RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 114/14

DECIZIA NR. 368/06/COL A AUTORITĂȚII DE SUPRAVEGHERE A AELS

din 29 noiembrie 2006

privind vânzarea acțiunilor statului islandez în Sementsverksmiðjan hf. (Islanda)

AUTORITATEA DE SUPRAVEGHERE A AELS (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (2), în special articolele 61-63 și Protocolul 26,

având în vedere Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție (3), în special articolul 24,

având în vedere articolul 1 alineatele (3) și (2) din partea I și articolul 4 alineatul (2), articolul 4 alineatul (4), articolul 6 și articolul 7 alineatul (2) din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție,

având în vedere Orientările Autorității (4) privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul SEE,

având în vedere Decizia Autorității din 14 iulie 2004 privind dispozițiile de punere în aplicare la care se face referire în articolul 27 din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție,

după invitarea părților interesate să și prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile privind Decizia nr. 421/04/COL (5) și Decizia nr. 367/06/COL (6),

întrucât:

I. DATE FACTUALE

1. Procedura

Prin scrisoarea din 19 august 2003 din partea Misiunii islandeze către Uniunea Europeană, care transmitea mai departe o scrisoare din partea Ministerului de Finanțe datată 19 august 2003, ambele primite și înregistrate de către Autoritate la aceeași dată (Doc nr. 03-5685 A), autoritățile islandeze au notificat vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf., în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție.

La 17 decembrie 2003, întreprinderea Aalborg Portland Íslandi ehf. a depus în atenția Autorității o reclamație cu privire la condițiile de vânzare de către statul islandez a acțiunilor sale în Sementsverksmiðjan hf. Autoritatea a primit și a înregistrat această scrisoare la 23 decembrie 2003 (Doc nr. 03-9059 A). Reclamantul cerea ca această reclamație să fie tratată în același timp cu notificarea vânzării efectuate de Guvern.

După mai multe schimburi de corespondență (7), în scrisoarea datată 21 decembrie 2004, Autoritatea a informat autoritățile islandeze că a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție cu privire la vânzarea de către statul islandez a acțiunilor sale în Sementsverksmiðjan hf. (Eveniment nr. 296878).

Decizia nr. 421/04/COL a Autorității de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în Suplimentul SEE la acesta (8). Autoritatea a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în această privință. Autoritățile islandeze au prezentat observațiile cu privire la această decizie prin scrisoarea datată 24 februarie 2005 (Eveniment nr. 311243). La 20 iunie 2005, Autoritatea a primit observațiile din partea Íslenskt sement ehf., cumpărătorul Sementsverksmiðjan hf. (Eveniment nr. 323552). La 2 septembrie 2005, Aalborg Portland Íslandi ehf. a prezentat observații suplimentare (Eveniment nr. 333018).

Autoritatea a solicitat asistența unui expert independent, domnul Erlend Kvaal, profesor la Școala Norvegiană de Management BI din Oslo, pentru a stabili dacă vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf. s-a efectuat în conformitate cu principiul de piață al investitorilor. Pe baza primei evaluări de către expertul independent a informațiilor cu privire la vânzare aflate la dispoziția Autorității, a fost trimisă o cerere de informații autorităților islandeze la 12 iulie 2005 (Eveniment nr. 326295). Autoritățile islandeze au răspuns printr-o scrisoare din partea Misiunii islandeze la UE care transmite mai departe scrisoarea Ministerului de Finanțe, datate 30 și, respectiv, 31 august 2005. Această scrisoare a fost primită și înregistrată de către Autoritate la 1 septembrie 2005 (Eveniment nr. 332274).

O a doua cerere de informații a fost trimisă către autoritățile islandeze în cadrul procedurii formale de investigație la 28 octombrie 2005 (Eveniment nr. 347691). Această cerere a fost urmată de o reuniune în Bruxelles la 23 noiembrie 2005 între reprezentanții Autorității, autoritățile islandeze, Sementsverksmiðjan hf. și unul dintre investitorii care participă la consorțiul care a achiziționat acțiunile statului. De asemenea, la această reuniune a fost prezent și expertul independent angajat de Autoritate.

Prin scrisoarea datată 6 decembrie 2005, primită și înregistrată de către Autoritate la 7 decembrie 2005 (Eveniment nr. 353483), Misiunea islandeză către UE a transmis o scrisoare din partea Ministerului de Finanțe datată 2 decembrie 2005, răspunzând la cererea de informații menționată mai sus și la unele chestiuni pendinte abordate pe parcursul reuniunii.

La 31 ianuarie 2006, expertul independent a prezentat Autorității raportul său final în care explica dacă vânzarea de către statul islandez a acțiunilor sale în Sementsverksmiðjan hf. s-a efectuat în condițiile pieței (Eveniment nr. 360438).

La 16 februarie, 9 martie și 4 august 2006, Autoritatea a trimis scrisori autorităților islandeze solicitând informații și clarificări suplimentare privind puncte încă neclare (Evenimente nr. 363213, 365145 și 383227). Autoritățile islandeze au răspuns prin scrisorile datate 20 februarie, 19 aprilie și, respectiv, 25 septembrie (Evenimente nr. 363608, 370425 și 390092).

La 12 octombrie 2006, acest caz a fost discutat în cadrul Reuniunii anuale pentru pachetul ajutorului de stat din Reykjavik. Ca urmare a acestei discuții, autoritățile islandeze au trimis o scrisoare Autorității la 2 noiembrie 2006 (Eveniment nr. 396476).

La 29 noiembrie 2006, Autoritatea a adoptat Decizia nr. 367/06/COL de extindere a procedurii formale de investigație deschise în cadrul Deciziei nr. 421/04/COL a Autorității. Extinderea se referă la preluarea de către stat a pasivelor pentru pensii ale Sementsverksmiðjan hf. în procesul pregătirii pentru vânzare a întreprinderii. Prin această decizie, Autoritatea închide investigația formală deschisă cu privire la vânzarea acțiunilor statului islandez în Sementsverksmiðjan hf. către grupul de investitori Íslenskt sement ehf. la prețul de 68 de milioane ISK. Celelalte elemente ale procedurii formale de investigație rămân deschise cercetării.

