďujú integráciu krajín AKT do svetového hospodárstva v zmysle obchodu a súkromných investícií, budú povzbudzované a podporované. Tvorba schopností účastníkov v rozvoji a zlepšovaní inštitucionálneho rámca nevyhnutného pre sociálnu súdržnosť, fungovanie demokratickej spoločnosti a trhového hospodárstva, a pre vytvorenie aktívnej a organizovanej občianskej spoločnosti budú nedeliteľne spojené s týmto prístupom. Systematicky sa bude brať do úvahy situácia žien a otázky pohlavia vo všetkých oblastiach – politickej, hospodárskej a sociálnej. Zásady trvale udržateľnej správy prírodných zdrojov a ekológie sa majú uplatňovať na každej úrovni partnerstva. Článok 2 Základné zásady Spolupráca AKT-ES podporovaná právne záväzným systémom a existenciou spoločných inštitúcií sa vykonáva na základe nasledujúcich základných zásad: - rovnosť partnerov a vlastníctvo rozvojových stratégií: na účely vykonávania cieľov partnerstva určia štáty AKT rozvojové stratégie pre svoje hospodárstva a spoločnosti za úplnej suverenity a s riadnym zreteľom na podstatné súčasti opísané v článku 9; partnerstvo má povzbudzovať vlastníctvo rozvojových stratégií dotknutými krajinami a populáciami, - účasť: okrem ústrednej vlády ako hlavného partnera je partnerstvo otvorené pre rôzne typy ostatných účastníkov tak, aby sa povzbudzovala integrácia všetkých častí spoločnosti, vrátane súkromného sektora a organizácií občianskej spoločnosti, do hlavného prúdu politického, hospodárskeho a spoločenského života, - ústredná úloha dialógu a splnenie vzájomných záväzkov: záväzky prevzaté stranami v rámci ich dialógu sú ústrednými pre ich partnerstvo a kooperačné vzťahy, - diferenciácia a regionalizácia: kooperačné dojednania a priority sa líšia podľa úrovne rozvoja partnera, jeho potrieb, jeho výkonnosti a jeho dlhodobej rozvojovej stratégie. Zvláštny dôraz sa kladie na regionálnu dimenziu. Špeciálne zaobchádzanie sa poskytne najmenej rozvinutým krajinám. Zoberie sa do úvahy zraniteľnosť suchozemských a ostrovných krajín. Článok 3 Dosiahnutie cieľ ov tejto dohody Strany, každá pokiaľ sa jej to týka v rámci zmluvy, prijmú primerané kroky, všeobecné alebo konkrétne, na zabezpečenie splnenia záväzkov vyplývajúcich z tejto dohody a na uľahčenie dosiahnutia jej cieľov. Zdržia sa akýchkoľvek opatrení, ktoré by mohli tieto ciele ohroziť. KAPITOLA 2 Účastníci partnerstva Článok 4 Všeobecný prístup Štáty AKT určia rozvojové zásady, stratégie a modely svojich hospodárstiev a spoločností za plnej suverenity. Vypracujú so spoločenstvom kooperačné programy stanovené v tejto dohode. Avšak strany uznávajú doplňujúcu úlohu a potenciál pre prispenie neštátnych účastníkov k rozvojovému procesu. Na tento účel a za podmienok stanovených v tejto dohode neštátni účastníci tam, kde je to primerané: - budú informovaní a zainteresovaní do konzultácií o politikách a stratégiách spolupráce, o prioritách spolupráce najmä v oblastiach, ktoré sa ich týkajú alebo ich priamo ovplyvňujú a o politickom dialógu, - poskytnú sa im finančné zdroje za podmienok stanovených v tejto dohode tak, aby sa podporili rozvojové procesy, - budú zainteresovaní do vykonávania kooperačných projektov a programov v oblastiach, ktoré sa ich týkajú, alebo v ktorých majú komparatívnu výhodu, - poskytne sa im podpora budovania kapacít v kritických oblastiach tak, aby sa posilnili schopnosti účastníkov, najmä pokiaľ ide o organizáciu a reprezentáciu a vytváranie konzultačných mechanizmov, vrátane kanálov komunikácie a dialógu a podpory strategických spojenectiev. Článok 5 Informácie Spolupráca podporí operácie na poskytovanie väčšieho množstva informácií a vytvorí vyššie vedomie základných čŕt partnerstva AKT-ES. Spolupráca taktiež: - povzbudí partnerstvo a vytvorí spojenia medzi účastníkmi AKT a EÚ, - posilní prenos a výmenu odborných vedomostí a skúseností medzi účastníkmi. Článok 6 Definíce 1. Účastníci spolupráce zahŕňajú: a) štátne inštitúcie (miestne, národné a regionálne); b) neštátne inštitúcie: - súkromný sektor, - hospodárski a sociálni partneri, vrátane odborových organizácií, - občianska spoločnosť vo všetkých formách podľa národných charakteristík. 2. Uznanie mimovládnych účastníkov stranami závisí od rozsahu, v ktorom sa venujú potrebám obyvateľstva, od ich špecifických právomocí a od toho, či sú organizované a spravované demokraticky a transparentne. Článok 7 Budovanie kapacít Príspevok občianskej spoločnosti k rozvoju možno zvýšiť posilnením spoločenských organizácií a neziskových mimovládnych organizácií vo všetkých sférach spolupráce. Toto si vyžaduje: - povzbudzovanie a podporu tvorby a rozvoja takýchto organizácií, - vytvorenie dojednaní pre zainteresovanie takýchto organizácií do tvorby, vykonávania a hodnotenia rozvojových stratégií a programov. HLAVA II POLITICKÝ ROZMER Článok 8 Politický dialóg 1. Strany sa pravidelne zúčastňujú komplexného, vyváženého a hlbokého politického dialógu vedúceho k záväzkom na oboch stranách. 2. Cieľom tohto dialógu je výmena informácií, zveľaďovanie vzájomného porozumenia a uľahčovanie určovania dohodnutých priorít a spoločnej agendy, najmä uznávaním existujúcich spätostí medzi rôznymi aspektmi vzťahov medzi stranami, a rôznymi oblasťami spolupráce tak, ako sú stanovené v tejto dohode. Dialóg má uľahčovať konzultácie medzi stranami v rámci medzinárodných fór. Ciele dialógu zahŕňajú taktiež zabraňovanie situáciám, v ktorých jedna strana môže považovať za nevyhnutné uchýliť sa k doložke o nevykonaní. 3. Dialóg pokrýva všetky ciele stanovené v tejto dohode, ako aj otázky spoločného, všeobecného, regionálneho alebo subregionálneho záujmu. Strany prostredníctvom dialógu prispievajú k mieru, bezpečnosti a stabilite a podporujú stabilné a demokratické politické prostredie. Dialóg zahŕňa kooperačné stratégie, ako aj globálne a odvetvové politiky, vrátane otázok životného prostredia, pohlavia, migrácie a otázok týkajúcich sa kultúrneho dedičstva. 4. Dialóg sa medzi iným sústredí na konkrétne politické otázky vzájomného záujmu a všeobecného významu pre dosiahnutie cieľov tejto dohody, ako je obchod so zbraňami, nadmerné vojenské výdavky, drogy a organizovaný zločin alebo etnická, náboženská, či rasová diskriminácia. Dialóg taktiež zahŕňa pravidelné hodnotenie vývoja týkajúceho sa dodržiavania ľudských práv, demokratických zásad, zákonnosti a dobrého spôsobu vládnutia. 5. Široko založené politiky podpory mieru a predchádzania, zvládnutia a riešenia násilných konfliktov hrajú v tomto dialógu kľúčovú úlohu tak, ako potreba brať plne do úvahy cieľ mieru a demokratickej stability pri vymedzovaní prioritných oblastí spolupráce. 6. Dialóg sa vedie pružným spôsobom. Dialóg je podľa potreby formálny alebo neformálny, pričom je vedený vo vnútri aj mimo inštitucionálneho rámca, v primeranom formáte a na primeranej úrovni, vrátane regionálnej, subregionálnej a národnej úrovni. 7. Regionálne a subregionálne organizácie, ako aj zástupcovia občianskej spoločnosti, sú pridružení k tomuto dialógu. Článok 9 Nevyhnutné súčasti a základná súčasť 1. Spolupráca je smerovaná k trvale udržateľnému rozvoju zameranému na človeka, ktorý je hlavným protagonistom a beneficientom rozvoja; toto zahŕňa dodržiavanie a podporu všetkých ľudských práv. Dodržiavanie všetkých ľudských práv a základných slobôd, vrátane dodržiavania základných sociálnych práv, demokracie založenej na zákonnosti a transparentnom a zodpovednom spôsobe vládnutia, je neoddeliteľnou súčasťou trvale udržateľného rozvoja. 2. Strany odkazujú na svoje medzinárodné povinnosti a záväzky týkajúce sa dodržiavania ľudských práv. Opätovne potvrdzujú svoj hlboký vzťah k ľudskej dôstojnosti a ľudským právam, ktoré sú legitímnymi ašpiráciami jednotlivcov aj ľudu. Ľudské práva sú všeobecné, nedeliteľné a vzájomne prepojené. Strany sa zaväzujú podporovať a ochraňovať všetky základné slobody a ľudské práva, či už sú občianske, alebo politické, hospodárske, sociálne alebo kultúrne. V tejto súvislosti strany opätovne potvrdzujú rovnosť mužov a žien. Strany opätovne potvrdzujú, že demokratizácia, rozvoj a ochrana základných slobôd sú navzájom prepojené a vzájomne sa posilňujú. Demokratické zásady sú všeobecne uznávané zásady podporujúce organizáciu štátu na zabezpečenie legitímnosti jeho autority, legálnosti jeho krokov odrážajúcich sa v ústavnom, legislatívnom a regulačnom systéme a existencii mechanizmov účasti riadenia vecí verejných. Na základe všeobecne uznávaných zásad si každá krajina vytvára svoju demokratickú kultúru. Štruktúra vlády a výsady v rôznych právomociach sú založené na zákonnosti, ktorá zahŕňa najmä účinné a prístupné prostriedky právnej nápravy a nezávislý právny systém zaručujúci rovnosť pred zákonom a výkonnú moc plne podriadenú zákonu. Dodržiavanie ľudských práv, demokratických zásad a zákonnosti, ktoré podporujú partnerstvo AKT-EÚ, majú podporovať aj domácu a zahraničnú politiku strán a predstavovať kľúčové súčasti tejto dohody. 3. V kontexte politického a inštitucionálneho prostredia presadzujúceho ľudské práva, demokratické zásady a zákonnosť je dobrý spôsob vládnutia transparentným a zodpovedným spôsobom riadenia ľudských, prírodných, hospodárskych a finančných zdrojov s cieľom spravodlivého a trvalo udržateľného rozvoja. Zahŕňa jasné rozhodovacie postupy na úrovni verejných orgánov, transparentné a zodpovedné inštitúcie, prioritu práva pri správe a rozdeľovaní zdrojov a budovaní kapacít na vypracovanie a vykonávanie opatrení zameraných najmä na zabránenie a boj s korupciou. Dobrý spôsob vládnutia, ktorý podporuje partnerstvo AKT-EÚ, má podporovať aj domácu a zahraničnú politiku strán a predstavovať základnú súčasť tejto dohody. Strany súhlasia s tým, že iba vážne prípady korupcie, vrátane skutkov úplatkárstva vedúceho k takejto korupcii tak, ako sú vymedzené v článku 97, predstavujú porušenie tejto súčasti. 4. Partnerstvo aktívne podporuje rozvoj ľudských práv, demokratizačné procesy, konsolidáciu a zákonnosť a dobrý spôsob vládnutia. Tieto oblasti sú dôležitým predmetom politického dialógu. V kontexte tohto dialógu strany prikladajú zvláštny význam priebežným zmenám a kontinuite dosahovaného pokroku. Toto pravidelné zhodnotenie berie do úvahy hospodársky, spoločenské, kultúrne a historické súvislosti každej krajiny. Tieto oblasti budú taktiež cieľom podpory rozvojových stratégií. Spoločenstvo poskytuje podporu politickým, inštitucionálnym a právnym reformám a budovaniu kapacít účastníkov z verejného a súkromného sektora a občianskej spoločnosti v rámci stratégií spoločne dohodnutých medzi dotknutým štátom a spoločenstvom. Článok 10 Ostatné súčasti politického prostredia 1. Strany považujú nasledujúce súčasti za príspevok k udržiavaniu a konsolidácii stabilného a demokratického politického prostredia: - trvale udržateľný a spravodlivý rozvoj zahŕňajúci medzi iným aj prístup k výrobným zdrojom, základným službám a spravodlivosti, - väčšia zainteresovanosť aktívnej a organizovanej občianskej spoločnosti a súkromného sektora. 2. Strany uznávajú, že zásady trhového hospodárstva podporované transparentnými pravidlami hospodárskej súťaže a zdravou hospodárskou a sociálnou politikou prispievajú k dosahovaniu cieľov partnerstva. Článok 11 Politika budovania mieru, prevencia a riešenie konfliktov 1. Strany sledujú v rámci partnerstva aktívnu, komplexnú a integrovanú politiku budovania mieru, prevencie a riešenia konfliktov. Táto je založená na zásade vlastníctva. Sústreďuje sa najmä na budovanie regionálnych, subregionálnych a národných kapacít a na zabránenie násilným konfliktom v počiatočnom štádiu tým, že sa cieleným spôsobom pomenujú hlavné príčiny za primeranej kombinácie všetkých dostupných nástrojov. 