Úradný vestník L 179 , 23/06/1998 S. 0003 - 0134



DOHOVOR ORGANIZÁCIE SPOJENÝCH NÁRODOV O MORSKOM PRÁVE (Z 10. DECEMBRA 1982) -------------------------------------------------- Dohovor OSN o morskom práve z 10. decembra 1982 ŠTÁTY, KTORÉ SÚ STRANAMI TOHOTO DOHOVORU, VEDENÉ prianím urovnať v duchu vzájomného porozumenia a spolupráce všetky otázky týkajúce sa morského práva a vedomé si historického významu tohoto Dohovoru ako dôležitého prínosu pre udržanie mieru, spravodlivosti a pokroku pre všetky národy sveta, KONŠTATUJÚC, že vývoj ku ktorému došlo od Konferencií OSN o morskom práve, ktoré sa uskutočnili v Ženeve v roku 1958 a 1960, zdôraznil potrebu nového a všeobecne prijateľného Dohovoru o morskom práve, VEDOMÉ SI TOHO, že problémy oceánskeho priestoru spolu vzájomne úzko súvisia a že je potrebné ich posudzovať ako celok, UZNÁVAJÚC, že je žiadúce vytvoriť týmto Dohovorom, s náležitým ohľadom na zvrchovanosť všetkých štátov, právny poriadok pre moria a oceány, ktorý by uľahčil medzinárodné spojenia a napomáhal mierovému využitiu morí a oceánov, spravodlivému a účinnému využívaniu ich zdrojov, zachovaniu živých zdrojov a ich štúdiu, ochrane a zachovaniu morského prostredia, MAJÚC NA ZRETELI, že dosiahnutie týchto cieľov prispeje k realizácii spravodlivého a rovnoprávneho medzinárodného hospodárskeho poriadku, ktorý by pamätal na záujmy a potreby ľudstva ako celku a najmä na zvláštne záujmy a potreby rozvojových krajín, či už pobrežných alebo vnútrozemských, prajúc si rozvinúť v tomto Dohovore zásady obsiahnuté v rezolúcii 2749 (XXV) zo 17. decembra 1970, v ktorej Valné zhromaždenie okrem iného slávnostne prehlásilo, že oblasti, dna morí a oceánov a ich podložie za hranicami národnej jurisdikcie, ako aj ich zdroje, sú spoločným dedičstvom ľudstva, ktorých prieskum a využívanie sa robí v prospech ľudstva ako celku, nezávisle od zemepisnej polohy štátov, V PRESVEDČENÍ, že kodifikácia a progresívny rozvoj morského práva v tomto Dohovore prispejú k upevneniu mieru, bezpečnosti, spolupráce a priateľských vzťahov medzi všetkými štátmi v súlade so zásadami spravodlivosti a rovnosti a že napomôže hospodárskemu a spoločenskému pokroku všetkých národov sveta v súlade s cieľmi a zásadami OSN vytýčenými v jej Charte, POTVRDZUJÚC, že záležitosti, ktoré nie sú upravené týmto Dohovorom, budú sa aj naďalej riadiť pravidlami a zásadami všeobecného medzinárodného práva, SA DOHODLI takto: ČASŤ I ÚVOD Článok 1 Definície a rozsah pôsobnosti 1. Pre účely tohoto Dohovoru: (1) "Oblasť" znamená dno morí a oceánov a ich podložie za hranicami národnej jurisdikcie, (2) "Organizácia" znamená Medzinárodnú organizáciu pre morské dno, (3) "Činnosti v oblasti" znamenajú akékoľvek činnosti vykonávané s cieľom prieskumu a využívania zdrojov oblasti, (4) "Znečistenia morského prostredia" znamená priame alebo nepriame zanesenie látok človekom alebo energie do morského prostredia vrátane ústia riek, ktoré majú alebo môžumať také zhubné účinky ako je poškodenie živých zdrojov a morského života, ohrozenie ľudského zdravia, zabránenie morskej činnosti vrátane rybolovu a iného legitímneho využívania mora, zhoršenie úžitkovej kvality morskej vody a obmedzenie podmienok pre rekreáciu, 5. a) "Zhadzovanie do mora" znamená: i) akékoľvek svojvoľné zbavovanie sa odpadu alebo zbavovanie sa odpadov alebo iných látok z plavidiel, lietadiel, plošín alebo iných umelo vybudovaných konštrukcií v mori, ii) akékoľvek svojvoľné ničenie plavidiel, lietadiel, plošín alebo iných umelo vybudovaných konštrukcií v mori b) "Zhadzovanie do mora" nezahŕňa: i) zbavovanie sa odpadu alebo iných látok, ktoré sú súčasťou alebo výsledkom normálneho využívania plavidiel, lietadiel, plošín alebo iných umelo vybudovaných konštrukcií v mori a ich vybavenia, okrem odpadu a iných látok dopravovaných plavidlami, lietadlami, plošinami alebo inými umelo vybudovanými konštrukciami v mori, ktoré sa používajú na zbavovanie sa týchto látok alebo vyplývajú zo zachádzania s takýmto odpadom alebo inými látkami na plavidlách, lietadlách, plošinách alebo umelo vybudovaných konštrukciách, ii) umiestňovanie látok za iným účelom, ako je len zbavovanie sa ich za predpokladu, že toto umiestňovanie nie je v rozpore s cieľmi tohto Dohovoru. 2. (1) "Zmluvné štáty" znamená štáty, ktoré súhlasili s tým, aby boli viazané týmto Dohovorom a pre ktoré tento Dohovor vstúpil do platnosti, (2) Tento Dohovor sa uplatňuje mutatis mutandis na subjekty práva, ktoré sú stanovené v článku 305 ods. l písm. b), c), d), e), f) a ktoré sa stávajú stranami tohoto Dohovoru v súlade s podmienkami vzťahujúcimi sa ku každému z nich, a v tomto zmysle pojem "Zmluvné štáty" zahŕňa takéto subjekty práva. ČASŤ II POBREŽNÉ MORE A PRIĽAHLÁ ZÓNA ODDIEL I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 2 Právny štatút pobrežného mora, vzdušného priestoru nad pobrežným morom a jeho dna a podložia 1. Zvrchovanosť pobrežného štátu sa rozširuje za jeho pevninské územie a vnútorné vody a v prípade súostrovného štátu na priľahlé morské pásmo nazývané pobrežným morom. 2. Táto zvrchovanosť sa rozširuje na vzdušný priestor nad pobrežným morom, ako aj na jeho morské dno a podložie. 3. Zvrchovanosť nad pobrežným morom je vykonávaná v súlade s týmto Dohovorom a inými pravidlami medzinárodného práva. ODDIEL 2 HRANICE POBREŽNÉHO MORA Článok 3 Šírka pobrežného mora Každý štát má právo si určiť šírku svojho pobrežného mora až po hranicu nepresahujúcu 12 námorných míľ, ktorá sa meria od základných línií stanovených v súlade s týmto dohovorom Článok 4 Vonkajšie hranice pobrežného mora Vonkajšiu hranicu pobrežného mora tvorí línia, ktorej každý bod leží od najbližšieho bodu základnej línie vo vzdialenosti rovnajúcej sa šírke pobrežného mora. Článok 5 Obvyklá základná línia Ak nie je stanovené inak v tomto dohovore, je obvyklou základnou líniou pre meranie šírky pobrežného mora čiara najväčšieho odlivu pozdĺž pobrežia, ako je zakreslená v námorných mapách veĺkej mierky, ktoré sú úradne uznané pobrežným štátom. Článok 6 Útesy V prípade ostrovov rozkladajúcich sa na atoloch alebo ostrovov obklopených útesmi, je základnou líniou pre meranie šírky pobrežného mora čiara najnižšieho odlivu pozdĺž útesu smerom k moru, ako je označená príslušným symbolom na námorných mapách, ktoré sú úradne uznané pobrežným štátom. Článok 7 Priame základné línie 1. V miestach kde je pobrežie veľmi členité a má hlboké zárezy alebo kde je pás ostrovov pozdĺž pobrežia v jeho bezprostrednej blízkosti, je možné použiť pri vytyčovaní základnej línie, od ktorej sa meria šírka pobrežného mora, metódy priamych základných línii spájajúcich príslušné body. 2. Kde je pobrežie v dôsledku delty alebo iných prírodných podmienok veľmi nestále, môžu byť príslušné body zvolené pozdĺž najvzdialenejšej čiary odlivu a bez ohľadu na ďalší ústup, čiary odlivu zostanú priame základné línie platné, pokiaľ nebudú zmenené pobrežným štátom v súlade s týmto Dohovorom. 3. Vytýčenie takýchto základných línii sa nesmie podstatne odchyľovať od celkového smeru pobrežia a morské priestory ležiace vo vnútri týchto línii musia byť dostatočne tesne spojené s oblasťou zeme, aby mohli byť podriadené režimu vnútorných vôd. 4. Pri vytyčovaní priamych základných línii sa nesmie vychádzať z vynárajúcich sa vyvýšenín v pásme odlivu, pokiaľ na nich nie sú zriadené majáky alebo iné podobné zariadenia nachádzajúce sa trvale nad hladinou mora, okrem prípadov kedy vytýčenie základných línii k týmto vyvýšeninám alebo do takýchto vyvýšenín bolo všeobecne medzinárodne uznané. 5. Tam, kde sa používa metóda priamych základných línii podľa odseku l, je možné prihliadnuť pri určovaní jednotlivých základných línii k zvláštnym hospodárskym záujmom dotknutej oblasti, ktorej existencia a dôležitosť je zrejmá na základe dlhodobého užívania. 6. Systém priamych základných línii nemôže štát používať takým spôsobom, ktorým by oddelil pobrežné more iného štátu od voľného mora alebo výhradnej ekonomickej zóny. Článok 8 Vnútorné vody 1. S výnimkou ustanovení časti iv tvoria vody rozprestierajúce sa smerom k pevnine od základnej línie pobrežného moračasť vnútorných vôd štátu. 2. Tam, kde vytýčenie priamej základnej línie metódou stanovenou v článku 7 má za následok, že do vnútorných vôd sú zahrnuté oblasti, ktoré tam pôvodne nepatrili, bude existovať právo pokojného prechodu týmito vodami ako je stanovené v tomto Dohovore. Článok 9 Ústia riek V prípade, že sa rieka vlieva priamo do mora, je základnou líniou priama čiara naprieč ústím rieky medzi bodmi jej brehov na čiare najmenšieho odlivu. Článok 10 Zálivy 1. Tento článok sa vzťahuje len na zálivy, ktorých pobrežie patrí jedinému štátu. 2. Pre účely tohoto Dohovoru sa zálivom rozumie zreteľný zárez, ktorého prienik do pevniny je v takom pomere k šírke jeho ústia, že obsahuje vody obklopené pevninou a predstavuje viac než len záhyb pobrežia. Zárez sa však nepovažuje za záliv, ak nie je jeho plocha rovnako veľká alebo väčšia ako plocha polkruhu, ktorého priemerom je priamka vedená naprieč ústím zárezu. 3. Pre účely merania sa za oblasť zárezu považuje oblasť ležiaca medzi čiarou najväčšieho odlivu pozdĺž pobrežia zárezu a priamkou spájajúcou body najmenšieho odlivu pri jeho prirodzenom ústí. Tam, kde vzhľadom k existencii ostrovov má zárez viac ako jedno ústie, vytýči sa polkruh na línii takej dlhej, ako je úplný súčet dĺžok spojníc vedených cez rôzne ústia. Ostrovy v záreze sa budú započítavať ako keby boli súčasnou vodnej plochy zárezu. 4. Ak vzdialenosť medzi bodmi najmenšieho odlivu a prirodzeného ústia zálivu nepresahuje 24 námorných míľ, je možné viesť rozhraničujúcu líniu medzi týmito dvoma bodmi. Takto ohraničené vody sa budú považovať za vnútorné vody. 5. Tam kde vzdialenosť medzi bodmi najväčšieho odlivu prirodzeného ústia zálivu presahuje 24 námorných míľ, je možné vytýčiť priamu základnú líniu v dĺžke 24 námorných míľ v zálive, a to takým spôsobom, aby zahrnula maximum vodnej plochy, ktorú je možné oddeliť líniou tejto dĺžky. 6. Vyššie uvedené ustanovenia sa nevzťahujú na tzv. "historické" zálivy, ani na tie prípady, kedy sa používa systém priamych základných línii v zmysle článku 7. Článok 11 Prístavy Pre účely vymedzenia pobrežného mora budú stále prístavné zariadenia, ktoré najďalej vybiehajú do mora a tvoria neoddeliteľnú súčasť prístavného systému, považované za súčasť pobrežia. pobrežné zariadenia a umelé ostrovy sa nebudú považovať za stále prístavné zariadenia. Článok 12 Rejdy Rejdy, ktoré sa normálne používajú pre nakladanie, vykladanie a kotvenie lodí a ktoré by sa ináč nachádzali úplne alebo čiastočne za vonkajšou hranicou pobrežného mora, sa začleňujú do pobrežného mora. Článok 13 Vynárajúce sa vyvýšeniny 1. Vynárajúca sa vyvýšenina je prírodou vytvorená časť zeme, ktorá je obklopená vodou a vyčnieva nad ňou za najmenšieho odlivu, avšak je ňou zaplavovaná za najväčšieho prílivu. Tam, kde vynárajúca vyvýšenina leží úplne alebo čiastočne v takej vzdialenosti od pevniny alebo ostrova, ktorá nepresahuje šírku pobrežného mora, môže byť čiara najväčšieho odlivu tejto vyvýšeniny použitá ako základná línia pre meranie šírky pobrežného mora. 2. Ak leží vynárajúca sa vyvýšenina celá vo vzdialenosti od pevniny alebo ostrova, ktorá presahuje šírku pobrežného mora, nemá svoje vlastné pobrežné more. Článok 14 Kombinácia metód pre vytyčovanie základných línií Pobrežný štát môže vytyčovať základné línie striedavo pomocou ktorejkoľvek metódy v zmysle vyššie uvedených článkov a s prihliadnutím k rozdielnym podmienkam. Článok 15 Delimitácia pobrežného mora medzi protiľahlými alebo susediacimi štátmi Tam, kde pobrežie dvoch štátov leží oproti sebe alebo vzájomne susedí, nie je žiadny z oboch štátov oprávnený rozšíriť svoje pobrežné more za stredovú líniu, ak dohoda medzi nimi neustanovuje opak. Stredová línia je taká línia, ktorej každý bod je v rovnakej vzdialenosti od najbližších bodov na základných líniách, od ktorých sa meria šírka pobrežného mora každého z oboch štátov. Toto ustanovenie však neplatí tam, kde je z historických dôvodov alebo pre iné zvláštne okolnosti potrebné vymedziť hranice pobrežných morí týchto dvoch štátov spôsobom, ktorý sa líši od tohto ustanovenia. Článok 16 Námorné mapy a zoznamy zemepisných súradníc 1. Základné línie pre meranie šírky pobrežných morí stanovené v súlade s článkami 7, 9 a 10 alebo hranice z nich odvodené a rozhraničujúce línie vytýčené v súlade s článkami 12 a 15 musia byť znázornené na námorných mapách mierky alebo mierok, ktoré sú primerané pre určenie ich polohy. ako náhrada sa môže použiť zoznam zemepisných súradníc bodov určujúcich geodetické údaje. 