2. Descrierea măsurilor evaluate în prezenta decizie

Întreprinderea de stat Sementsverksmiðjan hf. a beneficiat de un monopol de facto pe piața cimentului din Islanda până la pătrunderea pe piață în anul 2000 a unui importator de ciment din Danemarca. Ca urmare a noii situații concurențiale, se pare că Sementsverksmiðjan hf. a avut dificultăți economice și a început să acumuleze pierderi. În aceste condiții, în 2003, statul a hotărât să vândă acțiunile deținute la această societate (9). Conform anunțului statului privind vânzarea acțiunilor: „Comitetul Executiv pentru Privatizare și Ministerul Industriei intenționează să vândă toate acțiunile deținute în prezent de către stat în Sementsverksmiðjan hf. în valoare nominală de 450 000 000 kr. unui investitor sau unui grup de investitori. Aceasta cuprinde 100 % din acțiunile emise ale întreprinderii. Se așteaptă ca prețul de achiziție să fie plătit în numerar. Se caută un investitor care este interesat să continue operațiunile întreprinderii, să o consolideze și să contribuie la o concurență sănătoasă pe piața de construcții islandeză.”

La 2 octombrie 2003, Ministerul Industriei, în numele Guvernului Islandei, a semnat un Acord de achiziție a acțiunilor cu grupul de investitori Íslenskt Sement ehf. Pe baza acestui acord, statul, deținător a 100 % din acțiunile Sementsverksmiðjan hf., le-a vândut întreprinderii Íslenskt sement ehf. la un preț de 68 de milioane ISK.

Simultan, s-a încheiat un acord separat între Sementsverksmiðjan hf. și Trezoreria Națională. Conform acestui acord, statul islandez a achiziționat anumite active imobilizate și financiare de la Sementsverksmiðjan hf., care nu mai erau necesare pentru producția de ciment, la prețul de 450 de milioane ISK. Fondurile s-au utilizat pentru a plăti datorii restante ale întreprinderii.

În plus, în urma articolului 4 din Acordul de achiziție a acțiunilor între Guvernul Islandei și Íslenskt sement ehf., statul islandez a preluat pasivele pentru pensii imputate întreprinderii Sementsverksmiðjan hf. printr-un acord încheiat între Ministerul de Finanțe și Fondul de pensii al angajaților statului.

Cu alte cuvinte, întreprinderea ale cărei acțiuni au fost achiziționate de către Íslenskt sement ehf. a fost astfel deposedată de aceste active și pasive.

Această tranzacție, și anume vânzarea Sementsverksmiðjan hf. către Íslenskt sement ehf., este vizată de prezenta decizie. Procedura formală de investigație privind celelalte așa-zise măsuri de ajutor de stat în favoarea Sementsverksmiðjan hf. inițiate în Decizia nr. 421/04/COL a fost extinsă pentru a cuprinde preluarea de către stat a pasivelor pentru pensii ale întreprinderii în Decizia nr. 367/06/COL și va fi abordată într-o altă decizie.

3. Motivele inițierii procedurii formale de investigație

Având în vedere vânzarea de către stat a 100 % din acțiunile sale în Sementsverksmiðjan hf., în Decizia nr. 421/04/COL de deschidere a procedurii formale de investigație, Autoritatea a pus la îndoială aplicabilitatea în acest caz a capitolului 18B din Orientările privind ajutorul de stat pentru vânzarea de teren și clădiri de către autoritățile publice. Autoritatea a considerat că statul nu vindea terenul și clădirile pe care le avea în posesie, ci acțiunile sale într-o întreprindere deținută în procent de 100 %.

În plus, Autoritatea avea îndoieli dacă vânzarea avusese loc conform principiului de piață al investitorilor. Ea nu știa cu certitudine în ce măsură statul a luat în considerare alte aspecte dincolo de profitul economic al tranzacției pe parcursul procesului de negociere și dacă, în consecință, prețul obținut din vânzare corespundea cu valoarea de piață a întreprinderii.

Odată cu notificarea tranzacției, autoritățile islandeze prezentaseră o evaluare a Sementsverksmiðjan hf. realizată de un expert independent pe baza valorii de lichidare. În decizia de deschidere a procedurii formale de investigație, Autoritatea a pus sub semnul întrebării dacă valoarea unei societăți în activitate poate fi considerată echivalentă cu valoarea de lichidare a acesteia, care se bazează pe supoziția că operațiunile ar înceta. Autoritatea a precizat că, dacă valoarea de piață a procentului de 100 % din acțiunile statului la întreprinderea Sementsverksmiðjan hf. ar fi fost mai mare decât prețul de 68 de milioane ISK plătit de către Íslenskt sement ehf., statul ar fi vândut întreprinderea sub prețul de piață al acesteia. Resursele statului în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE ar fi fost implicate sub formă de venituri la care se renunță, deoarece statul ar fi obținut un preț mai mic decât ar fi obținut un operator privat, care acționează în condițiile pieței, pentru aceleași active.

4. Observații din partea autorităților islandeze

Într-o scrisoare datată 23 februarie 2005, autoritățile islandeze și-au prezentat observațiile referitoare la decizia Autorității de deschidere a procedurii formale de investigație privind vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf.

Autoritățile islandeze au subliniat că unul dintre cele mai importante motive pentru păstrarea condiției ca producția de ciment să continue a fost cel de a crește valoarea Sementsverksmiðjan hf. la vânzarea întreprinderii către un terț. Autoritățile islandeze au precizat că: „Dacă nicio astfel de condiție nu ar fi aplicabilă, costurile pentru eliberarea sitului ar fi imediate pentru cumpărător. Prin impunerea unei condiții ca producția de ciment să continue, aceste costuri rămân latente. În plus, trebuie notat că această condiție a fost negociată cu cumpărătorii și încorporată în Acordul privind achiziția de acțiuni doar ca o intenție a cumpărătorilor de a continua activitatea Sementsverksmiðjan hf. atât timp cât această întreprindere este viabilă din punct de vedere economic. Statul nu poate impune cumpărătorilor să administreze întreprinderea dacă aceasta nu este viabilă din punct de vedere economic. Acest lucru nu poate fi considerat o dovadă clară că statul a luat în calcul considerente dincolo de profitul economic.”

