RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 70/49

DECIZIA AUTORITĂȚII DE SUPRAVEGHERE A AELS

NR. 329/09/COL

din 15 iulie 2009

privind schema norvegiană de ajutor pentru energia termică alternativă din surse regenerabile și pentru măsurile de economisire a energiei electrice de către consumatorii casnici

(Norvegia)

AUTORITATEA DE SUPRAVEGHERE A AELS (1),

AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European (2), în special articolele 61-63 și Protocolul 26,

AVÂND ÎN VEDERE Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție (3), în special articolul 24,

AVÂND ÎN VEDERE articolul 1 alineatul (2) din partea I și articolul 4 alineatul (4), articolul 6 și articolul 7 alineatul (3) din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție (4),

AVÂND ÎN VEDERE orientările Autorității privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE (5),

AVÂND ÎN VEDERE Decizia nr. 195/04/COL a Autorității din 14 iulie 2004 privind dispozițiile de punere în aplicare menționate la articolul 27 din partea II a Protocolului 3 (6),

DUPĂ CE PĂRȚILE INTERESATE AU FOST INVITATE să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate mai sus (7) și ținând seama de aceste observații,

întrucât:

I. FAPTE

1. PROCEDURA

Prin scrisoarea din 13 octombrie 2006 (evenimentul nr. 393383), Asociația Norvegiană a Producătorilor de Energie Termică (Varmeprodusentenes Forening) (8) a înaintat o plângere privind presupusa acordare a unui ajutor de stat în legătură cu schema norvegiană privind energia termică alternativă din surse regenerabile și măsurile de economisire a energiei electrice de către consumatorii casnici (9). Reclamantul este o organizație independentă, al cărei obiectiv este protejarea intereselor producătorilor de sobe pe bază de lemne. Reclamantul a depus informații suplimentare prin scrisoarea din 19 octombrie 2006 (evenimentul nr. 395451).

La 19 decembrie 2007, după mai multe schimburi de corespondență (10), Autoritatea a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din Partea I a Protocolului 3. Decizia nr. 716/07/COL a Autorității de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în suplimentul SEE (11). Autoritatea a invitat părțile interesate să își transmită observațiile cu privire la decizie.

La 4 februarie 2008, autoritățile norvegiene au transmis observații (evenimentul nr. 463573).

Autoritatea a primit, de asemenea, observații de la părțile interesate, care au fost înaintate autorităților norvegiene la 21 mai 2008, 26 mai 2008 și 14 ianuarie 2009 (evenimentele nr. 477954, 477902 și respectiv 503830). Autoritățile norvegiene au transmis observații la aceste comentarii prin scrisorile din 25 iunie 2008, 4 iulie 2008 și 6 martie 2009 (evenimentele nr. 483303, 484722 și respectiv 511580).

Prin scrisoarea din 2 aprilie 2009, reclamantul a furnizat informații suplimentare (evenimentul nr. 514264), care au fost înaintate autorităților norvegiene la 8 aprilie 2009 (evenimentul nr. 514886). Prin scrisoarea din 7 mai 2009, autoritățile norvegiene au prezentat observații suplimentare (evenimentul nr. 517749).

La 21 aprilie 2009, reprezentanții Autorității s-au întâlnit cu reprezentanții Asociației Norvegiene a Bioenergiei (12), o asociație independentă al cărei obiectiv este promovarea utilizării raționale a bioenergiei în Norvegia. NOBIO a transmis observații la decizia Autorității la 21 mai 2008 (evenimentul nr. 477954).

2. DESCRIEREA MĂSURII PROPUSE

2.1. SCHEMA PRIVIND ENERGIA TERMICĂ ALTERNATIVĂ

Schema privind energia termică alternativă a fost introdusă în 2006 (13). Autoritățile norvegiene au explicat că aceasta are ca scop stimularea consumatorilor pentru a investi în anumite tehnologii nepoluante de încălzire care sunt puțin răspândite pe piața norvegiană și care pot contribui la reducerea utilizării energiei electrice de către consumatorii casnici (14). Autoritățile norvegiene au explicat că în schema privind energia termică alternativă sunt incluse doar tehnologii care pot înlocui cu succes energia electrică, ca sursă primară de energie termică. Schema include sobe și boilere cu pelete, pompe de încălzire conectate la sisteme de încălzire cu apă și sisteme de control pentru reducerea consumului de energie electrică. Începând din august 2008 (15), investițiile în colectoare de energie solară conectate la sisteme de încălzire cu apă sunt, de asemenea, incluse în schemă.

Doar consumatorii casnici care investesc în tehnologiile relevante de încălzire după depunerea unei cereri sunt eligibili pentru finanțare. Subvențiile se plătesc ex post, după ce beneficiarul prezintă o dovadă a achiziționării. Consumatorii casnici pot solicita o rambursare maximă de 20 % din costurile eligibile și documentate. Subvențiile se limitează la 4 000 NOK pentru sobele cu pelete și sistemele electronice de control. Pentru pompele de încălzire, boilerele cu pelete și colectoarele de energie solară, limita este de 10 000 NOK.