2. Aktivity v oblasti budovania mieru, prevencie a riešenia konfliktov zahŕňajú najmä podporu vyrovnaných politických, hospodárskych, sociálnych a kultúrnych príležitostí medzi všetkými časťami spoločnosti, posilňovania demokratickej legitimity a účinnosti vládnutia, zavádzania efektívnych mechanizmov mierového zosúladenia skupinových záujmov, preklenutia deliacich čiar medzi rôznymi časťami spoločnosti, ako aj podporu aktívnej a organizovanej občianskej spoločnosti. 3. Príslušné aktivity taktiež medzi iným zahŕňajú podporu úsilí v sprostredkovaní, rokovaní a riešení konfliktov, podporu efektívnej regionálnej správy spoločných vzácnych prírodných zdrojov, demobilizácie a opätovného začlenenia bývalých účastníkov boja do spoločnosti, riešenia problémov vojakov v detskom veku, ako aj vhodných krokov stanovenia zodpovedných limitov vojenských výdavkov a obchodu so zbraňami, vrátane podpory prostredníctvom rozvoja a uplatňovania dohodnutých štandardov a kódexov správania. V tejto súvislosti sa zvláštny dôraz kladie na boj proti nášľapným mínam, ako aj riešenie rozsiahleho a nekontrolovaného rozšírenia nelegálneho obchodu a hromadenia osobných a ľahkých zbraní. 4. V situáciách násilných konfliktov strany prijmú všetky vhodné kroky na zabránenie intenzifikácie násilia, obmedzenie jeho územného rozšírenia a uľahčenie mierových urovnaní existujúcich sporov. Zvláštna pozornosť sa venuje zabezpečeniu takého využitia finančných zdrojov na spoluprácu, ktoré je v súlade so zásadami a cieľmi partnerstva, a zabráneniu odklonu fondov na vojnové účely. 5. V situáciách po konflikte prijmú strany všetky vhodné kroky na uľahčenie návratu k nenásilnej, stabilnej a trvale udržateľnej situácii. Strany zabezpečia vytvorenie nevyhnutných prepojení medzi núdzovými opatreniami, rehabilitáciou a rozvojovou spoluprácou. Článok 12 Spojitosť politík spoločenstva a ich dopad na vykonávanie tejto dohody Bez dopadu na článok 96, ak má spoločenstvo v úmysle pri výkone svojich právomocí prijať opatrenia, ktoré môžu ovplyvniť záujmy štátov AKT, pokiaľ ide o ciele tejto zmluvy, informuje o svojich úmysloch dané štáty v primeranom čase. Na tento účel oznámi súčasne Komisia sekretariátu štátov AKT svoj návrh takýchto opatrení. Ak je to nevyhnutné, môže byť žiadosť o informácie vznesená štátmi AKT. Na ich žiadosť sa urýchlene konajú konzultácie tak, aby bolo možné brať ohľad na ich obavy, pokiaľ ide o dopad týchto opatrení pred prijatím akéhokoľvek záverečného rozhodnutia. Po konaní takýchto konzultácií môžu okrem toho štáty AKT čo najskôr predložiť spoločenstvu svoje obavy písomne a podať návrhy na zmeny a doplnky uvádzajúce spôsob vyriešenia ich obáv. Ak spoločenstvo nepristúpi na návrhy štátov AKT, o tomto ich čo najskôr upovedomí s uvedením dôvodov. Štátom AKT budú taktiež poskytnuté tam, kde je to možné, vopred primerané informácie o vstupe týchto rozhodnutí do platnosti. Článok 13 Migrácia 1. Otázka migrácie je predmetom podrobného dialógu v rámci partnerstva AKT-EÚ. Strany opätovne potvrdzujú svoje existujúce povinnosti a záväzky medzinárodného práva o zabezpečení dodržiavania ľudských práv a vylúčení všetkých foriem diskriminácie založenej najmä na pôvode, pohlaví, rase, jazyku a vierovyznaní. 2. Strany súhlasia s tým názorom, že partnerstvo predpokladá vo vzťahu k migrácii spravodlivé zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí sa legálne zdržiavajú na ich územiach, ako aj integračnú politiku zameranú na udelenie práv a povinností porovnateľných s vlastnými občanmi tak, že sa podporuje nediskriminácia v hospodárskom, spoločenskom a kultúrnom živote, a prijímajú sa opatrenia proti rasizmu a xenofóbii. 3. Zaobchádzanie poskytnuté každým členským štátom pre pracovníkov krajín AKT legálne zamestnaným na ich území má byť bez akejkoľvek diskriminácie založenej na štátnej príslušnosti, pokiaľ ide o pracovné podmienky, odmeňovanie a prepúšťanie, v porovnaní s vlastnými štátnymi príslušníkmi. V tomto ohľade ďalej poskytne každý štát AKT porovnateľné nediskriminačné zaobchádzanie pracovníkom, ktorí sú štátnymi príslušníkmi členského štátu. 4. Strany sa domnievajú, že stratégie zamerané na zníženie chudoby, zlepšenie pracovných a životných podmienok, vytváranie pracovných miest a rozvoj vzdelávania, prispievajú dlhodobo k normalizácii migračných tokov. Strany budú brať v rámci rozvojových stratégií a národného a regionálneho programovania do úvahy štrukturálne prekážky spojené s migračnými tokmi s cieľom podpory hospodárskeho a sociálneho rozvoja regiónov, z ktorých migranti pochádzajú, a znižovania chudoby. Spoločenstvo podporí prostredníctvom národných a regionálnych kooperačných programov vzdelávanie štátnych príslušníkov AKT v ich krajine pôvodu, v inej krajine AKT alebo v členskom štáte Európskej únie. Pokiaľ ide o vzdelávanie v členskom štáte, strany zabezpečia, že takéto kroky povedú k profesijnej integrácii štátnych príslušníkov AKT v ich krajinách pôvodu. Strany vypracujú kooperačné programy na uľahčenie prístupu študentov štátov AKT ku vzdelávaniu, najmä prostredníctvom využitia nových komunikačných technológií. 5. a) V rámci politického dialógu preskúma Rada ministrov otázky vyplývajúce z ilegálnej imigrácie s cieľom, ak je to primerané, zaviesť prostriedky na politiku prevencie. b) V tejto súvislosti sa strany dohodli najmä zabezpečiť, že práva a dôstojnosť jednotlivcov sú zachované pri každom postupe začatom kvôli navráteniu ilegálnych imigrantov do ich krajín pôvodu. V tejto súvislosti im majú dotknuté administratívne orgány poskytnúť administratívne nástroje nevyhnutné pre ich návrat. c) Strany sa ďalej dohodli, že: i) každý členský štát Európskej únie akceptuje navrátenie a opätovné prijatie ktoréhokoľvek zo svojich štátnych príslušníkov, ktorí sú nelegálne prítomní na území štátu AKT, na žiadosť tohto štátu a bez ďalších formalít; každý štát AKT akceptuje navrátenie a opätovné prijatie ktoréhokoľvek zo svojich štátnych príslušníkov, ktorí sú nelegálne prítomní na území členského štátu Európskej únie, na žiadosť tohto členského štátu a bez ďalších formalít. Členské štáty a štáty AKT poskytnú svojim štátnym príslušníkom na takéto účely riadne doklady totožnosti. Vo vzťahu k členským štátom Európskej únie platia povinnosti tohto odseku iba vo vzťahu k tým osobám, ktoré sa považujú za jej štátnych príslušníkov na účely spoločenstva a v súlade s deklaráciou č. 2 k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva. Vo vzťahu k štátom AKT platia povinnosti tohto odseku iba vo vzťahu k tým osobám, ktoré sa považujú za ich štátnych príslušníkov v súlade s príslušným právnym systémom. ii) na žiadosť strany sa, v dobrej viere a s riadnym zreteľom na príslušné pravidlá medzinárodného práva, začnú so štátmi AKT rokovania zamerané na uzatvorenie dvojstranných dohôd upravujúcich konkrétne záväzky pri opätovnom prijatí a návrate ich štátnych príslušníkov. Tieto dohody taktiež pokryjú, ak toto ktorákoľvek zo strán považuje za nevyhnutné, dojednania o opätovnom prijatí štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti. Takéto dohody stanovia podrobnosti o kategóriách osôb pokrytých dojednaniami, ako aj možné spôsoby ich opätovného prijatia a návratu. Štátom AKT bude poskytnutá za vykonanie týchto dohôd primeraná pomoc. iii) na účely tohto bodu c) znamená pojem "strany" spoločenstvo ktorýkoľvek z jeho členských štátov a ktorýkoľvek štát AKT. ČASŤ 2 INŠTITUCIONÁLNE USTANOVENIA Článok 14 Spoločné inštitúcie Inštitúciami tejto dohody sú Rada ministrov, Výbor veľvyslancov a Spoločné parlamentné zhromaždenie. Článok 15 Rada ministrov 1. Rada ministrov pozostáva na jednej strane z členov Rady Európskej únie a členov Komisie Európskych spoločenstiev a na strane druhej z členov vlád každého štátu AKT. Úrad predsedu Rady ministrov zastávajú striedavo člen Rady Európskej únie a člen vlády štátu AKT. Rada zasadá spravidla raz ročne z iniciatívy predsedu, inak kedykoľvek je to nevyhnutné, vo forme a zemepisnom zložení primeranom k otázkam, ktoré sa majú riešiť. 2. Funkciou Rady ministrov je: a) viesť politický dialóg; b) prijať politické usmernenia a rozhodnutia nevyhnutné na vykonanie ustanovení tejto dohody, najmä pokiaľ ide o rozvojové v konkrétnych oblastiach stanovených v tejto dohode, alebo v inej oblasti, ak sa ukáže ako relevantná, a pokiaľ ide o postupy; c) preskúmať a riešiť každú otázku, ktorá by mohla obmedzovať účinné a účelné vykonávanie tejto dohody alebo predstavovať prekážku dosiahnutia jej cieľov; d) zabezpečiť hladké fungovanie konzultačných mechanizmov. 3. Rada ministrov prijíma svoje rozhodnutia spoločnou dohodou strán. Konanie Rady ministrov je platné iba vtedy, pokiaľ je prítomná polovica členov Rady Európskej únie, jeden člen Komisie a dve tretiny členov zastupujúcich vlády štátov AKT. Ktorýkoľvek z členov Rady ministrov, ktorý sa nemôže zúčastniť, môže byť zastupovaný. Zástupcovia vykonávajú všetky práva tohto člena. Rada môže prijímať rozhodnutia, ktoré sú záväzné pre strany a vytvárajú rámec pre rezolúcie, odporúčania a stanoviská. Rada skúma a berie do úvahy rezolúcie a odporúčania prijaté Spoločným parlamentným výborom. Rada ministrov vedie priebežný dialóg so zástupcami sociálnych a hospodárskych partnerov a ostatnými účastníkmi občianskej spoločnosti v AKT a EÚ. Na tento účel je možné pri zasadaniach konať aj konzultácie. 4. Rada ministrov môže delegovať právomoci na Výbor veľvyslancov. 5. Rada ministrov prijme svoj rokovací poriadok do šiestich mesiacov od vstupu tejto dohody do platnosti. Článok 16 Výbor veľvyslancov 1. Výbor veľvyslancov pozostáva na jednej strane zo stáleho zástupcu každého členského štátu v Európske únii a zástupcu Komisie a na druhej strane z vedúceho misie každého štátu AKT pri Európskej únii. Úrad predsedu Výboru veľvyslancov zastáva striedavo stály zástupca členského štátu určeného spoločenstvom a vedúci misie zastupujúcej štáty AKT určenej štátmi AKT. 2. Výbor napomáha Rade ministrov pri plnení jej úloh a realizuje každý Radou zverený mandát. V tejto súvislosti monitoruje vykonávanie tejto dohody a pokrok v dosahovaní cieľov v nej stanovených. Výbor veľvyslancov zasadá pravidelne, najmä kvôli príprave zasadaní Rady, a inak kedykoľvek je to potrebné. 3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok do šiestich mesiacov od vstupu tejto dohody do platnosti. Článok 17 Spoločné parlamentné zhromaždenie 1. Spoločné parlamentné zhromaždenie pozostáva z rovnakého počtu zástupcov EÚ a AKT. Členovia Spoločného parlamentného zhromaždenia sú na jednej strane členovia Európskeho parlamentu a na strane druhej členovia parlamentu, resp. zástupcovia určení parlamentom každého štátu AKT. Pri neúčasti parlamentu podlieha zastúpenie dotknutého štátu AKT predchádzajúcemu schváleniu Spoločného parlamentného zhromaždenia. 2. Úlohou Spoločného parlamentného zhromaždenia ako konzultačného orgánu je: - podporovať demokratické procesy prostredníctvom dialógu a konzultácií, - uľahčovať lepšie porozumenie medzi ľudom Európskej únie a štátmi AKT a zvyšovať verejné vedomie v rozvojových otázkach, - rokovať o otázkach týkajúcich sa rozvoja partnerstva AKT-EÚ, - prijímať rezolúcie a vypracúvať odporúčania Rade ministrov s cieľom dosiahnuť ciele dohody. 3. Spoločné parlamentné zhromaždenie zasadá dvakrát ročne v plenárnom zasadaní, striedavo v Európskej únii a v štáte AKT. S cieľom posilnenia regionálnej integrácie a zveľaďovania spolupráce medzi národnými parlamentmi možno organizovať zasadania medzi členmi EÚ a AKT na regionálnej alebo subregionálnej úrovni. Spoločné parlamentné zhromaždenie organizuje pravidelné kontakty so zástupcami hospodárskych a a sociálnych partnerov AKT-EÚ a s ostatnými účastníkmi z občianskej spoločnosti tak, aby získali názory na dosiahnutie cieľov tejto dohody. 