În opinia autorităților islandeze și, după cum se menționează și în Orientările Autorității, ajutorul de stat poate fi implicat doar în cazul în care nu există niciun motiv obiectiv de a spera în mod rezonabil ca o investiție să producă o rată de profit adecvată care ar fi acceptabilă pentru un investitor privat într-o întreprindere privată similară care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață.

Autoritățile islandeze au afirmat că: „Având în vedere cele menționate mai sus, se poate spune că nu a existat niciun motiv obiectiv pentru ca statul să creadă că vânzarea Sementsverksmiðjan hf. nu ar aduce statului o rată de profit adecvată. Dimpotrivă, statul ar putea, după negocieri cu cumpărătorii, să spere la un preț de achiziție pentru întreprindere cu mult peste valoarea de piață. Astfel, trebuie concluzionat că statul nu a obținut un profit mai mic decât ar fi obținut un operator privat, care acționează în condițiile pieței, pentru aceleași active. Prin urmare, statul a acționat în conformitate cu principiul economiei de piață al investitorilor. Rămânea ca Autoritatea să demonstreze că statul nu se putea aștepta la o rată de profit adecvată. Din moment ce acest lucru nu fost demonstrat, iar, din punctul de vedere al statului, nu poate fi demonstrat, trebuie concluzionat că statul a acționat în conformitate cu principiul economiei de piață.”

În notificarea tranzacției, autoritățile islandeze au menționat că valoarea întreprinderii corespundea cu valoarea sa de lichidare. Valoarea de lichidare a Sementsverksmiðjan hf. fusese estimată la 46,5 milioane ISK fără a lua în considerare costurile pentru eliberarea sitului fabricii din Akranes. În decizia de deschidere a procedurii formale de investigație, Autoritatea și-a exprimat îndoielile dacă valoarea de piață a unei întreprinderi care a fost vândută ca întreprindere în plină activitate ar trebui determinată în funcție de valoarea de lichidare. În observațiile lor referitoare la decizia Autorității de a deschide procedura formală de investigație, autoritățile islandeze au menționat o dată în plus evaluările fluxului de lichidități înaintate Autorității. În particular, potrivit evaluării fluxului de lichidități prevăzute în anexa la scrisoarea acestora din 23 februarie 2005, valoarea de piață a Sementsverksmiðjan hf. se ridica la suma de 1,5 miliarde ISK. Având în vedere acest lucru, autoritățile islandeze au considerat că valoarea de piață a Sementsverksmiðjan hf. ca întreprindere în plină activitate era considerabil mai mică decât valoarea sa de lichidare.

Autoritățile islandeze au susținut în continuare că, din moment ce valoarea de piață a Sementsverksmiðjan hf., fie aplicând o evaluare a fluxului de lichidități, fie o evaluare de lichidare, a fost mai mică decât prețul de vânzare de 68 de milioane ISK, nici Sementsverksmiðjan hf., nici Íslenskt sement ehf. nu au obținut vreun avantaj economic în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE.

Autoritățile islandeze au considerat că, pentru a determina dacă a fost acordat un ajutor de stat, Autoritatea ar trebui să evalueze prețul de vânzare total al întreprinderii după ce a avut loc vânzarea activelor care nu mai erau necesare pentru producția de ciment înapoi către statul islandez: „Este în continuare opinia statului că, dacă Autoritatea ajunge la concluzia că o evaluare a fluxului de lichidități reprezintă evaluarea corectă pentru determinarea prețului la vânzare […], atunci ar trebui folosită metoda fluxului de lichidități pentru stabilirea valorii întreprinderii după vânzarea activelor.”

Autoritățile islandeze au explicat că statul nu era pregătit să negocieze un preț de vânzare care să corespundă unei valori calculate a fluxului de lichidități a Sementsverksmiðjan hf. „Datorită pierderilor acumulate de întreprindere de la momentul licitației, a devenit clar faptul că pentru vânzarea întreprinderii către cumpărător ar fi necesară restructurarea întreprinderii. Statul ar achiziționa de la întreprindere toate activele care nu sunt de bază pentru producție și funcționare, pentru a diminua costurile de funcționare și pentru a face viabilă funcționarea întreprinderii.”

Având în vedere motivele menționate mai sus, autoritățile islandeze au considerat că în tranzacție nu a fost implicat niciun ajutor de stat. Totuși, dacă Autoritatea ar ajunge la concluzia că a fost implicat un ajutor de stat, acest ajutor, consideră Autoritatea, ar trebui privit ca fiind justificat, în conformitate cu derogarea menționată la articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul SEE, în special dispozițiile de la capitolul 16 din Orientările privind ajutorul de stat, ca ajutor pentru restructurarea unei societăți aflate în dificultate.

Într-o scrisoare datată 2 noiembrie 2006, autoritățile islandeze au solicitat Autorității să nu închidă anumite aspecte ale investigației formale existente deoarece „pentru a înțelege chestiunea în mod clar, trebuie privite în ansamblu toate aspectele tranzacției”.

5. Observații din partea terților

5.1. Observații din partea Íslenskt sement ehf.

În scrisoarea datată 20 iunie 2005, Íslenskt sement ehf. și-a prezentat observațiile referitoare la Decizia nr. 421/04/COL a Autorității de deschidere a procedurii formale de investigație cu privire la vânzarea acțiunilor statului islandez la Sementsverksmiðjan hf. Din punctul de vedere al Íslenskt sement ehf., în vânzarea sus menționată nu a fost implicat niciun ajutor de stat. Întreprinderea a precizat că „Íslenskt Sement are convingerea că a fost respectat principiul de piață al investitorilor, mai ales că prețul de achiziție global al Sementsverksmiðjan era cel puțin echivalent, dacă nu considerabil mai mare, cu valoarea reală de piață a societății în tranzacția vizată”.