Schema de ajutor este administrată de Enova SF, o societate publică („statsforetak”) deținută în totalitate de Ministerul Petrolului și Energiei.

2.2. TEMEIUL JURIDIC NAȚIONAL PENTRU MĂSURA DE AJUTOR

Temeiul juridic al schemei este bugetul de stat. Schema a fost propusă de guvernul norvegian în propunerea nr. 82 înaintată parlamentului (2005-2006) și adoptată de parlament în septembrie 2006. Bugetul schemei a fost modificat în urma sugestiilor din propunerile nr. 22 (2006-2007), nr. 59 (2007-2008) și nr. 1 (2008-2009) înaintate parlamentului și adoptate.

2.3. BUDGETUL ȘI DURATA

Schema a fost inițiată în 2006 prin propunerea nr. 82 (2005-2006) înaintată parlamentului. Propunerea a fost adoptată de parlament la 15 septembrie 2006 cu un buget de 46 de milioane NOK. În conformitate cu propunerea nr. 22 (2006-2007) înaintată parlamentului, bugetul schemei a fost ulterior majorat cu 25 de milioane NOK la un total de 71 de milioane NOK în ultima revizuire a bugetului de stat pentru 2006.

Enova nu a primit finanțare suplimentară pentru schemă pentru 2007 însă, deoarece doar 2 milioane NOK au fost plătite în 2006, parlamentul a decis să transfere cele 69 de milioane NOK rămase, în bugetul schemei pe 2007.

În 2007, au fost plătite 40 de milioane NOK. Celelalte 29 de milioane NOK reprezentând finanțare nedistribuită din bugetul pe 2007 au fost transferate în bugetul pe 2008. În plus, s-au alocat 31 de milioane NOK din bugetul de stat (16). Astfel, bugetul total al schemei de ajutor pentru 2008 s-a ridicat la 60 de milioane NOK.

În 2008 s-au plătit 30 de milioane NOK. Celelalte 30 de milioane NOK au fost transferate în bugetul pe 2009. Împreună cu o nouă alocare bugetară (17) în valoare de 40 de milioane NOK, bugetul total pe 2009 se ridică la 70 de milioane NOK.

De la inițierea schemei, s-au alocat în total 142 de milioane NOK din bugetul de stat, din care 72 de milioane NOK au fost plătite până la finalul anului 2008; nu există un calendar fix pentru schemă (18).

2.4. MOTIVELE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

Autoritatea a inițiat procedura oficială de investigare pe motivul că schema privind energia termică alternativă ar putea implica ajutor de stat. Deși beneficiarii direcți ai schemei sunt consumatorii finali, schema are ca scop promovarea utilizării unor tehnologii specifice de încălzire. Prin urmare, Autoritatea a ridicat problema acordării unui eventual ajutor de stat indirect producătorilor, importatorilor și/sau vânzătorilor de tehnologii de încălzire incluse în schemă.

Autoritatea și-a exprimat îndoielile cu privire la posibilitatea de a considera schema compatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE. Mai exact, Autoritatea avea îndoieli cu privire la posibilitatea aplicării Orientărilor privind ajutorul pentru protecția mediului, deoarece ajutorul indirect nu contribuia la reducerea cantității de energie utilizată în ciclul de producție al producătorilor și/sau importatorilor. În plus, Autoritatea a formulat întrebarea privind posibilitatea ca schema să fie considerată compatibilă cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

3. OBSERVAȚIILE AUTORITĂȚILOR NORVEGIENE

Autoritățile norvegiene susțin că singurii beneficiari ai schemei privind energia termică alternativă sunt consumatorii casnici care nu sunt întreprinderi în sensul normelor privind concurența din Acordul privind SEE și că măsura, din acest motiv, nu poate fi considerată a constitui ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

În plus, autoritățile norvegiene susțin că schema nu este selectivă deoarece avantajul oferit beneficiarilor este justificat de natura sau proiectul general al sistemului din care aceasta face parte și, prin urmare, nu poate fi considerată ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. În plus, autoritățile norvegiene susțin că schema nu denaturează și nu amenință să denatureze concurența, deoarece sobele pe bază de lemne și tehnologiile care au dreptul la sprijin nu pot fi considerate produse substituibile și, astfel, nu se află pe aceeași piață relevantă de produse. Autoritățile norvegiene consideră că piața relevantă este cea a „acelor tehnologii care pot înlocui încălzirea pe bază de energie electrică și pot oferi același nivel de confort rezultat în urma încălzirii cu cel oferit de încălzirea pe bază de energie electrică atât pe timp de zi, cât și pe timp de noapte sau, în termeni mai tehnici, sisteme de încălzire cu sarcină de bază” (19). Prin contrast, sobele cu lemne ar trebui, potrivit autorităților, să fie clasificate ca surse de energie termică suplimentare utilizate pe lângă sursa cu sarcină de bază. Sobele cu lemne ar trebui, prin urmare, să fie caracterizate ca sisteme de încălzire cu „sarcină de vârf”.