2. Pobrežný štát riadne uverejní takéto námorné mapy alebo zoznamy zemepisných súradníc a uloží kópiu každej takejto mapy alebo zoznamu súradníc u generálneho tajomníka OSN. ODDIEL 3 POKOJNÝ PRECHOD POBREŽNÝM MOROM Pododdiel A Ustanovenia, ktoré platia pre všetky lode Článok 17 Právo pokojného prechodu Lode všetkých štátov, či už pobrežných alebo vnútrozemských, majú v súlade s týmto dohovorom právo pokojného prechodu pobrežným morom. Článok 18 Pojem prechodu 1. PRECHOD ZNAMENÁ PLAVBU POBREŽNÝM MOROM ZA ÚČELOM: a) prechodu týmto morom bez toho, že by loď vplávala do vnútorných vôd alebo sa zastavila na rejde alebo v prístavnom zariadení nachádzajúcom sa mimo vnútorných vôd, alebo b) vplávania do vnútorných vôd alebo vyplávania z nich alebo zastávky lode v rejde alebo prístavnom zariadení. 2. Prechod musí byť neprerušovaný a rýchly. Zahŕňa zastavenie a kotvenie lode, ale len potiaľ, pokiaľ súvisia s normálnou plavbou alebo sa stali nevyhnutnými z dôvodov vyššej moci alebo potreby alebo s cieľom poskytnutia pomoci osobám, lodiam, alebo lietadlám v nebezpečenstve alebo v núdzi. Článok 19 Pojem pokojného prechodu 1. Prechod je pokojný pokiaľ neohrozuje mier, verejný poriadok alebo bezpečnosť pobrežného štátu. takýto prechod prebieha v súlade s ustanoveniami tohto dohovoru a inými pravidlami medzinárodného práva. 2. Prechod cudzej lode je považovaný za ohrozenie mieru, verejného poriadku alebo bezpečnosti pobrežného štátu, ak vyvoláva v pobrežnom mori niektorú z týchto činností: a) akúkoľvek hrozbu silou alebo použitím sily proti zvrchovanosti, územnej celistvosti alebo politickej nezávislosti pobrežného štátu alebo akýmkoľvek iným spôsobom porušuje zásady medzinárodného práva zakotvené v Charte OSN, b) akékoľvek cvičenie alebo výcvik so zbraňami akéhokoľvek druhu, c) akúkoľvek činnosť zameranú na zhromažďovanie informácii na ujmu obrany alebo bezpečnosti pobrežného štátu, d) akúkoľvek propagandu zameranú na oslabenie bezpečnosti alebo obrany pobrežného štátu, e) vypúšťanie, pristavanie alebo vzatie na palubu akýchkoľvek lietadiel, f) vypúšťanie, pristavanie alebo vzatie na palubu akéhokoľvek vojenského zariadenia, g) naloďovanie alebo vyloďovanie akéhokoľvek tovaru, meny alebo osôb v rozpore s colnými, finančnými, prisťahovaleckými alebo zdravotnými predpismi pobrežného štátu, h) akýkoľvek čin úmyselného a závažného znečistenia, ktorý je v rozpore s týmto Dohovorom, i) akákoľvek rybolovná činnosť, j) vykonávanie akejkoľvek výskumnej alebo prieskumnej činnosti, k) akýkoľvek čin zameraný na zasahovanie do ktorýchkoľvek spojovacích systémov alebo iných zariadení pobrežného štátu, l) akúkoľvek inú činnosť, ktorá nemá priamu súvislosť s prechodom. Článok 20 Ponorky a iné podmorské plavidlá V pobrežnom mori sú ponorky a iné podmorské plavidlá povinné plávať na povrchu a vytýčiť svoju vlajku. Článok 21 Zákony a iné právne predpisy pobrežného štátu týkajúce sa pokojného prechodu 1. Pobrežný štát môže prijímať zákony a iné právne predpisy v súlade s ustanoveniami tohto dohovoru a inými pravidlami medzinárodného práva dotýkajúcimi sa pokojného prechodu pobrežným morom, s ohľadom na všetko alebo hocičo z tohto: a) bezpečnosť plavby a úpravu námornej dopravy, b) ochranu navigačných pomôcok a zariadení a iných inštalácii, c) ochrana káblov a potrubí, d) zachovanie živých zdrojov mora, e) zabránenie porušovania predpisov rybolovu pobrežného štátu, f) ochranu životného prostredia pobrežného štátu a zabránenie, zníženie a kontrolu jeho znečisťovania, g) morský vedecký výskum a hydrografický prieskum, h) zabránenie porušovania colných, fiškálnych, prisťahovaleckých alebo zdravotných predpisov pobrežného štátu. 2. Tieto právne predpisy sa nebudú vzťahovať na projektovanie, konštrukciu, zloženie posádky alebo vybavenie cudzích lodí, pokiaľ to neumožňujú všeobecne prijaté medzinárodné predpisy alebo normy. 3. Pobrežný štát náležitým spôsobom zverejní všetky tieto zákony a iné právne predpisy. 4. Cudzie lode uplatňujúce právo pokojného prechodu pobrežným morom sa podriaďujú všetkým týmto zákonom a iným právnym predpisom a všetkým všeobecne prijatým medzinárodným predpisom, ktoré sa dotýkajú zabránenia zrážok na mori. Článok 22 Námorné koridory a systémy oddelenej prevádzky v pobrežnom mori 1. Ak je to potrebné s ohľadom na bezpečnosť plavby, môže pobrežný štát požiadať cudzie lode uplatňujúce právo pokojného prechodu pobrežným morom, aby použili námorné koridory a systémy oddelenej prevádzky, ktoré určí alebo stanoví za účelom regulácie prechodu lodí. 2. Obzvlášť u tankerov, lodí s jadrovým pohonom a lodí vezúcich jadrové alebo iné svojou povahou nebezpečné alebo škodlivé látky a materiály, sa môže požadovať, aby obmedzili svoj prechod v takýchto námorných koridoroch. 3. Pri určovaní námorných koridorov a stanovení systémov oddelenej prevádzky v zmysle tohoto článku bude pobrežný štát brať do úvahy: a) odporúčania príslušných medzinárodných organizácii, b) akékoľvek námorné trasy obvykle používané pre medzinárodnú plavbu, c) zvláštnu charakteristiku určitých lodí a ciest, d) hustotu prevádzky. 4. Pobrežný štát zreteľne vyznačí takéto námorné koridory a systémy oddelenej prevádzky na námorných mapách, ktoré budú náležitým spôsobom zverejnené. Článok 23 Cudzie lode s jadrovým pohonom a lode vezúce jadrové alebo iné svojou povahou nebezpečné alebo škodlivé látky Cudzie lode s jadrovým pohonom a lode vezúce jadrové alebo iné svojou povahou nebezpečné alebo škodlivé látky musia pri uplatňovaní práva pokojného prechodu pobrežným morom mať so sebou potrebné doklady a dodržiavať zvláštne preventívne opatrenia určené pre takéto lode medzinárodnými dohodami. Článok 24 Povinnosti pobrežného štátu 1. Pobrežný štát nesmie brániť pokojnému prechodu cudzích lodí pobrežným morom, pokiaľ to nie je v súlade s týmto dohovorom. obzvlášť pri používaní tohto dohovoru alebo akýchkoľvek právnych predpisov prijatých v súlade s týmto dohovorom pobrežný štát nesmie: a) klásť voči cudzím lodiam požiadavky, ktoré by v skutočnosti viedli k odopreniu alebo obmedzeniu práva pokojného prechodu, alebo b) diskriminovať formálne alebo skutočne lode ktoréhokoľvek štátu alebo lode vezúce náklad do ktoréhokoľvek štátu, z ktoréhokoľvek štátu alebo v jeho mene. 2. Pobrežný štát musí náležitým spôsobom oznámiť všetky nebezpečenstvá pre plavbu v jeho pobrežnom mori, o ktorých vie. Článok 25 Práva ochrany pobrežného štátu 1. Pobrežný štát môže vo svojom pobrežnom mori vykonať nevyhnutné opatrenia, aby zabránil prechodu, ktorý nie je pokojný. 2. V prípade lodí plávajúcich vo vnútorných vodách alebo zastavujúcich v prístavných zariadeniach uprostred vnútorných vôd, má pobrežný štát taktiež právo urobiť nevyhnutné opatrenia, aby zabránil akémukoľvek porušeniu podmienok, ktorým podlieha vpustenie týchto lodí do vnútorných vôd alebo do takéhoto prístavného zariadenia. 3. Pobrežný štát môže bez toho, že by formálne alebo v skutočnosti diskriminoval cudzie lode, dočasne pozastaviť v určitých oblastiach svojho pobrežného mora pokojný prechod cudzích lodí, ak je takéto pozastavenie nevyhnutné pre ochranu jeho bezpečnosti, počítajúc do toho aj vojenské cvičenia. Takéto pozastavenie nadobudne účinnosť až po náležitom zverejnení. Článok 26 Poplatky, ktoré môžu byť uložené cudzím lodiam 1. Cudzím lodiam sa nesmú ukladať žiadne poplatky z dôvodov len ich prechodu pobrežným morom. 2. Poplatky môžu byť cudzím lodiam prechádzajúcim pobrežným morom uložené len ako platba za zvláštne služby poskytnuté lodi. Tieto poplatky musia byť vyberané bez diskriminácie Pododdiel B Pravidlá vzťahujúce sa na obchodné lode a štátne lode používané na obchodné účely Článok 27 Trestná jurisdikcia na palube cudzej lode 1. Trestná jurisdikcia pobrežného štátu sa nebude vykonávať na palube cudzej lode prechádzajúcej pobrežným morom za účelom zatknutia nejakej osoby alebo vedenia vyšetrovania v súvislosti s trestným činom, ktorý bol spáchaný na palube lode v dobe jej prechodu, s výnimkou týchto prípadov: a) ak následky trestného činu postihujú pobrežný štát, b) ak trestný čin je takého druhu, že môže narušiť pokoj v zemi alebo poriadok v pobrežnom mori, c) ak si pomoc miestnych úradov vyžiadal kapitán lode alebo diplomatický pracovník alebo konzulárny úradník štátu vlajky, alebo d) ak takéto opatrenia sú nevyhnutné pre potlačenie nezákonného obchodu s omamnými jedmi alebo psychotropnými látkami. 2. Predchádzajúce ustanovenia sa nedotýkajú práva pobrežného štátu podniknúť akékoľvek opatrenia stanovené jeho zákonmi s cieľom zatknutia alebo vyšetrovania na palube cudzej lode prechádzajúcej pobrežným morom po opustení vnútorných vôd. 3. V prípadoch uvedených v odsekoch l a 2 vyrozumie pobrežný štát na žiadosť kapitána diplomatického pracovníka alebo konzulárneho úradníka štátu vlajky predtým, ako podnikne akékoľvek opatrenia a uľahčí nadviazanie styku medzi týmto pracovníkom alebo úradníkom a posádkou lode. V naliehavých prípadoch je možné oznámenie vykonať v priebehu podnikaných opatrení. 4. Pri posudzovaní či a ako sa má zatknutie vykonať, miestne úrady vezmú do úvahy záujmy plavby. 5. S výnimkou ustanovení v časti XII alebo v prípadoch porušenia zákonov a iných právnych predpisov prijatých v súlade s časťou V, nesmie pobrežný štát podniknúť na palube cudzej lode prechádzajúcej pobrežným morom žiadne opatrenia s cieľom zatknutia osoby alebo vyšetrovania v súvislosti s akýmkoľvek činom, ktorý bol spáchaný predtým ako loď vplávala do pobrežného mora, v prípade že táto loď vyplávala z cudzieho prístavu a len prechádza pobrežným morom bez toho, že by vplávala do vnútorných vôd. Článok 28 Občianskoprávna jurisdikcia vo vzťahu k cudzím lodiam 1. Pobrežný štát nesmie zadržať cudziu loď, ktorá pláva pobrežnými vodami, ani zmeniť smer jej plavby za účelom výkonu občianskoprávnej jurisdikcie proti niektorej osobe na palube lode. 2. Pobrežný štát nesmie vykonať exekúciu alebo zaistenie lode vo veciach občianskoprávnych s výnimkou toho, ak boli tieto opatrenia urobené v dôsledku záväzkov alebo zodpovedností, ktoré loď prevzala alebo ktoré pre ňu vznikli v čase plavby, alebo s cieľom plavby vodami pobrežného štátu. 3. Odsek 2 sa nedotýka práva pobrežného štátu urobiť výkon rozhodnutia alebo zaistenia vo veciach občianskoprávnych v súlade s jeho zákonmi voči cudzej lodi, ktorá kotví v pobrežnom mori alebo prechádza pobrežným morom po opustení vnútrozemských vôd. Pododdiel C Práva vzťahujúce sa na vojnové lode a iné štátne lode používané na neobchodné účely Článok 29 Definícia vojnových lodí Pre účely tohoto dohovoru "vojnová loď" je loď, ktorá patrí k ozbrojeným silám štátu, majúca vonkajšieznámky označujúce štátnu príslušnosťtakejto lode, ktorá je pod velením dôstojníka riadne povereného vládou štátu a jeho meno je uvedené v príslušnom služobnom zozname alebo rovnocennom dokumente a ktorej posádka podlieha disciplíne pravidelných ozbrojených síl. Článok 30 Nedodržiavanie zákonov a iných právnych predpisov pobrežného štátu zo strany vojnových lodí Ak sa nepodrobí vojnová loď zákonom a iným právnym predpisom pobrežného štátu týkajúcich sa prechodu pobrežným morom a ak sa neberie ohľad na žiadosť aby sa tak stalo, môže pobrežný štát požadovať, aby okamžite opustila pobrežné more. Článok 31 Zodpovednosť štátu vlajky za škody spôsobené vojnovou loďou alebo inou štátnou loďou používanou na neobchodné účely Štát vlajky nesie medzinárodnú zodpovednosť za akúkoľvek ujmu alebo škodu spôsobenú pobrežnému štátu, ktorá vyplýva z nedodržiavania právnych predpisov pobrežného štátu týkajúcich sa prechodu pobrežným morom alebo ustanovení tohoto Dohovoru alebo iných pravidiel medzinárodného práva zo strany vojnovej lode alebo inej štátnej lode používanej na neobchodné účely. Článok 32 Imunita vojnových lodí a iných štátnych lodí používaných na neobchodné účely S výnimkami obsiahnutými v pododdiele A a v článkoch 30 a 31 sa nič v tomto Dohovore nedotýka imunity vojnových lodí a iných štátnych lodí používaných na neobchodné účely. ODDIEL 4 PRIĽAHLÁ ZÓNA Článok 33 Priľahlá zóna 1. V pásme voľného mora, ktoré prilieha k jeho pobrežnému moru ako zóna priľahlého mora môže pobrežný štát vykonávať potrebnú kontrolu k tomu, aby: a) bolo zabránené porušovaniu jeho colných, fiškálnych, prisťahovaleckých alebo zdravotných zákonov a iných právnych predpisov na jeho území alebo v pobrežnom mori, b) bolo potrestané porušenie uvedených zákonov a iných právnych predpisov, ku ktorému došlo na jeho území alebo v pobrežnom mori. 2. Priľahlá zóna sa nesmie rozprestierať ďalej ako 24 námorných míľ od základných línií, od ktorých sa meria šírka pobrežného mora. ČASŤ III PRIELIVY POUŽÍVANÉ PRE MEDZINÁRODNÚ PLAVBU ODDIEL I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 34 Právny štatút vôd tvoriacich prielivy používané pre medzinárodnú plavbu 1. Režim prechodu prielivmi, ktorý sa používa pre medzinárodnú plavbu, ustanovený v tejto časti, sa v žiadnom inom ohľade nedotýka štatútu vôd tvoriacich takéto prielivy, ani výkonu zvrchovanosti alebo jurisdikcie štátov hraničiacich s takýmito prielivmi a ich vzdušným priestorom, dnom a podložím. 