Íslenskt sement ehf. a considerat că o evaluare a fluxului de lichidități, cum se procedează în general în evaluarea societăților producătoare de ciment, era singura metodă corectă de evaluare a întreprinderii. Întreprinderea a susținut, totuși, că statul islandez nu dorea să negocieze în această privință deoarece ar fi rezultat un preț negativ de achiziție. Potrivit Íslenskt sement ehf., dacă metoda fluxului de lichidități ar fi fost aplicată în cazul Sementsverksmiðjan, valoarea de piață estimată ar fi fost zero sau chiar negativă. Din acest motiv, Íslenskt sement ehf. a considerat că valoarea obținută prin aplicarea metodei de lichidare corespunde valorii maxime de piață a întreprinderii la momentul achiziționării. Íslenskt sement ehf. a mai precizat că valoarea de lichidare de 69,6 milioane ISK nu a luat în calcul toate cheltuielile legate de lichidarea și încetarea operațiunilor, inclusiv eliberarea terenului. Íslenskt sement ehf. a pretins că prețul de achiziție pentru acțiunile la întreprinderea Sementsverksmiðjan hf. a depășit cu mult valoarea de lichidare a întreprinderii.

Islenskt Sement a susținut că activele particulare achiziționate de Trezoreria Națională nu au fost vândute individual, ci în legătură cu vânzarea acțiunilor, ca parte integrantă a acordului de achiziție globală. În consecință, „când stabilește dacă a fost implicat ajutorul de stat în cazul vânzării Sementsverksmiðjan hf., Autoritatea nu poate face o evaluare individuală a fiecărui activ vândut, ci trebuie să ia în considerare efectul vânzării activelor individuale asupra evaluării globale a întreprinderii la momentul vânzării”.

5.2. Observații din partea Aalborg Portland Íslandi ehf.

În scrisoarea din 2 septembrie 2005, Aalborg Portland Íslandi ehf. și-a prezentat observațiile privitoare la Decizia nr. 421/04/COL a Autorității de deschidere a procedurii formale de investigație cu privire la vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf. Întreprinderea a exprimat aceleași temeri și observații pe care le-a formulat Autoritatea în decizia amintită, dar s-a referit și la preluarea de către statul islandez a obligațiilor pentru pensii ale Sementsverksmiðjan hf., care nu fuseseră abordate în decizia Autorității.

II. EVALUARE

1. Existența ajutorului de stat în vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf.

Conform informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, statul și-a vândut acțiunile deținute în Sementsverksmiðjan hf. la un preț de 68 de milioane ISK, în cadrul unei tranzacții legate de achiziționarea de către Trezoreria Națională a Islandei a unor active ale întreprinderii care nu erau necesare pentru funcționarea acesteia. Deși aceste două elemente ale tranzacției sunt strâns legate, ceea ce a achiziționat Íslenskt sement ehf. a fost partea funcțională a Sementsverksmiðjan hf. lipsită de activele și acțiunile redundante pentru producția de ciment. În prezenta decizie, Autoritatea va evalua vânzarea acțiunilor din propria sa perspectivă. Aceasta deoarece potențialul beneficiar al ajutorului de stat în cazul vânzării acțiunilor statului deținute în Sementsverksmiðjan hf. ar fi Íslenskt sement ehf. Pe de altă parte, potențialul beneficiar al vreunui posibil ajutor de stat acordat în contextul restructurării de active și pasive ale întreprinderii inițiate de stat în legătură cu vânzarea acțiunilor ar fi însuși producătorul de ciment, și anume Sementsverksmiðjan hf. De la acesta din urmă statul a achiziționat mai multe active și a preluat pasivele pentru pensii.

Articolul 61 alineatul (1) din Acordul SEE precizează că:

„Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau din resurse de stat sub orice formă care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor bunuri, în măsura în care afectează schimbul între părțile contractante, este incompatibil cu funcționarea prezentului acord.”

Înainte de a stabili dacă prezenta vânzare conține un ajutor de stat în sensul articolului 61 din Acordul SEE, Autoritatea va răspunde la argumentele aduse de Guvernul Islandei prin precizarea că prezența ajutorului de stat poate fi exclusă în temeiul aplicării capitolului 18B din Orientările privind ajutorul de stat referitor la „Elementele ajutorului de stat în vânzările de teren și clădiri realizate de autoritățile publice”.

1.1. Capitolul 18B din Orientările privind ajutorul de stat referitor la „Elementele ajutorului de stat în vânzările de teren și clădiri realizate de autoritățile publice”.

Capitolului 18B din Orientările privind ajutorul de stat „Elementele ajutorului de stat în vânzările de teren și clădiri realizate de autoritățile publice” oferă informații referitoare la modul în care Autoritatea interpretează și aplică dispozițiile Acordului SEE privind ajutorul de stat atunci când este vorba de evaluarea vânzărilor de teren și clădiri realizate de autoritățile publice. Dacă sunt urmate procedurile menționate în capitolul 18B din Orientările Autorității privind ajutorul de stat pentru vânzările de teren și clădiri realizate de autoritățile publice, se presupune atunci că niciun ajutor de stat nu este implicat în vânzare.

Deși autoritățile islandeze au specificat condițiile tranzacției pentru vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf., acestea au susținut în continuare că vânzarea a avut loc în conformitate cu capitolul 18B din Orientările privind ajutorul de stat pentru vânzările de teren și clădiri. În consecință, potrivit autorităților, în tranzacție nu a fost implicat niciun ajutor de stat.

După cum s-a precizat deja în decizia de deschidere a procedurii formale de investigație, Autoritatea consideră ca nu poate fi aplicat capitolul 18B în cazul tranzacției respective. Statul nu a vândut terenul și clădirile pe care le avea în posesie, ci acțiunile sale într-o întreprindere deținută în proporție de 100 %, care își continuă activitatea. Deși capitolul 18B era aplicabil, nu au fost urmate procedurile menționate pentru excluderea ajutorului de stat.