În fine, în cazul în care Autoritatea ar concluziona că schema constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, autoritățile norvegiene susțin că schema este justificabilă în temeiul articolului 61 alineatul (2) litera (a) și al articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, pe baza obiectivelor sale sociale și, respectiv, de protecție a mediului.

4. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE

Autoritatea a primit observații de la două părți terțe: Asociația Norvegiană a Producătorilor de Energie Termică, respectiv reclamantul, și NOBIO.

4.1. OBSERVAȚII DIN PARTEA RECLAMANTULUI

Reclamantul este de părere că schema privind energia termică alternativă constituie ajutor de stat ilegal în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Reclamantul afirmă că sprijinul acordat consumatorilor casnici trebuie considerat ca fiind un avantaj indirect pentru producătorii și/sau importatorii de tehnologii de încălzire incluse în schemă. Mai precis, potrivit informațiilor furnizate de reclamant, vânzarea sobelor cu pelete a crescut odată cu introducerea schemei. Reclamantul susține că introducerea schemei de sprijin a oferit producătorilor, importatorilor și vânzătorilor cu amănuntul de sobe cu pelete posibilitatea de a-și majora vânzările și profiturile.

În plus, reclamantul susține că măsura denaturează sau amenință să denatureze concurența deoarece sobele cu lemne, care sunt similare sobelor cu pelete, nu sunt incluse în schemă.

În fine, reclamantul consideră că nici articolul 61 alineatul (2) litera (a) și nici articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE nu pot justifica schema de ajutor în forma actuală a acesteia.

4.2. OBSERVAȚII DIN PARTEA NOBIO

NOBIO sprijină opinia autorităților norvegiene și susține că schema implică doar un sprijin financiar direct pentru consumatorii casnici și nu pentru întreprinderi și că schema, în consecință, nu implică ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

În plus, în cazul în care Autoritatea ar concluziona că schema constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, NOBIO susține că schema este justificată atât în temeiul articolului 61 alineatul (2) litera (a), cât și în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, datorită obiectivelor sale sociale și, respectiv de protecția mediului.

II. EVALUARE

1. PREZENȚA AJUTORULUI DE STAT

Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE are următorul conținut:

„Este incompatibil cu prezentul acord orice ajutor acordat de statele membre ale CE, statele AELS sau din resurse de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor mărfuri, în măsura în care afectează comerțul dintre părțile contractante, cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord.”

Pentru a fi considerat ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, trebuie îndeplinite în mod cumulativ următoarele patru condiții: măsura trebuie (i) să fie acordată de stat sau prin resurse de stat, (ii) să ofere un avantaj economic selectiv beneficiarilor, (iii) să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și (iv) să aibă capacitatea de a afecta schimburile comerciale între părțile contractante ale Acordului SEE.

1.1. PREZENȚA RESURSELOR DE STAT

Schema privind energia termică alternativă este finanțată de statul norvegian prin intermediul unor sume alocate de la bugetul de stat. Măsurile în cauză sunt, prin urmare, acordate de stat din resurse de stat.

1.2. FAVORIZAREA ANUMITOR ÎNTREPRINDERI SAU A PRODUCȚIEI DE ANUMITE MĂRFURI

Pentru ca sprijinul de stat să constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, acesta trebuie, de asemenea, să ofere un avantaj economic întreprinderilor și să fie selectiv în sensul favorizării „anumitor întreprinderi sau a producției anumitor mărfuri”.

1.2.1. Oferirea unui avantaj economic întreprinderilor

Prima întrebare la care trebuie să se răspundă este, prin urmare, dacă schema în cauză oferă un avantaj economic întreprinderilor (20).

Beneficiarii direcți ai subvențiilor în cadrul schemei privind energia termică alternativă sunt consumatorii casnici care nu pot în general să fie clasificați ca întreprinderi în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Totuși, acordarea unei subvenții unei persoane fizice sau consumatorilor nu exclude prin definiție existența ajutorului (21). Chiar dacă beneficiarii primari sau direcți ai unei măsuri nu sunt întreprinderi, un avantaj indirect poate fi acordat totuși unor întreprinderi. Textul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE în care se face referire la „ajutor acordat (…) sub orice formă” include atât acordarea în mod direct, cât și acordarea în mod indirect a ajutorului, lucru confirmat de practica Comisiei Europene (22) și jurisprudența (23) Curții Europene de Justiție (24). Prin urmare, evaluarea cu privire la acordarea unui ajutor indirect unor întreprinderi trebuie efectuată de la caz la caz.