2. Zvrchovanosť alebo jurisdikcia štátov susediacich s prielivmi sa vykonáva v zmysle ustanovení tejto časti a iných noriem medzinárodného práva. Článok 35 Rozsah pôsobnosti tejto časti Nič z uvedeného v tejto časti sa nesmie dotýkať: a) žiadnej oblasti vnútorných vôd vo vnútri prielivu s výnimkou prípadov, kde vytýčenie rovnej základnej línie v súlade smetodikou opísanou v článku 7 vymedzuje ako vnútorné vody tie oblasti, ktoré sa za také predtým nepovažovali, b) právneho štatútu vôd štátov hraničiacich s prielivmi za pobrežným morom ako výlučných ekonomických zón alebo šíreho mora, alebo c) právneho režimu prielivov, v ktorých je prechod úplne alebo z časti upravený v skorších medzinárodných dohovoroch, ktoré sú stále v platnosti a špeciálne sa týkajú takýchto prielivov. Článok 36 Trasy na šírom mori alebo trasy vo výlučných ekonomických zónach, ktoré vedú prielivmi využívanými pre medzinárodnú plavbu Táto časť sa nevzťahuje na prieliv používaný pre medzinárodnú plavbu, ak týmto prielivom vedie trasa cez šíre more alebo cez výlučnú ekonomickú zónu, ktorá má rovnako vhodnú navigačnú a hydrografickú povahu. Na takéto trasy sa vzťahujú iné príslušné časti tohoto Dohovoru vrátane ustanovení o slobode plavby a preletu. ODDIEL 2 TRANZITNÝ PRECHOD Článok 37 Rozsah pôsobnosti tohto oddielu Tento oddiel sa vzťahuje na prielivy, ktoré sa používajú pre medzinárodnú plavbu medzi jednou časťou šíreho mora alebo výlučnej ekonomickej zóny a inou častou šíreho mora alebo výlučnej ekonomickej zóny. Článok 38 Právo tranzitného prechodu 1. V prielivoch, o ktorých je zmienka v článku 37, používajú všetky lode a lietadlá práva tranzitného prechodu, ktorému sa nesmie zabraňovať s výnimkou prípadov, ak je prieliv tvorený ostrovom štátu hraničiaceho s prielivom a jeho pevninskou časťou, kedy sa nebude používať tranzitný prechod, ak existuje rovnako vhodná cesta po šírom mori alebo vo výlučnej ekonomickej zóne, ktorá má smerom k moru rovnaké navigačné a hydrografické podmienky. 2. V súlade s touto časťou sa tranzitným prechodom rozumie výkon slobody plavby a preletu výlučne s cieľom neprerušovaného a rýchleho tranzitu prielivom medzi jednou častou šíreho mora alebo výlučnej ekonomickej zóny a inou častou šíreho mora alebo výlučnej ekonomickej zóny. Požiadavka neprerušovaného a rýchleho tranzitu nevylučuje však prechod prielivom s cieľom vstupu, výstupu alebo návratu do štátu hraničiaceho s prielivom pri dodržaní podmienok vstupu do tohoto štátu. 3. Akákoľvek činnosť, ktorá nie je výkonom práva tranzitného prechodu prielivom, je v ďalšom upravená použiteľnými ustanoveniami tohoto Dohovoru. Článok 39 Povinnosti lodí a lietadiel v priebehu tranzitného prechodu 1. Lode a lietadlá pri výkone práva tranzitného prechodu musia: a) preplávať alebo preletieť prieliv bez prerušenia, b) zdržať sa akejkoľvek hrozby silou alebo použitia sily proti zvrchovanosti, územnej celistvosti alebo politickej nezávislosti štátov hraničiacich s prielivmi alebo akýchkoľvek činov, ktoré porušujú zásady medzinárodného práva zakotvené v Charte OSN, c) zdržať sa akejkoľvek inej činnosti ako činnosti, ktorá súvisí s normálnymi spôsobmi neprerušovaného a urýchleného prechodu, s výnimkou prípadov vyvolaných vyššou mocou alebo stavom núdze, d) dodržiavať iné príslušné ustanovenia tejto časti. 2. Lode sa pri tranzite musia: a) podriadiť všeobecne uznávaným medzinárodným predpisom, postupom a zvyklostiam, ktoré zabezpečujú bezpečnosť na mori, vrátane medzinárodných pravidiel na predchádzanie námorným zrážkam, b) podriadiť všeobecne uznávaným medzinárodným predpisom, postupom a zvyklostiam, ktoré sa dotýkajú predchádzania, zníženia a kontroly znečisťovania z lodí. 3. Lietadlá pri tranzite musia: a) dodržiavať pravidlá o vzdušnej doprave určené medzinárodnou organizáciou pre civilné letectvo, pokiaľ sa dotýkajú civilných lietadiel. Lietadlá jednotlivých štátov a štátne lietadlá sa normálne podriaďujú takýmto bezpečnostným opatreniam a vždy budú lietať s náležitým ohľadom na bezpečnosť plavby, b) vždy sledovať rádiovú frekvenciu, ktorá je určená príslušným medzinárodne určeným orgánom pre kontrolu leteckej dopravy alebo príslušnou medzinárodnou rádiovou frekvenciou pre stav núdze. Článok 40 Výskumná a prieskumná činnosť V priebehu svojho prechodu prielivmi nesmú cudzie lode, vrátane lodí pre morský vedecký výskum a hydrografický prieskum, vykonávať žiadnu výskumnú alebo prieskumnú činnosť bez predchádzajúceho povolenia štátov hraničiacich s prielivmi. Článok 41 Námorné koridory a systémy oddelenej prevádzky v prielivoch používaných pre medzinárodnú plavbu 1. V súlade s touto časťou môžu štáty hraničiace s prielivmi určiť námorné koridory a stanoviť systémy oddelenej prevádzky pre plavbu v prielivoch tam, kde je to potrebné pre bezpečný prechod lodí. 2. Takéto štáty môžu, ak to vyžadujú okolnosti a po náležitom zverejnení, nahradiť námorné koridory alebo systémy oddelenej prevádzky, ktoré skôr určili alebo stanovili, inými námornými koridormi alebo systémami oddelenej prevádzky. 3. Takéto námorné koridory alebo systémy oddelenej prevádzky musia byť v súlade so všeobecne uznávanými medzinárodnými predpismi. 4. Pred určením alebo nahradením námorných koridorov alebo pred stanovením alebo nahradením systémov oddelenej prevádzky, podajú štáty hraničiace s prielivmi návrhy príslušnej medzinárodnej organizácii s cieľom ich schválenia. Organizácia môže schváliť len také námorné koridory a systémy oddelenej prevádzky, o ktorých sa dohodne so štátmi hraničiacimi s prielivmi, a následne ich štáty môžu určiť, stanoviť alebo nahradiť. 5. Pokiaľ ide o prieliv, kde sú navrhované námorné koridory alebo systémy oddelenej prevádzky, ktoré prechádzajú vodami dvoch alebo viacerých štátov hraničiacich s prielivom, dotknuté štáty sú povinné spolupracovať pri formulovaní návrhov a po konzultácii s kompetentnými organizáciami. 6. Štáty hraničiace s prielivmi sú povinné jasne vyznačiť všetky námorné koridory a systémy oddelenej prevádzky, ktoré určili alebo stanovili v námorných mapách a ktoré budú náležité zverejnené. 7. Lode sú pri tranzite povinné rešpektovať námorné koridory a systémy oddelenej prevádzky, ktoré sú stanovené v súlade s týmto článkom. Článok 42 Zákony a iné právne predpisy štátov hraničiacich s prielivmi, ktoré sa dotýkajú tranzitného prechodu 1. Pri dodržiavaní ustanovenia tohoto oddielu môžu štáty, ktoré hraničia s prielivmi, vydávať predpisy dotýkajúce sa tranzitného prechodu prielivmi pokiaľ ide o: a) bezpečnosť plavby a reguláciu námornej prevádzky v súlade s ustanoveniami článku 41, b) zabránenie, zníženie a kontrolu znečistenia uplatnením príslušných medzinárodných predpisov, ktoré sa dotýkajú vypúšťania ropy, ropných odpadov a iných škodlivých látok v prielive, c) zabránenie rybolovu, vrátane uskladnenia rybárskeho výstroja s ohľadom na rybárske plavidlá, d) nakladanie alebo vykladanie akéhokoľvek tovaru, peňazí alebo osôb v rozpore s colnými, finančnými, prisťahovaleckými alebo zdravotníckymi predpismi štátov, ktoré hraničia s prielivom. 2. Takéto zákony a iné právne predpisy nesmú formálne ani v skutočnosti diskriminovať cudzie lode, ani mať pri svojom používaní prakticky účinok odmietnutia, poškodenia alebo porušenia práva tranzitného prechodu, ako je definované v tomto oddieli. 3. Štáty, ktoré hraničia s prielivmi, náležité zverejnia všetky takéto právne predpisy. 4. Cudzie lode, ktoré používajú právo tranzitného prechodu, musia dodržiavať takéto právne predpisy. 5. Štát vlajky u lodí alebo štát registrácie lietadiel, ktorý má nárok na zvrchovanú imunitu a ktorý jedná spôsobom odporujúcim takýmto právnym predpisom alebo iným ustanoveniam tejto časti, ponesie plnú medzinárodnú zodpovednosť za akékoľvek straty alebo škody, ktoré vzniknú štátom hraničiacim s prielivmi. Článok 43 Navigačné, bezpečnostné zariadenia a iné opatrenia na predchádzanie, zníženie a kontrolu znečisťovania Užívateľské štáty a štáty, ktoré hraničia s prielivmi, by mali po dohode spolupracovať: a) pri zriaďovaní a údržbe potrebného navigačného a bezpečnostného zariadenia v prielive a iných opatrení na pomoc medzinárodnej plavbe, a b) pri prechádzaní, znižovaní a kontrole znečisťovania z lodí. Článok 44 Povinnosti štátov hraničiacich s prielivmi Štáty, ktoré hraničia s prielivmi nesmú brániť tranzitnému prechodu a sú povinné náležitým spôsobom oznamovať všetky nebezpečia, o ktorých vedia a ktoré ohrozujú plavbu prielivom alebo prelet nad ním. Tranzitný prechod nesmie byť zastavený. ODDIEL 3 POKOJNÝ PRECHOD Článok 45 Pokojný prechod 1. Režim pokojného prechodu v súlade s časťou ii, s tretím oddielom sa vzťahuje na prielivy používané pre medzinárodnú plavbu, ktoré: a) sú vylúčené v zmysle článku 38 odsek l z aplikácie režimu tranzitného prechodu, alebo b) sa rozprestierajú medzi oblasťou šíreho mora alebo výlučnej ekonomickej zóny a pobrežným morom cudzieho štátu. 2. Nesmie dôjsť k pozastaveniu pokojného prechodu takýmito prielivmi. ČASŤ IV SÚOSTROVNÉ ŠTÁTY Článok 46 Definície Pre účely tohoto dohovoru: a) "súostrovný štát" je štát, ktorý sa skladá z jedného alebo viac ostrovov a môže zahŕňať ďalšie ostrovy, b) "súostrovie" je skupina ostrovov, vrátane častí ostrovov, ktoré vzájomne spájajú vody a iné prírodné útvary, ktoré navzájom tak úzko súvisia, že takéto ostrovy a iné prírodné útvary tvoria jediný zemepisný, ekonomický a politický celok alebo boli za takýto celok považované. Článok 47 Súostrovné základné línie 1. Súostrovný štát môže stanoviť priame základné línie spájajúce najvzdialenejšie body najvzdialenejších ostrovov a vysychajúcich útesov súostrovia za podmienky, že takéto základné línie budú zahŕňať hlavné ostrovy a oblasť, kde pomer vodnej plochy a suchej zeme, vrátane atolov, sa pohybuje medzi 1:1 a 9:1. 2. Dĺžka takýchto základných línii nesmie prekročiť 100 námorných míľ s výnimkou, že 3 % z celkového počtu základných línií, ktoré uzavierajú súostrovie, môžu túto dĺžku prekročiť až do maximálnej dĺžky 125 námorných míľ. 3. Vytýčenie takýchto základných línií sa nesmie výraznejšie odchyľovať od celkovej konfigurácie súostrovia. 4. Takéto základné línie sa nesmú vytyčovať od vyvýšenín pri odlive a k nim, pokiaľ na nich neboli postavené majáky alebo podobné zariadenia, ktoré sú trvale nad úrovňou mora, alebo kde vynárajúca sa vyvýšenina leží úplne alebo z časti vo vzdialenosti, ktorá nepresahuje šírku pobrežného mora od najbližšieho ostrova. 5. Systém takýchto základných línií nesmie použiť súostrovný štát a to takým spôsobom, aby od šíreho mora alebo výlučnej ekonomickej zóny bolo oddelené pobrežné more iného štátu. 6. Ak určitá časť súostrovných vôd súostrovného štátu leží medzi dvomi časťami bezprostredne priľahlého susedného štátu,budú zachované a rešpektované existujúce práva a všetky iné záujmy, ktoré druhý štát tradične mal v týchto vodách, ako aj všetky práva, ktoré sú zakotvené v dohode medzi týmito štátmi. 7. Pre účely výpočtu pomeru vody k suchej zemi v zmysle odseku l, môže suchá zem zahŕňať vody, ktoré ležia medzi okrajovými útesmi ostrovov a atolov, vrátane tej strany strmej oceánskej plošiny, ktorá je uzavretá alebo takmer uzavretá reťazou vápencových ostrovov a vysychajúcich útesov, ktoré ležia na obvode plošiny. 8. Základné línie vytyčované v súlade s týmto článkom musia byť vyznačené v námorných mapách takej mierky alebo mierok, ktoré sú primerané pre presné zistenie ich plochy. Ako alternatívu je možné použiť zoznam zemepisných súradníc bodov s uvedením základných geodetických údajov. 9. Súostrovný štát je povinný náležite uverejniť takéto námorné mapy, alebo zoznamy zemepisných súradníc a uložiť kópiu každej mapy alebo zoznamu súradníc u generálneho tajomníka OSN. Článok 48 Meranie šírky pobrežného mora, priľahlej zóny, výlučnej ekonomickej zóny a kontinentálneho šelfu Šírka pobrežného mora, priľahlej zóny, výlučnej ekonomickej zóny a kontinentálneho šelfu sa meria od súostrovných základných línií, ktoré sú vytýčené v súlade s článkom 47. Článok 49 Právny status súostrovných vôd, vzdušného priestoru nad súostrovnými vodami, ich dna a podložia 1. Zvrchovanosť súostrovného štátu sa vzťahuje na vody ohraničené základnými líniami v súlade s článkom 47. Sú označované ako súostrovné vody bez ohľadu na ich hĺbku alebo vzdialenosť od pobrežia. 