4. Spoločné parlamentné zhromaždenie prijme svoj rokovací poriadok do šiestich mesiacov od vstupu tejto dohody do platnosti. ČASŤ 3 STRATÉGIE SPOLUPRÁCE Článok 18 Stratégie spolupráce sú založené na rozvojových stratégiách a obchodnej spolupráci, ktoré sú vzájomne prepojené a dopĺňané. Strany zabezpečia, že úsilie vyvinuté v oboch vyššie uvedených oblastiach sa navzájom podporuje. HLAVA I ROZVOJOVÉ STRATÉGIE KAPITOLA 1 Všeobecný rámec Článok 19 Zásady a ciele 1. Hlavným cieľom spolupráce AKT-ES je zníženie chudoby a neskôr jej konečné odstránenie, trvale udržateľný rozvoj a postupná integrácia krajín AKT do svetového hospodárstva. V tejto súvislosti je rámec spolupráce a jej orientácia prispôsobená individuálnym okolnostiam každej krajiny AKT, podporuje miestne vlastníctvo hospodárskych a spoločenských reforiem a integráciu súkromného sektora a občianskej spoločnosti do rozvojového procesu. 2. Spolupráca odkazuje na závery konferencií Organizácie Spojených národov a na ciele a akčné programy dohodnuté na medzinárodnej úrovni a na ich následné činnosti ako základ pre rozvojové zásady. Spolupráca taktiež odkazuje na ciele medzinárodnej rozvojovej spolupráce a venuje zvláštnu pozornosť zavádzaniu kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov pokroku. 3. Vlády a neštátni účastníci v každej krajine AKT začnú konzultácie o rozvojových stratégiách krajiny a ich podpore zo strany spoločenstva. Článok 20 Prístup 1. Ciele rozvojovej spolupráce AKT-ES sa sledujú prostredníctvom integrovaných stratégií zahŕňajúcich hospodárske, spoločenské, kultúrne environmentálne a inštitucionálne súčasti, ktoré sú v miestnom vlastníctve. Spolupráca teda poskytuje súdržný výkonný rámec podpory vlastných rozvojových stratégií krajín AKT, čím zabezpečuje celistvosť a vzájomné pôsobenie medzi rôznymi súčasťami. V tejto súvislosti a v rámci rozvojových politík a reforiem sledovaných štátmi AKT sa spolupráca AKT-ES zameria na: a) dosahovanie rýchleho a trvale udržateľného hospodárskeho rastu vytvárajúceho pracovné miesta, rozvoj súkromného sektora, rastúcu zamestnanosť, zlepšený prístup k výrobným hospodárskym aktivitám a zdrojom a zveľaďovanie regionálnej spolupráce a integrácie; b) podporu ľudskému a spoločenskému vývoju napomáhajúcemu zabezpečovať široké a rovnoprávne rozdeľovania výsledkov rastu a podporu rovnoprávnosti pohlaví; c) podporu kultúrnych hodnôt spoločenstiev a konkrétne vzájomné pôsobenie s hospodárskymi, politickými a spoločenskými súčasťami; d) podporu inštitucionálnych reforiem a rozvoj, resp. posilňovanie inštitúcií nevyhnutných na konsolidáciu demokracie, dobrý spôsob vládnutia a na efektívne a konkurencieschopné trhové hospodárstva a budovanie kapacít rozvoja a partnerstva a e) podporu trvale udržateľného environmentálneho rozvoja, obnovy a dobrých spôsobov a zachovanie základne prírodných zdrojov. 2. Pri začleňovaní do hlavného prúdu spolupráce sa budú brať systematicky do úvahy nasledujúce tematické alebo medziodvetvové okruhy: otázky pohlavia, environmentálne otázky, inštitucionálny rozvoj a budovanie kapacít. Tieto oblasti majú taktiež nárok na podporu spoločenstva. 3. Podrobné texty, pokiaľ ide o stratégie a ciele rozvojovej spolupráce, najmä odvetvové politiky a stratégie, sa začlenia do prehľadu poskytujúceho operatívne usmernenia v špecifických oblastiach alebo odvetviach spolupráce. Tieto texty môžu byť revidované, prehodnotené a/alebo zmenené a doplnené Radou ministrov na základe odporúčania Výboru AKT-ES pre rozvojovú finančnú spoluprácu. KAPITOLA 2 Oblasti podpory ODDIEL 1 Hospodársky rozvoj Článok 21 Rozvoj investícií a súkromného sektora 1. Spolupráca podporuje nevyhnutné hospodárske a inštitucionálne reformy a politiky na národnej a/alebo regionálnej úrovni, pričom sa zameriava na vytvorenie priaznivého prostredia pre súkromné investície a rozvoj dynamického, zdravého a konkurencieschopného súkromného sektora. Spolupráca ďalej podporuje: a) rozvoj dialógu medzi súkromným a verejným sektorom a ich spoluprácu; b) rozvoj podnikateľských schopností a kultúry podnikania; c) privatizáciu a podnikovú reformu a d) rozvoj a modernizáciu systémov riešenia sporov a arbitráže. 2. Spolupráca taktiež podporuje formálne aj neformálne zlepšovanie kvality, dostupnosti a prístupnosti k finančným a nefinančným službám pre súkromné podniky tým, že: a) urýchľuje a vyvažuje toky zahraničných a domácich súkromných úspor do financovania súkromných podnikov prostredníctvom podpory politiky rozvoja moderného finančného sektora, vrátane kapitálových trhov, finančných inštitúcií a stabilných mikrofinančných operácií; b) rozvíja a posilňuje podnikateľské inštitúcie a sprostredkovateľské organizácie, združenia, obchodné komory a miestnych poskytovateľov zo súkromného sektora podporujúcich a ponúkajúcich nefinančné služby podnikom, ako sú profesijné, technické, riadiace, školiace a obchodno-podporné služby a c) podporuje inštitúcie, programy, aktivity a iniciatívy, ktoré prispievajú k rozvoju a transferu technológií, know-how a dobrých spôsobov vo všetkých aspektoch podnikateľského riadenia. 3. Spolupráca podporuje rozvoj podnikania prostredníctvom poskytovania finančných a záručných nástrojov a technickej podpory zameranej na povzbudenie a podporu vytvárania, zavádzania, expanzie, diverzifikácie, obnovy, reštrukturalizácie, modernizácie alebo privatizácie dynamických, stabilných a konkurencieschopných podnikov vo všetkých hospodárskych odvetviach, ako aj finančných sprostredkovateľov, ako sú inštitúcie pre finančný rozvoj a kapitálové investície, a leasingových spoločností tým, že: a) vytvára a/alebo posilňuje finančné nástroje vo forme investičného kapitálu; b) zlepšuje prístup ku kľúčovým vstupom, ako sú služby podnikateľských informácií, poradenské a konzultačné služby alebo služby technickej podpory; c) podporuje vývozné aktivity, najmä prostredníctvom budovania kapacít vo všetkých oblastiach súvisiacich s obchodom; d) povzbudzuje prepojenia medzi firmami, sieťami a spoluprácou v oblasti transferu technológií a know-how na národnej, regionálnej a AKT-ES úrovni a partnerstvami so súkromnými zahraničnými investormi, ktoré sú v súlade s cieľmi a usmerneniami rozvojovej spolupráce AKT-ES. 4. Spolupráca podporuje rozvoj malých podnikov prostredníctvom lepšieho prístupu k finančným a nefinančným službám, prostredníctvom primeranej politiky a regulačného rámca pre ich rozvoj a poskytuje vzdelávacie a informačné služby o dobrých spôsoboch v mikrofinancovaní. 5. Podpora investícií a rozvoja súkromného sektora zahŕňa kroky a iniciatívy na vysokej, strednej a najnižšej úrovni hospodárstva. Článok 22 Makroekonomické a štrukturálne reformy a politiky 1. Spolupráca podporuje úsilia AKT o vykonávanie: a) makroekonomického rastu a stabilizácie prostredníctvom disciplinovanej fiškálnej a menovej politiky, ktorá má za následok zníženie inflácie a zlepšenie vonkajšej a fiškálnej rovnováhy, posilnenie fiškálnej disciplíny, zlepšenie rozpočtovej transparentnosti a efektívnosti, zvýšenie kvality, vyváženosti a zloženia fiškálnej politiky a b) štrukturálnych politík vytvorených na posilnenie úlohy rôznych účastníkov, najmä zo súkromného sektora, a zlepšenie prostredia pre rast podnikania, investícií a zamestnanosti, ako aj: i) liberalizácie obchodu a devízových režimov, konvertibility bežného účtu, so zreteľom na konkrétne okolnosti každej krajiny; ii) posilnenia reforiem trhu práce a výrobkov; iii) povzbudenia reforiem finančných systémov, ktoré pomáhajú rozvoju stabilných bankových a nebankových systémov, kapitálových trhov a finančných služieb, vrátane mikrofinancovania; iv) zlepšenia kvality súkromných a verejných služieb; v) povzbudzovania regionálnej a progresívnej integrácie makroekonomických a menových politík. 2. Tvorba makroekonomických politík a programov štrukturálnych zmien odráža socio-politické pozadie a inštitucionálnu kapacitu dotknutých krajín a zabezpečuje pozitívny dopad na znižovanie chudoby a prístup k sociálnym službám, pričom je založená na nasledujúcich zásadách: a) štáty AKT majú primárnu zodpovednosť za analýzu problémov, ktoré sa majú riešiť, tvorbu a vykonávanie reforiem; b) podporné programy sa prispôsobujú odlišným situáciám v každom štáte AKT a citlivo vnímajú spoločenské podmienky, kultúru a životné prostredie týchto štátov; c) uznáva a rešpektuje sa právo štátov AKT na určenie smeru a postupnosti rozvojových stratégií a priorít; d) tempo reforiem má byť realistické a v súlade s kapacitami a zdrojmi každého štátu AKT a e) posilňovanie komunikácie a informovanosti obyvateľstva o hospodárskych a sociálnych reformách a politikách. Článok 23 Rozvoj ekonomického sektora Spolupráca podporuje trvale udržateľnú politiku a inštitucionálne reformy a investície nevyhnutné na rovnocenný prístup k hospodárskym aktivitám a výrobným zdrojom, najmä: a) rozvoj vzdelávacích systémov, ktoré pomáhajú zvýšiť produktivitu vo formálnom aj neformálnom sektore; b) kapitál, úvery, pôdu, najmä pokiaľ ide o vlastnícke práva a užívanie; c) rozvoj stratégií pre vidiek zameraný na vytvorenie rámca účasti na decentralizovanom plánovaní, rozdeľovaní zdrojov a ich správe; d) stratégie poľnohospodárskej výroby, politiky národnej a regionálnej potravinovej bezpečnosti, trvale udržateľného rozvoja vodných zdrojov a rybolovu, ako aj morských zdrojov v rámci výhradných hospodárskych zón štátov AKT. Každá dohoda o rybárstve, ktorá môže byť prerokovávaná medzi spoločenstvom a štátmi AKT, berie riadne do úvahy súlad s rozvojovými stratégiami v tejto oblasti; e) hospodárska a technologická infraštruktúra a služby, vrátane dopravy, telekomunikačných systémov, komunikačných služieb a rozvoja informačnej spoločnosti; f) rozvoj konkurencieschopných priemyselných, baníckych a energetických sektorov pri povzbudzovaní zainteresovanosti a rozvoja súkromného sektora; g) rozvoj obchodu, vrátane podpory spravodlivého obchodu; h) rozvoj podnikania, financií a bankovníctva a ostatných sektorov služieb; i) rozvoj cestovného ruchu a j) rozvoj vedeckých, technologických a výskumných infraštruktúr a služieb, vrátane zlepšenia transferu a prijímania nových technológií; k) posilnenie kapacít vo výrobných oblastiach, najmä vo verejnom a súkromnom sektore. Článok 24 Cestovný ruch Spolupráca sa zameria na trvale udržateľný rozvoj odvetvia cestovného ruchu v krajinách a subregiónoch AKT, pričom sa uznáva zvyšujúci sa význam rastu sektoru služieb v krajinách AKT, expanzii ich celkového obchodu, schopnosť stimulovať ostatné sektory hospodárskych aktivít a úlohu, ktorú môže hrať pri odstránení chudoby. Programy a projekty spolupráce podporia úsilie krajín AKT vytvoriť a zlepšiť ich právny a inštitucionálny rámec a rozvojové zdroje, ako aj zavádzať trvale udržateľné politiky a programy cestovného ruchu a medzi iným zlepšovať konkurencieschopnosť sektora, najmä malých a stredných podnikov, investičnú podporu, vývoj produktov, vrátane rozvoja domorodých kultúr v krajinách AKT, a posilnenie spojení medzi cestovným ruchom a ostatnými odvetviami hospodárskeho zamerania. ODDIEL 2 Sociálny a ľudský rozvoj Článok 25 Rozvoj sociálneho sektora 1. Spolupráca podporuje úsilie štátov AKT pri rozvoji všeobecných a sektorálnych politík a reforiem, ktoré zlepšujú rozsah, kvalitu a prístup k základnej sociálnej infraštruktúre a službám a berú do úvahy miestne potreby a špecifické požiadavky najzraniteľnejších a znevýhodnených, čím sa zmenšujú rozdiely v prístupe k týmto službám. Zvláštna pozornosť je venovaná zabezpečeniu primeraných úrovní verejných výdavkov v sociálnych sektoroch. V tejto súvislosti sa spolupráca zameria na: a) zlepšenie školstva a vzdelávania, budovanie technických kapacít a zručností; b) zlepšenie systému zdravotníctva a výživy, odstraňovanie hladu a podvýživy, zabezpečenie primeranej dodávky potravín a potravinovej bezpečnosti; c) integráciu populačných otázok do rozvojových stratégií tak, aby sa zlepšilo reprodukčné zdravotníctvo, primárna zdravotnícka starostlivosť, plánované rodičovstvo a zabránenie zohavenia ženských pohlavných orgánov; d) podporu boja proti HIV/AIDS; e) zvýšenie nezávadnosti vody pre domácnosti a zlepšenie prístupu k nezávadnej vode a primeranej hygiene; f) zvýšenie dostupnosti cenovo prijateľného a primeraného obydlia pre každého prostredníctvom programov nízkych nákladov a programov pre domácnosti s nízkym príjmom a zlepšenia urbanistického rozvoja a g) povzbudzovania k podpore účastníckych metód sociálneho dialógu, ako aj dodržiavanie základných sociálnych práv. 2. Spolupráca taktiež podporuje budovanie kapacít v sociálnych oblastiach, ako sú programy vzdelávania pri tvorbe sociálnych politík a moderné metódy riadenia sociálnych projektov a programov, politiky vedúce k technologickej inovácii a výskumu, budovanie miestnych odborných znalostí a podpora partnerstiev, rokovania za okrúhlym stolom na národnej a/alebo regionálnej úrovni. 