Schema privind energia termică alternativă are ca scop promovarea vânzării unor tehnologii specifice de încălzire (25). Prin urmare, în acest caz, trebuie să se răspundă la întrebarea dacă întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiilor care sunt incluse în schemă beneficiază de un avantaj economic indirect care ar putea intra sub incidența articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

Articolul 61 alineatul (l) din Acordul privind SEE nu face o distincție între măsurile de intervenție a statului prin referire la cauzele sau obiectivele acestora, ci doar le definește în raport cu efectele pe care le produc (26). Întrebarea este, prin urmare, dacă schema privind energia termică alternativă are efectul de a acorda un avantaj economic indirect întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectoarele tehnologiilor de încălzire incluse în schemă.

Autoritatea nu împărtășește opinia autorităților norvegiene potrivit căreia existența ajutorului de stat indirect depinde de faptul că scopul final și predominant este acordarea unui ajutor întreprinderilor, astfel încât doar schemele care sunt concepute pentru a eluda interdicția privind ajutorul de stat pot constitui ajutor indirect.

În cazul care face obiectul evaluării, subvenția acordată consumatorilor casnici pentru investiții în tehnologii alternative de încălzire din surse regenerabile, le oferă acestora un stimulent economic pentru a cumpăra aceste produse. Măsura creează un stimulent pentru consumatori pentru a trece de la încălzirea electrică tradițională la sisteme alternative de încălzire (27). O cerere mai mare din partea consumatorilor poate avea ca rezultat profituri mai mari pentru aceste tipuri de tehnologii, ceea ce reprezintă un avantaj acordat întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiilor incluse în schemă, comparativ cu alte întreprinderi (28).

Posibilitatea consumatorilor de a alege între tehnologiile incluse în schemă nu înseamnă că a fost eliminată legătura dintre subvenția directă acordată de stat consumatorului și avantajul acordat întreprinderilor în cauză (29).

Deși avantajul este indirect, schema privind energia termică alternativă a fost concepută în așa fel încât există o legătură directă între acordarea unui ajutor consumatorului și achiziționarea tehnologiei relevante. Pentru a obține subvenția, trebuie prezentată la Enova SF o dovadă a achiziționării uneia dintre tehnologiile incluse în schema privind energia termică alternativă.

În lumina celor de mai sus, Autoritatea consideră că schema privind energia termică alternativă oferă un avantaj indirect întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul sistemelor de producere a energiei termice alternative, din surse regenerabile.

1.2.2. Criteriul selectivității

Următoarea întrebare la care trebuie să se răspundă este dacă măsura este selectivă, adică dacă favorizează „anumite întreprinderi sau producția anumitor mărfuri”.

Autoritatea consideră că schema privind energia termică alternativă este selectivă în sensul că favorizează (indirect) doar întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiilor de producere a energiei termice alternative, din surse regenerabile, incluse în schemă (respectiv sobele și boilerele cu pelete, pompele de căldură și colectoarele de energie solară conectate la sisteme de încălzire pe bază de apă și sistemele de control pentru reducerea consumului de energie electrică). Nicio altă întreprindere, inclusiv cele care își desfășoară activitatea în sectoarele altor tehnologii de producere a energiei termice din surse regenerabile, nu pot beneficia de subvențiile plătite în baza schemei (30).

Autoritățile norvegiene consideră că avantajul acordat în baza sistemului referitor la energia termică alternativă este justificat prin natura sau planul general al sistemului din care face parte. Autoritatea nu este de aceeași părere.

CEJ și Curtea de Justiție a AELS au susținut constant că măsurile care acordă avantaje anumitor beneficiari nu sunt selective dacă pot fi justificate de natura și planul general al sistemului din care fac parte (31). Pentru ca o măsură selectivă să fie justificată de logica unui sistem, trebuie să existe un sistem general la care să se raporteze. În plus, în jurisprudență, evaluarea justificării unei măsuri prin natura și logica sistemului general a vizat în special scheme care într-o anumită formă constituie o derogare de la plata unor impozite, taxe sau sisteme similare cu o aplicare mai generală. Autoritățile norvegiene nu au furnizat nici un argument cu privire la sistemul general la care se raportează măsura de ajutor. Schema privind energia termică alternativă oferă indirect avantaje unor întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiilor incluse în schemă. În lumina celor de mai sus, Autoritatea trebuie, prin urmare, să concluzioneze că măsura este selectivă în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

1.3. DENATURAREA CONCURENȚEI ȘI AFECTAREA SCHIMBURILOR COMERCIALE DINTRE PĂRȚILE CONTRACTANTE

Pentru a constitui ajutor de stat, o măsură trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și să poată afecta schimburile comerciale dintre părțile contractante la Acordul privind SEE.