Procedura de licitație urmată în cazul de față nu a respectat condițiile prevăzute în capitolul 18B.2.1(1)(b). În primul rând, nu a fost făcută publică îndeajuns. Mai mult, a servit doar pentru a selecta viitorul cumpărător, cu care s-a negociat ulterior prețul. În ceea ce privește procedura alternativă, și anume vânzarea pe baza unei evaluări a expertului independent, în cazul de față, un expert, MP-verðbréf hf. a stabilit valoarea de lichidare a Sementsverksmiðjan hf. Cu toate acestea, întreprinderea a fost vândută ca întreprindere în plină activitate, implicând continuarea producției de ciment. În aceste condiții, nu se poate presupune că valoarea de lichidare a corespuns cu valoarea de piață, excluzând existența unui ajutor de stat fără o evaluare ulterioară.

Este necesar să se determine care este metoda cea mai potrivită pentru stabilirea valorii de piață a întreprinderii în aceste circumstanțe și să se facă o evaluare în consecință. În continuare, este prezentată o analiză suplimentară referitoare la prețul de piață pe care îl putea avea întreprinderea și la posibilitatea implicării vreunui ajutor de stat în vânzarea acțiunilor întreprinderii Sementsverksmiðjan hf. către Íslenskt sement ehf.

1.2. Evaluarea ajutorului de stat în contextul vânzării de acțiuni

Pentru ca o măsură să fie considerată ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE, aceasta trebuie să îndeplinească următoarele condiții cumulative:

— ajutorul constituie un avantaj selectiv;

— ajutorul este acordat din resurse de stat;

— ajutorul denaturează sau amenință să denatureze concurența;

— și afectează schimburile între părțile contractante la Acordul SEE.

O măsură care acordă un avantaj anumitor beneficiari specifici și care nu este o măsură generală îndeplinește prima dintre condițiile menționate mai sus. Prin urmare, trebuie stabilit dacă întreprinderea în cauză obține un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții de piață normale (10). Articolul 61 alineatul (1) din Acordul SEE nu face deosebire între intervențiile statului în funcție de cauzele sau obiectivele acestora, ci le definește in funcție de efectele lor (11). Rezultă că noțiunea de ajutor este una obiectivă, problema fiind dacă o măsură de stat conferă un avantaj uneia sau mai multor întreprinderi în particular (12).

Achiziționarea de active la un preț sub valoarea de piață a acestora constituie, în principiu, un avantaj. În consecință, dacă Íslenskt sement ehf. ar fi plătit pentru Sementsverksmiðjan hf. un preț care să corespundă valorii de piață a întreprinderii, nu ar fi obținut niciun avantaj din această tranzacție.

Pentru a determina dacă Íslenskt sement ehf. a plătit un preț al acțiunilor statului sub valoarea de piață a acestora, Autoritatea a însărcinat un expert independent cu evaluarea valorii de piață a Sementsverksmiðjan hf. atunci când a avut loc vânzarea. Expertul independent a evaluat valoarea de piață a întreprinderii de îndată ce întreaga tranzacție a fost încheiată, luând în considerare întreprinderea care își continuă activitatea. Aceasta înseamnă că expertul independent a calculat valoarea de piață a Sementsverksmiðjan hf. după ce Trezoreria Națională a Islandei reachiziționase unele active ale întreprinderii care nu erau necesare pentru producția de ciment (13), iar Ministerul de Finanțe preluase pasivele pentru pensii ale întreprinderii. Cu alte cuvinte, expertul independent a estimat valoarea de piață a ceea ce Íslenskt sement ehf. a achiziționat în realitate, adică acțiunile dintr-o societate deposedată.

În opinia expertului independent, singura metodă care poate oferi o idee a valorii corecte pe care ar putea-o avea întreprinderea într-o tranzacție precum vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf. este metoda de decontare a viitoarelor fluxuri de lichidități estimate (valoare de utilizare) (14). Valoarea netă actualizată a fluxurilor de lichidități estimate din viitoarea utilizare a unui activ imobilizat reprezintă calculul unui investitor pentru rezultatul unui potențial proiect. Prin urmare, în opinia expertului independent, cea mai bună abordare era identificarea unei serii de rezultate posibile pentru valoarea de utilizare, stabilind o limită superioară și una inferioară a rezultatelor. Autorităților islandeze li s-a solicitat să furnizeze informații și calcule necesare stabilirii acestor limite (15) pentru a aprecia valoarea corectă a activității de bază a întreprinderii, și anume producția de ciment. Odată stabilită valoarea operațională, orice activ adăugat care nu aparținea activității de bază (de exemplu, orice activ financiar) reprezenta o adăugire la valoare, iar orice pasiv (de exemplu, orice datorie sau altă obligație financiară) reprezenta o reducere.

Pe baza celor menționate, la cererea expertului independent, autorităților islandeze li s-a solicitat să prezinte două scenarii, Scenariul I care presupunea importuri de ciment în Islanda la 30 % din piața totală și Scenariul II care nu presupunea niciun import. Scenariul I (denumit scenariul pesimist) a arătat o valoare netă actualizată (denumită în continuare: VNA) negativă a viitoarelor fluxuri libere de lichidități de aproximativ 1 000 de milioane ISK, iar Scenariul II (denumit scenariul optimist) o VNA pozitivă a viitoarelor fluxuri libere de lichidități de aproximativ 200 de milioane ISK. Adaptând măsurile privind VNA prin deducerea datoriei pe termen lung și adăugarea activelor nete curente în exces, Guvernul islandez a ajuns la valorile de capital estimate de 897 de milioane ISK pentru Scenariul I și 307 milioane ISK pentru Scenariul II. Utilizarea capacității a fost decisivă pentru variația rezultatului. Costurile variabile de producție pe tonă au fost estimate la suma de 5 749 ISK în anii cu utilizare la capacitate maximă (130 000 tone) și la 7 479 ISK în anii cu utilizare la capacitate foarte scăzută (70 000 tone). A fost așadar un dublu efect al economiei de scară în acest calcul, din moment ce atât costurile variabile, cât și cele fixe pe tonă au scăzut odată cu creșterea volumului produs (16).

