ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Zmluva o ústave pre európu - ZÁVEREČNÝ AKT - A.Vyhlásenia vzťahujúce sa na ustanovenia ústavy - 17.Vyhlásenie k článku III-184



Úradný vestník 310 , 16/12/2004 S. 0460 - 0461



17. Vyhlásenie k článku III-184 S ohľadom na článok III-184 konferencia potvrdzuje, že zvyšovanie rastového potenciáluv a zabezpečenie riadneho rozpočtového stavu tvorí dva piliere hospodárskej a rozpočtovej politiky Únie a členských štátov. Pakt stability a rastu je dôležitým nástrojom na dosiahnutie týchto cieľov. Konferencia opätovne potvrdzuje svoj záväzok voči ustanoveniam vzťahujúcim sa na stabilitu a rast, ktoré vytvárajú rámec pre koordináciu rozpočtových politík členských štátov Európskej únie. Konferencia potvrdzuje, že systém založený na pravidlách je najlepšou zárukou na dodržiavanie záväzkov a pre rovnaké zaobchádzanie so všetkými členskými štátmi. V tomto rámci konferencia takisto opätovne potvrdzuje svoj záväzok voči cieľom Lisabonskej stratégie: vytváranie pracovných miest, štrukturálne reformy a sociálna súdržnosť. Cieľom Únie je dosiahnuť vyrovnaný hospodársky rast a cenovú stabilitu. Hospodárske a rozpočtové politiky preto potrebujú určiť správne priority v záležitostiach hospodárskych reforiem, inovácii, konkurencieschopnosti a posilňovaniu súkromného investovania a spotreby v obdobiach slabého hospodárskeho rastu. Toto by sa malo odrážať v nasmerovaní rozpočtových rozhodnutí na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ, najmä prostredníctvom reštrukturalizácie verejných príjmov a výdavkov za predpokladu dodržiavania rozpočtovej disciplíny v súlade s ústavou a Paktom stability a rastu. Rozpočtové a hospodárske výzvy, ktorým čelia členské štáty, zdôrazňujú dôležitosť riadnej rozpočtovej politiky uplatňovanej počas celého hospodárskeho cyklu. Konferencia súhlasí s tým, že členské štáty by mali aktívne využiť obdobia hospodárskej obnovy na konsolidáciu verejných financií a zlepšenie ich rozpočtovej situácie. Cieľom je postupné dosiahnutie rozpočtového prebytku v období hospodárskeho rastu, ktorý vytvorí potrebný priestor na prekonanie hospodárskych poklesov, a tým prispieva k dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Členské štáty očakávajú možné návrhy Komisie, ako aj ďalšie príspevky členských štátov so zreteľom na posilnenie a objasnenie vykonávania Paktu stability a rastu. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia na zvýšenie rastového potenciálu svojich hospodárstiev. Zlepšenie koordinácie hospodárskej politiky by mohlo napomôcť tomuto cieľu. Toto vyhlásenie nemá vplyv na ďalšie diskusie o Pakte stability a rastu. --------------------------------------------------
Zmluva o ústave pre európu - ČASŤ III — POLITIKY A FUNGOVANIE ÚNIE - HLAVA III — VNÚTORNÉ POLITIKY A ČINNOSTI - KAPITOLA V — OBLASTI, V KTORÝCH MÔŽE ÚNIA VYKONÁVAŤ PODPORNÚ, KOORDINAČNÚ ALEBO DOPLNKOVÚ ČINNOSŤ - Oddiel 2 — Priemysel - Článok III-279



