Principiile menţionate anterior pot fi ilustrate cu următoarele exemple:

Acordarea de licenţe între neconcurenţi

Exemplul 1Întreprinderea A este specializată în dezvoltarea de produse şi tehnici biotehnologice şi a dezvoltat un nou produs, Xeran. Întrucât nu dispune nici de instalaţii de producţie, nici de instalaţii de distribuţie necesare, ea nu acţionează ca producător al acestui produs. Întreprinderea B este unul dintre producătorii de produse concurente, pe care le fabrică utilizând tehnologii comune, disponibile în mod liber. În cursul anului 1, B a vândut produse fabricate cu ajutorul tehnologiei disponibile în mod liber în valoare de 25 milioane EUR. În cursul anului 2, A acordă o licenţă lui B pentru a produce Xeran. În acelaşi an, B vinde de 15 milioane EUR produse fabricate cu ajutorul tehnologiei disponibile în mod liber şi de 15 milioane EUR Xeran. În cursul anului 3 şi în anii următori, B produce şi vinde numai Xeran în valoare de 40 milioane EUR anual. În afară de aceasta, în cursul anului 2, A acordă o licenţă şi lui C. Întreprinderea C nu mai acţionase pe această piaţă a produselor. C produce şi vinde doar Xeran, în valoare de 10 milioane EUR în cursul anului 2 şi în valoare de 15 milioane EUR în cursul anului 3 şi în anii următori. S-a stabilit că piaţa totală a Xeranului şi a substituenţilor lui, pe care acţionau B şi C, se ridica anual la suma de 200 milioane EUR.În cursul anului 2, pe parcursul căruia acordul de licenţă a fost încheiat, cota de piaţă a lui A de pe piaţa tehnologiilor este de 0 %, deoarece aceasta trebuie să fie calculată pe baza vânzărilor totale de Xeran din anul precedent. În cursul anului 3, A deţine pe piaţa tehnologiilor o cotă de 12,5 %, care reflectă valoarea de Xeran produs de B şi C în cursul anului precedent 2. În cursul anului 4 şi următorilor, A deţine pe piaţa tehnologiilor o cotă de 27,5 %, care reflectă valoarea de Xeran produs de B şi C în cursul anului precedent.În cursul anului 2, B deţine pe piaţa produselor o cotă de 12,5 %, care reflectă vânzările de 25 milioane EUR realizate de B în anul 1. În cursul anului 3, cota sa de piaţă este de 15 % pentru că vânzările sale au crescut la 30 milioane EUR în anul 2. În cursul anului 4 şi în anii următori, cota de piaţă a lui B este de 20 %, fiindcă vânzările sale reprezintă 40 milioane EUR pe an. Cota de piaţă a lui C pe piaţa produselor este de 0 % în anii 1 şi 2 şi de 5 % pe parcursul anului 3, şi de 7,5 % în anii următori.Deoarece acordurile de licenţă sunt încheiate între neconcurenţi şi cotele de piaţă individuale ale lui A, B şi C sunt sub 30 % în fiecare an, acordurile intră în sfera de aplicare a regulamentului de exceptare pe categorii a acordurilor de transfer de tehnologie.

Exemplul 2Situaţia este aceeaşi ca în exemplul 1, doar că acum B şi C acţionează pe pieţe geografice diferite. S-a stabilit că piaţa totală a Xeranului şi a substituenţilor săi valorează 100 milioane EUR anual pe fiecare piaţă geografică.În acest caz, cota de piaţă a lui A pe piaţa tehnologiilor trebuie calculată pentru fiecare dintre cele două pieţe geografice. Pe piaţa unde acţionează B, cota de piaţă a lui A depinde de vânzările de Xeran ale lui B. În acest exemplu, se presupune că valoarea totală a pieţei este de 100 milioane EUR, jumătate din valoarea pieţei de la exemplul 1, cota de piaţă a lui A este de 0 % în cursul anului 2, de 15 % în cursul anului 3 şi de 40 % în anii următori. Cota de piaţă a lui B este de 25 % în cursul anului 2, de 30 % în cursul anului 3 şi de 40 % în anii următori. Pe parcursul anilor 2 şi 3, atât cotele de piaţă ale lui A, cât şi ale lui B nu depăşesc pragul de 30 %. Pragul este totuşi depăşit începând cu anul 4, iar aceasta înseamnă că, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de exceptare pe categorii a acordurilor de transfer de tehnologie, după anul 6, acordul de licenţă dintre A şi B nu mai poate beneficia de exceptarea prevăzută de acest regulament, dar poate fi evaluat în mod individual.Pe piaţa unde C este activ, cota de piaţă care aparţine lui A depinde de vânzările de Xeran realizate de C. Cota lui A pe piaţa tehnologiilor, fondată pe vânzările lui C în anul precedent, este aşadar de 0 % în cursul anului 2, 10 % în cursul anului 3 şi 15 % în anii următori. Cota lui C pe piaţa produselor este aceeaşi: 0 % în cursul anului 2, 10 % în cursul anului 3 şi 15 % în anii următori. Acordul de licenţă între A şi C intră aşadar sub incidenţa regulamentului pe toată perioada.