3. Spolupráca podporuje rozvoj a vykonávanie politík a systémov sociálnej ochrany a bezpečnosti na zvýšenie sociálnej súdržnosti a podporu svojpomoci a spoločenskej solidarity. Zameranie podpory bude medzi iným aj na zakladanie fondov sociálneho rozvoja prispôsobených miestnym potrebám a účastníkom. Článok 26 Otázky mládeže Spolupráca taktiež podporuje vytváranie spojitej a komplexnej politiky využitia potenciálu mládeže tak, aby mládež bola lepšie integrovaná do spoločnosti, ktorá takto naplno využije svoje možnosti. V tejto súvislosti podporuje spolupráca politiky, opatrenia a činnosti zamerané na: a) ochranu práv detí a mládeže, najmä práv dievčat; b) podporu zručností, energie, inovácií a potenciálu mládeže na zlepšenie ich ekonomických, sociálnych a kultúrnych príležitostí a zvýšenie možnosti zamestnanosti vo výrobných odvetviach; c) pomoci spoločenským inštitúciám pri poskytovaní príležitosti rozvoja fyzického, psychického, sociálneho a ekonomického potenciálu detí a d) opätovné začlenenie detí do spoločnosti v post-konfliktných situáciách prostredníctvom rehabilitačných programov. Článok 27 Kultúrny rozvoj Spolupráca sa v oblasti kultúry zameria na: a) integrovanie kultúrneho rozmeru an všetkých úrovniach rozvojovej spolupráce; b) uznávanie, zachovanie a podporu kultúrnych hodnôt a identít tak, aby sa umožnil dialóg medzi kultúrami; c) uznávanie, zachovanie a podporu hodnoty kultúrneho dedičstva, podporu rozvoja kapacity v tomto sektore; d) rozvoj kultúrnych odvetví a uľahčenie prístupu na trh pre kultúrne tovary a služby. ODDIEL 3 Regionálna spolupráca a integrácia Článok 28 Všeobecný prístup Spolupráca poskytne efektívnu pomoc na dosiahnutie cieľov a priorít, ktoré pre seba stanovili štáty AKT v kontexte regionálnej a subregionálnej spolupráce a integrácie, vrátane medziregiolnálnej a vnútroregionálnej spolupráce AKT. Regionálna spolupráca môže taktiež zahŕňať zámorské krajiny a územia (ZKÚ) a najvzdialenejšie regióny. V tejto súvislosti sa podpora spolupráce zameria na: a) zveľadenie postupnej integrácie štátov AKT do svetového hospodárstva; b) zrýchlenie hospodárskej spolupráce a rozvoja v rámci regiónov štátov AKT aj medzi nimi; c) podporu voľného pohybu osôb, tovarov, služieb, kapitálu, práce a technológie medzi krajinami AKT; d) zrýchlenie diverzifikácie štátov AKT; koordinácia a harmonizácia regionálnych a subregionálnych politík spolupráce a e) podpora a expanzia obchodu medzi krajinami AKT, vnútri týchto krajín, ako aj s tretími krajinami. Článok 29 Regionálna hospodárska integrácia Spolupráca v oblasti regionálnej hospodárskej integrácie podporuje: a) rozvoj a posilnenie kapacít: i) inštitúcií a organizácií regionálnej integrácie založených štátmi AKT na podporu regionálnej spolupráce a integrácie; ii) národných vlád a parlamentov vo veciach regionálnej integrácie; b) zveľaďovanie účasti najmenej rozvinutých krajín (LDC) spomedzi štátov AKT na vytváraní regionálnych trhov a spoločného využívania ich výhod; c) vykonávanie odvetvových reformných politík na regionálnej úrovni; d) liberalizáciu obchodu a platieb; e) rozvoj cezhraničných investícií tak domácich, ako aj zahraničných a ostatných regionálnych alebo subregionálnych iniciatív hospodárskej integrácie a f) ohľad na účinky čistých nákladov prechodu regionálnej integrácie na rozpočtové príjmy a platobnú bilanciu. Článok 30 Regionálna spolupráca 1. Spolupráca v regionálnej oblasti podporuje široké spektrum funkčných a tematických oblastí, ktoré sa konkrétne venujú spoločným problémom a využívajú výnosy z rozsahu, vrátane: a) infraštruktúry, a najmä dopravy a komunikácie, ich bezpečnosti a služieb, vrátane vývoja regionálnych príležitostí v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT); b) životného prostredia, správy vodných zdrojov a energetiky; c) zdravotníctva, vzdelávania a školstva; d) výskumu a technologického vývoja; e) regionálnych iniciatív prípravy na katastrofy a zmierňovanie ich následkov a f) ostatných oblastí, vrátane kontroly zbraní, krokom proti drogám, organizovanému zločinu, praniu špinavých peňazí, úplatkárstvu a korupcii. 2. Spolupráca taktiež podporuje schémy a iniciatívy vo vnútri AKT a medzi AKT a okolím. 3. Spolupráca má napomôcť podpore a rozvoju regionálneho politického dialógu v oblastiach predchádzania konfliktov a ich riešenia, ľudských práv a demokratizácie, výmeny, spolupráce a podpory mobility rôznych účastníkov rozvoja, najmä však občianskej spoločnosti. ODDIEL 4 Tematické a prierezové otázky Článok 31 Otázky pohlavia Spolupráca má napomôcť posilneniu politík a programov, ktoré zlepšujú, zabezpečujú a rozširujú rovnakú účasť mužov a žien vo všetkých sférach politického, hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho života. Spolupráca má napomôcť zlepšiť prístup žien ku všetkým zdrojom požadovaným na plný výkon ich základných práv. konkrétnejšie spolupráca vytvorí rámec na: a) začlenenie prístupu tolerantného k pohlaviu do každej úrovne rozvojovej spolupráce, vrátane makroekonomických politík, stratégií a operácií a b) povzbudzovanie prijatia špecifických pozitívnych opatrení v prospech žien, ako: i) účasť v národnej a miestnej politike; ii) podpora ženských organizácií; iii) prístup k základným sociálnym službám, najmä ku školstvu a vzdelávaniu, zdravotníctvu a plánovaniu rodiny; iv) prístup k výrobným zdrojom, najmä pôde a úverom, a prístup na trh práce a v) konkrétny zreteľ na ženy v operáciách naliehavej pomoci a rehabilitácie. Článok 32 Environmentálne a prírodné zdroje 1. Spolupráca pri ochrane životného prostredia a trvale udržateľného využitia a správy prírodných zdrojov sa zameria na: a) začlenenie trvale udržateľného prostredia do hlavného prúdu vo všetkých aspektoch rozvojovej spolupráce a podporných programov a projektov vykonávaných rôznymi účastníkmi; b) budovanie a/alebo posilňovanie vedeckých, technických, ľudských a inštitucionálnych kapacít pre správu životného prostredia pre všetkých účastníkov ochrany životného prostredia; c) podporu špecifických opatrení a schém zameraných na riešenie kritických otázok trvale udržateľného spravovania, a tiež spojených so súčasnými a budúcimi regionálnymi a medzinárodnými záväzkami týkajúcimi sa nerastných a prírodných zdrojov, ako sú: i) tropické pralesy, vodné zdroje, pobrežné, morské a rybolovné zdroje, divoká zver, pôdy, biodiverzita; ii) ochrana krehkých ekosystémov (napr. koralové útesy); iii) obnoviteľné zdroje energie, najmä slnečná energia a energetická efektívnosť; iv) trvale udržateľný rozvoj miest a vidieka; v) rozširovanie plochy púští, suchá a odlesňovanie; vi) príprava inovatívnych riešení problémov životného prostredia miest a vii) podpora trvale udržateľného rozvoja cestovného ruchu; d) zreteľ na otázky týkajúce sa dopravy a nakladania s nebezpečným odpadom. 2. Spolupráca taktiež berie do úvahy: a) zraniteľnosť malých ostrovných krajín AKT, najmä voči hrozbe predstavovanej zmenou podnebia; b) zhoršovanie sucha a zväčšovanie plochy púští, najmä v najmenej rozvinutých a suchozemských krajinách; c) inštitucionálny rozvoj a budovanie kapacít. Článok 33 Inštitucionálny rozvoj a budovanie kapacít 1. Spolupráca venuje systematickú pozornosť inštitucionálnym aspektom a v tejto súvislosti podporuje úsilia krajín AKT o rozvoj a posilnenie štruktúr, inštitúcií a postupov, ktoré napomáhajú: a) podporovať a zachovať demokraciu, ľudskú dôstojnosť, sociálnu spravodlivosť a pluralizmus, s rešpektovaním rozmanitosti vo vnútri spoločností a medzi nimi; b) podporovať a zachovať všeobecný a úplný rešpekt, dodržiavanie a ochranu všetkých ľudských práv a základných slobôd; c) rozvinúť a posilniť zákonnosť a zlepšiť prístup k spravodlivosti pri zaručení profesionalizmu a nezávislosti súdnictva a d) zabezpečiť transparentný a zodpovedný spôsob vládnutia a správu vo všetkých verejných inštitúciách. 2. Strany spolupracujú v boji proti úplatkárstvu a korupcii vo všetkých spoločnostiach. 3. Spolupráca podporuje úsilia štátov AKT o rozvoj ich verejných inštitúcií do pozitívnej sily rastu pre dosiahnutie významných zlepšení v efektívnosti vládnych služieb, keďže tieto ovplyvňujú životy bežných ľudí. V tejto súvislosti má spolupráca napomáhať reforme, racionalizácii a modernizácii verejného sektora. Konkrétne sa podpora spolupráce zameria na: a) reformu a modernizáciu verejnej služby; b) právnu a súdnu reformu a modernizáciu súdnictva; c) zlepšenie a posilnenie správy verejných financií; d) urýchlenie reforiem bankového a finančného sektora; e) zlepšenie správy verejných aktív a reformu postupov verejného obstarávania; f) politickú, administratívnu, hospodársku a finančnú decentralizácia. 4. Spolupráca má taktiež napomáhať obnoviť a/alebo zvýšiť kritickú kapacitu verejného sektora a podporovať inštitúcie potrebné na upevnenie trhového hospodárstva, najmä na podporu: a) rozvoja právnych a regulačných schopností potrebných na fungovanie trhového hospodárstva, vrátane politiky hospodárskej súťaže a ochrany spotrebiteľa; b) zlepšenia kapacity na analýzy, plánovanie, formulovanie a vykonávanie politík, najmä v oblasti hospodárskej, sociálnej, environmentálnej, výskumnej, vedeckej, technickej a inovačnej; c) modernizácie, posilňovania a reformovania finančných a menových inštitúcií a zlepšenie postupov; d) budovania kapacít na miestnej a samosprávnej úrovni, ktoré sa vyžadujú na vykonávanie decentralizačnej politiky a zvýšenia účasti populácie na rozvojových procesoch a e) vývoja kapacít v ostatných kritických oblastiach, ako sú: i) medzinárodné rokovania; ii) riadenie a koordinácia zahraničnej pomoci. 5. Spolupráca má pokryť všetky oblasti a sektory spolupráce na podporu vzniku neštátnych účastníkov a vývoj ich kapacít a posilniť tak štruktúry na informácie, dialóg a konzultácie medzi nimi a národnými orgánmi, vrátane tých na regionálnej úrovni. HLAVA II HOSPODÁRSKA A OBCHODNÁ SPOLUPRÁCA KAPITOLA 1 Ciele a zásady Článok 34 Ciele 1. Hospodárska a obchodná spolupráca sa zameria na zveľaďovanie hladkého a postupného začleňovania štátov AKT do svetového hospodárstva, s riadnym zreteľom na ich politické voľby a rozvojové priority, čím sa podporí ich trvale udržateľný rozvoj a prispeje sa k odstráneniu chudoby v krajinách AKT. 2. Konečným cieľom hospodárskej a obchodnej spolupráce je umožniť štátom AKT plne sa zúčastňovať medzinárodného obchodu. V tejto súvislosti je treba mať obzvlášť na zreteli potrebu štátov AKT aktívne sa zúčastňovať mnohostranných obchodných rokovaní. Berúc do úvahy súčasnú úroveň rozvoja krajín AKT, hospodárska a obchodná spolupráca sa zameria na umožnenie krajinám AKT zvládnuť výzvy globalizácie a postupne sa prispôsobiť novým podmienkam medzinárodného obchodu, čím sa uľahčí ich prechod do liberalizovaného globálneho hospodárstva. 