Úradný vestník 310 , 16/12/2004 S. 0125 - 0125



Článok III-279 1. Únia a členské štáty zabezpečujú podmienky potrebné pre konkurencieschopnosť priemyslu Únie. Na tento účel je ich činnosť v súlade so systémom otvorených a konkurenčných trhov zameraná na: a) urýchľovanie prispôsobovania priemyslu štrukturálnym zmenám, b) podporu prostredia priaznivého pre iniciatívu a rozvoj podnikov v celej Únii, najmä malých a stredných podnikov, c) podporu priaznivého prostredia pre spoluprácu medzi podnikmi, d) presadzovanie lepšieho využívania priemyselného potenciálu politík inovácie, výskumu a technického rozvoja. 2. Členské štáty sa navzájom a v spojení s Komisiou radia a v prípade potreby koordinujú svoju činnosť. Komisia môže vyvíjať akúkoľvek užitočnú iniciatívu s cieľom podporovať túto koordináciu, najmä iniciatívy zamerané na vydanie usmernení a stanovenie ukazovateľov, organizovanie výmeny najlepšej praxe a prípravu potrebných prvkov na pravidelné monitorovanie a vyhodnocovanie. Európsky parlament je v plnom rozsahu informovaný. 3. Únia prispieva k dosahovaniu cieľov uvedených v odseku 1 prostredníctvom politík a činností, ktoré vykonáva podľa ostatných ustanovení ústavy. Európske zákony alebo európske rámcové zákony môžu ustanoviť osobitné opatrenia zamerané na podporu činností vykonávaných členskými štátmi na dosiahnutie cieľov uvedených v odseku 1, pričom je vylúčená akákoľvek harmonizácia zákonov a iných právnych predpisov členských štátov. Prijímajú sa po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom. Tento oddiel nie je základom pre zavedenie žiadneho opatrenia zo strany Únie, ktoré by mohlo viesť k narušeniu hospodárskej súťaže alebo obsahovať daňové ustanovenia alebo ustanovenia týkajúce sa práv a záujmov zamestnancov. --------------------------------------------------
Zmluva o ústave pre európu - ČASŤ III — POLITIKY A FUNGOVANIE ÚNIE - HLAVA V — VONKAJŠIA ČINNOSŤ ÚNIE - KAPITOLA II — SPOLOČNÁ ZAHRANIČNÁ A BEZPEČNOSTNÁ POLITIKA - Oddiel 1 — Spoločné ustanovenia - Článok III-300



Úradný vestník 310 , 16/12/2004 S. 0135 - 0136



Článok III-300 1. Európske rozhodnutia uvedené v tejto kapitole prijíma Rada jednomyseľne. Každý člen Rady, ktorý sa zdrží hlasovania, môže k svojmu zdržaniu sa hlasovania vydať formálne vyhlásenie. V takom prípade nie je povinný uplatňovať európske rozhodnutie, ale uznáva, že toto rozhodnutie zaväzuje Úniu. V duchu vzájomnej solidarity sa dotknutý členský štát zdrží akéhokoľvek konania, ktoré by mohlo byť v rozpore alebo byť prekážkou v činnosti Únie založenej na tomto rozhodnutí, pričom ostatné členské štáty jeho pozíciu rešpektujú. Ak členovia Rady, ktorí k svojmu zdržaniu sa hlasovania vydajú takéto vyhlásenie, zastupujú aspoň jednu tretinu členských štátov zahŕňajúcich aspoň jednu tretinu obyvateľstva únie, rozhodnutie nie je prijaté. 2. Odchylne od odseku 1 sa Rada uznáša kvalifikovanou väčšinou: a) keď prijíma európske rozhodnutie, ktorým sa vymedzuje činnosť alebo pozícia Únie na základe európskeho rozhodnutia Európskej rady týkajúceho sa strategických záujmov a cieľov Únie, ktoré je uvedené v článku III-293 ods. 1, b) keď prijíma európske rozhodnutie, ktorým sa vymedzuje činnosť alebo pozícia Únie, na návrh predložený ministrom zahraničných vecí Únie na základe osobitnej žiadosti, ktorú mu predložila Európska rada z vlastného podnetu alebo na podnet ministra, c) keď prijíma európske rozhodnutie, ktorým sa vykonáva európske rozhodnutie vymedzujúce činnosť alebo pozíciu Únie, d) keď prijíma európske rozhodnutie týkajúce sa vymenovania osobitného zástupcu v súlade s článkom III-302. Ak člen Rady vyhlási, že zo závažných dôvodov vnútroštátnej politiky, ktoré uvedie, má v úmysle namietať proti prijatiu európskeho rozhodnutia, ktoré sa má prijať kvalifikovanou väčšinou, nehlasuje sa. Minister zahraničných vecí Únie hľadá v bezprostrednej konzultácii s dotknutým členským štátom riešenie, ktoré by bolo pre tento štát prijateľné. Ak neuspeje, Rada môže kvalifikovanou väčšinou požiadať, aby sa daná záležitosť predložila Európskej rade na účely jednomyseľného prijatia európskeho rozhodnutia. 3. v súlade s článkom I-40 ods. 7 môže európska rada jednomyseľne prijať európske rozhodnutie ustanovujúce, že Rada sa uznáša kvalifikovanou väčšinou v iných prípadoch, ako sú uvedené v odseku 2 tohto článku. 4. Odseky 2 a 3 sa neuplatňujú na rozhodnutia, ktoré majú vojenské alebo obranné dôsledky. --------------------------------------------------
Zmluva o ústave pre európu - ČASŤ III — POLITIKY A FUNGOVANIE ÚNIE - HLAVA III — VNÚTORNÉ POLITIKY A ČINNOSTI - KAPITOLA IV — PRIESTOR SLOBODY, BEZPEČNOSTI A SPRAVODLIVOSTI - Oddiel 2 — Politiky vzťahujúce sa na hraničné kontroly, azyl a prisťahovalectvo - Článok III-267