În scrisoarea însoțitoare, autoritățile islandeze au precizat că scenariul optimist nu era realist deoarece nu presupunea nicio concurență pe piața de ciment islandeză. Având în vedere investițiile în facilități realizate de către concurentul danez Aalborg Portland, era puțin probabil să înceteze concurența pe piața de ciment islandeză. Autoritățile islandeze nu au prezentat nicio observație cu privire la realismul scenariului celui mai pesimist.

Expertul a criticat faptul că în modelele prezentate de autoritățile islandeze fusese folosită o rată de scont ridicată (care includea o primă de risc). O rată de scont ridicată poate să subevalueze pasivul care rezulta din fluxurile negative de lichidități și să prezinte astfel perspective exagerate. În ciuda acestei critici, din motive de consecvență, în cursul analizei pentru diferitele scenarii propuse, a fost utilizată rata reală de scont de 12,4 % sugerată de autoritățile islandeze.

Scenariul I a prezentat o întreprindere care acumulează pierderi continue pe o perioadă de treizeci de ani, ceea ce pare cu totul irațional. Având în vedere faptul că intenția urmărită de către expertul independent prin realizarea unui scenariu pesimist a fost de a determina limita inferioară pentru posibilele rezultate, Scenariul I înaintat de autoritățile islandeze a fost în mod clar inadecvat (17). Orice decizie rațională de investiție are la bază încrederea în obținerea unui profit. Întrebarea este cum ar putea să reacționeze un investitor realist dacă profitul așteptat nu se materializează. Un comportament obișnuit în astfel de cazuri ar fi minimalizarea pierderilor în lumina așteptărilor revizuite.

În consecință, expertul independent a reformulat scenariul pesimist luând în calcul o perioadă de timp de cinci ani cu o utilizare la capacitate redusă (82 000 de tone pe an, egală cu media Scenariului I), prețuri de vânzare reduse menținute la nivelul anului 2003 (7 071 ISK la tonă) și prevăzând că întreprinderea va fi lichidată după cinci ani de activitate. S-a mai precizat că toate fluxurile negative de lichidități revin în continuare proprietarilor. Potrivit expertului, aceasta părea o strategie rezonabilă pentru scenariul pentru cazul cel mai nefericit, din moment ce o decizie rațională de investiție s-ar baza pe încrederea în obținerea unui profit și pe posibilitatea de a reacționa în cazul în care acest profit nu se materializează.

Un scenariu pentru cazul cel mai nefericit care ar duce la o întrerupere a producției de ciment după cinci ani ar genera operațiuni de eliberare a terenului, care trebuie realizate imediat. Conform acordului de concesiune semnat între Sementsverksmiðjan hf. și orașul Akranes în iulie 2003, „dacă producția de ciment încetează pentru o perioadă continuă de 24 de luni, Iceland Cement Ltd. trebuie să demoleze toate depozitele de materiale pe propria cheltuială” (18). Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, costurile de eliberare a terenului fuseseră estimate la 460 de milioane ISK, foarte probabil la prețurile curente (19).

Având în vedere acest lucru, scenariul pentru cazul cel mai nefericit a fost obținut prin simularea a cinci ani de producție la niveluri scăzute și cu prețurile la ciment menținute la nivelurile anului 2003. Valoarea netă actualizată a fluxurilor raportate de lichidități a fost adaptată cu activele și pasivele din afara ciclului de producție la data achiziționării. Au fost adăugate costurile pentru eliberarea terenului și efectul net al utilizării alternative a activelor imobilizate (de exemplu, pentru importul de ciment).

Conform reformulării realizate de către expertul independent, o simulare a fluxului de lichidități pe baza acestor premise a dus la un flux negativ de lichidități din operațiunile de 144 de milioane ISK în fiecare an pe o perioadă de cinci ani și o valoare netă a cheltuielilor de 360 de milioane ISK în al șaselea an. Valoarea de scont a acestor fluxuri de lichidități a fost calculată la 691 de milioane ISK, iar, după o adaptare pentru elementele de bilanț din afara ciclului de funcționare, valoarea investiției a fost stabilită la 332 de milioane ISK.

Scopul scenariului optimist a fost de a stabili o limită superioară a rezultatelor posibile. Trăsătura esențială a scenariului optimist a fost că operațiunile ar trebui să se echilibreze după cinci ani. Punctul de plecare a fost primul an de funcționare de după privatizare, cu o producție planificată de 100 000 de tone, un preț al cimentului de 7 489 ISK, costuri variabile precum cele precizate în formularul de costuri (6 381 ISK la tonă) și cheltuieli de regie, precum cele estimate în scenariul I (127 de milioane ISK). Efectele anuale de lichidități ale reinvestițiilor au fost estimate la 40 ISK, ceea ce ar depăși cu mult deprecierile. Pe baza acestor estimări, fluxul net de lichidități pentru primul an a fost calculat la 38 de milioane ISK. Prin urmare, fluxul net de lichidități va evolua treptat pe parcursul a cinci ani spre zero până în cel de-al șaselea an.

Valoarea netă actualizată a fluxurilor de lichidități din primii cinci ani de funcționare a fost estimată la 59 de milioane ISK. Considerând că profitul operațional s-ar apropia ulterior de zero, valoarea actualizată a operațiunilor din următorii ani a fost fixată la zero. În acest scenariu, expertul a considerat rezonabil ca reporturile pierderilor fiscale (20) să nu fie exploatate în primii ani. Efectul operațiunilor a fost adaptat cu elementele de balanță din afara ciclului de funcționare (după cum s-a făcut în scenariul pesimist) și a rezultat într-o valoare netă actualizată de 300 de milioane ISK. Expertul a folosit din nou rata de scont de 12,4 %, ca în scenariul pesimist. El a subliniat că această rată reflectă doar costul de capital (impozitul în avans), în timp ce proiectul de investiție din acest scenariu ar fi în mod normal finanțat, pentru o mare parte, din datorii, reducând astfel rata de profit globală. O rată de scont mai redusă ar produce un rezultat mai puțin pozitiv, din moment ce fluxurile de lichidități incluse sunt toate negative. Totuși, el a precizat că este importantă folosirea consecventă a aceleiași rate pentru toate scenariile.