3. Na tento účel sa hospodárska a obchodná spolupráca zameria na zlepšenie výrobnej, dodávkovej a obchodnej kapacity krajín AKT, ako aj ich schopnosti prilákať investície. Ďalej sa zameria na vytvorenie novej dynamiky obchodu medzi stranami, posilnenie obchodných a investičných politík krajín AKT a na zlepšenie ich schopnosti zvládnuť otázky týkajúce sa obchodu. 4. Hospodárska a obchodná spolupráca sa vykonáva v úplnom súlade s ustanoveniami WTO, vrátane špeciálneho a diferencovaného zaobchádzania, berúc do úvahy vzájomné záujmy strán a ich príslušnú úroveň rozvoja. Článok 35 Zásady 1. Hospodárska a obchodná spolupráca je založená na skutočnom, posilnenom a strategickom partnerstve. Je ďalej založená na komplexnom prístupe, ktorý stavia na silných stránkach a dosiahnutých výsledkoch predchádzajúcich dohovorov AKT-ES, s využitím všetkých dostupných prostriedkov na dosiahnutie vyššie uvedených cieľov tým, že sa riešia prekážky zo strany ponuky a dopytu. V tejto súvislosti sa berie ohľad najmä na opatrenia obchodného rozvoja ako prostriedky zvyšovania konkurencieschopnosti štátov AKT. Primeraný význam sa preto pripisuje obchodnému rozvoju v rámci rozvojových stratégií štátov AKT, ktoré spoločenstvo podporuje. 2. Hospodárska a obchodná spolupráca stavia na regionálnych integračných iniciatívach štátov AKT, majúc na pamäti regionálnu integráciu ako kľúčový nástroj začleňovania krajín AKT do svetového hospodárstva. 3. Hospodárska a obchodná spolupráca berie do úvahy rozdielne potreby a úrovne rozvoja krajín a regiónov AKT. V tejto súvislosti strany opätovne potvrdzujú svoj vzťah k zabezpečeniu špeciálneho a diferencovaného zaobchádzania pre všetky krajiny AKT a k zachovaniu špeciálneho zaobchádzania pre najmenej rozvinuté krajiny AKT, ako aj k riadnemu ohľadu na zraniteľnosť malých, suchozemských a ostrovných krajín. KAPITOLA 2 Nové obchodné dojednania Článok 36 Formy 1. Vzhľadom na vyššie uvedené ciele a zásady sa strany dohodli na uzatvorení nových, so Svetovou obchodnou organizáciou zlučiteľných, obchodných dojednaní, na postupnom odstránení prekážok obchodu medzi nimi a na zlepšovaní spolupráce vo všetkých oblastiach relevantných pre obchod. 2. Strany sa dohodli, že nové obchodné dojednania sa zavedú postupne a uznávajú preto potrebu prípravného obdobia. 3. Aby sa uľahčil prechod na nové obchodné dojednania, nerecipročné obchodné preferencie uplatňované podľa štvrtého dohovoru AKT-ES sa zachovajú počas prípravného obdobia pre všetky krajiny AKT, a to za podmienok vymedzených v prílohe V k tejto dohode. 4. V tejto súvislosti strany opätovne potvrdzujú význam protokolov o tovaroch pripojených v prílohe V k tejto dohode. Súhlasia s potrebou ich prehodnotenia v kontexte nových obchodných dojednaní, najmä pokiaľ ide o ich zlučiteľnosť s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie, s cieľom zabezpečenia z nich odvodených výhod, majúc na pamäti zvláštny právny status protokolu o cukre. Článok 37 Postupy 1. Dohody o hospodárskom partnerstve budú prejednávané počas prípravného obdobia, ktoré skončí najneskôr 31. decembra 2007. Formálne rokovania o nových obchodných dojednaniach začnú v septembri 2002 a nové obchodné dojednania vstúpia do platnosti 1. januára 2008, pokiaľ sa strany nedohodnú na skorších dátumoch. 2. Všetky nevyhnutné opatrenia sa prijmú tak, aby sa zabezpečilo úspešné uzatvorenie rokovaní v rámci prípravného obdobia. Na tento účel bude obdobie do začiatku formálnych rokovaní o nových obchodných dojednaniach aktívne využité na prvotné prípravy týchto rokovaní. 3. Prípravné obdobie sa taktiež využije na budovanie kapacít verejných a súkromných sektorov krajín AKT, vrátane opatrení na zvýšenie konkurencieschopnosti, posilnenia regionálnych organizácií a podporu regionálnych integračných iniciatív tam, kde je to primerané, aj s pomocou pri rozpočtových úpravách a fiškálnej reforme, ako aj pri zlepšovaní infraštruktúry, rozvoja a podpory investícií. 4. Strany budú pravidelne prehodnocovať postup príprav a rokovaní a v roku 2006 vykonajú formálne a komplexné hodnotenie dojednaní plánovaných pre všetky krajiny tak, aby sa uistili, že nie je potrebné žiadne ďalšie obdobie na prípravy a rokovania. 5. Rokovania o dohodách hospodárskeho partnerstva budú realizované s tými krajinami AKT, ktoré sa považujú za pripravené tak učiniť, a to na úrovni, ktorú považujú za primeranú v súlade s postupmi dohodnutými v skupine AKT, berúc do úvahy regionálny integračný proces v rámci AKT. 6. Spoločenstvo v roku 2004 zhodnotí situáciu "non LDC" krajín (krajiny AKT iné ako najmenej rozvinuté), ktoré po tom, čo sa rozhodnú, že nie sú v postavení vstúpiť do dohôd o hospodárskom partnerstve, preskúmajú všetky alternatívne možnosti tak, aby bol týmto krajinám poskytnutý nový rámec obchodu rovnocenný s ich existujúcou situáciou v súlade s pravidlami WTO. 7. Rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve sa zamerajú najmä na vytvorenie harmonogramu postupného odstraňovania prekážok obchodu medzi stranami v súlade s pravidlami WTO. Na strane spoločenstva liberalizácia stavia na acquis a zameriava sa na zlepšenie súčasného prístupu krajín AKT na trhy, medzi iným aj prostredníctvom zhodnotenia pravidiel o pôvode. Rokovania berú do úvahy úroveň rozvoja a socio-ekonomický dopad obchodných opatrení na krajiny AKT a ich schopnosť prispôsobiť a upraviť svoje hospodárstva liberalizačnému procesu. Rokovania budú preto čo najpružnejšie pri stanovovaní trvania dostatočného prechodného obdobia a záverečného rozsahu pokrytia výrobkov, berúc do úvahy citlivé sektory a stupeň asymetrie, pokiaľ ide o časový harmonogram odstraňovania ciel pri zachovaní súladu s následne prevládajúcimi pravidlami WTO. 8. Strany úzko spolupracujú v rámci WTO s cieľom obrany dosiahnutých dojednaní, najmä vzhľadom na dostupný stupeň pružnosti. 9. Spoločenstvo do roku 2000 začne proces, ktorý do konca mnohostranných obchodných rokovaní, avšak najneskôr do roku 2005, umožní bezcolný prístup pre prakticky všetky výrobky z najmenej rozvinutých krajín, stavajúc na úrovni existujúcich obchodných ustanovení štvrtého dohovoru AKT-ES, a ktorý zjednoduší a prehodnotí pravidlá o pôvode, vrátane ustanovení o kumulácii, ktoré sa uplatňujú na ich vývozy. Článok 38 Spoločný ministerský výbor pre obchod 1. Založí sa Spoločný ministerský výbor AKT-ES pre obchod. 2. Ministerský výbor pre obchod venuje zvláštnu pozornosť súčasným mnohostranným obchodným rokovaniam a skúma dopad širších liberalizačných iniciatív na obchod AKT-ES a na rozvoj hospodárstiev AKT. Vypracúva akékoľvek nevyhnutné odporúčania s cieľom zachovania výhod obchodných dojednaní AKT-ES. 3. Ministerský výbor pre obchod zasadá aspoň raz ročne. Jeho rokovací poriadok stanoví Rada ministrov. Výbor pozostáva zo zástupcov štátov AKT a spoločenstva. KAPITOLA 3 Spolupráca na medzinárodných fórach Článok 39 Všeobecné ustanovenia 1. Strany zdôrazňujú význam svojej aktívnej účasti vo WTO, ako aj v ostatných príslušných medzinárodných organizáciách tým, že sa stávajú členmi týchto organizácií a že pozorne sledujú ich agendu a aktivity. 2. Strany sa dohodli na úzkej spolupráci pri identifikovaní a presadzovaní svojich spoločných záujmov v medzinárodnej hospodárskej a obchodnej spolupráci, najmä vo WTO, vrátane účasti pri vypracovaní a realizácii agendy budúcich mnohostranných obchodných rokovaní. V tejto súvislosti sa zvláštna pozornosť venuje prístupu na trhy spoločenstva a ostatné trhy pre výrobky a služby s pôvodom v krajinách AKT. 3. Strany sa taktiež dohodli na význame pružnosti pravidiel WTO tak, aby sa bral ohľad na úroveň rozvoja krajín AKT, ako aj ťažkosti pri napĺňaní ich záväzkov. Ďalej sa dohodli na potrebe technickej pomoci tak, aby sa krajinám AKT umožnilo vykonanie ich záväzkov. 4. Spoločenstvo súhlasí s pomocou štátom AKT v ich úsilí stať sa v súlade s ustanoveniami tejto dohody aktívnymi členmi týchto organizácií tým, že rozvinú kapacity nevyhnutné na rokovanie, efektívnu účasť, sledovanie a vykonávanie týchto dohôd. Článok 40 Tovary 1. Strany uznávajú potrebu zabezpečiť lepšie fungovanie medzinárodných tovarových trhov a zvýšenie trhovej transparentnosti. 2. Opätovne potvrdzujú vôľu urýchliť vzájomné konzultácie na medzinárodných fórach a v organizáciách zaoberajúcich sa tovarmi. 3. Na tento účel sa uskutoční na žiadosť ktorejkoľvek zo strán výmena názorov: - týkajúcich sa fungovania existujúcich medzinárodných dohôd alebo špecializovaných medzivládnych pracovných skupín s cieľom ich zlepšenia a zefektívnenia v súlade s trendmi trhu, - ak sa navrhuje uzatvorenie alebo obnova medzinárodnej dohody, alebo ak sa zakladá špecializovaná medzivládna pracovná skupina. Cieľom takýchto výmen názorov je zobrať do úvahy príslušné záujmy každej strany. Tam, kde je to nevyhnutné, sa môžu výmeny názorov uskutočniť v rámci ministerského výboru pre obchod. KAPITOLA 4 Obchod so službami Článok 41 Všeobecné ustanovenia 1. Strany zdôrazňujú narastajúci význam služieb v medzinárodnom obchode a ich význam a prínos k hospodárskemu a spoločenskému rozvoju. 2. Strany opätovne potvrdzujú svoje príslušné záväzky v rámci Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS) a zdôrazňujú potrebu špeciálneho a diferencovaného zaobchádzania s dodávateľmi služieb z AKT. 3. V rámci rokovaní o postupnej liberalizácii obchodu a služieb tak, ako je stanovené v článku XIX GATS, sa spoločenstvo zaväzuje pozitívne zvážiť priority štátov AKT pri zlepšení harmonogramu EÚ s cieľom splnenia ich špecifických záujmov. 4. Strany sa ďalej dohodli na cieli rozširovania svojho partnerstva v rámci dohôd o hospodárskom partnerstve po tom, čo získajú určité skúsenosti v uplatňovaní zaobchádzania podľa doložky najvyšších výhod (DNV) v rámci GATS tak, aby partnerstvo zahŕňalo liberalizáciu služieb v súlade s ustanoveniami GATS, najmä však s tými, ktoré sa týkajú účasti rozvojových krajín na dohodách o liberalizácii. 5. Spoločenstvo podporuje úsilie štátov AKT o posilnenie ich kapacít v dodávke služieb. Zvláštna pozornosť je venovaná službám týkajúcim sa práce, podnikania, distribúcie, financií, cestovného ruchu, kultúry, stavebníctva a s ním spojených inžinierskych služieb, s cieľom zvýšenia ich konkurencieschopnosti a tým aj zvýšenia hodnoty a objemu ich obchodu s tovarmi a službami. Článok 42 Námorná doprava 1. Strany uznávajú význam úsporných a efektívnych služieb námornej dopravy v bezpečnom a čistom morskom prostredí ako hlavného spôsobu dopravy uľahčujúceho medzinárodný obchod predstavujúceho jednu zo síl stojacich za hospodárskym rozvojom a rozvojom obchodu. 2. Strany sa zaväzujú podporovať liberalizáciu námornej dopravy a na tento účel uplatňovať účinne zásadu neobmedzeného prístupu k trhu medzinárodnej námornej dopravy na nediskriminačnom a obchodnom základe. 3. Každá strana poskytne, medzi iným, zaobchádzanie nie menej výhodné ako zaobchádzanie s vlastnými loďami tým lodiam, ktoré sú prevádzkované štátnymi príslušníkmi alebo spoločnosťami inej strany a lodiam registrovaným na území druhej strany, vzhľadom na prístup k prístavom, využitie infraštruktúry a doplnkové námorné služby týchto prístavov, ako aj vzhľadom na príslušné poplatky, colné priestory a prideľovanie prístavísk na nakládku a vykládku. 4. Spoločenstvo podporuje úsilie štátov AKT o rozvoj a podporu úsporných a efektívnych služieb námornej dopravy v štátoch AKT s cieľom rastúcej účasti operátorov z AKT v službách medzinárodnej dopravy. Článok 43 Informačné a komunikačné technológie a informačná spoločnosť 1. Strany uznávajú významnú úlohu informačných a komunikačných technológií, ako aj aktívnu účasť v informačnej spoločnosti ako predpoklady úspešného začlenenia krajín AKT do svetového hospodárstva. 2. Preto opätovne potvrdzujú svoje príslušné záväzky podľa existujúcich mnohostranných dohôd, najmä protokolu o základných telekomunikáciách pripojenému ku GATS, a vyzývajú tie krajiny AKT, ktoré ešte nie sú členmi týchto dohôd, aby k nim pristúpili. 