Úradný vestník 310 , 16/12/2004 S. 0116 - 0116



Článok III-267 1. Únia tvorí spoločnú prisťahovaleckú politiku s cieľom zabezpečiť vo všetkých etapách účinné riadenie migračných tokov, spravodlivé zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú v členských štátoch, ako aj predchádzanie a posilnený boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu a obchodovaniu s ľuďmi. 2. Na účely odseku 1 európske zákony alebo európske rámcové zákony ustanovujú opatrenia v týchto oblastiach: a) podmienky vstupu a pobytu, ako aj normy týkajúce sa udeľovania dlhodobých víz a povolení na dlhodobý pobyt členskými štátmi vrátane tých, ktoré sú udeľované na účely zlúčenia rodiny, b) vymedzenie práv štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú v členskom štáte, vrátane podmienok, ktorými sa spravuje sloboda pohybu a pobytu v iných členských štátoch, c) nelegálne prisťahovalectvo a neoprávnený pobyt vrátane odsunu a repatriácie osôb, ktoré sa zdržiavajú neoprávnene, d) boj proti obchodovaniu s ľuďmi, najmä so ženami a deťmi. 3. Únia môže uzatvárať readmisné dohody s tretími krajinami o opätovnom prijatí štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nespĺňajú alebo prestali spĺňať podmienky pre vstup, prítomnosť alebo pobyt na území jedného z členských štátov, do krajiny pôvodu alebo do krajiny, z ktorej prichádzajú. 4. Európske zákony alebo európske rámcové zákony môžu ustanoviť opatrenia na povzbudzovanie a podporu činnosti členských štátov s cieľom presadzovať integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na ich územiach, pričom je vylúčená akákoľvek harmonizácia zákonov a iných právnych predpisov členských štátov. 5. Týmto článkom nie je dotknuté právo členských štátov určiť počty prijímaných štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prichádzajú na ich územie z tretích krajín s cieľom nájsť si prácu buď ako zamestnanci, alebo ako samostatne zárobkovo činné osoby. --------------------------------------------------
Zmluva o ústave pre európu - ČASŤ II — CHARTA ZÁKLADNÝCH PRÁV ÚNIE - HLAVA V — OBČIANSTVO - Článok II-99



Úradný vestník 310 , 16/12/2004 S. 0050 - 0050



Článok II-99 Právo voliť a byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu 1. Každý občan Únie má právo voliť a byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu v členskom štáte, v ktorom má bydlisko, a to za rovnakých podmienok ako štátni príslušníci toho štátu. 2. Poslanci Európskeho parlamentu sú volení vo všeobecných, priamych a slobodných voľbách tajným hlasovaním. --------------------------------------------------
Zmluva o ústave pre európu - Protokoly a Prílohy - 27.Protokol o systéme verejnoprávneho vysielania v členských štátoch