Autoritatea nu trebuie să stabilească faptul că un ajutor are un efect real asupra schimburilor comerciale dintre statele AELS și că este denaturată concurența în mod efectiv, ci doar că ajutorul poate afecta aceste schimburi comerciale și amenință să denatureze concurența (32). Orice acordare de ajutor unei întreprinderi care își desfășoară activitatea pe piața SEE poate cauza denaturarea concurenței și poate afecta schimburile comerciale (33).

Schema privind energia termică alternativă oferă (indirect) un ajutor întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiilor de producere a energiei termice alternative, din surse regenerabile. Stimularea cererii consumatorilor în ceea ce privește tehnologiile incluse în schemă este o componentă intrinsecă a schemei privind energia alternativă.

În plus, potrivit cifrelor pe care Autoritatea le are la dispoziție, ca exemplu, vânzările uneia dintre tehnologiile incluse în schemă, sobele cu pelete, au crescut și s-au stabilizat după introducerea schemei în Norvegia. Prin comparație, vânzările sobelor pe bază de lemne, o tehnologie care nu este inclusă în schemă, nu au înregistrat o evoluție similară pozitivă pe parcursul aceleiași perioade.

Din aceste motive, se poate concluziona că ajutorul amenință să denatureze concurența.

În ceea ce privește condiția privind efectul asupra comerțului, atunci când ajutorul consolidează poziția unei întreprinderi în comparație cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale în cadrul SEE, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv (34).

Întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiilor de încălzire operează în cadrul unei piețe europene, prin urmare schema privind energia termică alternativă afectează schimburile dintre părțile contractante în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

Astfel, concluzia care trebuie formulată este că ajutorul amenință să denatureze concurența și poate afecta schimburile comerciale între părțile contractante la Acordul privind SEE.

1.4. CONCLUZIE

Autoritatea consideră că schema norvegiană privind energia alternativă constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

2. CERINȚE PROCEDURALE

În temeiul articolului 1 alineatul (3) din Partea I a Protocolului 3, „Autoritatea de Supraveghere a AELS va fi informată, în timp suficient pentru a putea să își prezinte observațiile, cu privire la orice plan de acordare sau modificare a unui ajutor […]. Statul în cauză nu va pune în aplicare măsurile pe care le propune până în momentul în care procedura a condus la luarea unei hotărâri definitive.”

Autoritățile norvegiene nu au notificat Autorității schema privind energia termică alternativă înainte ca aceasta să intre în vigoare. Prin urmare, Autoritatea concluzionează că autoritățile norvegiene nu și-au respectat obligațiile conform articolului 1 alineatul (3) din Partea I la Protocolul 3.

3. COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

Autoritățile norvegiene susțin că ajutorul poate fi justificat în temeiul articolului 61 alineatul (2) litera (a) sau, alternativ, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE coroborat cu orientările Autorității privind ajutorul de stat pentru protecția mediului.

3.1. COMPATIBILITATEA ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 61 ALINEATUL (2) LITERA (a) DIN ACORDUL PRIVIND SEE

În conformitate cu articolul 61 alineatul (2) litera (a) din Acordul privind SEE, ajutorul cu „caracter social” este compatibil cu Acordul dacă este „acordat consumatorilor individuali, cu condiția ca acest ajutor să fie acordat fără discriminare în ceea ce privește originea produselor vizate”.

Autoritatea reamintește faptul că derogările de la interzicerea ajutorului de stat se interpretează strict. Schema norvegiană privind energia termică alternativă vizează consumatorii casnici. În opinia Autorității, pentru a fi considerată compatibilă în temeiul articolului 61 alineatul (2) litera (a) din Acordul privind SEE, schema trebuie să aibă un caracter social în sensul că de aceasta trebuie să beneficieze un segment mai puțin privilegiat al populației (35). Deoarece măsura este disponibilă tuturor consumatorilor casnici pe principiul „primul venit, primul servit”, schema nu poate fi considerată a avea un caracter social în sensul articolului 61 alineatul (2) litera (a) din Acordul privind SEE.

3.2. COMPATIBILITATEA ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 61 ALINEATUL (3) LITERA (c) DIN ACORDUL PRIVIND SEE

În conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, ajutorul poate fi declarat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE dacă asigură „facilitarea dezvoltării anumitor activități economice sau a anumitor zone economice, în cazul în care acest ajutor nu afectează în mod negativ condițiile comerciale într-o măsură contrară interesului comun”.