Acordarea de licenţe între neconcurenţi

Exemplul 3Întreprinderile A şi B acţionează pe aceeaşi piaţă relevantă a produselor şi pe aceeaşi piaţă geografică relevantă a unui anumit produs chimic. Fiecare dintre cele două deţine brevet pentru diverse tehnologii utilizate în folosirea acestui produs. În cursul anului 1, A şi B au semnat un acord de licenţe încrucişate prin care îşi acordau una alteia o licenţă de utilizare a respectivelor tehnologii. În cursul anului 1, A şi B au produs doar pe baza tehnologiei proprii, A vânzând produse în valoare de 15 milioane EUR, B vânzând produse de 20 milioane EUR. Începând cu anul 2, ambii folosesc atât propria tehnologie, cât şi pe a celuilalt. Din acel an, A vinde de 10 milioane EUR produse fabricate cu propria tehnologie şi de 10 milioane EUR produse fabricate cu tehnologia lui B. Începând cu anul 2, B vinde de 15 milioane EUR produse fabricate cu propria tehnologie şi de 10 milioane EUR produse fabricate cu tehnologia lui A. S-a stabilit că valoarea anuală totală a pieţei produsului şi a substituenţilor lui se ridică la 100 de milioane EUR.Pentru a evalua acordul de licenţă în temeiul regulamentului de exceptare pe categorii a acordurilor de transfer de tehnologie, cotele de piaţă ale lui A şi B trebuie să fie calculate atât pe piaţa tehnologiilor, cât şi pe piaţa produselor. Cota lui A pe piaţa tehnologiilor depinde de valoarea vânzărilor realizate în cursul anului precedent din produsul fabricat atât de către A, cât şi de către B, plecând de la tehnologia lui A. În cursul anului 2, A deţinea, aşadar, pe piaţa tehnologiilor o cotă de 15 %, care reflectă propria producţie şi vânzări în valoare de 15 milioane EUR în cursul anului 1. Din anul 3, A deţine pe piaţa tehnologiilor o cotă de 20 %, care reflectă valoarea de 20 milioane EUR a vânzărilor produsului fabricat plecând de la tehnologia lui A şi produs şi vândut de A şi B (10 milioane EUR fiecare). În mod similar, cota lui B pe piaţa tehnologiilor este de 20 % în cursul anului 2 şi de 25 % în anii următori.Cotele de piaţă ale lui A şi B de pe piaţa produselor depind de vânzările respective de produse din anul anterior, indiferent de tehnologia folosită. Cota de piaţă a lui A pe piaţa produselor este de 15 % în cursul anului 2 şi de 20 % în următorii ani. Cota de piaţă a lui B pe piaţa produselor este de 20 % în cursul anului 2 şi de 25 % în anii următori.Deoarece acordul este încheiat între concurenţi, cota lor de piaţă cumulată, atât pe piaţa tehnologiilor, cât şi pe piaţa produselor, trebuie să fie inferioară pragului de cotă de piaţă de 20 %, pentru a intra sub incidenţa regulamentului. Este clar că nu este cazul în speţă. Cota de piaţă cumulată pe piaţa tehnologiilor şi pe piaţa produselor este de 35 % în cursul anului 2 şi de 45 % în anii următori. Aceste acorduri între concurenţi vor fi, prin urmare, analizate în mod individual.