Úradný vestník 310 , 16/12/2004 S. 0372 - 0372



27. PROTOKOL O SYSTÉME VEREJNOPRÁVNEHO VYSIELANIA V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH VYSOKÉ ZMLUVNÉ STRANY, BERÚC DO ÚVAHY, že systém verejnoprávneho vysielania v členských štátoch je priamo spojený s demokratickými, sociálnymi a kultúrnymi potrebami každej spoločnosti, ako aj s potrebou zachovania plurality médií, SA DOHODLI na týchto výkladových ustanoveniach, ktoré sú pripojené k Zmluve o Ústave pre Európu: Jediný článok Ustanovenia ústavy sa uplatňujú bez toho, aby bola dotknutá právomoc členských štátov pri poskytovaní financovania verejnoprávneho vysielania, pokiaľ sa takéto financovanie poskytuje subjektom zabezpečujúcim vysielanie na účely poskytovania služieb vo verejnom záujme, ktoré im boli zverené, vymedzené a organizované zo strany každého členského štátu, a za predpokladu, že takéto financovanie nepozmeňuje obchodné podmienky a neobmedzuje hospodársku súťaž v Únii v takom rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom, pričom sa musí vziať do úvahy vykonávanie takejto verejnoprávnej služby. --------------------------------------------------
Zmluva o ústave pre európu - ZÁVEREČNÝ AKT - B. Vyhlásenie vzťahujúce sa na protokoly pripojené k ústave - Vyhlásenia k Protokolu o Zmluve a Akte o pristúpení Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky - 33.Vyhlásenie o výsostných pásmach Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska na Cypre



Úradný vestník 310 , 16/12/2004 S. 0466 - 0467



33. Vyhlásenie o výsostných pásmach Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska na Cypre KONFERENCIA, odvolávajúc sa na to, že v spoločnom vyhlásení o výsostných pásmach Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska na Cypre, ktoré je pripojené k záverečnému aktu Zmluvy o pristúpení Spojeného kráľovstva k Európskym spoločenstvám, je ustanovené, že úprava vzťahov medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a výsostnými pásmami bude vymedzená v súvislosti s každým prípadným dojednaním medzi Spoločenstvom a Cyperskou republikou, berúc do úvahy ustanovenia o výsostných pásmach uvedené v Zmluve o založení Cyperskej republiky (ďalej len "zmluva o založení") a súvisiacu výmenu nót zo 16. augusta 1960, berúc na vedomie výmenu nót medzi vládou Spojeného kráľovstva a vládou Cyperskej republiky týkajúcu sa správy výsostných pásiem zo 16. augusta 1960 a pripojené vyhlásenie vlády Spojeného kráľovstva, že jedným z hlavných cieľov, ktoré je potrebné dosiahnuť, je ochrana záujmov osôb, ktoré majú bydlisko alebo pracujú vo výsostných pásmach, a berúc v tejto súvislosti do úvahy, že s uvedenými osobami by sa malo v čo najväčšom možnom rozsahu zaobchádzať rovnako ako s osobami, ktoré majú bydlisko alebo pracujú v Cyperskej republike, ďalej berúc na vedomie ustanovenia zmluvy o založení, ktoré sa vzťahujú na colný režim medzi výsostnými pásmami a Cyperskou republikou, najmä ustanovenia uvedené v prílohe F k uvedenej zmluve, taktiež berúc na vedomie záväzok Spojeného kráľovstva nezriadiť colnice alebo iné hraničné úrady medzi výsostnými pásmami a Cyperskou republikou, ako aj dojednania uzavreté na základe zmluvy o založení, podľa ktorých orgány Cyperskej republiky vykonávajú na výsostných pásmach množstvo verejných služieb, najmä služieb v oblasti poľnohospodárstva, colníctva a daní, potvrdzujúc, že pristúpenie Cyperskej republiky k Európskej únii by sa nemalo dotknúť práv a záväzkov strán zmluvy o založení, konštatujúc preto potrebu uplatňovať určité ustanovenia ústavy a aktov Únie na výsostné pásma a prijať podrobnosti, ktoré sa týkajú vykonávania týchto ustanovení na výsostných pásmach, zdôrazňuje, že na tento účel boli osobitné ustanovenia začlenené do druhej časti hlavy III Protokolu o Zmluve a Akte o pristúpení Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky. --------------------------------------------------
Zmluva o ústave pre európu - ČASŤ I - HLAVA II — ZÁKLADNÉ PRÁVA A OBČIANSTVO ÚNIE - Článok I-10