3.2.1. Orientările privind protecția mediului

Autoritatea a emis orientări care stabilesc criteriile pe care le va aplica pentru a aprecia dacă măsurile de ajutor de stat care au ca scop protecția mediului pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. Schema privind energia termică alternativă a fost inițiată în 2006. La momentul respectiv, erau aplicabile orientările Autorității privind protecția mediului, astfel cum au fost revizuite ultima dată la 23 mai 2001 (36). Autoritatea a adoptat noi orientări privind protecția mediului la 16 iulie 2008 (37), aplicabile de la data respectivă. Astfel, o schemă care include aceste perioade diferite de timp trebuie să fie evaluată din perspectiva ambelor seturi de orientări în conformitate cu principiile prevăzute la alineatul (74) din orientările din 2001 și la alineatul (205) din orientările din 2008.

Cu toate acestea, situația în care beneficiază de ajutor indirect anumiți producători, importatori și/sau vânzători de anumite tehnologii de producere a energiei termice pentru consumatorii casnici, nu este prevăzută nici de orientările din 2001, nici de orientările din 2008.

3.2.2. Compatibilitatea directă în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE

Deoarece orientările din 2001 și 2008 nu se aplică direct schemei norvegiene privind energia termică alternativă, Autoritatea va evalua compatibilitatea schemei direct în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE (38). Derogările în sensul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE trebuie interpretate în sens restrâns (39) și pot fi acordate doar dacă se poate stabili că ajutorul va contribui la atingerea unui obiectiv de interes comun, care nu ar putea fi atins în condiții normale de piață. Așa-numitul „principiu al justificării compensatorii” a fost susținut de către CEJ în cauza Philip Morris (40).

Aprecierea compatibilității ajutorului de stat este o chestiune legată în mod fundamental de stabilirea unui echilibru între efectele negative ale ajutorului asupra concurenței și efectele pozitive în termeni de interes comun (41). Pentru a fi declarată compatibilă în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, o schemă de ajutor de stat trebuie:

— să aibă ca scop un obiectiv bine definit de interes comun,

— să fie concepută în mod corespunzător pentru atingerea obiectivului de interes comun și, în acest sens, să reprezinte un instrument adecvat, să aibă un efect de stimulare și să fie proporțională,

— nu denaturează concurența și schimburile comerciale în SEE într-o măsură contrară interesului comun (42).

Autoritatea trebuie să evalueze dacă obiectivul urmărit de măsură este necesar, conform cu obiectivele de interes comun și, dacă da, dacă aceasta este metoda care cauzează cea mai mică denaturare a concurenței în urmărirea respectivului obiectiv.

Schema privind energia termică alternativă urmărește un obiectiv de protecție a mediului prin oferirea unor stimulente consumatorilor pentru a investi în tehnologii care nu dăunează mediului și a căror răspândire pe piața norvegiană este limitată. Autoritățile norvegiene susțin că o mai mare răspândire a tehnologiilor de producere a energiei termice alternative incluse în schemă va reduce consumul de energie electrică al consumatorilor casnici din Norvegia. Reducerea cantității de energie electrică utilizată pentru încălzirea locuințelor particulare și stimularea utilizării sistemelor alternative de încălzire pe bază de energie din surse regenerabile pot fi considerate a reprezenta un obiectiv legat de protecția mediului.

Considerentul nouă din preambulul Acordului privind SEE stabilește obiectivul comun de a conserva, proteja și îmbunătăți calitatea mediului și de a asigura o utilizare prudentă și rațională a resurselor naturale pe baza principiului dezvoltării durabile. În opinia Autorității, o schemă de ajutor care are ca scop orientarea consumului de energie către sursele regenerabile este compatibilă cu obiectivele de interes comun.

Criteriile de includere a unei tehnologii în schemă sunt formulate pe baza adecvării tehnologiei pentru a înlocui încălzirea pe bază de energie electrică. Autoritățile norvegiene au explicat că doar tehnologiile care pot fi clasificate drept așa-numitele „sisteme de încălzire cu sarcină de bază” sunt incluse în schemă. Potrivit autorităților norvegiene „sistemele de încălzire cu sarcină de bază” sunt „acele tehnologii care pot înlocui încălzirea pe bază de energie electrică și pot oferi același nivel de confort rezultat în urma încălzirii ca încălzirea pe bază de energie electrică atât în timpul zilei, cât și în timpul nopții” (43).

Autoritățile norvegiene au explicat că tehnologiile de producere a energiei termice alternative, din surse regenerabile incluse în schemă au trei caracteristici comune: trebuie să fi avut o răspândire limitată pe piața norvegiană, să poată înlocui încălzirea pe bază de energie electrică și să necesite o anumită intervenție minimă din partea utilizatorului. Autoritatea observă că nu toate tehnologiile incluse în schema privind energia termică alternativă sunt adecvate pentru a înlocui complet încălzirea pe bază de energie electrică (44). Totuși, autoritățile norvegiene au argumentat că tehnologiile incluse în schemă sunt mai bine proiectate pentru a reduce sistematic cantitatea de energie electrică utilizată în scopul încălzirii unei locuințe normale.