2. Táto zvrchovanosť sa vzťahuje aj na vzdušný priestor nad súostrovnými vodami, na ich dno a podložie a zdroje, ktoré sa v nich nachádzajú. 3. Táto zvrchovanosť sa uplatňuje v súlade s ustanoveniami tejto časti. 4. Režim prechodu súostrovnými námornými koridormi, ktorý je ustanovený v tejto časti, sa v iných ohľadoch nedotýka statusu pobrežného mora, vrátane námorných koridorov, alebo výkonu suverenity súostrovného štátu nad týmito vodami a ich vzdušným priestorom, dnom, podložím a zdrojmi, ktoré sa v nich nachádzajú. Článok 50 Rozhraničenie vnútorných vôd Vo vnútri súostrovných vôd môže súostrovný štát vytýčiť uzáverové línie pre rozhraničenie vnútorných vôd v súlade s článkami 9, 10 a 11. Článok 51 Existujúce dohody, tradičné práva rybolovu a existujúce podmorské káble 1. Bez dopadu na článok 49 súostrovný štát je povinný rešpektovať existujúce dohody s inými štátmi a uznávať tradičné práva rybolovu a inú zákonnú činnosť bezprostredne priľahlých susediacich štátov v určitých oblastiach, ktoré spadajú do súostrovných vôd. Spôsoby a podmienky výkonu takýchto práv a činností, vrátane povahy, rozsahu a oblastí, na ktoré sa vzťahujú, budú na žiadosť ktoréhokoľvek dotknutého štátu upravené vzájomnými dvojstrannými dohodami. Takéto práva nesmú byť prevedené na tretie štáty alebo ich štátnych príslušníkov, alebo uplatňované spolu s nimi. 2. Súostrovný štát je povinný rešpektovať existujúce podmorské káble, ktoré sú položené inými štátmi a prechádzajú jeho vodami bez toho aby sa priblížili k jeho brehom. Súostrovný štát je povinný povoliť údržbu a výmenu takýchto káblov potom, čo mu bolo náležitým spôsobom oznámené umiestenie takýchto káblov a zámer ich opravovať alebo vymieňať. Článok 52 Právo pokojného prechodu 1. S výhradou ustanovenia článku 53 a bez dopadu na článok 50, používajú lode všetkých štátov právo pokojného prechodu súostrovnými vodami v súlade s tretím oddielom, časti II. 2. Súostrovný štát môže bez formálnej alebo skutočnej diskriminácie cudzích lodí dočasne pozastaviť v niektorých špecifických oblastiach svojich súostrovných vôd ich pokojný prechod, ak je takéto pozastavenie nevyhnutné pre ochranu jeho bezpečnosti. Takéto pozastavenie nadobudne účinnosť až po náležitom uverejnení. Článok 53 Právo prechodu súostrovnými námornými koridormi 1. Súostrovný štát môže určiť námorné koridory a letecké koridory nad nimi, ktoré sú vhodné pre neprerušovaný a rýchly prechod cudzích lodí jeho súostrovnými vodami a priľahlým pobrežným morom a prelet lietadiel nad nimi. 2. Všetky lode a lietadlá používajú práva prechodu takýmito súostrovnými námornými koridormi a práva preletu takýmito vzdušnými koridormi. 3. Prechod súostrovnými námornými koridormi v súlade s týmto Dohovorom znamená výkon práv plavby a preletu obvyklým spôsobom výlučne s cieľom neprerušovaného, rýchleho a nerušeného tranzitu medzi jednou časťou šíreho mora alebo výlučnej ekonomickej zóny a druhou časťou šíreho mora alebo výlučnej ekonomickej zóny. 4. Takéto námorné a letecké koridory prechádzajú súostrovnými vodami a priľahlými pobrežnými vodami a zahŕňajú všetky obvyklé trasy prechodu, ktoré sa používajú ako trasy pre medzinárodnú plavbu alebo pre prelet nad súostrovnými vodami a vo vnútri takýchto trás, pokiaľ ide o lode, všetky obvyklé navigačné kanály za podmienky, že zdvojovanie rovnako vhodných trás medzi tými samými vstupnými a výstupnými bodmi nebude potrebné. 5. Námorné a letecké koridory budú určené sériou neprerušovaných axiálnych línií od vstupných bodov trás prechodu k výstupnými bodom trás prechodu. Lode a lietadlá prechádzajúce námornými koridormi a prelietavajúcimi vzdušnými koridormi nad nimi sa neodklonia od axiálnej línie o viac ako 25 námorných míľ na jednu alebo druhú stranu. Nesmú sa pritom dostať k pobrežiu na vzdialenosť menšiu ako je 10 % vzdialenosti medzí najbližšími bodmi na ostrovoch hraničiacich s námorným koridorom. 6. Súostrovný štát, ktorý v súlade s týmto článkom určí námorný koridor, môže pre zabezpečenie bezpečného prechodu taktiež stanoviť systémy oddelenej prevádzky lodí úzkymi plavebnými kanálmi v takomto koridore. 7. Súostrovný štát môže, ak si to vyžadujú okolnosti a po náležitom uverejnení, nahradiť akékoľvek skôr určené námorné koridory alebo stanovené systémy oddelenej prevádzky inými námornými koridormi alebo systémami oddelenej prevádzky. 8. Takéto námorné koridory alebo systémy oddelenej prevádzky musia zodpovedať všeobecne uznávaným medzinárodným predpisom. 9. Pri určovaní alebo nahradzovaní náhradných koridorov, stanovenia alebo nahradzovania systémov oddelenej prevádzky, je súostrovný štát povinný predložiť návrhy príslušnej medzinárodnej organizácii na schválenie. Organizácia môže schváliť len také námorné koridory a systémy oddelenej prevádzky, ktoré budú dohodnuté so súostrovným štátom a až potom ich súostrovný štát môže určiť alebo nahradiť. 10. Súostrovný štát je povinný vyznačiť os námorných koridorov a systémov oddelenej prevádzky, ktoré určí alebo stanoví na námorných mapách a zabezpečí ich náležité zverejnenie. 11. Lode musia v priebehu tranzitného prechodu rešpektovať platné námorné koridory a systémy oddelenej prevádzky, ktoré sú zriadené v súlade s týmto článkom. 12. Ak neurčí súostrovný štát námorné alebo letecké koridory, môže byť právo prechodu súostrovnými námornými koridormi alebo preletu vzdušnými koridormi nad nimi, vykonávané po trasách, ktoré sa obvykle používajú pre medzinárodnú plavbu. Článok 54 Povinnosti lodí a lietadiel v priebehu prechodu, výskumnej a prieskumnej činnosti, povinnosti súostrovného štátu a právne predpisy súostrovného štátu, ktoré sa vzťahujú na prechod súostrovnými námornými koridormi Články 39, 40, 42 a 44 sa mutatis mutandis vzťahujú na prechod súostrovnými námornými koridormi. ČASŤ V VÝLUČNÁ EKONOMICKÁ ZÓNA Článok 55 Zvláštny právny režim výlučnej ekonomickej zóny Výlučná ekonomická zóna je oblasť, ktorá sa nachádza za pobrežným morom a k nemu prilieha a ktorá podlieha zvláštnemu právnemu režimu stanovenému v tejto časti, podľa ktorého sa práva a jurisdikcia pobrežného štátu, práva a sloboda iných štátov riadia podľa príslušných ustanovení tohoto dohovoru. Článok 56 Práva, jurisdikcia a povinnosti pobrežného štátu vo výlučnej ekonomickej zóne 1. Vo výlučnej ekonomickej zóne má pobrežný štát: a) zvrchované práva s cieľom prieskumu a využívania, zachovávania prírodných zdrojov živých aj neživých a hospodárenia s nimi, morského dna a jeho podložia a vôd ležiacich nad nimi s ohľadom na inú činnosť, ktorá sa dotýka hospodárskeho využívania a prieskumu zóny, ako aj výroby energie pomo cou vody, morských prúdov a vetra, b) jurisdikciu v súlade s príslušnými ustanoveniami tohoto Dohovoru s ohľadom na: i) zriaďovanie a využívanie umelých ostrovov, zariadení a stavieb, ii) morský vedecký výskum, iii) ochranu a zachovanie morského prostredia, c) iné práva a povinnosti stanovené týmto Dohovorom. 2. Pri výkone svojich práv a plnení svojich povinností podľa tohto Dohovoru vo výlučnej ekonomickej zóne, musí pobrežný štát primeraným spôsobom prihliadať k právam a povinnostiam iných štátov a rokovať spôsobom, ktorý je v súlade s ustanoveniami tohoto Dohovoru. 3. Práva stanovené v tomto článku, pokiaľ sa týka morského dna a jeho podložia, sa budú vykonávať v súlade s časťou VI. Článok 57 Šírka výlučnej ekonomickej zóny Výlučná ekonomická zóna nesmie byť širšia ako 200 námorných míľ od základných línií, od ktorých sa meria šírka pobrežného mora. Článok 58 Práva a povinnosti iných štátov vo výlučnej ekonomickej zóne 1. Vo výlučnej ekonomickej zóne využívajú všetky štáty, či už pobrežné alebo vnútrozemské, s výhradou príslušných ustanovení tohoto dohovoru, slobody o ktorých je zmienka v článku 87, a síce slobody plavby, preletu, kladenia podmorských káblov, potrubí a iných spôsobov využívania mora dotýkajúcich sa týchto medzinárodným právom uznávaných slobôd, ktoré sú spojené s prevádzkou lodí, lietadiel, podmorských káblov a potrubí a ktoré sú zlúčiteľné s ostatnými ustanoveniami tohoto dohovoru. 2. Články 88 až115 a ostatné príslušné pravidlá medzinárodného práva sa aplikujú na výlučnú ekonomickú zónu, pokiaľ sú zlučiteľné s touto častou. 3. Pri výkone svojich práv a plnení svojich povinností podľa tohoto Dohovoru, štáty musia brať vo výlučnej ekonomickej zóne náležitým spôsobom ohľad na práva a povinnosti pobrežného štátu, sú povinné dodržiavať zákony a predpisy ním prijaté v súlade s ustanoveniami tohoto Dohovoru a inými normami medzinárodného práva potiaľ, pokiaľ sú zlúčiteľné s touto častou. Článok 59 Riešenie sporov dotýkajúcich sa priznania práv a jurisdikcie vo výlučnej ekonomickej zóne V prípadoch kedy tento dohovor nepriznáva práva alebo jurisdikciu pobrežnému štátu alebo iným štátom vo výlučnej ekonomickej zóne a ak dôjde ku konfliktom medzi záujmami pobrežného štátu a ktoréhokoľvek iného štátu alebo štátov, mal by byť konflikt vyriešený na základe spravodlivosti a v svetle všetkých závažných okolností, s ohľadom na príslušnú dôležitosť dotknutých záujmov strán, ako aj medzinárodného spoločenstva ako celku. Článok 60 Umelé ostrovy, zariadenia a stavby vo výlučnej ekonomickej zóne 1. Vo výlučnej ekonomickej zóne bude mať pobrežný štát výlučné právo budovať, povoľovať a riadiť stavbu, činnosť, prevádzku a používanie: a) umelých ostrovov, b) zariadení a stavieb pre účely predvídané v článku 56 a pre iné hospodárske účely, c) zariadení a stavieb, ktoré môžu zasahovať do výkonu práv pobrežného štátu v zóne. 2. Pobrežný štát bude mať výlučnú jurisdikciu nad takýmito umelými ostrovmi, zariadeniami a stavbami vrátane jurisdikcie, s prihliadnutím na colné, fiškálne, zdravotnícke, bezpečnostné a prisťahovalecké predpisy. 3. Výstavba týchto umelých ostrovov, zariadení a stavieb musí byť náležite oznamovaná a musia byť takisto udržiavané výstražné prostriedky, ktoré upozorňujú na ich prítomnosť. Akékoľvek stavby alebo zariadenia, ktoré sú opustené alebo sa nevyužívajú, musia byť odstránené, aby sa zabezpečila bezpečnosť plavby s ohľadom na akékoľvek všeobecne prijaté medzinárodné kritériá v tejto oblasti príslušnou medzinárodnou organizáciou. Takéto odstránenie bude brať taktiež príslušný ohľad na rybolov, ochranu morského prostredia a na práva a povinnosti iných štátov. Náležitým spôsobom sa zverejnia údaje o hĺbke umiestnenia a veľkosti akýchkoľvek zariadení alebo stavieb, ktoré nie sú úplne odstránené. 4. Pobrežný štát môže v prípade potreby vytvoriť primerané bezpečnostné pásma okolo takýchto umelých ostrovov, zariadení a stavieb, v ktorých môže vykonávať náležité opatrenia pre zabezpečenie ako bezpečnosti, tak aj umelých ostrovov, zariadení a stavieb. 5. Šírku bezpečnostných pásiem stanoví pobrežný štát a vezme pritom do úvahy platné medzinárodné normy. Takéto pásma musia byť vyznačené tak, aby bolo isté, že primerane zodpovedajú povahe a funkcii umelých ostrovov, zariadení a stavieb a nesmú presahovať vzdialenosť 500 m okolo nich, ktorá sa meria od každého bodu ich vonkajšieho okraja, s výnimkou prípadov, kde to pripúšťajú všeobecne prijaté medzinárodné normy alebo odporúčajú príslušné medzinárodné organizácie. Rozsah bezpečnostných pásiem bude oznámený náležitým spôsobom. 6. Všetky lode musia rešpektovať tieto bezpečnostné pásma a postupovať v súlade s prijatými medzinárodnými normami, ktoré sa dotýkajú plavby v blízkosti umelých ostrovov, zariadení, stavieb a bezpečnostných pásiem. 7. Umelé ostrovy, zariadenia, stavby, a bezpečnostné pásma okolo nich sa nesmú zriaďovať tam, kde by to mohlo narušiť používanie uznávaných námorných ciest, ktoré sú dôležité pre medzinárodnú plavbu. 8. Umelé ostrovy, zariadenia a stavby nemajú status ostrovov. Nemajú vlastné pobrežné more a ich existencia sa nedotýka vymedzovania pobrežného mora, výlučnej ekonomickej zóny alebo kontinentálneho šelfu. Článok 61 Zachovanie živých zdrojov 1. Pobrežný štát určí prípustný úlovok živých zdrojov vo svojej výlučnej ekonomickej zóne. 2. Pobrežný štát s ohľadom na najlepšie vedecké údaje, ktoré má k dispozícii, zabezpečuje prostredníctvom príslušných opatrení v oblasti ochrany a riadenia, aby zachovanie živých zdrojov vo výlučnej ekonomickej zóne nebolo ohrozené ich nadmernou ťažbou. Podľa potreby bude pobrežný štát za týmto účelom spolupracovať s príslušnými oblasťami a univerzálnymi medzinárodnými organizáciami. 