Úradný vestník 310 , 16/12/2004 S. 0013 - 0014



Článok I-10 Občianstvo Únie 1. Každá osoba, ktorá má štátnu príslušnosť niektorého členského štátu, je občanom Únie. Občianstvo Únie dopĺňa štátne občianstvo a nenahrádza ho. 2. Občania Únie požívajú práva a podliehajú povinnostiam ustanoveným touto ústavou. Majú: a) právo na slobodný pohyb a pobyt na území členských štátov, b) právo voliť a byť volení vo voľbách do Európskeho parlamentu a vo voľbách do orgánov územnej samosprávy v členskom štáte, v ktorom majú bydlisko, za rovnakých podmienok ako štátni príslušníci tohto štátu, c) právo požívať na území tretej krajiny, v ktorej nie je zastúpený členský štát, ktorého sú štátnymi príslušníkmi, ochranu diplomatických a konzulárnych orgánov ktoréhokoľvek členského štátu za rovnakých podmienok ako štátni príslušníci tohto štátu, d) právo obrátiť sa s petíciou na Európsky parlament, obrátiť sa na európskeho ombudsmana a na inštitúcie a poradné orgány Únie v ktoromkoľvek jazyku ústavy a dostať odpoveď v tom istom jazyku. Tieto práva sa uplatňujú v súlade s podmienkami a obmedzeniami vymedzenými touto ústavou a opatreniami prijatými na jej vykonanie. --------------------------------------------------
Zmluva o ústave pre európu - ZÁVEREČNÝ AKT - A.Vyhlásenia vzťahujúce sa na ustanovenia ústavy - 5.Vyhlásenie k článku I-25



Úradný vestník 310 , 16/12/2004 S. 0421 - 0422



5. Vyhlásenie k článku I-25 Konferencia vyhlasuje, že európske rozhodnutie o vykonávaní článku I-25, bude prijaté Radou v deň, keď Zmluva o Ústave pre Európu nadobudne platnosť. Návrh rozhodnutia znie: NÁVRH EURÓPSKEHO ROZHODNUTIA RADY O VYKONÁVANÍ ČLÁNKU I-25 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, keďže: (1) Súhlasí s prijatím ustanovení umožňujúcich plynulý prechod od systému rozhodovania v Rade kvalifikovanou väčšinou tak, ako je vymedzená v Zmluve z Nice a opätovne vymedzená v článku 2 ods. 2 Protokolu o prechodných ustanoveniach vzťahujúcich sa na inštitúcie a orgány Únie, ktorý je pripojený k ústave a uplatňuje sa naďalej až do 31. októbra 2009, k systému hlasovania ustanovenom v článku I-25 ústavy, ktorý sa bude uplatňovať od 1. novembra 2009. (2) Pripomína, že praxou Rady je venovať všetko úsilie posilňovaniu demokratickej legitimity aktov prijatých kvalifikovanou väčšinou. (3) Považuje sa za vhodné naďalej ponechať v platnosti toto rozhodnutie, pokiaľ to bude potrebné na zabezpečenie plynulého prechodu k novému systému hlasovania ustanovenému ústavou, ROZHODLA: Článok 1 Ak členovia Rady zastupujúci: a) najmenej tri štvrtiny obyvateľstva alebo b) najmenej tri štvrtiny počtu členských štátov, ktoré sú potrebné na vytvorenie blokujúcej menšiny, ktorá vyplýva z uplatňovania článku I-25 ods. 1 prvý pododsek, vyjadria svoj nesúhlas s prijatím aktu Rady kvalifikovanou väčšinou, Rada prerokuje túto otázku. Článok 2 Rada v priebehu tohto rokovania urobí všetko, čo je v jej silách, aby sa v rozumnom čase a bez toho, aby boli ohrozené povinné lehoty stanovené právom Únie, našlo uspokojivé riešenie na zodpovedanie problémov, ktoré vzniesli členovia Rady uvedení v článku 1. Článok 3 Predseda Rady na tento účel s pomocou Komisie a dodržiavajúc rokovací poriadok Rady vyvinie všetky iniciatívy, ktoré sú potrebné na uľahčenie dosiahnutia širšej dohody v rámci Rady. Členovia Rady mu poskytnú potrebnú súčinnosť. Článok 4 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. novembra 2009. Zostáva v platnosti najmenej do roku 2014. Rada potom môže prijať európske rozhodnutie, ktorým sa toto rozhodnutie zrušuje. --------------------------------------------------
Zmluva o ústave pre európu - ČASŤ III — POLITIKY A FUNGOVANIE ÚNIE - HLAVA III — VNÚTORNÉ POLITIKY A ČINNOSTI - KAPITOLA II — HOSPODÁRSKA A MENOVÁ POLITIKA - Oddiel 2 — Menová politika - Článok III-185