Acordarea de subvenții consumatorilor în vederea promovării trecerii de la încălzirea pe bază de energie electrică la sisteme de încălzire alternativă, din surse regenerabile, în rândul consumatorilor casnici, pare a fi un instrument adecvat pentru influențarea directă a comportamentului consumatorilor. Fără sprijinul acordat de către stat în cadrul unei scheme privind energia termică alternativă, cererea consumatorilor nu s-ar fi modificat, probabil, în sensul tehnologiilor alternative de încălzire în același interval de timp.

Atunci când nu sunt în vigoare anumite măsuri de protecție a mediului, ajutorul de stat poate, în principiu, să fie considerat compatibil (45). Schema privind energia termică alternativă are ca scop oferirea unui stimulent consumatorilor pentru realizarea de investiții în tehnologii care nu sunt dăunătoare mediului care sunt adecvate pentru reducerea consumului de energie electrică și a căror răspândire pe piața norvegiană a sistemelor de încălzire a locuințelor este limitată.

În plus, Autoritatea consideră că suma ajutorului se limitează la un minim necesar pentru a oferi consumatorilor un stimulent pentru a trece de la sistemele de încălzire pe bază de energie electrică la sursele alternative regenerabile de energie termică incluse în schemă. Schema privind energia termică alternativă implică o rambursare de până la 20 % din costurile eligibile pentru care se prezintă facturi, limita maximă fiind fie de 4 000 NOK, fie de 10 000 NOK, în funcție de tipul de tehnologie. Suma maximă acordată pentru achiziția unei tehnologii alternative de încălzire este proporțională cu costul tehnologiei respective.

Din aceste motive, Autoritatea consideră că schema este bine concepută în vederea atingerii obiectivelor de interes comun de protecție a mediului.

În cele din urmă, trebuie să se evalueze dacă potențialul de denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale în Spațiul Economic European are un caracter contrar interesului comun.

Subvențiile sunt plătite direct consumatorilor, care pot alege liber între produsele care îndeplinesc criteriile obiective ale schemei, independent de întreprinderea care oferă tehnologia alternativă de încălzire. Astfel, schema evită denaturările nenecesare ale concurenței și schimburilor comerciale în SEE în sectorul tehnologiilor incluse în schemă.

Reclamantul susține că schema denaturează concurența deoarece include sobe cu pelete însă nu și sobe cu lemne. Potrivit reclamantului, sobele cu lemne reprezintă o tehnologie foarte asemănătoare sobelor cu pelete și ar trebui inclusă în schemă. În mod contrar, autoritățile norvegiene susțin că sobele cu lemne nu îndeplinesc criteriile obiective stabilite în cadrul schemei privind energia termică alternativă. Autoritatea este de părere că, deși reclamantul poate avea dreptate atunci când invocă o relație concurențială între sobele cu lemne și toate sau cel puțin o parte din acele tehnologii incluse în schemă, se pare că sobele cu lemne nu îndeplinesc criteriile pentru a se califica pentru subvențiile acordate în baza schemei. În acest sens, Autoritatea nu ridică nicio obiecție cu privire la criteriile obiective în baza schemei și cu privire la aprecierea autorităților norvegiene referitoare la care tehnologii sunt mai adecvate pentru a îndeplini obiectivele de mediu urmărite prin această schemă. Schema privind energia termică alternativă se bazează pe trei criterii obiective de eligibilitate (răspândire limitată pe piață, capacitate de a înlocui energia electrică ca sursă primară de încălzire și intervenție minimă din partea utilizatorului) pe care sobele cu lemne par a nu le îndeplini, în totalitate sau parțial. În plus, Autoritatea recunoaște că sobele cu lemne reprezintă deja o tehnologie larg răspândită în Norvegia. Astfel, Autoritatea consideră că criteriile de eligibilitate pentru schema de ajutor sunt justificate în mod obiectiv și că schema nu încalcă alte dispoziții ale Acordului privind SEE, inclusiv normele privind nediscriminarea pe motive de naționalitate sau tratament egal. În plus, Autoritatea consideră că autoritățile norvegiene au limitat și mai mult efectele negative asupra concurenței stabilind o intensitate relativ scăzută a ajutorului. Prin urmare, Autoritatea susține că posibila denaturare a concurenței față de sobele cu lemne și alte tehnologii potențial concurente nu este contrară interesului comun și pare justificabilă pe baza testului de echilibrare efectuat mai sus.

Din aceste motive, Autoritatea consideră că schema are ca scop un obiectiv bine definit de interes comun, este bine concepută pentru atingerea obiectivului de interes comun și, în acest sens, este un instrument adecvat, care are un efect de stimulare și este proporțional și, în cele din urmă, că nu denaturează concurența și schimburile comerciale în SEE într-o măsură contrară interesului comun. În consecință, Autoritatea constată că schema este justificată în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

4. CONCLUZIE

În lumina considerentelor de mai sus, Autoritatea concluzionează că schema norvegiană de sprijin pentru energia termică alternativă din surse regenerabile și economisirea de energie electrică de către consumatorii casnici constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE compatibil cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

Autorităților norvegiene li se reamintește obligația care rezultă din articolul 21 din partea II a Protocolului 3, interpretată în coroborare cu articolul 6 din Decizia nr. 195/04/COL, de a prezenta rapoarte anuale privind punerea în aplicare a acestei scheme.