3. Takéto opatrenia budú zamerané na udržanie alebo obnovenie lovených druhov na úrovniach, ktoré môžu zabezpečiť maximálne dosiahnuteľný výťažok, ktorý je určený príslušnými faktormi ekonomiky a životného prostredia, vrátane ekonomických potrieb pobrežných rybolovných spoločností a zvláštnych požiadaviek rozvojových štátov a budú brať ohľad na spôsoby rybolovu, vzájomnú závislosť druhov a na všetky všeobecne odporúčané medzinárodné minimálne normy podoblastné, oblastné alebo univerzálne. 4. Pri vydávaní takýchto opatrení vezme pobrežný štát do úvahy dôsledky pre tie druhy, ktoré sú spojené s lovenými druhmi alebo sú na nich závislé s ohľadom na ich zachovanie alebo obnovenie na úroveň, pod ktorou by bola vážne ohrozená ich reprodukcia. 5. Dostupné vedecké informácie, štatistiky o úlovkoch a rybolove a iné údaje dôležité pre zachovanie rybných zásob sa budú poskytovať a vymieňať pravidelne prostredníctvom podoblastných, o oblastných a univerzálnych medzinárodných organizácií tam, kde to bude vhodné a za účasti všetkých dotknutých štátov, ktorých občanom je povolený rybolov vo výlučnej ekonomickej zóne. Článok 62 Využitie živých zdrojov 1. Pobrežný štát bude podporovať optimálne využitie živých zdrojov vo výlučnej ekonomickej zóne bez porušenia ustanovení článku 61. 2. Pobrežný štát bude určovať kapacitu výlovu živých zdrojov vo výlučnej ekonomickej zóne. Tam, kde pobrežný štát nemá kapacitu na výlov celého prípustného množstva, poskytne na základe dohôd alebo inými prípadnými dohovormi a podľa podmienok a predpisov, o ktorých je zmienka v odseku 4, iným štátom prístup k prebytkom prípustného výlovu, so zvláštnym zreteľom k ustanoveniam článkov 69 a 70, hlavne vo vzťahu k rozvojovým štátom, o ktorých je zmienka v týchto článkoch. 3. Pri povoľovaní prístupu iných štátov do svojej výlučnej ekonomickej zóny v súlade s týmto článkom, vezme pobrežný štát do úvahy všetky závažné skutočnosti, mimo iných, význam živých zdrojov v oblasti pre ekonomiku dotknutého pobrežného štátu a jeho iné štátne záujmy, ustanovenia článkov 69 a 70, požiadavky rozvojových štátov podoblasti alebo oblasti na výlov časti prebytku a na potrebu znížiť na minimum nepriaznivé ekonomické dôsledky pre štáty, ktorých štátni príslušníci obvykle lovili v zóne alebo ktoré vyvinuli podstatné úsilie pri výskume a zabezpečovaní zásob. 4. Štátni príslušníci iných štátov vykonávajúci rybolov vo výlučnej ekonomickej zóne sa podriadia opatreniam a iným podmienkam stanoveným v právnych predpisoch pobrežného štátu. Tieto právne predpisy musia byť v súlade s ustanoveniami tohoto Dohovoru a môžu sa medzi iným vzťahovať hlavne na: a) vystavovanie povolenia rybárom, rybárskym lodiam a zariadeniam vrátane platenia poplatkov a iných foriem platieb, ktoré v prípade rozvojových pobrežných štátov môžu spočívať v primeranom vyrovnaní v oblasti financovania, vybavenia a techniky dotýkajúcej sa priemyslu spracovania rýb, b) určovanie druhov, ktorých výlov je povolený a stanovenie kvót úlovku či už sa tieto kvóty dotýkajú určitých druhov rýb alebo výlovu vykonávaného štátnymi príslušníkmi určitého štátu v priebehu určeného obdobia, c) určenie sezón a oblastí rybolovu, typov, veľkosti a množstva rybolovného zariadenia a počtu, veľkosti a typov rybárskych lodí, ktoré sa môžu používať, d) určenie veku a veľkostí rýb a iných druhov, ktoré sa môžu loviť, e) určenie informácií, ktoré sa požadujú od rybárskych lodí, vrátane štatistík o výlove, výťažkoch a hlásení o polohe lodí, f) žiadosti na vykonávanie zvláštnych rybolovných výskumných programov so splnomocnením a pod kontrolou pobrežného štátu, riadenie takéhoto výskumu vrátane vzorkovania úlovkov a usporiadania vzoriek, ako aj oznamovanie príslušných vedeckých údajov, g) umiestňovanie pozorovateľov alebo stážistov pobrežného štátu na paluby takýchto lodí, h) uskladňovanie celého alebo časti úlovku takýchto lodí v prístavoch pobrežného štátu i) požiadavky a podmienky dotýkajúce sa spoločných podnikov alebo iných dohovorov o spolupráci, j) požiadavky na výcvik personálu a odovzdávanie rybolovnej technológie vrátane zvyšovania schopností pobrežného štátu vykonávať rybolovný výskum, k) donucovacie procedúry. 5. Pobrežné štáty náležite upovedomia o právnych predpisoch ochrany a riadenia. Článok 63 Druhy vyskytujúce sa vo výlučnej ekonomickej zóne dvoch alebo viacerých pobrežných štátov alebo ako vo výlučnej ekonomickej zóne tak aj za touto zónou, ktorá je k nej priľahlá 1. V prípadoch, kedy sa rovnaký druh alebo húfy pridružených druhov rýb vyskytujú vo výlučných ekonomických zónach dvoch alebo viacerých pobrežných štátov, budú sa tieto štáty usilovať buď priamo alebo prostredníctvom podoblastných alebo oblastných organizácií o dosiahnutie dohody o potrebných opatreniach na koordináciu a zabezpečenie zachovania a rozvoja takýchto druhov bez porušenia ostatných ustanovení tejto časti. 2. V prípadoch, kedy sa rovnaký druh alebo húfy pridružených druhov vyskytujú ako vo výlučnej ekonomickej zóne, tak aj v oblasti za touto zónou a k nej priľahlej, bude sa pobrežný štát a štáty loviace takéto druhy v priľahlej oblasti usilovať buď priamo alebo prostredníctvom podoblastných alebo oblastných organizácií o dosiahnutie dohody o opatreniach potrebných k zachovaniu týchto druhov v priľahlej oblasti. Článok 64 Vysokosťahovavé druhy 1. Pobrežné štáty a iné štáty, ktoré občas lovia v oblasti vysokosťahovavé druhy, ktoré sú uvedené v prílohe l, budú spolupracovať priamo alebo prostredníctvom príslušných medzinárodných organizácií za účelom zabezpečenia zachovania a podpory cieľov optimálneho výlovu takýchto druhov v oblasti, ako vo výlučnej ekonomickej zóne, tak aj za ňou. v oblastiach, kde neexistuje žiadna príslušná medzinárodná organizácia, budú pobrežné štáty a iné štáty, ktorých občania lovia tieto druhy v oblasti, spolupracovať za účelom vytvorenia takejto organizácie a budú sa zúčastňovať na práci v nej. 2. Ustanovenia odseku l sú doplnkom ostatných ustanovení tejto časti. Článok 65 Morské cicavce Nič v tejto časti nebude obmedzovať právo pobrežného štátu alebo kompetenciu medzinárodnej organizácie v prípade potreby zakázať, upraviť alebo obmedziť výlov morských cicavcov ako ustanovuje táto časť. štáty budú spolupracovať za účelom ochrany týchto morských cicavcov. pokiaľ ide o veľryby, budú obzvlášť napomáhať prostredníctvom príslušných medzinárodných organizácií ich ochrane, hospodáreniu s nimi a ich štúdiu. Článok 66 Anadromné druhy 1. Štáty, v riekach ktorých majú pôvod anadromné druhy, budú mať prvoradý záujem na týchto druhoch a zodpovednosť za ne. 2. Štát pôvodu anadromných druhov zabezpečí ich zachovanie vytvorením vhodných regulačných opatrení pre rybolov vo všetkých vodách smerom k pevnine od vonkajších hraníc svojej výlučnej ekonomickej zóny a pre rybolov stanovený v odseku 3, písm. b). štát pôvodu môže po konzultácii s inými štátmi, o ktorých je zmienka v odsekoch 3 a 4 loviacimi tieto druhy, určiť celkový prípustný výlov druhov, ktoré majú pôvod v jeho riekach. 3. a) Rybolov anadromných druhov sa bude vykonávať len vo vodách smerom k pevnine od vonkajších hraníc výlučnej ekonomickej zóny s výnimkou prípadov, kde by toto ustanovenie viedlo k ekonomickému znevýhodneniu druhého štátu, ako je štát pôvodu. Pokiaľ ide o takýto rybolov za vonkajšími hranicami výlučnej ekonomickej zóny, vykonajú dotknuté štáty konzultácie s cieľom dosiahnutia dohody o spôsobe a podmienkach tohoto rybolovu s náležitým ohľadom na podmienky zachovania týchto druhov a s ohľadom na potreby štátu ich pôvodu. b) Štát pôvodu bude spolupracovať za tým účelom, aby došlo k minimálnemu porušovaniu ekonomiky iných štátov, ktoré lovia tieto druhy a aby sa bral ohľad na obvyklý úlovok a spôsob výlovu týchto štátov ako aj na všetky oblasti, v ktorých sa takýto výlov vykonáva. c) Štáty uvedené v pododseku b), ktoré sa zúčastňujú podľa dohody so štátom pôvodu, vykonajú opatrenia pre obnovenie anadromných druhov, hlavne vynakladanie prostriedkov pre tento účel, vezme štát pôvodu pri lovení druhov, ktoré majú pôvod v jeho riekach, obzvlášť do úvahy. d) Predpisy, ktoré sa dotýkajú anadromných druhov vo vnútri výlučnej ekonomickej zóny, sa budú uplatňovať podľa dohody medzi štátom pôvodu a inými dotknutými štátmi. 4. V prípadoch, kde sa anadromné druhy sťahujú do vôd alebo vodami smerom k pevnine od vonkajších hraníc výlučnej ekonomickej zóny iného štátu ako je štát pôvodu, bude takýto štát spolupracovať so štátom pôvodu s cieľom zachovania týchto druhov a hospodárenia s nimi. 5. Štát pôvodu anadromných druhov a druhé štáty, ktoré lovia tieto druhy, sú povinné dohodnúť opatrenia na vykonanie ustanovení tohto článku, ak je to vhodné prostredníctvom oblastných organizácií. Článok 67 Katadromné druhy 1. Pobrežný štát, v ktorého vodách trávia katadromné druhy väčšiu časť svojho životného cyklu, je zodpovedný za hospodárenie s týmito druhmi a zabezpečí vstup a výstup sťahovavým rybám. 2. Výlov katadromných druhov sa bude vykonávať len vo vodách smerom k pevnine od vonkajších hraníc výlučnej ekonomickej zóny. Ak bude výlov vykonávaný vo výlučných ekonomických zónach, bude len v súlade s ustanoveniami tohto článku a iných ustanovení tohto Dohovoru, ktoré sa dotýkajú rybolovu v týchto zónach. 3. V prípadoch, kde sa katadromné ryby sťahujú výlučnou ekonomickou zónou do iného štátu alebo štátov, či už ide o poter alebo dospievajúce ryby, bude hospodárenie s takýmito rybami vrátane ich výlovu upravené dohodou medzi štátom, o ktorom je zmienka v odseku l a dotknutým štátom alebo štátmi. Takáto dohoda bude zabezpečovať racionálne hospodárenie s týmito druhmi a bude brať ohľad na zodpovednosť štátu, o ktorom je zmienka v odseku l, za zachovanie a udržiavanie týchto druhov. Článok 68 PRISADAVÉ DRUHY Táto čásť sa netýka prisadavých druhov definovaných v článku 77 ods. 4. Článok 69 Právo vnútrozemských štátov 1. Vnútrozemské štáty majú právo zúčastniť sa na spravodlivom základe pri využívaní príslušnej časti nadbytku živých druhov vo výlučných ekonomických zónach pobrežných štátov rovnakej podoblasti alebo oblasti, s ohľadom na ekonomické a geografické okolnosti všetkých dotknutých štátov a v súlade s ustanoveniami tohoto článku a článkov 61 a 62. 2. Spôsoby a podmienky takejto účasti určí dotknutý štát prostredníctvom podoblastných alebo oblastných dohôd s ohľadom, okrem iného, na: a) potrebu vyhnutí sa škodlivým následkom pre rybolovné spoločnosti alebo rybný priemysel pobrežného štátu, b) rozsah, v ktorom sa vnútrozemský štát v súlade s ustanoveniami tohoto článku zúčastní alebo je oprávnený zúčastňovať sa podľa existujúcich dvojstranných podoblastných alebo oblastných dohôd na využívaní živých zdrojov vo výlučných ekonomických zónach iných pobrežných štátov, c) rozsah, v ktorom sa iné vnútrozemské štáty a štáty zemepisne znevýhodnené, zúčastnia na využívaní živých zdrojov vo výlučnej ekonomickej zóne pobrežného štátu a z toho vyplývajúca potreba vyhnutia sa znevýhodneniam akéhokoľvek pobrežného štátu alebo jeho časti, d) potreby výživy obyvateľstva týchto štátov. 3. Ak sa blíži kapacita výlovu pobrežného štátu k bodu, ktorý by mu umožňoval získať celý prípustný úlovok živých zdrojov v jeho výlučnej ekonomickej zóne, bude pobrežný štát a iné dotknuté štáty spolupracovať s cieľom vypracovania spravodlivých dohôd na dvojstrannom alebo oblastnom základe, ktorý by umožňoval účasť rozvojových vnútrozemských štátov rovnakej podoblasti alebo oblasti pri využívaní živých zdrojov vo výlučných ekonomických zónach pobrežných štátov podoblasti alebo oblasti primeraným spôsobom, za okolností a podmienok vyhovujúcich pre všetky strany. Pri uplatňovaní tohto ustanovenia budú sa taktiež brať do úvahy faktory, ktoré sú uvedené v ods. 2 4. Rozvinuté vnútrozemské štáty v súlade s ustanoveniami tohoto článku budú oprávnené k účasti využívania živých zdrojov len vo výlučných ekonomických zónach rozvinutých pobrežných štátov rovnakej podoblasti alebo oblasti s ohľadom na rozsah, v ktorom pobrežný štát pri poskytovaní prístupu iným štátom k živým zdrojom vo svojej výlučnej ekonomickej zóne vzal do úvahy potrebu znížiť na minimum škodlivé následky pre rybolovné spoločnosti a hospodársku dislokáciu štátov, ktorých občania obvykle lovili v zóne. 5. Uvedené ustanovenia sa nedotýkajú dohôd uzavretých v podoblastiach alebo oblastiach, kde pobrežný štát môže prideliť vnútrozemským štátom v rovnakej podoblasti alebo oblasti rovnaké alebo prednostné práva pre využívanie živých zdrojov vo výlučných ekonomických zónach. Článok 70 Právo zemepisne znevýhodnených štátov 1. Zemepisne znevýhodnené štáty budú mať právo zúčastňovať sa na spravodlivom základe pri využívaní primeranej časti prebytku živých zdrojov vo výlučných ekonomických zónach pobrežných štátov rovnakej podoblasti alebo oblasti, s ohľadom na príslušné ekonomické a geografické podmienky všetkých dotknutých štátov, a to v súlade s ustanoveniami tohoto článku a článkov 61 a 62. 