Úradný vestník 310 , 16/12/2004 S. 0081 - 0082



Článok III-185 1. Hlavným cieľom Európskeho systému centrálnych bánk je udržiavať cenovú stabilitu. Bez toho, aby bol dotknutý tento cieľ, Európsky systém centrálnych bánk podporuje všeobecné hospodárske politiky v Únii s cieľom prispievať k dosiahnutiu cieľov Únie stanovených v článku I-3 ústavy. Európsky systém centrálnych bánk koná v súlade so zásadou otvoreného trhového hospodárstva s voľnou hospodárskou súťažou, pričom podporuje účelné rozdeľovanie zdrojov, a v súlade so zásadami ustanovenými v článku III-177. 2. Základné úlohy Európskeho systému centrálnych bánk sú: a) tvoriť a uskutočňovať menovú politiku Únie, b) vykonávať devízové operácie v súlade s článkom III-326, c) držať a spravovať oficiálne devízové rezervy členských štátov, d) podporovať plynulé fungovanie platobných systémov. 3. Uplatňovaním odseku 2 písm. c) nie je dotknutá držba a správa hotovostných devízových aktív vládami členských štátov. 4. S Európskou centrálnou bankou sa uskutočnia konzultácie: a) o každom navrhovanom právnom akte Únie v oblastiach jej pôsobnosti, b) vnútroštátnymi orgánmi o každom návrhu právneho predpisu v oblastiach jej pôsobnosti, ale v medziach a za podmienok ustanovených Radou v súlade s postupom podľa článku III-187 ods. 4. Európska centrálna banka môže predkladať stanoviská inštitúciám, orgánom, úradom alebo agentúram Únie alebo vnútroštátnym orgánom o záležitostiach, ktoré sú v oblasti jej príslušnosti. 5. Európsky systém centrálnych bánk prispieva k hladkému uskutočňovaniu politík prijatých príslušnými orgánmi, ktoré sa týkajú dohľadu nad obozretným podnikaním úverových inštitúcií a stability finančného systému. 6. Európske zákony Rady môžu zveriť Európskej centrálnej banke osobitné úlohy týkajúce sa politík súvisiacich s dohľadom nad obozretným podnikaním úverových inštitúcií a iných finančných inštitúcií s výnimkou poisťovní. Rada sa uznáša jednomyseľne po porade s Európskym parlamentom a Európskou centrálnou bankou. --------------------------------------------------
Zmluva o ústave pre európu - ČASŤ I - HLAVA VII — FINANCIE ÚNIE - Článok I-53