3. Strany ďalej súhlasia s aktívnou a plnou účasťou vo všetkých budúcich medzinárodných rokovaniach, ktoré môžu byť v tejto oblasti vedené. 4. Strany preto prijmú opatrenia, ktoré umožnia obyvateľom krajín AKT ľahký prístup k informačným a komunikačným technológiám, prostredníctvom, okrem iného, aj týchto krokov: - rozvoj a podpora používania lacných obnoviteľných zdrojov energie, - rozvoj a využitie širších nízkonákladových bezdrôtových sietí. 5. Strany sa taktiež dohodli na urýchlení spolupráce v oblasti informačných a komunikačných technológií a informačnej spoločnosti. Táto spolupráca je zameraná najmä na väčšiu komplementaritu a harmonizáciu komunikačných systémov na národnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni, a na ich prispôsobenie k novým technológiám. KAPITOLA 5 Oblasti súvisiace s obchodom Článok 44 Všeobecné ustanovenia 1. Strany uznávajú rastúci význam nových oblastí súvisiacich s obchodom pri uľahčovaní postupného začleňovania štátov AKT do svetového hospodárstva. Preto súhlasia s posilnením spolupráce v týchto oblastiach formou ustanovenia úplnej a koordinovanej účasti v príslušných medzinárodných fórach a dohodách. 2. Spoločenstvo podporuje úsilie štátov AKT posilniť, v súlade s ustanoveniami tejto dohody a s rozvojovými stratégiami dohodnutými medzi stranami, svoju schopnosť zvládnuť všetky oblasti týkajúce sa obchodu, tam, kde je to nutné, vrátane zlepšenia a podporovania inštitucionálneho rámca. Článok 45 Politika hospodárskej súťaže 1. Strany súhlasia s tým, že zavedenie a vykonávanie efektívnej a stabilnej politiky a pravidiel hospodárskej súťaže sú veľmi významné pri zlepšovaní a zabezpečovaní priaznivého investičného prostredia, trvale udržateľného spriemyselňovania a prehľadnosti v prístupe na trh. 2. Aby sa zabezpečilo odstránenie narušení stabilnej hospodárskej súťaže pri riadnom zvážení rozdielnych úrovní rozvoja a hospodárskych potrieb každej krajiny AKT, strany sa zaväzujú vykonávať národné a regionálne pravidlá a politiky, vrátane kontroly a za určitých podmienok aj zákazu dohôd medzi podnikmi, rozhodnutí združení podnikateľov a zosúladených postupov medzi podnikateľmi, ktoré majú za svoj cieľ alebo následok vylúčenie, obmedzenie alebo narušenie hospodárskej súťaže. Strany sa ďalej dohodli na zákaze zneužitia dominantného postavenia jedným alebo viacerými podnikateľmi na spoločnom trhu spoločenstva alebo na území štátov AKT. 3. Strany sa taktiež dohodli na posilňovaní spolupráce v tejto oblasti s cieľom formulácie a podpory politiky účinnej hospodárskej súťaže s príslušnými národnými orgánmi pre hospodársku súťaž, ktoré postupne zabezpečia účinné presadzovanie súťažných pravidiel u verejných aj súkromných podnikov. Spolupráca v tejto oblasti zahŕňa najmä pomoc pri navrhovaní primeraného právneho rámca a jeho administratívne presadzovanie, so zvláštnym odkazom na špeciálnu situáciu najmenej rozvinutých krajín. Článok 46 Ochrana práv duševného vlastníctva 1. Bez dopadu na postavenie strán pri mnohostranných rokovaniach, strany uznávajú potrebu zabezpečenia primeranej a efektívnej úrovne ochranny práv duševného, priemyselného a obchodného vlastníctva, ako aj ostatných práv pokrytých TRIPS, vrátane ochrany zemepisných označení, a to v súlade s medzinárodnými normami a s cieľom zníženia narušení a prekážok dvojstranného obchodu. 2. Strany zdôrazňujú v tejto súvislosti význam dodržiavania Dohody o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS), dohody o WTO a dohovoru o biologickej rozmanitosti (CBD). 3. Taktiež súhlasia s potrebou pristúpenia ku všetkým príslušným medzinárodným dohovorom o právach duševného, priemyselného a obchodného vlastníctva, uvedených v časti I dohody o TRIPS, a v súlade s ich úrovňou rozvoja. 4. Spoločenstvo, jeho členské štáty a štáty AKT môžu zvážiť uzatvorenie dohôd zameraných na ochranu obchodných značiek a zemepisných názvov na výrobky zvláštneho záujmu jednej zo strán. 5. Na účely tejto dohody zahŕňa právo duševného vlastníctva najmä autorské práva, vrátane práv na počítačové programy a príbuzné práva, vrátane práv umeleckého designu, a priemyselné práva, ktoré zahŕňajú úžitkové modely, patenty, vrátane patentov na biotechnologické vynálezy, odrody rastlín a iné systémy jedinečné svojho druhu, priemyselný design, zemepisné názvy, vrátane pomenovania pôvodu, obchodné značky tovarov alebo služieb, topografie integrovaných obvodov a právna ochrana databáz a ochrana pre nekalou súťažou tak, ako je uvedená v článku 10a Parížskeho dohovoru na ochranu priemyselného vlastníctva a ochranu nezverejnených dôverných informácií o know-how. 6. Strany sa ďalej dohodli na posilnení ich spolupráce v tejto oblasti. Po žiadosti a na základe vzájomne dohodnutých podmienok sa môže spolupráca rozšíriť medzi iným aj na nasledujúce oblasti: príprava zákonov a nariadení ochrany a presadzovania práv duševného vlastníctva, prevencie zneužitia takýchto práv ich držiteľmi, porušenia práv zo strany konkurentov, zavedenie a presadzovanie domácich a regionálnych úradov a iných orgánov, vrátane podpory regionálnych organizácií práv duševného vlastníctva zainteresovaných do ochrany a presadzovania práv, vrátane vzdelávania personálu. Článok 47 Normalizácia a certifikácia 1. Strany súhlasia s užšou spoluprácou v oblasti normalizácie, certifikácie a uznávania kvality tak, aby sa odstránili zbytočné technické prekážky a aby sa znížili rozdiely medzi nimi v týchto oblastiach s cieľom podpory obchodu. V tejto súvislosti strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok podľa dohody o technických prekážkach obchodu pripojenej k dohode o WTO (dohoda TBT). 2. Spolupráca v normalizácii a certifikácii sa zameria na podporu zlučiteľných systémov medzi stranami a bude zahŕňať najmä: - opatrenia v súlade s dohodou TBT na podporu väčšieho využitia medzinárodných technických nariadení, noriem, postupov posúdenia zhody, vrátane odvetvovo špecifických opatrení, a to v súlade s úrovňou hospodárskeho rozvoja krajín AKT, - spoluprácu v oblasti riadenia kvality a uznávania kvality vo vybraných odvetviach podľa dôležitosti pre krajiny AKT, - podporu iniciatív budovania kapacít v krajinách AKT v oblastiach posudzovania zhody, metrológie a normalizácie, - rozvoj fungovania spojení medzi AKT a európskymi inštitúciami normalizácie, posudzovania zhody a certifikácie. 3. Strany sa zaväzujú zvážiť riadnym spôsobom rokovania o vzájomnom uznávaní dohôd v odvetviach obojstranného hospodárskeho záujmu. Článok 48 Sanitárne a fytosanitárne opatrenia 1. Strany uznávajú právo každej strany na prijatie alebo presadzovanie sanitárnych a fytosanitárnych opatrení nevyhnutných na ochranu zdravia ľudí, živočíchov alebo rastlín pod podmienkou, že tieto opatrenia nepredstavujú svojvoľnú diskrimináciu alebo skryté obmedzenie obchodu vo všeobecnosti. Na tento účel strany opätovne potvrdzujú svoje záväzky podľa dohody o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení pripojenej k dohode o WTO (dohoda SPS), berúc do úvahy príslušnú úroveň svojho rozvoja. 2. Strany sa ďalej zaväzujú posilňovať koordináciu, konzultácie a informovanosť, pokiaľ ide o oznámenie a uplatňovanie navrhovaných sanitárnych a fytosanitárnych opatrení, v súlade s dohodu SPS vždy, keď tieto opatrenia môžu ovplyvniť záujmy druhej strany. Taktiež súhlasia s predbežnými konzultáciami a koordináciou v rámci Potravinového kódexu, medzinárodného úradu pre hromadné ochorenia zvierat a medzinárodného dohovoru o ochrane rastlín, s cieľom podpory spoločných záujmov. 3. Strany sa ďalej dohodli na posilňovaní spolupráce s cieľom upevňovania kapacity verejných a súkromných sektorov krajín AKT v tejto oblasti. Článok 49 Obchod a životné prostredie 1. Strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok podporovať rozvoj medzinárodného obchodu takým spôsobom, ktorý zabezpečuje trvale udržateľný rozvoj a zdravú správu životného prostredia, v súlade s medzinárodnými dohovormi a záväzkami v tejto oblasti, a s riadnym zreteľom na príslušnú úroveň ich rozvoja. Súhlasia s tým, že zvláštne potreby a požiadavky štátov AKT je treba brať do úvahy pri tvorbe a vykonávaní opatrení v oblasti životného prostredia. 2. Majúc na pamäti zásady z Ria a s cieľom upevnenia vzájomnej podporu obchodu a životného prostredia, sa strany dohodli na zvýšení spolupráce v tejto oblasti. Spolupráca sa má zamerať najmä na vytvorenie súdržnej národnej, regionálnej a medzinárodnej politiky, upevňovanie kontrol kvality tovarov a služieb súvisiacich so životným prostredím a zlepšovanie výrobných metód priaznivých pre životné prostredie v príslušných sektoroch. Článok 50 Obchod a pracovné normy 1. Strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok k medzinárodne uznávaným základným pracovným normám tak, ako sú definované príslušnými dohovormi Medzinárodnej organizácie práce (ILO), najmä slobodu združovania a právo na kolektívne vyjednávanie, zrušenie nútených prác, odstránenie najhorších foriem detskej práce a nediskrimináciu vo vzťahu k zamestnaniu. 2. Strany súhlasia so zvýšením spolupráce v tejto sfére, najmä v nasledujúcich oblastiach: - výmena informácií o príslušnej legislatíve a pracovných predpisoch, - formulácia národnej pracovnej legislatívy a posilnenie existujúcej legislatívy, - programy vzdelávania a zvyšovania povedomia, - presadzovanie dodržiavania národnej legislatívy a pracovných predpisov. 3. Strany súhlasia s tým, že pracovné normy nemajú byť použité na protekcionistické obchodné účely. Článok 51 Spotrebiteľská politika a ochrana zdravia spotrebiteľa 1. Strany sa dohodli na urýchlení spolupráce v oblasti spotrebiteľskej politiky a ochrany zdravia spotrebiteľa, s riadnym zreteľom na domácu legislatívu tak, aby sa vyhli prekážkam obchodu. 2. Spolupráca sa zameria najmä na zlepšenie inštitucionálnej a technickej kapacity v tejto oblasti, s vytvorením systémom rýchleho varovania pri vzájomných informáciách o nebezpečných výrobkoch, výmenou informácií a skúseností pre zavádzaní a prevádzke monitoringu trhu pri predaji výrobkov, bezpečnosti výrobkov, zlepšenia informácií poskytovaných spotrebiteľom o cenách a ponúkaných službách, podporou rozvoja nezávislých spotrebiteľských združení a kontaktov medzi spotrebiteľskými záujmovými skupinami, zlepšenia zlučiteľnosti spotrebiteľských systémov a politík, presadzovania legislatívy a podpory spolupráci pri šetrení škodlivých alebo nekalých obchodných praktík, a zavádzaní zákazov vývozu pri obchode medzi stranami v prípade tovarov alebo služieb, ktorých predaj bol zakázaný v krajine výroby. Článok 52 Doložka o vyňatí daní 1. Bez dopadu na ustanovenia článku 31 prílohy IV sa zaobchádzanie podľa doložky najvyšších výhod poskytnuté podľa ustanovení tejto dohody alebo akéhokoľvek iného dojednania prijatého podľa tejto dohody neuplatňuje na daňové zvýhodnenia, ktoré strany poskytujú alebo môžu poskytovať v budúcnosti na základe dohôd a zamedzení dvojitého zdanenia alebo iných daňových dojednaní, či domácej daňovej legislatívy. 2. Nič v tejto dohode a ani v žiadnom inom dojednaní prijatom podľa tejto dohody nemožno vykladať tak, že by to bránilo prijatiu alebo presadzovaniu akéhokoľvek opatrenia zameraného na zabránenie daňového úniku podľa daňových ustanovení dohôd o zamedzení dvojitého zdanenia alebo iných daňových dojednaní, či domácej daňovej legislatívy. 