2. Pre účely tohoto Dohovoru sa "zemepisne znevýhodnenými štátmi" rozumejú pobrežné štáty vrátane štátov hraničiacich s uzavretým alebo polouzavretým morom, ktorých zemepisná poloha ich robí závislými na využívaní živých zdrojov vo výlučných ekonomických zónach iných štátov podoblasti alebo oblasti pre zabezpečenie zodpovedajúcich dodávok rýb pre výživu obyvateľstva alebo jeho časti a pobrežné štáty, ktoré si nemôžu uplatňovať nárok na svoju vlastnú výlučnú ekonomickú zónu. 3. Spôsoby a podmienky takejto účasti stanovia dotknuté štáty prostredníctvom dvojstranných, podoblastných alebo oblastných dohôd, berúc pritom do úvahy okrem iného: a) potrebu vyhnutí sa škodlivým následkom pre rybolovné spoločnosti alebo rybný priemysel pobrežného štátu, b) rozsah, v ktorom sa zemepisne znevýhodnený štát v súlade s ustanoveniami tohoto článku zúčastní alebo je oprávnený zúčastniť sa na využívaní živých zdrojov vo výlučných ekonomických zónach iných pobrežných štátov podľa existujúcich dvojstranných, podoblastných a oblastných dohôd, c) rozsah, v ktorom sa zemepisne znevýhodnené a vnútrozemské štáty zúčastnia na využívaní živých zdrojov vo výlučnej ekonomickej zóne pobrežného štátu a z toho vyplývajúcu potrebu vyhnúť sa určitému znevýhodneniu akéhokoľvek pobrežného štátu alebo jeho časti, d) potreby výživy obyvateľstva týchto štátov. 4. Ak sa priblíži kapacita výlovu pobrežného štátu k bodu, ktorý by umožňoval získať celý prípustný úlovok živých zdrojov v jeho výlučnej ekonomickej zóne, bude pobrežný štát a iné dotknuté štáty spolupracovať s cieľom vypracovania spravodlivých dohôd na dvojstrannom, podoblastnom alebo oblastnom základe, ktoré by umožňovali účasť zemepisne znevýhodnených rozvojových štátov rovnakej podoblasti alebo oblasti, na využívaní živých zdrojov vo výlučných ekonomických zónach pobrežných štátov podoblasti alebo oblasti, za okolností a podmienok prijateľných pre všetky strany. Pri uplatňovaní tohoto ustanovenia budú sa tiež brať do úvahy faktory uvedené v odseku 3. 5. Rozvinuté zemepisne znevýhodnené štáty v súlade s ustanoveniami tohto článku budú oprávnené zúčastňovať sa na využívaní živých zdrojov len vo výlučných ekonomických zónach rozvinutých pobrežných štátov rovnakej oblasti alebo podoblasti s ohľadom na rozsah, v ktorom pobrežný štát pri poskytovaní prístupu iným štátom k živým zdrojom svojej výlučnej ekonomickej zóny vzal do úvahy potrebu znížiť na minimum akékoľvek škodlivé následky pre rybolovné spoločnosti a hospodársku dislokáciu štátov, ktorých občania obvykle lovili v zóne. 6. Uvedené ustanovenia sa nedotýkajú dohovorov dosiahnutých v podoblastiach alebo oblastiach, kde pobrežný štát môže prideliť zemepisne znevýhodneným štátom v rovnakej podoblasti alebo oblasti rovnaké alebo prednostné práva na využívanie živých zdrojov vo výlučných ekonomických zónach. Článok 71 Neaplikovateľnosť článkov 69 a 70 Ustanovenia článkov 69 a 70 sa nepoužijú voči pobrežnému štátu, ktorého ekonomika je v prevažnej miere závislá na využívaní živých zdrojov v jeho výlučnej ekonomickej zóne. Článok 72 Obmedzenie prevodu práv 1. Práva uvedené v článkoch 69 a 70, na využívanie živých zdrojov sú priamo i nepriamo neprevoditeľné na tretie štáty alebo ich občanov cestou prenájmu alebo licencie, vytváraním spoločných podnikov, ani akýmkoľvek iným spôsobom, ktorý má charakter takéhoto prevodu, pokiaľ sa dotknuté štáty nedohodli inak. 2. Predchádzajúce ustanovenia nebránia dotknutým štátom získavať technickú alebo finančnú pomoc od tretích štátov alebo medzinárodných organizácii pre uľahčenie výkonu práv v zmysle článkov 69 a 70 za predpokladu, že to nemá za následok prevod v zmysle odseku l. Článok 73 Vynucovanie zákonov a iných právnych predpisov pobrežného štátu 1. Pobrežný štát môže pri výkone svojich zvrchovaných práv na prieskum, využívanie a hospodárenie so živými zdrojmi vo výlučnej ekonomickej zóne vykonávať také opatrenia, ktoré môžu byť nevyhnutné pre zabezpečenie dodržiavania právnych predpisov ním vydaných v súlade s ustanoveniami tohoto Dohovoru, vrátane vstupu na loď, inšpekcie, zadržania a súdnych postupov. 2. Zadržané lode a ich posádky budú okamžite prepustené po zložení príslušnej zálohy alebo záruky. 3. Tresty pobrežného štátu za porušenie predpisov o rybolove vo výlučnej ekonomickej zóne nesmú zahrňovať uväznenie alebo inú formu fyzického trestu, ak neexistuje dohoda opačného zmyslu medzi dotknutými štátmi. 4. V prípade zatknutia alebo zadržania cudzej lode pobrežný štát okamžite príslušnou cestou vyrozumie štát vlajky o vykonanej akcii a o následných uložených trestoch. Článok 74 Delimitácia výlučnej ekonomickej zóny medzi štátmi, ktoré majú protiľahlé alebo susediace pobrežie 1. Delimitácia výlučnej ekonomickej zóny medzi štátmi, ktoré majú protiľahlé alebo susediace pobrežie, bude vykonaná dohodou na základe medzinárodného práva, ako je uvedené v článku 38 štatútu Medzinárodného súdneho dvora tak, aby bolo dosiahnuté spravodlivé riešenie. 2. Ak nie je možné dosiahnuť dohodu v rozumnom termíne, pristúpia dotknuté štáty k postupom uvedeným v časti XV. 3. Pokiaľ bude uzatvorená dohoda podľa odseku l, budú sa dotknuté štáty v duchu vzájomného porozumenia a spolupráce všemožne usilovať o to, aby dosiahli dočasný dohovor praktickej povahy a to, aby v priebehu tohto prechodného obdobia neohrozili konečnú dohodu alebo nezabránili jej uzatvoreniu. Takýto dohovor nesmie byť na ujmu konečnej delimitácie. 4. Tam, kde existuje medzi dotknutými štátmi platná dohoda, budú otázky dotýkajúce sa rozhraničenia výlučnej ekonomickej zóny riešené v súlade s ustanoveniami tohoto Dohovoru. Článok 75 Námorné mapy a zoznamy zemepisných súradníc 1. V súlade s touto časťou, vonkajšie hraničné línie výlučnej ekonomickej zóny a línie delimitácie určené v súlade s článkom 74, budú znázornené na námorných mapách mierky alebo mierok, ktoré sú úmerné pre zistenie ich polohy. Tam, kde je to vhodné, môžu zoznamy zemepisných súradníc bodov určujúcich geodetické údaje nahrádzať takéto vonkajšie línie alebo línie delimitácie. 2. Pobrežný štát je povinný riadne zverejniť takéto námorné mapy alebo zoznamy zemepisných súradníc a uložiť kópiu každej takejto mapy alebo zoznamu zemepisných súradníc u generálneho tajomníka OSN. ČASŤ VI KONTINENTÁLNY ŠELF Článok 76 Definícia kontinentálneho šelfu 1. Kontinentálny šelf pobrežného štátu zahrňuje morské dno a podložie, ktoré leží za hranicami pobrežného mora po celej prirodzenej dĺžke pevninského územia až k vonkajšej hranici kontinentálneho okraja alebo do vzdialenosti 200 námorných míľ od základných línií, od ktorých sa meria šírka pobrežného mora tam, kde vonkajšia hranica kontinentálneho okraja nedosahuje túto vzdialenosť. 2. Kontinentálny šelf pobrežného štátu nesmie presahovať hranice uvedené v odsekoch 4 až 6. 3. Kontinentálny okraj zahrňuje ponorené predĺženie pevninského bloku pobrežného štátu a skladá sa z morského dna a podložia šelfu, jeho svahu a vyvýšenín. Nezahrňuje hlboké oceánske dno s jeho hrebeňmi ani jeho podložie. 4. a) Pre účely tohoto Dohovoru stanoví pobrežný štát vonkajšiu hranicu kontinentálneho okraja všade tam, kde okraj presahuje 200 námorných míľ od základných línií, od ktorých sa meria šírka pobrežného mora, a to za pomoci: i) línie, vytýčenej v súlade s odsekom 7, ktorá spája najvzdialenejšie body na každom z ktorých je hrúbka usadených hornín najmenej l % najkratšej vzdialenosti od takéhoto bodu k úpätiu kontinentálneho svahu, alebo ii) línie, vytýčenej v súlade s odsekom 7, ktorá spája body, ktoré nie sú vo väčšej vzdialenosti ako 60 míľ od úpätia kontinentálneho svahu, b) Ak nebude dokázaný opak, bude úpätie kontinentálneho svahu určené ako bod maximálnej zmeny v sklone na jeho základni. 5. Pevné body, ktoré tvoria líniu vonkajších hraníc kontinentálneho šelfu na morskom dne, vytýčené v súlade s odsekom 4 písm. a) bodmi i) a ii), buď nepresiahnu vzdialenosť 350 námorných míľ od základných línií, od ktorých sa meria šírka pobrežného mora alebo nepresiahnu 100 námorných míľ od izobaty 2500 m, čo je línia spájajúca body v hĺbke 2500 m. 6. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 5 neprekročí vonkajšia hranica kontinentálneho šelfu na podmorských hrebeňoch 350 námorných míľ od základných línií, od ktorých sa meria šírka pobrežného mora. Tento odsek sa nevzťahuje na podmorské vyvýšeniny, ktoré sú prirodzenou súčasťou kontinentálneho okraja, ako sú jeho plošiny, kopce, vŕšky, prahy a výbežky. 7. Pobrežný štát vytýči vonkajšiu hranicu svojho kontinentálneho šelfu tam, kde šelf nepresahuje 200 námorných míľ od základných línií, od ktorých sa meria šírka pobrežného mora, priamymi líniami nepresahujúcimi svojou dĺžkou 60 námorných míľ, ktoré spájajú pevné body určené súradnicami zemepisnej šírky a dĺžky. 8. Pobrežný štát odovzdá Komisii pre hranice kontinentálneho šelfu, ktorá je určená podľa prílohy II na základe spravodlivého zemepisného zastúpenia, informáciu o hraniciach kontinentálneho šelfu, ktorý presahuje 200 námorných míľ od základných línií, od ktorých sa meria šírka pobrežného mora. Komisia odovzdá pobrežným štátom odporúčania vo všetkých veciach, ktoré sa dotýkajú stanovenia vonkajších hraníc ich kontinentálnych šelfov. Hranice šelfu stanovené pobrežným štátom na základe týchto odporúčaní budú konečné a záväzné. 9. Pobrežný štát uloží u generálneho tajomníka OSN námorné mapy a príslušné informácie, vrátane geodetických údajov, ktoré trvale vyznačujú hranice jeho kontinentálneho šelfu. Generálny tajomník ich náležitým spôsobom zverejní. 10. Ustanovenia tohoto článku sa nedotýkajú otázky vymedzenia kontinentálneho šelfu medzi protiľahlými alebo susediacimi štátmi. Článok 77 Práva pobrežného štátu nad kontinentálnym šelfom 1. Pobrežný štát vykonáva nad kontinentálnym šelfom zvrchované práva prieskumu a využívania jeho prírodných zdrojov. 2. Práva uvedené v odseku l sú výhradné v tom zmysle, že ak nevykonáva pobrežný štát prieskum kontinentálneho šelfu alebo nevyužíva jeho prírodné zdroje, nemôže nikto vykonávať takúto činnosť bez výslovného súhlasu pobrežného štátu. 3. Práva pobrežného štátu nad kontinentálnym šelfom nezávisia na okupácii skutočnej alebo fiktívnej, alebo na akomkoľvek výslovnom prehlásení. 4. Prírodné zdroje, o ktorých je zmienka v tejto časti, zahrňujú nerastné a iné neživé zdroje morského dna a jeho podložia ako aj živé organizmy, ktoré patria k prisadlým druhom, tzn. ktoré v stave, keď je možné ich loviť ležia nehybne na morskom dne alebo pod ním, alebo sú neschopné sa premiestňoval ináč ako v stálom fyzickom kontakte s morským dnom alebo jeho podložím. Článok 78 Právny štatút vôd a vzdušného priestoru nad kontinentálnym šelfom, práva a slobody iných štátov 1. Práva pobrežného štátu nad kontinentálnym šelfom sa nedotýkajú právneho štatútu vôd, ktoré sa nachádzajú nad ním, ani vzdušného priestoru nad týmito vodami. 2. Výkon práv pobrežného štátu nad kontinentálnym šelfom nesmie narušiť plavbu a iné práva a slobody ostatných štátov predvídaných týmto Dohovorom, ani vyústiť do neoprávneného zasahovania do nich. Článok 79 Podmorské káble a diaľkové potrubia na kontinentálnom šelfe 1. Všetky štáty sú oprávnené klásť podmorské káble a diaľkové potrubia na kontinentálnom šelfe v súlade s ustanoveniami tohoto článku. 2. Pobrežný štát nemôže brániť kladeniu alebo údržbe káblov alebo diaľkových potrubí na kontinentálnom šelfe, s výhradou svojho práva vykonávať rozumné opatrenia pre prieskum kontinentálneho šelfu, využívania jeho prírodných zdrojov a zabránenia, obmedzenia a kontrole znečisťovania z potrubí. 3. Vytýčenie smerov kladenia takýchto diaľkových potrubí na kontinentálnom šelfe podlieha súhlasu pobrežného štátu. 4. Nič v tejto časti sa nedotýka práva pobrežného štátu určiť podmienky pre kladenie káblov alebo diaľkových potrubí vystupujúcich na jeho území alebo do jeho pobrežného mora, alebo jeho jurisdikciu nad káblami alebo diaľkovými potrubiami vybudovanými alebo používanými v súvislosti s prieskumom jeho kontinentálneho šelfu, alebo využívaním jeho prírodných zdrojov, alebo používaním umelých ostrovov, zariadení alebo stavieb podliehajúcich jeho jurisdikcii. 