Úradný vestník 310 , 16/12/2004 S. 0036 - 0037



Článok I-53 Rozpočtové a finančné zásady 1. Všetky položky príjmov a výdavkov Únie sa predbežne vyčíslia na každý rozpočtový rok a zahrnú sa do rozpočtu Únie v súlade s časťou III. 2. Rozpočtové príjmy a výdavky musia byť v rovnováhe. 3. Výdavky zahrnuté do rozpočtu sa schvaľujú na ročné rozpočtové obdobie v súlade s európskym zákonom podľa článku III-412. 4. Na plnenie výdavkov zahrnutých do rozpočtu je potrebné vopred prijať právne záväzný akt Únie poskytujúci právny základ na jej činnosť a na plnenie zodpovedajúcich výdavkov v súlade s európskym zákonom podľa článku III-412, okrem výnimiek ustanovených v tomto zákone. 5. S cieľom dodržať rozpočtovú disciplínu neprijme Únia žiaden akt, ktorý by mohol mať významný dosah na rozpočet, bez toho, aby poskytla záruku, že výdavky vyplývajúce z týchto aktov je možné financovať v medziach vlastných zdrojov Únie a v súlade s viacročným finančným rámcom uvedeným v článku I-55. 6. Rozpočet sa plní v súlade so zásadou správneho finančného hospodárenia. Členské štáty spolupracujú s Úniou s cieľom zabezpečiť, aby sa prostriedky zahrnuté do rozpočtu použili v súlade s touto zásadou. 7. Únia a členské štáty bojujú v súlade s článkom III-415 proti podvodom a akýmkoľvek iným protiprávnym konaniam, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie. --------------------------------------------------
Zmluva o ústave pre európu - ČASŤ II — CHARTA ZÁKLADNÝCH PRÁV ÚNIE - PREAMBULA



Úradný vestník 310 , 16/12/2004 S. 0041 - 0041



PREAMBULA Národy Európy sa rozhodli vytváraním stále užšieho zväzku mať spoločnú mierovú budúcnosť na základe spoločných hodnôt. Pamätajúc na svoje duchovné a morálne dedičstvo je Únia založená na nedeliteľných a univerzálnych hodnotách ľudskej dôstojnosti, slobody, rovnosti a solidarity; je založená na zásade demokracie a zásade právneho štátu. Do stredobodu svojej činnosti stavia človeka, a to zavedením občianstva Únie a vytvorením priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Únia prispieva k zachovaniu a rozvoju týchto spoločných hodnôt pri rešpektovaní rozmanitosti kultúr a tradícií národov Európy, ako aj národnej identity členských štátov a organizácie ich orgánov verejnej moci na ústrednej, regionálnej a miestnej úrovni; usiluje sa podporovať vyvážený a trvalo udržateľný rozvoj a zabezpečuje voľný pohyb osôb, služieb, tovaru a kapitálu, ako aj slobodu usadiť sa. Na tento účel je potrebné posilniť ochranu základných práv s ohľadom na vývoj spoločnosti, sociálny pokrok, vedecký a technický rozvoj, a to zviditeľnením týchto práv v charte. Za predpokladu rešpektovania právomocí a úloh Únie, ako aj dodržiavania zásady subsidiarity, táto charta opätovne potvrdzuje práva vyplývajúce najmä z ústavných tradícií a medzinárodných záväzkov spoločných pre členské štáty, Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, sociálnych chárt prijatých Úniou a Radou Európy, ako aj judikatúry Súdneho dvora Európskej únie a Európskeho súdu pre ľudské práva. V tejto súvislosti budú súdne orgány Únie a členských štátov vykladať túto chartu s náležitým zreteľom na vysvetlivky pripravené pod vedením predsedníctva Konventu, ktorý vypracoval chartu, a aktualizované pod vedením predsedníctva Európskeho konventu. Uplatňovanie týchto práv zahŕňa zodpovednosť a povinnosti vo vzťahu k iným osobám, ľudskému spoločenstvu a budúcim generáciám. Únia z tohto dôvodu uznáva ďalej uvedené práva, slobody a zásady. --------------------------------------------------