3. Nič v tejto dohode a ani v žiadnom inom dojednaní prijatom podľa tejto dohody nemožno vykladať tak, že by to stranám bránilo pri uplatňovaní príslušných ustanovení daňovej legislatívy rozlišovať medzi daňovníkmi, ktorí nie sú v rovnakej situácii, najmä pokiaľ ide o ich bydlisko alebo vzhľadom na miesto investovania kapitálu. KAPITOLA 6 Spolupráca v ostatných oblastiach Článok 53 Dohody o rybolove 1. Strany deklarujú svoju vôľu rokovať o dohodách o rybolove zameraných na zabezpečenie trvale udržateľného a vzájomne uspokojivého rozvoja podmienok pre rybárske aktivity v štátoch AKT. 2. Bez dopadu na špeciálne dojednania medzi rozvojovými štátmi v tej istej zemepisnej oblasti, vrátane recipročných dohôd o rybolove, nebudú štáty AKT pri uzatváraní alebo vykonávaní takýchto dohôd diskriminovať spoločenstvo alebo jeho členské štáty, a takisto spoločenstvo nebude diskriminovať štáty AKT. Článok 54 Potravinová bezpečnosť 1. S ohľadom na dostupné poľnohospodárske výrobky sa spoločenstvo zaväzuje zabezpečiť, že je možné stanoviť vývozné náhrady vopred pre všetky štáty AKT vo vzťahu k sortimentu výrobkov vyhotovenom vzhľadom na potravinové požiadavky týmito štátmi vyjadrené. 2. Stanovenie vopred sa uskutoční na jeden rok a bude sa uplatňovať každý rok počas platnosti tejto dohody, čím sa rozumie, že úroveň náhrady sa určí v súlade s metódami bežne dodržiavanými Komisiou. 3. Špecifické dojednania môžu byť uzavreté s tými štátmi AKT, ktoré o to požiadajú v kontexte svojej politiky potravinovej bezpečnosti. 4. Špecifické dohody uvedené v odseku 3 neohrozia výrobu a obchodné toky regiónov AKT. ČASŤ 4 ROZVOJ FINANČNEJ SPOLUPRÁCE HLAVA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA KAPITOLA 1 Ciele, zásady, usmernenia a nárok Článok 55 Ciele Cieľom rozvoja finančnej spolupráce je prostredníctvom poskytovania primeraných finančných zdrojov a technickej pomoci zabezpečiť a podporovať úsilie štátov AKT o dosiahnutie cieľov stanovených v tejto dohode na základe vzájomného záujmu a v duchu vzájomnej závislosti. Článok 56 Zásady 1. Rozvoj finančnej spolupráce sa vykonáva na základe a v súlade s rozvojovými cieľmi, stratégiami a prioritami určenými štátmi AKT na národnej a regionálnej úrovni. Berie sa pritom do úvahy ich zemepisná, kultúrna a sociálna charakteristika, ako aj ich špecifický potenciál. Spolupráca okrem toho: a) podporí miestne vlastníctvo na všetkých úrovniach rozvojového procesu; b) odráža partnerstvo založené na vzájomných právach a záväzkoch; c) zdôrazňuje význam predvídateľnosti a bezpečnosti v tokoch zdrojov poskytnutých za vysokovýhodných podmienok a na nepretržitom základe; d) má byť pružná a primeraná situácii každého štátu AKT a prispôsobená špecifickej povahe daného programu alebo projektu; e) má zabezpečovať efektívnosť, koordináciu a spojitosť. 2. Spolupráca zabezpečí zvláštne zaobchádzanie pre najmenej rozvinuté štáty AKT, berie riadne do úvahy zraniteľnosť suchozemských a ostrovných krajín AKT. Okrem toho sa majú riešiť aj špecifické potreby krajín v post-konfliktnom stave. Článok 57 Usmernenia 1. Operácie financované v rámci tejto dohody sa vykonávajú v úzkej spolupráci štátov AKT a spoločenstva, pričom sa uznáva koncepcia rovnoprávnosti partnerov. 2. Štáty AKT sú zodpovedné za: a) definovanie cieľov a priorít, na ktorých sú založené indikatívne programy; b) výber projektov a programov; c) prípravu a predkladanie dokumentov pre projekty a programy; d) prípravu, rokovanie a uzatváranie zmlúv; e) vykonávanie a riadenie projektov a programov; f) zachovanie projektov a programov. 3. Bez dopadu na vyššie uvedené ustanovenia, neštátni účastníci s riadnym nárokom môžu byť taktiež zodpovední za navrhovanie a vykonávanie programov a projektov v oblastiach, ktoré sa ich týkajú. 4. Štáty AKT a spoločenstvo sú spoločne zodpovední za: a) vytvorenie usmernení na vývoj finančnej spolupráce v rámci spoločných inštitúcií; b) prijímanie indikatívnych programov; c) hodnotenie projektov a programov; d) zabezpečenie rovnosti podmienok účasti na výzvach na predloženie súťažných ponúk (verejné súťaže) a uzatváranie zmlúv; e) monitoring a hodnotenie účinkov a výsledkov projektov a programov a f) zabezpečenie správneho, promptného a efektívneho vykonania projektov a programov. 5. Spoločenstvo je zodpovedné za prijímanie finančných rozhodnutí o projektoch a programoch. 6. Pokiaľ nie je v tejto dohode stanovené inak, všetky rozhodnutia vyžadujúce si súhlas oboch strán sa schvaľujú alebo považujú za schválené do 60 dní od oznámenia druhej strany. Článok 58 Nárok na financovanie 1. Nasledovné subjekty alebo orgány majú nárok na finančnú podporu podľa dohody: a) štáty AKT; b) regionálne alebo medzištátne orgány, ku ktorým patrí jeden alebo viacero štátov AKT, a ktoré sú týmito štátmi schválené a c) spoločné orgány založené štátmi AKT a spoločenstvom na dosahovanie konkrétnych cieľov. 2. V závislosti na dohode dotknutého štátu alebo štátov AKT majú aj nasledovní nárok na finančnú podporu: a) národné a/alebo regionálne verejné alebo čiastočne verejné agentúry, ministerstvá, alebo miestne orgány štátov AKT, a najmä ich finančné inštitúcie a rozvojové banky; b) spoločnosti, firmy a ostatné súkromné organizácie a súkromní operátori štátov AKT; c) podniky z členského štátu spoločenstva, ktoré umožnia okrem svojho prínosu aj realizáciu výrobných projektov na území štátu AKT; d) finanční sprostredkovatelia z AKT alebo spoločenstva, poskytujúci, podporujúci a financujúci súkromné investície v štátoch AKT a e) agenti (sprostredkovatelia) decentralizovanej spolupráce a ostatní neštátni účastníci zo štátov AKT a zo spoločenstva. KAPITOLA 2 Pôsobnosť a charakter financovania Článok 59 V rámci priorít stanovených štátom alebo štátmi AKT zainteresovaných na národnej aj regionálnej úrovni môže byť podpora daná projektom, programom a ostatným formám činnosti prispievajúcim k splneniu cieľov stanovených v tejto dohode. Článok 60 Pôsobnosť financovania Pôsobnosť financovania môže zahŕňať, medzi iným, v závislosti od potrieb a typov činností považovaných za najvhodnejšie, podporu: a) opatrení, ktoré prispievajú k zmierneniu dlhového bremena a problémov platobnej bilancie krajín AKT; b) makroekonomických a štrukturálnych reforiem a politiky; c) zmiernenia nepriaznivých účinkov nestability príjmov z vývozu; d) odvetvovej politiky a reformy; e) inštitucionálneho rozvoja a budovania kapacít; f) programov technickej spolupráce; g) humanitárnej a núdzovej pomoci, vrátane pomoci utečencov a presídleným osobám, krátkodobé rehabilitačné opatrenia a príprava na katastrofy. Článok 61 Charakter financovania 1. Povaha financovania medzi iným zahŕňa: a) projekty a programy; b) úverové programy, záručné schémy a kapitálovú účasť; c) rozpočtovú podporu, priamu pre štáty AKT, ktorých meny sú konvertibilné a voľne zameniteľné, alebo nepriamu z partnerských fondov vytvorených rôznymi nástrojmi spoločenstva; d) ľudské a materiálne zdroje nevyhnutné na efektívnu správu a dohľad nad projektmi a programami; e) odvetvové a všeobecné programy podpory dovozu, ktoré môžu mať formu: i) odvetvových programov dovozu prostredníctvom obstarávania, vrátane financovania vstupov do výrobného systému a dodávok na zlepšenie sociálnych služieb; ii) odvetvových programov dovozu vo forme devíz uvoľnených po splátkach na financovanie odvetvových dovozov; iii) všeobecných programov dovozu vo forme devíz uvoľnených po splátkach na financovanie všeobecných dovozov pokrývajúcich široké spektrum výrobkov. 2. Priama rozpočtová pomoc na podporu makroekonomických a odvetvových reforiem sa poskytne, ak: a) je riadenie verejných výdavkov dostatočne transparentné, zodpovedné a efektívne; b) sú v platnosti dobre vymedzené makroekonomické alebo odvetvové politiky zavedené samotnou krajinou a dohodnuté s jej hlavnými darcami a c) je verejné obstarávanie otvorené a transparentné. 3. Podobná priama rozpočtová pomoc sa poskytne postupne aj pre odvetvové politiky namiesto jednotlivých projektov. 4. Nástroje programov dovozu alebo rozpočtovej podpory uvedené vyššie je možné taktiež použiť na podporu oprávnených štátov AKT vykonávajúcich reformy zamerané na vnútroregionálnu hospodársku liberalizáciu, ktorá predstavuje čisté transakčné náklady. 5. V rámci dohody sa použijú zdroje Európskeho rozvojového fondu (ďalej len fond), vrátane partnerských fondov, nespotrebované zostatky predchádzajúcich fondov, vlastné zdroje Európskej investičnej banky (ďalej len "banka") a tam kde je to vhodné, aj zdroje čerpané z rozpočtu Európskeho spoločenstva, a to na financovanie projektov, programov a ostatných foriem operácií prispievajúcich k dosahovaniu cieľov tejto dohody. 6. Fondy poskytnuté podľa dohody je možné použiť na pokrytie celkových nákladov miestnych aj zahraničných výdavkov na projekty a programy, vrátane financovania variabilných nákladov. HLAVA II FINANČNÁ SPOLUPRÁCA KAPITOLA 1 Finančné zdroje Článok 62 Celková čiastka 1. Na účely stanovené v tejto dohode je celková čiastka finančnej pomoci spoločenstva a podrobné podmienky financovania uvedená v prílohách k tejto dohode. 2. Ak by štát AKT neratifikoval túto dohodu alebo ju vypovedal, strany upravia čiastky zdrojov stanovených vo finančnom protokole v prílohe I. Úprava finančných zdrojov sa taktiež uplatní po: a) pristúpení nových štátov AKT k dohode, ktoré sa nezúčastnili týchto rokovaní; b) rozšírení spoločenstva. Článok 63 Spôsoby financovania Spôsoby financovania každého projektu alebo programu sa určia spoločne dotknutým štátom alebo štátmi AKT a spoločenstvom s odvolaním sa na: a) úroveň rozvoja, zemepisnej situácie a hospodárskych a finančných pomerov týchto štátov; b) charakter projektu alebo programu, jeho hospodárskej a finančnej návratnosti, ako aj jeho sociálneho a kultúrneho dopadu a c) v prípade pôžičiek, faktorov zaručujúcich ich splácanie. Článok 64 Pôžičkové operácie 1. Finančná pomoc môže byť sprístupnená dotknutým štátom AKT alebo prostredníctvom nich, alebo v závislosti od ustanovení tejto dohody prostredníctvom oprávnených finančných inštitúcií priamo akémukoľvek inému oprávnenému užívateľovi. Ak je finančná pomoc poskytnutá konečnému príjemcovi prostredníctvom sprostredkovateľa alebo priamo užívateľovi v súkromnom sektore: a) podmienky, za ktorých môže byť pomoc sprístupnená od sprostredkovateľa ku konečnému príjemcovi alebo priamo užívateľovi v súkromnom sektore, sú stanovené vo finančnej dohode alebo zmluve o pôžičke a b) každý finančný prospech kumulovaný sprostredkovateľom z pôžičkovej operácie alebo vyplývajúci z priamych pôžičkových operácií užívateľovi v súkromnom sektore, sa využije na rozvojové účely za podmienok stanovených vo finančnej dohode alebo v zmluve o pôžičke po tom, čo sa zoberú do úvahy administratívne náklady, devízové a finančné riziká a náklady technickej pomoci poskytnutej konečnému príjemcovi. 2. Ak sa financovanie realizuje prostredníctvom úverového orgánu so sídlom a/alebo fungovaním v štátoch AKT, je zodpovednosťou tohto orgánu vybrať a zhodnotiť jednotlivé projekty a spravovať prostriedky dané k dispozícii za podmienok stanovených v tejto dohode a po vzájomnej dohode medzi stranami. Článok 65 Spolufinancovanie 1. Finančné zdroje poskytnuté podľa tejto dohody môžu byť na žiadosť štátov AKT použité na spolufinancovanie realizované najmä s rozvojovými agentúrami a inštitúciami, členskými štátmi spoločenstva, štátmi AKT, tretími krajinami alebo medzinárodnými, či súkromnými finančnými inštitúciami, firmami alebo agentúrami úverovania vývozu. 2. Zvláštna pozornosť sa poskytne možnosti spolufinancovania v prípadoch, keď účasť spoločenstva povzbudí k účasti ostatné zdroje financovania a kde takéto financovanie môže viesť k výhodnému finančnému balíku pre daný štát AKT. 3. Spolufinancovanie môže mať formu spoločného alebo paralelného financovania. Prednosť sa dáva v každom prípade riešeniu, ktoré je vhodnejšie z hľadiska nákladovej efektivity (úspor). Okrem toho sa prijmú opatrenia na koordináciu a harmonizáciu operácií spoločenstva a operácií spolufinancujúcich orgánov tak, aby sa minimalizoval počet postupov, ktoré majú vykonať štáty AKT a tak, aby sa tieto postupy stali pružnejšími. 