5. Pri kladení podmorských káblov alebo diaľkových potrubí budú štáty brať náležitý ohľad na už uložené káble alebo diaľkové potrubia. Hlavne nebudú sťažovať možnosti opráv existujúcich káblov alebo diaľkových potrubí. Článok 80 Umelé ostrovy, zariadenia a stavby na kontinentálnom šelfe Článok 60 bude mutatis mutandis použitý na umelé ostrovy, zariadenia a stavby na kontinentálnom šelfe. Článok 81 Vrty na kontinentálnom šelfe Pobrežný štát má výhradné právo povoľovať a riadiť vykonávanie vrtov na kontinentálnom šelfe na akékoľvek účely. Článok 82 Platby a príspevky spojené s využívaním kontinentálneho šelfu za hranicou 200 námorných míľ 1. Pobrežný štát je povinný odvádzať platby alebo poskytovať príspevky vo vyťažených surovinách, pokiaľ ide o využívanie neživých zdrojov kontinentálneho šelfu za hranicou 200 námorných míľ od základných línií, od ktorých sa meria šírka pobrežného mora. 2. Platby a príspevky sa budú odvádzať a poskytovať každoročne, pokiaľ ide o celú produkciu v určitom mieste, po uplynutí prvých 5 rokov ťažby na tomto mieste. V šiestom roku bude sadzba platby alebo príspevku robiť 1 % z hodnoty alebo produkcie na tomto mieste. Táto sadzba sa bude zvyšovať o l % každý nasledujúci rok až do 12 roku a potom zostane na 7 %. Produkcia nezahŕňa zdroje využívané v súvislosti s ťažbou. 3. Rozvojový štát, ktorý je čistým dovozcom nerastných zdrojov ťažených z jeho kontinentálneho šelfu, je oslobodený od takýchto platieb alebo príspevkov, pokiaľ ide o takéto nerastné zdroje. 4. Platby a príspevky sa budú odvádzať prostredníctvom organizácie, ktorá ich bude rozdeľovať štátom, ktoré sú stranami tohoto Dohovoru na základe kritérií spravodlivého rozdelenia a s ohľadom na záujmy a potreby rozvojových štátov, najmä najmenej rozvinutých a vnútrozemských. Článok 83 Rozhraničenie kontinentálneho šelfu medzi štáty, ktoré majú protiľahlé alebo susediace pobrežie 1. Rozhraničenie kontinentálneho šelfu medzi štátmi, ktoré majú protiľahlé alebo susediace pobrežie, bude vykonané dohodou na základe medzinárodného práva ako je uvedené v článku 38 štatútu Medzinárodného súdneho dvora tak, aby sa dosiahlo spravodlivé riešenie. 2. Ak nie je možné dosiahnuť dohodu v rozumnej dobe, pristúpia dotknuté štáty k postupom uvedeným v časti XV. 3. Skôr ako bude uzatvorená dohoda podľa odseku l, budú sa dotknuté štáty v duchu vzájomného porozumenia a spolupráce usilovať o dosiahnutie dočasného dohovoru praktickej povahy a o to, aby v priebehu tohto prechodného obdobia neohrozili alebo nezabránili dosiahnutiu konečnej dohody. Takýto dohovor nesmie byť na ujmu konečnej delimitácie. 4. Tam, kde existuje medzi dotknutými štátmi platná dohoda, budú otázky týkajúce sa delimitácie kontinentálneho šelfu upravené v súlade s ustanoveniami takejto dohody. Článok 84 Námorné mapy a zoznamy zemepisných súradníc 1. V súlade s touto častou budú vonkajšie hraničné línie kontinentálneho šelfu a línie delimitácie určené v súlade s článkom 83, znázornené na námorných mapách mierky alebo mierok, ktoré sú primerané pre zabezpečenie ich polohy. tam, kde je to vhodné, môžu byť takéto vonkajšie hraničné línie alebo línie delimitácie nahradené zoznamom zemepisných súradníc bodov upresňujúcich geodetické údaje. 2. Pobrežný štát je povinný náležite zverejniť takéto námorné mapy alebo zoznamy zemepisných súradníc a uložiť kópiu každej takejto mapy alebo zoznamu u generálneho tajomníka OSN, a pokiaľ ide o námorné mapy a zoznamy zemepisných súradníc, ktoré znázorňujú vonkajšie hranice kontinentálneho šelfu, u generálneho tajomníka OSN. Článok 85 Stavba tunelov Táto časť sa nedotýka práva pobrežného štátu na využívanie podložia pre stavbu tunelov, bez ohľadu na výšku vody nad podložím. ČASŤ VII ŠÍRE MORE ODDIEL 1 VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 86 Rozsah pôsobnosti tejto časti Ustanovenia tejto časti sa vzťahujú na všetky časti mora, ktoré nie sú zahrnuté do výlučnej ekonomickej zóny, do pobrežného mora alebo vnútorných vôd štátu, ani do súostrovných vôd súostrovného štátu. Z tohto článku nevyplýva žiadne obmedzenie slobôd, ktoré sú využívané všetkými štátmi vo výlučnej ekonomickej zóne v súlade s článkom 58. Článok 87 Sloboda šíreho mora 1. Šíre more je otvorené všetkým štátom, či už pobrežným alebo vnútrozemským. sloboda šíreho mora sa uplatňuje za podmienok ustanovených v tomto dohovore a inými pravidlami medzinárodného práva. zahrňuje pre pobrežné a vnútrozemské štáty okrem iného: a) slobodu plavby, b) slobodu preletu, c) slobodu kladenia podmorských káblov a diaľkových potrubí s výhradou ustanovení časti VI, d) slobodu budovania umelých ostrovov a iných zariadení, ktoré povoľuje medzinárodné právo s výhradou ustanovení časti VI, e) slobodu rybolovu za podmienok stanovených v oddieli 2 f) slobodu vedeckého výskumu s výhradou ustanovení častí VI a XIII. 2. Tieto slobody budú využívať všetky štáty s náležitým ohľadom na záujmy iných štátov pri využívaní slobody šíreho mora a taktiež s náležitým ohľadom na práva, ktoré sa podľa tohto Dohovoru vzťahujú na činnosti v oblasti. Článok 88 Vyhradenie šíreho mora pre mierové účely Šíre more je vyhradené pre mierové účely. Článok 89 Neplatnosť nárokov a zvrchovanosť nad šírym morom Žiadny štát si nesmie robiť nárok na podrobenie akejkoľvek časti šíreho mora do svojej zvrchovanosti. Článok 90 Právo plavby Každý štát, či už pobrežný alebo vnútrozemský, má právo aby na šírom mori plávali lode pod jeho vlajkou. Článok 91 Štátna príslušnosť lodí 1. Každý štát určí podmienky pre udelenie svojej štátnej príslušnosti lodiam, pre registráciu lodí na svojom území a pre právo plavby pod jeho vlajkou. lode majú štátnu príslušnosť toho štátu, pod ktorého vlajkou sú oprávnené plávať. medzi štátom a loďou musí existovať skutočné prepojenie. 2. Každý štát vydáva lodiam, ktorým poskytol právo plavby pod jeho vlajkou, príslušné dokumenty. Článok 92 Status lodí 1. Loď je povinná plávať pod vlajkou len jedného štátu a až na výnimočné prípady výslovne uvedené v medzinárodných zmluvách alebo v tomto dohovore, podlieha na šírom mori jeho výlučnej jurisdikcii. v priebehu cesty alebo zastávky v prístave loď nesmie vymeniť svoju vlajku, okrem prípadov skutočného prevodu vlastníctva alebo zmeny registrácie. 2. Loď, ktorá pláva pod vlajkami dvoch alebo viacerých štátov, ktoré používa podľa vlastnej vôle, nemôže uplatňovať voči ktorémukoľvek tretiemu štátu žiadnu z týchto príslušností a môže sa považovať za loď bez štátnej príslušnosti. Článok 93 Lode plávajúce pod vlajkou OSN, jej odborných organizácií a Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu Predchádzajúce články sa netýkajú prípadu lodí, ktoré sú používané pre služobné účely OSN, jej odborných organizácií alebo Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu, ktoré plávajú pod vlajkou organizácie. Článok 94 Povinnosti štátu vlajky 1. Každý štát je povinný účinne vykonávať svoju jurisdikciu a kontrolu v správnych, technických a sociálnych záležitostiach nad loďami, ktoré plávajú pod jeho vlajkou. 2. Každý štát je povinný najmä: a) viesť lodný register obsahujúci mená a ďalšie údaje o lodiach plávajúcich pod jeho vlajkou s výnimkou tých, ktoré sú vyňaté všeobecne prijatými medzinárodnými predpismi s ohľadom na svoju malú veľkosť, a b) uplatňovať jurisdikciu podľa svojho vnútroštátneho práva nad každou loďou, ktorá pláva pod jeho vlajkou a nad jej kapitánom, dôstojníkmi a mužstvom v správnych, technických a sociálnych záležitostiach, ktoré sa dotýkajú lode. 3. Každý štát je povinný urobiť vo vzťahu k lodiam, ktoré plávajú pod jeho vlajkou také opatrenia, ktoré sú nevyhnutné pre zabezpečenie bezpečnosti na mori, okrem iného pokiaľ ide o: a) konštrukciu a vybavenie lode a jej spôsobilosť pre plavbu na mori, b) zloženie posádok lodí, ich pracovné podmienky a výcvik, s prihliadnutím k platným medzinárodným predpisom, c) používanie signálov, udržiavanie spojenia a predchádzanie zrážkam. 4. Takéto opatrenia budú zahrňovať kroky, ktoré sú nevyhnutné pre zabezpečenie toho, aby: a) každá loď bola pred registráciou a po nej v náležitých intervaloch prehliadnutá kvalifikovaným lodným inšpektorom, mala na palube také mapy, námorné publikácie, navigačné vybavenie a prístroje, ktoré sú potrebné pre bezpečnú plavbu lode, b) každá loď bola riadená kapitánom a dôstojníkmi, ktorí majú náležitú kvalifikáciu, najmä pokiaľ sa týka riadenia lode, navigácie, spojenia, lodných strojov a zariadení a aby posádka mala náležitú kvalifikáciu a bola v potrebnom počte pre typ, veľkosť, strojné zariadenia a vybavenie lode, c) kapitán, dôstojníci a v potrebnom počte aj posádka boli dostatočne oboznámení a vedení k povinnosti dodržiavať platné medzinárodné predpisy, ktoré sa dotýkajú bezpečnosti života na mori, predchádzania zrážkam, zabraňovania, obmedzovania a kontroly znečisťovania mora a udržovania rádiového spojenia. 5. Pri vykonávaní opatrení požadovaných v odsekoch 3 a 4 sa od každého štátu vyžaduje, aby sa riadil všeobecne prijatými medzinárodnými predpismi, postupmi a praxou a aby urobil všetky nevyhnutné kroky pre zabezpečenie ich dodržiavania. 6. Štát, ktorý má zjavné dôvody sa domnievať, že nebola urobená príslušná jurisdikcia a kontrola voči určitej lodi, môže podať správu o týchto skutočnostiach štátu vlajky. Po obdržaní takejto správy štát vlajky vyšetrí záležitosť a v prípade potreby vykoná nevyhnutné opatrenia pre nápravu stavu. 7. Každý štát zabezpečí za pomoci riadne kvalifikovanej osoby alebo osôb, alebo pod ich vedením, vyšetrenie každej námornej nehody alebo plavebného incidentu na šírom mori, týkajúcich sa lodí plávajúcich pod jeho vlajkou a ktoré spôsobili stratu na životoch alebo vážne zranenia štátnym príslušníkom druhého štátu, alebo závažné škody plavidlám alebo zariadeniam druhého štátu alebo morskému prostrediu. štát vlajky a druhý štát budú spolupracovať pri vyšetrovaní takejto námornej nehody alebo plavebného incidentu týmto druhým štátom. Článok 95 Imunita vojnových lodí na šírom mori Vojnové lode využívajú na šírom mori úplnú imunitu z jurisdikcie ktoréhokoľvek iného štátu okrem toho, pod ktorého vlajkou plávajú. Článok 96 Imunita lodí používaných len pre neobchodnú štátnu službu Lode, ktorých vlastníkom alebo prevádzkovateľom je štát a ktoré sú používané len pre neobchodnú štátnu službu, sú v plnom rozsahu vyňaté z jurisdikcie ktoréhokoľvek iného štátu ako je štát vlajky. Článok 97 Trestná jurisdikcia v prípade zrážky alebo akéhokoľvek iného plavebného incidentu 1. V prípade zrážky alebo akéhokoľvek iného plavebného incidentu pri plavbe lodí na šírom mori, ktorý zakladá trestnú alebo disciplinárnu zodpovednosť kapitána alebo ktorejkoľvek inej osoby v službe na lodi, môže byť proti týmto osobám začaté trestné alebo disciplinárne konanie iba pred súdnymi alebo správnymi orgánmi buď toho štátu, pod ktorého vlajkou loď plávala alebo štátu, ktorého je táto osoba štátnym príslušníkom. 2. V disciplinárnych záležitostiach je štát, ktorý vydal veliteľský preukaz alebo osvedčenie o spôsobilosti, alebo povolenie, jediný príslušný na to, aby sa po riadnom právnom pokračovaní vyslovil o odňatí týchto dokladov a to i vtedy, keď ich majiteľ nie je štátnym príslušníkom štátu, ktorý ich vydal. 3. Žiadne iné úrady, ako úrady štátu vlajky, nemôžu nariadiť zabavenie alebo zadržanie lode a to ani pre účely vyšetrovania. Článok 98 Povinnosť poskytnutia pomoci 1. Každý štát je povinný požadovať od kapitána lode plávajúcej pod jeho vlajkou, pokiaľ tak môže urobiť bez vážneho ohrozenia lode, jej posádky alebo cestujúcich, aby: a) poskytol pomoc ktorejkoľvek osobe nájdenej na mori, ktorá je v nebezpečenstve života, b) sa s najväčšou možnou rýchlosťou vydal na záchranu osôb, ktoré sú v nebezpečenstve, ak bol upovedomený, že potrebujú pomoc a pokiaľ je možné rozumne očakávať takýto jeho zákrok, c) po zrážke poskytol pomoc druhej lodi, jej posádke a cestujúcim a pokiaľ je to možné oznámil druhej lodi meno svojej lode, jej domovský prístav a najbližší pristav, do ktorého pláva. 