Pe baza aprecierilor menționate mai sus, în opinia expertului independent, era indicat să se determine o limită superioară și una inferioară pentru calcularea valorilor corecte cu ajutorul viitoarelor fluxuri de lichidități. Limita inferioară s-ar raporta la scenariul pesimist, în care producția de ciment urma să fie întreruptă după câțiva ani de funcționare, timp în care proprietarii s-ar convinge că operațiunile nu vor deveni profitabile. Pe lângă pierderea de resurse din timpul acestor ani nerentabili, întreprinderea ar trebui să asigure costurile de eliberare a terenului la sfârșitul producției (21). De partea pozitivă a acestui scenariu s-au aflat stocurile inițiale și resursele financiare care ar aduce venituri pozitive de lichidare, dar și utilizarea alternativă a unor active fixe. Pe baza evaluărilor fluxului de lichidități, cea mai scăzută valoare de piață a Sementsverksmiðjan hf. a fost estimată la 322 de milioane ISK.

Limita superioară ar fi stabilită de scenariul optimist, în care s-a considerat că rentabilitatea producției de ciment va crește treptat și în câțiva ani s-ar atinge un prag de rentabilitate. Ca și în scenariul pesimist, primii ani ar aduce pierderi care ar consuma resursele întreprinderii, deși la un nivel mai redus. Valoarea netă actualizată a operațiunilor după atingerea pragului de rentabilitate a fost, cel mai probabil, neglijabilă și, prin urmare, neluată în calcul. În acest scenariu, au fost aduse de asemenea contribuții pozitive din stocuri inițiale și elemente financiare. Pe baza evaluărilor fluxului de lichidități, cea mai ridicată valoare de piață a Sementsverksmiðjan hf. a fost estimată la 300 de milioane ISK.

Prin urmare, calculele fluxului de lichidități au sugerat un interval al valorii corecte destul de simetric în jurul valorii zero, cu venituri destul de rezonabile, în jurul sumei de ± 300 de milioane ISK.

În unele cazuri, o tranzacție stabilită poate devia de la o valoare de piață observabilă sau ipotetică deoarece o parte la tranzacție are interese private ușor de identificat în acea tranzacție. În opinia expertului, în cadrul achiziționării de către Íslenskt sement ehf. a acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf. au fost implicate în mod clar interese private, care este posibil să fi influențat prețul tranzacției.

Íslenskt sement ehf. constituia un consorțiu de trei societăți create pentru achiziționarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf.: BM Valla, Björgun and Norcem. BM Valla este o mare firmă de construcții din Islanda și un important cumpărător de ciment. Conform informațiilor prezentate la reuniunea între reprezentanții Autorității, expertul independent și reprezentanții autorităților islandeze și ai Íslenskt sement ehf., BM Valla are două interese strategice în fabrica de ciment islandeză. Unul este acela de a se asigura că producția de ciment de pe piața islandeză nu va fi dominată de un singur furnizor. Al doilea interes este acela de a menține concurența și dezvoltarea produselor locale, în beneficiul industriei de construcții pe termen lung, având în vedere în particular specificul tehnic al pieței de ciment din Islanda.

Björgun este furnizorul de nisip cu cochilii pentru Sementsverksmiðjan hf. Dacă producția locală de ciment încetează, Björgun nu ar avea nicio piață de desfacere alternativă pentru produsele sale.

Norcem este un producător norvegian de ciment deținut de grupul german Heidelberger Zement. Norcem ar putea avea interese strategice și concurențiale în consolidarea prezenței sale pe piața islandeză.

Având în vedere circumstanțele specifice ale consorțiului de cumpărători, în acest caz, expertul independent consideră că prețul de schimb convenit a fost influențat de existența intereselor private.

Din aceste motive, expertul independent a concluzionat că (22)„deși consider că prețul de 68 m ISK stabilit este destul de mare, pot exista elemente ale situației proprietarilor care sporesc probabilitatea de recuperare a costului de investiție”.

Autoritatea a evaluat datele și cifrele prezentate de autoritățile islandeze și a examinat cu atenție evaluarea și raportul prezentate de către expertul independent. Autoritatea a considerat că analiza expertului reprezintă o modalitate corectă de a stabili valoarea Sementsverksmiðjan hf. După cum s-a indicat deja în decizia de deschidere a procedurii formale de investigație Decizia nr. 421/04/COL, nu se poate spune că valoarea de lichidare a întreprinderii preconizate să își continue activitatea reprezintă valoarea de piață a întreprinderii. În linie cu opinia expertului independent, Autoritatea consideră că o analiză a fluxului de lichidități de scont este o modalitate convenabilă de a calcula valoarea unei întreprinderi precum cea din cazul de față. Autoritatea recunoaște totuși că o stabilire a valorii întreprinderii la momentul tranzacției poate să stârnească, într-adevăr, îndoieli considerabile. Prin urmare, potrivit Autorității, în scopul aprecierii valorii unei societăți, este rezonabil să se studieze diferite scenarii, astfel cum a făcut expertul, pentru a stabili măsura în care ar fi justificată stabilirea valorii căutate. Prețul de vânzare al acțiunilor statului deținute în Sementsverksmiðjan hf. s-a aflat în limitele stabilite și chiar peste valoarea mijlocie de aproximativ zero.

Mai mult, autoritățile islandeze stabiliseră că valoarea de lichidare a întreprinderii corespundea cu 69,6 milioane ISK. Un acord între orașul Akranes și Sementsverksmiðjan hf. datat 31 iulie 2003 menționează că: „Dacă producția de clincher încetează pe o perioadă neîntreruptă de 24 de luni, Iceland Cement Ltd. trebuie să demoleze depozitele de materiale pe propria cheltuială”. Astfel, valoarea de lichidare a Sementsverksmiðjan hf. a fost sub 69,6 milioane ISK deoarece s-ar fi adăugat costurile de demolare a depozitelor de materiale, conform acordului juridic menționat mai sus (23). Astfel, prețul pe care l-a plătit Íslenskt sement ehf. pentru acțiunile statului în Sementsverksmiðjan hf. a fost mai ridicat decât valoarea de lichidare a întreprinderii.