4. Proces konzultácie a koordinácie s ostatnými darcami a spolufinancujúcimi sa má posilniť a, tam, kde je to možné, rozvinúť prostredníctvom zavedenia dohôd o rámci spolufinancovania a politiky spolufinancovania, pričom majú byť prehodnotené postupy na zabezpečenie efektívnosti a najlepších možných podmienok. KAPITOLA 2 Dlh a podpora štrukturálnych úprav Článok 66 Podpora na zmiernenie dlhu 1. Aby sa zmiernilo dlhové bremeno štátov AKT a ich problémy platobnej bilancie, strany sa dohodli na využití zdrojov poskytnutých v rámci tejto dohody pre príspevok k iniciatívam zmiernenia dlhu schváleným na medzinárodnej úrovni v prospech štátov AKT. Okrem toho na individuálnej báze bude použitie zdrojov, ktoré neboli pridelené v rámci minulých indikatívnych programov, urýchlené prostredníctvom rýchlych dispozičných nástrojov stanovených v tejto dohode. Spoločenstvo sa navyše zaväzuje preskúmať, ako môžu byť z dlhodobého hľadiska zdroje iné ako ERF mobilizované na podporu medzinárodne schválených iniciatív zmiernenia dlhu. 2. Na žiadosť štátu AKT môže spoločenstvo poskytnúť: a) pomoc pri štúdiu a hľadaní praktických riešení zadĺženosti, vrátane vnútorného dlhu, ťažkostí pri splácaní dlhu a problémov platobnej bilancie; b) vzdelávanie v riadení dlhu a medzinárodných finančných rokovaniach, ako aj podporu vzdelávacích seminárov, kurzov a seminárov v týchto oblastiach a c) pomoc na rozvoj pružných techník a nástrojov riadenia dlhu. 3. Štáty AKT môžu s cieľom prispenia k splácaniu dlhu vyplývajúceho z pôžičiek z vlastných zdrojov banky, špeciálnych pôžičiek a rizikového kapitálu, a v súlade s dojednaniami vypracovanými na individuálnej báze s Komisiou, použiť dostupnú zahraničnú menu uvedenú v tejto dohode na takéto splácanie, ak a keď nastáva splatnosť dlhu, a do čiastky požadovanej v národnej mene. 4. Berúc do úvahy závažnosť problému medzinárodného dlhu a jeho dopad na hospodársky rast, strany deklarujú svoju pripravenosť pokračovať vo výmene názorov v kontexte medzinárodných rokovaní o všeobecnom problému dlhu, bez dopadu na špecifické rokovania uskutočňované na príslušných fórach. Článok 67 Podpora štrukturálnych úprav 1. Dohoda poskytne podporu makroekonomickým a odvetvovým reformám vykonávaným štátmi AKT. V tomto rámci strany zabezpečia, že úprava bude ekonomicky opodstatnená a sociálne a politicky únosná. Podpora sa poskytne v kontexte spoločného zhodnotenia medzi spoločenstvom a dotknutým štátom AKT pri reformných opatreniach prijímaných alebo zvažovaných na makroekonomickej alebo odvetvovej úrovni, čo umožní celkové zhodnotenie reformných úsilí. Rýchle vyplatenie čiastok je dôležitou črtou podporných programov. 2. Štáty AKT a spoločenstvo uznávajú nevyhnutnosť podporovať reformné programy na regionálnej úrovni so zabezpečením toho, že pri príprave a realizácii národných programov sa venuje riadna pozornosť regionálnym aktivitám, ktoré majú dopad na národný rozvoj. Na tento účel sa podpora štrukturálnych úprav snaží tiež: a) začleniť od začiatku diagnózy opatrenia na povzbudenie regionálnej integrácie a brať do úvahy dôsledky cezhraničných úprav; b) podporovať harmonizáciu a koordináciu makroekonomických a odvetvových politík, vrátane oblastí daní a ciel tak, aby sa splnil dvojaký cieľ regionálnej integrácie a štrukturálnej reformy na národnej úrovni a c) brať do úvahy účinky čistých nákladov prechodu regionálnej integrácie na rozpočtové príjmy a platobnú bilanciu buď prostredníctvom všeobecných programov dovozu, alebo rozpočtovej podpory. 3. Štáty AKT realizujúce alebo zvažujúce reformy na makroekonomickej alebo odvetvovej úrovni majú nárok na pomoc pre štrukturálne úpravy, berúc do úvahy regionálny kontext, efektívnosť a pravdepodobný dopad na hospodársky, sociálny a politický rozmer rozvoja a na hospodárske a sociálne ťažkosti, ktorým treba čeliť. 4. Štáty AKT realizujúce reformné programy, ktoré sú uznávané a podporované aspoň hlavnými mnohostrannými darcami, alebo ktoré sú s takýmito darcami odsúhlasené, ale nie nevyhnutne nimi podporované, sa považujú automaticky za spĺňajúce požiadavky na štrukturálnu pomoc. 5. Štrukturálne úpravy sa pružne mobilizujú vo forme odvetvových alebo všeobecných dovozových programov, alebo rozpočtovej podpory. 6. Príprava, zhodnotenie a finančné rozhodnutie pre programy štrukturálnych úprav sa vykonávajú podľa ustanovení o vykonávacích postupoch tejto dohody s riadnym zreteľom na črtu rýchleho sprístupnenia prostriedkov programov štrukturálnych úprav. Na individuálnom základe je prípustné aj retroaktívne financovanie obmedzenej časti dovozov s pôvodom v AKT-ES. 7. Vykonávanie každého podporného programu musí zabezpečiť čo najširší a najtransparentnejší prístup oprávnených hospodárskych subjektov z AKT k zdrojom programu, súlad postupov obstarávania s administratívnymi a obchodnými postupmi v dotknutom štáte, zatiaľ čo sa zabezpečí aj čo najlepší pomer cena/kvalita pri dovážaných tovaroch a nevyhnutný súlad s medzinárodným pokrokom dosiahnutým pri harmonizácii postupov podpory štrukturálnych úprav. KAPITOLA 3 Podpora v prípade krátkodobých výkyvov výnosov z vývozu Článok 68 1. Strany uznávajú, že nestabilita výnosov z vývozu, najmä v odvetviach poľnohospodárstva a baníctva, môže nepriaznivo ovplyvniť rozvoj štátov AKT a ohroziť splnenie ich rozvojových požiadaviek. Preto sa vytvára systém dodatočnej podpory na zmiernenie účinkov akejkoľvek nestability výnosov z vývozu, vrátane odvetví poľnohospodárstva a baníctva, v rámci finančnej kapitoly podpory dlhodobého rozvoja. 2. Účelom podpory v prípade krátkodobých výkyvov výnosov z vývozu je zabezpečiť makroekonomické a odvetvové reformy a politiky, ktoré sú ohrozené následkom poklesu príjmov, a odstrániť nepriaznivé účinky nestability výnosov z vývozu najmä pri produktoch poľnohospodárstva a baníctva. 3. Extrémna závislosť hospodárstiev štátov AKT na vývoze najmä z odvetví poľnohospodárstva a baníctva sa berie do úvahy pri prideľovaní zdrojov pre rok uplatňovania. V tejto súvislosti obdržia najmenej rozvinuté, suchozemské a ostrovné štáty AKT priaznivejšie zaobchádzanie. 4. Dodatočné zdroje sa poskytujú v súlade so špecifickými formami podporných mechanizmov stanovených v prílohe II o podmienkach financovania. 5. Spoločenstvo taktiež poskytuje podporu trhovo založeným poistným schémam vytvoreným pre štáty AKT snažiace sa o ochranu pri rizikom výkyvov výnosov z vývozu. KAPITOLA 4 Podpora odvetvových politík Článok 69 1. Spolupráca podporuje prostredníctvom rôznych nástrojov a foriem stanovených v dohode: a) sociálne a hospodárske odvetvové politiky a reformy; b) opatrenia na rozvoj činnosti výrobného sektora a vývoznej konkurencieschopnosti; c) opatrenia na rozšírenie služieb sociálneho sektora a d) tematické a prierezové (medziodvetvové) otázky. 2. Táto podpora sa poskytuje podľa primeranosti prostredníctvom: a) odvetvových programov; b) rozpočtovej podpory; c) investícií; d) rehabilitácie (obnovy); e) vzdelávania; f) technickej pomoci a g) inštitucionálnej podpory. KAPITOLA 5 Mikroprojekty a decentralizovaná spolupráca Článok 70 Aby sa reagovalo na potreby miestnych spoločenstiev vzhľadom na rozvoj a aby sa podporovali všetky subjekty decentralizovanej spolupráce, ktoré sú schopné prispievať k nezávislému rozvoju štátov AKT pri predkladaní a presadzovaní iniciatív, spolupráca podporuje takéto rozvojové operácie v rámci stanovenom v pravidlách a národnej legislatíve dotknutých štátov AKT a ustanovení indikatívneho programu. V tejto súvislosti spolupráca podporuje: a) mikroprojekty na miestnej úrovni, ktoré majú hospodársky a sociálny dopad na život ľudí, spĺňajú preukázanú a identifikovanú prioritnú potrebu a vykonajú sa z iniciatívy a za aktívnej účasti miestneho spoločenstva, ktoré z nich má prospech a b) decentralizovanú spoluprácu najmä tam, kde takéto operácie kombinujú úsilie a zdroje decentralizovaných subjektov štátov AKT a ich partnerov zo spoločenstva. Táto forma spolupráce umožní mobilizáciu schopností, zlepšovacích metód fungovania a zdrojov decentralizovaných subjektov štátu AKT. Článok 71 1. Mikroprojekty a decentralizovaná spolupráca môžu byť podporované z finančných zdrojov dohody. Projekty alebo programy podľa tejto formy spolupráce môžu, ale nemusia byť spojené s odvetviami koncentrácie indikatívnych programov, ale môžu byť spôsobom dosahovania špecifických cieľov indikatívnych programov alebo výsledkom iniciatív miestnych spoločenstiev alebo decentralizovaných subjektov. 2. Príspevky na financovanie mikroprojektov a decentralizovanej spolupráce sa poskytnú z fondu, v takom prípade príspevok bežne nepresiahne tri štvrtiny celkových nákladov každého projektu a nesmie prekročiť limit stanovený v indikatívnom programe. Zostávajúcu čiastku poskytne(-ú): a) miestne spoločenstvo v prípade mikroprojektov (buď materiálne, alebo vo forme služieb, alebo hotovosti a upravené podľa schopnosti prispieť); b) subjekty decentralizovanej spolupráce za predpokladu, že finančné, technické, materiálne a ostatné zdroje poskytnuté takýmito subjektami bežne nie sú nižšie ako 25 % odhadovaných nákladov projektu/programu a c) vo výnimočných prípadoch dotknutým štátom AKT, buď vo forme finančného príspevku, alebo prostredníctvom využívania verejného vybavenia alebo dodávky služieb. 3. Postupy uplatniteľné na projekty a programy financované v rámci mikroprojektov a decentralizovanej spolupráce sú stanovené v dohode, a to najmä v časti uvádzajúcej viacročné programy. KAPITOLA 6 Humanitárna pomoc a pomoc v núdzi Článok 72 1. Humanitárna pomoc a pomoc v núdzi sa poskytuje ľudu štátov AKT vo vážnych hospodárskych a sociálnych ťažkostiach výnimočnej povahy, vyplývajúcich z prírodných katastrof, človekom spôsobených kríz ako sú vojny a iné konflikty, alebo iných výnimočných okolností s rovnakým účinkom. Humanitárna pomoc a pomoc v núdzi sa zachováva po dobu nevyhnutnú na vysporiadanie sa s núdzovými potrebami vyplývajúcimi z týchto situácií. 2. Humanitárna pomoc a pomoc v núdzi sa poskytuje výhradne podľa potrieb a záujmov obetí katastrof a v súlade so zásadami medzinárodného humanitárneho práva. Nesmie najmä dôjsť k žiadne diskriminácii medzi obeťami z dôvodu rasy, etnického pôvodu, náboženstva, pohlavia, veku, štátnej príslušnosti alebo politického presvedčenia a voľný prístup k obetiam a ich ochrana sú zabezpečené tak, ako bezpečnosť humanitárneho personálu a zariadenia. 3. Humanitárna pomoc a pomoc v núdzi sa zameria na: a) ochranu ľudských životov v krízach a v bezprostredných post-krízových situáciách spôsobených prírodnými katastrofami, konfliktmi alebo vojnou; b) príspevky k financovaniu a dodávke humanitárnej pomoci a priamy prístup k tejto pomoci zo strany určených príjemcov všetkými dostupnými logistickými prostriedkami; c) realizáciu krátkodobej obnovy a rekonštrukcie tak, aby sa umožnilo častiam zasiahnutej populácie opätovne mať prospech aspoň z minimálnej socio-ekonomickej integrácie, a čo najskôr vytvoriť podmienky pre opätovné pokračovanie rozvoja na základe dlhodobých cieľov stanovených dotknutou krajinou AKT; d) riešenie potrieb vyplývajúcich z presídlenia ľudí (utečenci, presídlené osoby a navrátilci) následne po prírodnej alebo ľudskej katastrofe tak, aby sa po nevyhnutnú dobu mohli uspokojiť všetky potreby utečencov a presídlených osôb (bez ohľadu na miesto) a aby sa uľahčili kroky pre ich dobrovoľnú repatriáciu a reintegráciu v ich krajine pôvodu a e) pomoc štátu AKT pri vytváraní mechanizmov predchádzania a pripravenosti na katastrofy, vrátane systémov predpovede a včasného varovania, s cieľom zmiernenia následkov katastrof. 4. Podobnú pomoc ako pomoc vyššie uvedenú je možné poskytnúť štátom AKT prijímajúcim utečencov alebo navrátilcov na splnenie potrieb, ktorých sa pomoc