2. Každý pobrežný štát je povinný napomáhať vytvoreniu, prevádzke a udržiavaniu primeranej a účinnej pátracej záchrannej služby s cieľom zabezpečenia bezpečnosti na mori a nad morom, a tam, kde to okolnosti vyžadujú, uzavrie za tým účelom oblastné dohody o vzájomnej spolupráci so susednými štátmi. Článok 99 Zákaz prepravy otrokov Každý štát je povinný vykonať účinné opatrenia pre zabránenie a potrestanie prepravy otrokov na lodiach, ktoré sú oprávnené plávať pod jeho vlajkou a k zabráneniu zneužitia svojej vlajky pre tieto účely. každý otrok, ktorý sa uchýli na palubu niektorej z lodí, bez ohľadu na to, pod akou vlajkou táto loď pláva, získava tým ipso facto, slobodu. Článok 100 Povinnosť spolupracovať pri zabraňovaní pirátstva Všetky štáty sú povinné v čo v najväčšej miere spolupracovať pri zabraňovaní pirátstva na šírom mori alebo akomkoľvek inom mieste, ktoré nepodlieha jurisdikcii žiadneho štátu. Článok 101 Definícia pirátstva Za pirátstvo sa považujú tieto skutky: a) akýkoľvek protiprávny skutok násilia alebo zadržania alebo akýkoľvek lúpežný skutok spáchaný pre súkromné účely posádkou alebo cestujúcimi na súkromnej lodi, alebo súkromnom lietadle, ktoré sú namierené: i) na šírom mori proti inej lodi, alebo inému lietadlu, alebo proti osobám a majetku na ich palube, ii) proti lodi, lietadlu, osobám alebo majetku v mieste nepodliehajúcom jurisdikcii žiadneho štátu, b) akýkoľvek skutok dobrovoľnej účasti pri použití lode alebo lietadla, ak ten, ktorý sa ho dopúšťa, vie o skutočnostiach, ktoré dodávajú tejto lodi alebo tomuto lietadlu charakter pirátskej lode alebo pirátskeho lietadla, c) akýkoľvek skutok, ktorého cieľom je podnecovať alebo úmyselne umožňovať činy, ktoré sú uvedené v pododseku a) alebo b). Článok 102 Pirátstvo vojnovej lode, štátnej lode alebo štátneho lietadla, ktorých sa zmocnila vzbúrená posádka Pirátske skutky tak, ako sú definované v článku 101, spáchané vojnovou loďou, štátnou loďou alebo štátnym lietadlom, ktorých sa zmocnila vzbúrená posádka, sú považované za činy spáchané súkromnou loďou alebo lietadlom. Článok 103 Definícia pirátskej lode alebo lietadla Za pirátske sú považované lode alebo lietadlá, ktoré sú určené osobami, pod ktorých skutočnou kontrolou sa nachádzajú, pre účely spáchania niektorého zo skutkov uvedených v článku 101. to isté platí, ak ide o lode alebo lietadlá, ktoré sa použili ku spáchaniu takýchto skutkov, pokiaľ sa nachádzajú pod kontrolou osôb, ktoré sa dopustili týchto skutkov. Článok 104 Zachovanie alebo strata príslušnosti pirátskej lode alebo lietadla Loď alebo lietadlo si môže ponechať svoju štátnu príslušnosť aj napriek tomu, že sa premenilo v pirátsku loď alebo lietadlo. Zachovanie alebo strata štátnej príslušnosti sú určované zákonmi štátu, ktorý im udelil pôvodnú štátnu príslušnosť. Článok 105 Zabavenie pirátskej lode alebo lietadla Na šírom mori alebo na akomkoľvek inom mieste, ktoré nepodlieha jurisdikcii žiadneho štátu, môže každý štát zabaviť pirátsku loď, lietadlo, unesenú loď alebo lietadlo, ktoré sú v moci pirátov, zatknúť osoby a zabaviť majetok na palube. súdy štátu, ktorý vykonal zabavenie, môžu rozhodnúť o trestoch, ktoré majú byť uložené, ako i o opatreniach, ktoré majú byť urobené vo vzťahu k lodiam, lietadlám a majetku, s výhradou práv tretích strán rokujúcich v dobrej viere. Článok 106 Zodpovednosť za zabavenie bez dostatočného dôvodu V prípade, že bolo zabavenie lode alebo lietadla podozrievaného z pirátstva urobené bez dostatočného dôvodu, je štát, ktorý ich zabavil, zodpovedný štátu, ktorého štátnu príslušnosť zabavené lode alebo lietadlá mali, za všetky straty alebo škody spôsobené zabavením. Článok 107 Lode a lietadlá, ktoré sú oprávnené vykonať zabavenie z dôvodu pirátstva Zabavenie z dôvodu pirátstva môže byť vykonané len vojnovými loďami, vojenskými lietadlami, alebo inými loďami a lietadlami, ktoré sú zreteľne označené a sú identifikovateľné ako lode alebo lietadlá v štátnej službe a oprávnené pre takéto účely. Článok 108 Nedovolený obchod s omamnými jedmi alebo psychotropnými látkami 1. Všetky štáty budú spolupracovať pri zabraňovaní nedovolenému obchodu s omamnými jedmi a psychotropnými látkami, ktorý vykonávajú lode na šírom mori v rozpore s medzinárodnými dohovormi. 2. Akýkoľvek štát, ktorý má rozumné dôvody sa domnievať, že loď plávajúca pod jeho vlajkou sa zaoberá nedovoleným obchodom s omamnými jedmi alebo psychotropnými látkami, môže požiadať o spoluprácu druhé štáty pri potlačovaní takéhoto obchodu. Článok 109 Neoprávnené vysielanie zo šíreho mora 1. Všetky štáty budú spolupracovať pri potláčaní neoprávneného vysielania zo šíreho mora. 2. Pre účely tohoto Dohovoru "neoprávnené vysielanie" znamená prenos zvukového, rozhlasového alebo televízneho vysielania z lode alebo zariadenia na šírom mori, ktoré je určené pre príjem širokej verejnosti a je v rozpore s medzinárodnými predpismi, s výnimkou núdzového volania. 3. Akákoľvek osoba zaoberajúca sa neoprávneným vysielaním môže byť stíhaná súdom: a) štátu, pod ktorého vlajkou loď pláva, b) štátu, u ktorého je zariadenie registrované, c) štátu, ktorého osoba je štátnym príslušníkom, d) akéhokoľvek štátu, kde vysielanie môže byť zachytené, alebo e) akéhokoľvek štátu, ktorého autorizované rádiové spojenia sú týmto vysielaním rušené. 4. Na šírom mori môže štát, ktorému prislúcha jurisdikcia v súlade s odsekom 3, zadržať podľa článku 110 osobu alebo loď, ktoré sa zaoberajú nepovoleným vysielaním a zabaviť vysielacie zariadenie. Článok 110 Právo na prehliadku lodí 1. S výnimkou prípadov kedy sa zásahy vyplývajú z oprávnení daných zmluvami, nemôže vojnová loď, ktorá sa stretne na šírom mori s cudzou loďou nepatriacou medzi lode požívajúce plnú imunitu v súlade s článkami 95 a 96, podrobiť túto loď prehliadke, ak nie je dôvodné podozrenie, že: a) loď vykonáva pirátstvo, b) loď vykonáva obchod s otrokmi, c) loď sa zaoberá neoprávneným vysielaním a že štátu vlajky vojnovej lode prislúcha jurisdikcia podľa článku 109, d) loď je bez štátnej príslušnosti, alebo e) loď plávajúca pod cudzou vlajkou alebo odmietajúca vztýčiť svoju vlajku, má v skutočnosti rovnakú štátnu príslušnosť ako vojnová loď. 2. V prípadoch uvedených v odseku l môže vojnová loď pristúpiť k overeniu práva lode používať vlajku, pod ktorou pláva. Za tým účelom môže k podozrivej lodi vyslať čln pod velením dôstojníka. Ak trvá podozrenie i po prehliadke dokladov, môže prikročiť k ďalšej prehliadke na palube lode, pričom musí byť zachovaná čo najväčšia ohľaduplnosť. 3. Ak sa ukáže, že podozrenie bolo neodôvodnené a že zadržaná loď sa nedopustila žiadneho činu, ktorý by takéto podozrenie ospravedlňoval, musí byť odškodnená za všetky straty alebo škody, ktoré utrpela. 4. Toto ustanovenie platí mutatis mutandis pre vojenské lietadlá. 5. Toto ustanovenie sa bude vzťahovať aj na akékoľvek riadne zmocnené lode alebo lietadlá, ktoré sú zreteľne označené a identifikovateľné ako lode alebo lietadlá v štátnej službe. Článok 111 Právo na prenasledovanie 1. Cudzia loď môže byť prenasledovaná, ak príslušné orgány pobrežného štátu sa oprávnene domnievajú, že loď porušila právne predpisy tohoto štátu. Toto prenasledovanie sa musí začať v okamžiku, kedy je cudzia loď alebo jeden z jej člnov vo vnútri vnútorných vôd, súostrovných vôd, pobrežného mora alebo priľahlej zóny prenasledujúceho štátu a môže pokračovať za hranice pobrežného mora alebo priľahlej zóny len za podmienky, že nebolo prerušené. Nie je potrebné, aby loď, ktorá nariadi cudzej lodi plávajúcej v pobrežnom mori alebo priľahlej zóne aby zastavila, sa tam rovnako nachádzala vo chvíli, kedy loď, o ktorej je zmienka, obdrží tento rozkaz. Ak je cudzia loď vo vnútri priľahlej zóny, definovanej v článku 33, môže byť prenasledovanie začaté len vtedy, ak došlo k porušeniu práv na ochranu ktorých táto ochranná zóna bola určená. 2. Právo na prenasledovanie sa bude mutatis mutandis aplikovať na prípady porušenia právnych predpisov pobrežného štátu, ktoré boli vydané v súlade s týmto Dohovorom a dotýkajú sa výlučnej ekonomickej zóny alebo kontinentálneho šelfu, vrátane bezpečnostných zón okolo zariadení na kontinentálnom šelfe. K takýmto porušeniam môže dôjsť vo výlučnej ekonomickej zóne alebo na kontinentálnom šelfe vrátane týchto zón. 3. Právo na prenasledovanie zaniká, akonáhle prenasledovaná loď vpláva do pobrežného mora svojho vlastného štátu alebo tretieho štátu. 4. Prenasledovanie sa považuje za začaté len za podmienky, že sa prenasledujúca loď presvedčila takými vhodnými prostriedkami, ktoré má k dispozícii, že prenasledovaná loď, alebo jeden z jej člnov alebo iné člny, ktoré tvoria skupinu a používajú prenasledovanú loď ako materskú loď, sú vo vnútri pobrežného mora, priľahlej zóny alebo výlučnej ekonomickej zóny alebo nad kontinentálnym šelfom. Prenasledovanie môže byť začaté až potom, keď bol vyslaný vizuálny alebo zvukový signál pre zastavenie, a to vo vzdialenosti, ktorá dovoľuje cudzej lodi, aby ju videla alebo počula. 5. Právo na prenasledovanie môže byť vykonávané len vojnovými loďami alebo vojenskými lietadlami alebo inými loďami alebo lietadlami, ktoré sú zreteľne označené a identifikovateľné ako lode alebo lietadlá v štátnej službe, oprávnené pre tieto účely. 6. Ak je prenasledovanie vykonávané lietadlom: a) použije sa mutatis mutandis ustanovenie odsekov l až 4, b) lietadlo, ktoré dáva príkaz k zastaveniu musí samo aktívne prenasledovať loď, pokiaľ nejaká loď alebo iné lietadlo pobrežného štátu privolané lietadlom, sa nedostaví na miesto, aby pokračovali v prenasledovaní pokiaľ by lietadlo samotné nebolo schopné loď zadržať. Preto, aby zadržanie lode vo vnútri pobrežného mora bolo ospravedlnené, nestačí, aby lietadlo len zistilo, že loď sa dopustila priestupku, alebo je v podozrení z priestupku, ak nebol tejto lodi daný príkaz na zastavenie, alebo nie je prenasledovaná týmto lietadlom alebo inými lietadlami alebo loďami, ktoré pokračujú v prenasledovaní bez prerušenia. 7. Prepustenie lode, zadržanej na mieste podliehajúcom jurisdikcii niektorého štátu a eskortovanej do prístavu tohto štátu s cieľom prešetrenia pred príslušnými orgánmi, nemôže byť požadované z jednoduchého dôvodu, že loď bola eskortovaná časťou výlučnej ekonomickej zóny alebo šíreho mora, ak si to okolnosti vyžiadali. 8. Ak bola loď zastavená alebo zadržaná vo vnútri pobrežného mora za okolností, ktoré neospravedlňujú výkon práva na prenasledovanie, musí byť odškodnená za každú stratu alebo škodu, ktorá jej tým vznikla. Článok 112 Právo klásť podmorské káble a diaľkové potrubie 1. Všetky štáty majú právo klásť podmorské káble a diaľkové potrubia na dno šíreho mora za hranicami kontinentálneho šelfu. 2. Na takéto káble a diaľkové potrubia sa použijú ustanovenia článku 79 ods. 5 Článok 113 Prerušenie alebo poškodenie podmorského kábla alebo diaľkového potrubia Každý štát prijme zákony a iné právne predpisy nevyhnutné pre určenie toho, že prerušenie alebo poškodenie podmorského kábla vo vodách šíreho mora, spôsobené úmyselne alebo hrubou nedbalosťou lode, ktorá týmto morom pláva pod jeho vlajkou alebo osobou podliehajúcou jeho jurisdikcii, čo by mohlo mať za následok prerušenie alebo narušenie telegrafického alebo telefonického spojenia ako aj prerušenie alebo poškodenie podmorského potrubia alebo kábla s vysokým napätím, je trestným činom. toto ustanovenie sa vzťahuje tiež na rokovania zamerané alebo pravdepodobne vedúce k takýmto prerušeniam alebo poškodeniam. nevzťahuje sa na prerušenia alebo poškodenia spôsobené osobami, ktoré by sledovali len záchranu svojho života alebo lode čo je oprávnené, a urobili pritom všetky nevyhnutné opatrenia, aby sa takémuto poškodeniu alebo prerušeniu vyhli. Článok 114 Prerušenie alebo poškodenie podmorského kábla alebo diaľkového potrubia majiteľom iného podmorského kábla alebo diaľkového potrubia Každý štát je povinný vydať zodpovedajúce právne predpisy pre zabezpečenie toho, aby osoby podliehajúce jeho jurisdikcii, ktoré sú vlastníkmi morského káblu alebo diaľkového potrubia v šírom mori a ktoré spôsobia pri kladení alebo oprave tohoto kábla alebo diaľkového potrubia prerušenie alebo poškodenie iného kábla alebo diaľkového potrubia, znášali náklady na ich opravu. Článok 115 Odškodnenie ujmy, ku ktorej došlo v snahe zabrániť poškodeniu morského kábla alebo diaľkového potrubia Každý štát je povinný vydať zodpovedajúce právne predpisy pre zabezpečenie toho, aby vlastníci lodí, ktorí môžu dokázať, že obetovali kotvu, sieť alebo akúkoľvek inú rybársku výstroj v snahe zabrániť poškodeniu podmorského kábla alebo potrubia, boli odškodnení vlastníkom kábla alebo potrubia a to za podmienky, že vykonali predtým všetky rozumné opatrenia, aby poškodeniu predišli. ODDIEL 2 ZACHOVANIE ŽIVÝCH ZDROJOV ŠÍREHO MORA A HOSPODÁRENIE S NIMI Článok 116 Právo na rybolov v šírom mori Všetky štáty majú právo na to, aby ich štátni príslušníci vykonávali rybolov na šírom mori s výhradou dodržiavania: a) ich zmluvných záväzkov, b) práv a povinností, ako aj záujmov pobrežných štátov ustanovených, okrem iného, v článku 63, ods. 2 a v článkoch 64 až 67, a c) ustanovení tohto oddielu. Článok 117 Povinnosti štátov prijímať vo vzťahu k svojim štátnym príslušníkom opatrenia pre zachovanie živých zdrojov šíre