2. Concluzie

Pe baza acestor considerații, Autoritatea nu poate concluziona că întreprinderea a fost vândută sub prețul de piață. În consecință, Autoritatea nu poate concluziona că Íslenskt sement ehf., ca societate înființată de grupul de investitori pentru achiziționarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf., a obținut un avantaj economic în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE.

Conform articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE, pentru ca o măsură să constituie ajutor de stat, trebuie îndeplinite patru condiții cumulative. Pe baza evaluării menționate anterior, Autoritatea nu a găsit motive să investigheze vreuna dintre celelalte trei condiții enumerate mai sus pentru ca o măsură să constituie ajutor de stat. Deoarece Íslenskt sement ehf. nu a obținut niciun avantaj, Autoritatea consideră că vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf. către grupul de investitori Íslenskt sement ehf. nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE.

Adoptarea prezentei decizii de închidere a investigației privind vânzarea acțiunilor statului către Íslenskt sement ehf. la prețul de 68 de milioane ISK, parte a investigației formale deschise prin Decizia nr. 421/04/COL a Autorității și extinse prin Decizia nr. 367/06/COL, nu aduce atingere rezultatului investigației în curs,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Autoritatea de Supraveghere a AELS consideră că vânzarea de către statul islandez a acțiunilor sale în Sementsverksmiðjan hf. către Íslenskt sement ehf. la prețul de 68 de milioane ISK nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 din Acordul SEE.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Islanda.

Articolul 3

Numai textul în limba engleză al prezentei decizii este autentic.

Adoptată la Bruxelles, 29 noiembrie 2006. Pentru Autoritatea de Supraveghere a AELS Bjørn T. GRYDELAND Președinte Kristján A. STEFÁNSSON Membru al Colegiului

(1) Denumită în continuare „Autoritatea”.

(2) Denumit în continuare „Acordul SEE”.

(3) Denumit în continuare „Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”.

(4) Orientări privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul SEE și a articolului 1 din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, adoptate și emise de Autoritatea de Supraveghere a AELS la 19 ianuarie 1994, publicate în JO L 231, 3.9.1994, p. 1, și în Suplimentele SEE 3.9.1994 nr. 32. Orientările au fost modificate ultima dată la 25 octombrie 2006. Denumite în continuare „orientări privind ajutorul de stat”.

(5) Decizia nr. 421/04/COL a Autorității de Supraveghere a AELS din 20 decembrie 2004 privind vânzarea acțiunilor statului islandez la Sementsverksmiðjan (JO C 117, 19.5.2005, p. 17; Suplimentul SEE al Jurnalului Oficial al Uniunii Europene nr. 24 din 19.5.2005).

(6) Decizia nr. 367/06/COL a Autorității de Supraveghere a AELS din 29 noiembrie 2006 privind preluarea de către statul islandez a pasivelor pentru pensii ale Sementsverksmiðjan, nepublicată încă.

(7) Pentru mai multe informații cu privire la diferita corespondență dintre Autoritate și autoritățile islandeze, se face referire la Decizia nr. 421/04/COL a Autorității de a deschide procedura formală de investigație.

(8) A se vedea nota de subsol 5.

(9) Scrisoare din partea autorităților islandeze datată 19 august 2003, pagina 3.

(10) Cauza C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) și alții/La Poste și alții, REC., 1996, punctul 60, cauza C-256/97, DM Transport, Rec., 1999, p. I-3913, punctul 22, cauza T-116/01 și T-118/01, P&O Ferries/Comisia, Rec., 2003, punctul 112.

(11) Cauza C-56/93, Belgia/Comisia, Rec., 1996, p. I-723, punctul 79, și cauza C-241/94, Franța/Comisia, Rec., 1996, p. I-4551, punctele 19 și 20.

(12) Cauza T-67/94, Ladbroke Racing/Comisia, Rec., 1998, p. II-1, punctul 52, și cauza T-46/97, SIC/Comisia, Rec. 2000, p. II-2125, punctul 83.

(13) Astfel cum este prevăzut în Acordul de achiziție a acțiunilor între Guvernul Islandei și Íslenskt sement ehf. și îndeplinit în baza dispozițiilor Contractului de achiziție între Sementsverksmiðjan hf. și Trezorerie.

(14) Raportul expertului, pagina 2.

(15) Scrisoarea Autorității din 12 iulie 2005.

(16) Raportul expertului, pagina 8.

(17) Raportul expertului, pagina 8.

(18) Contract de concesiune între orașul Akranes și Sementsverksmiðjan hf. din 2 octombrie 2003.

(19) Raportul expertului, pagina 9.

(20) O pierdere fiscală dintr-un an poate fi folosită pentru rambursarea de taxe fiscale plătite anterior în unul dintre anii cei mai recenți sau poate fi folosită pentru a reduce taxele fiscale datorate în oricare din anii următori.

(21) După cum se menționează mai sus, simpla obligație morală a statului de a elibera terenul de producție din Akranes a fost transformată într-o obligație juridică impusă întreprinderii Sementsverksmiðjan hf. prin semnarea contractelor de concesionare a terenului din Akranes între întreprindere și orașul Akranes.

(22) Raportul expertului, pagina 13.

(23) În estimarea valorii de lichidare realizate de MP Verdbref în martie 2003, costurile asociate cu demolarea fabricii și eliberarea terenului (clădiri și mașinării) au fost estimate la 460 de milioane ISK. Deși această cifră nu este necesar să fie absolut corectă, ea oferă o imagine asupra faptului că există o ipotecă pe Sementsverksmiðjan hf. care poate diminua considerabil valoarea de lichidare estimată.