Autorităților norvegiene li se reamintește, de asemenea, că toate planurile de a modifica această schemă se notifică Autorității.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Schema norvegiană de sprijin pentru energia termică alternativă din surse regenerabile și pentru economisirea de energie electrică de către consumatorii casnici constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Schema de ajutor este compatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Norvegiei.

Articolul 3

Numai versiunea în limba engleză este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 15 iulie 2009. Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere Per SANDERUD Președinte Kristján A. STEFÁNSSON Membru al Colegiului

(1) Denumită în continuare „Autoritatea”.

(2) Denumit în continuare „Acordul privind SEE”.

(3) Denumit în continuare „Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”.

(4) Denumit în continuare „Protocolul 3”.

(5) Orientări privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE și a articolului 1 din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, adoptate și emise de Autoritate la 19 ianuarie 1994, publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „JO”) L 231, 3.9.1994, p. 1 și în suplimentul SEE nr. 32 din 3.9.1994, p. 1, denumite în continuare „orientările privind ajutorul de stat”. Versiunea actualizată a orientărilor privind ajutoarele de stat este publicată pe site-ul web al Autorității: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

(6) Decizia nr. 195/04/COL din 14 iulie 2004 publicată în JO L 139, 25.5.2006, p. 37 și în suplimentul SEE nr. 26 din 25.5.2006 p. 1, cu modificările ulterioare. Versiunea consolidată a deciziei este publicată pe site-ul web al Autorității: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltext/.

(7) Publicat în JO C 96 din 17.4.2008 p. 14 și în suplimentul SEE nr. 20 din 17.4.2008 p. 58.

(8) Denumit în continuare „reclamantul”.

(9) Denumită în continuare „schema privind energia termică alternativă”.

(10) Pentru informații mai detaliate privind schimburile de corespondență dintre Autoritate și autoritățile norvegiene, a se consulta decizia Autorității de inițiere a procedurii oficiale de investigare, Decizia nr. 716/07/COL.

(11) Publicată în JO C 96, 17.4.2008, p. 14 și în suplimentul SEE nr. 20, 17.4.2008, p. 58.

(12) Denumită în continuare NOBIO.

(13) Informații suplimentare privind schema sunt disponibile pe site-ul web al Enova SF: http://www.minenergi.no/ și la http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID = 1062

(14) Propunerea nr. 82 (2005-2006) înaintată parlamentului, comunicat de presă al Ministerului Petrolului și Energiei din 25 august 2006 nr. 98/06 și din 14 septembrie 2006 nr. 107/06.

(15) A se vedea propunerea nr. 1 (2008-2009) înaintată parlamentului, p. 56.

(16) A se vedea propunerea nr. 59 (2007-2008) înaintată parlamentului, p. 123.

(17) A se vedea propunerea nr. 1 (2008-2009) înaintată parlamentului, p. 56.

(18) În propunerea nr. (2007-2008) înaintată parlamentului, autoritățile norvegiene observă că schema va fi revizuită din perspectiva deciziei finale a Autorității.

(19) Scrisoare din partea Ministerului Petrolului și Energiei din Norvegia din 15 ianuarie 2007 (evenimentul nr. 406849), p. 5.

(20) În sensul legislației comunitare privind concurența, întreprinderile sunt definite ca entități care desfășoară o activitate economică, indiferent de forma lor juridică, a se vedea, de exemplu, hotărârea în cauza C-41/90 Höfner și Elser, Rec., 1991, p. I-1979, punctul 21.

(21) Cauza C-156/98 Germania/Comisia, Rec., 2000, p. I-6857.

(22) Denumită în continuare „Comisia”.

(23) Cauza C-156/98 Germania/Comisia, Rec., 2000, p. I-6857; C-382/99 Țările de Jos/Comisia, Rec., 2002, p. I-5163; Cauza C-457/00 Belgia/Comisia, Rec., 2003, p. I-6931, punctul 57; a se vedea, de asemenea, avizul lui AG Jacobs în Cauza C-457/00, punctul 59.

(24) Denumită în continuare „CEJ”.

(25) Propunerea nr. 82 (2005-2006) înaintată parlamentului, pagina 1.

(26) Cauza C-382/99 Țările de Jos/Comisia, punctul 61; C-487/06 P, British Aggregates Association/Comisia, hotărâre din 22 decembrie 2008, punctul 87.

(27) Pentru un raționament similar, a se vedea decizia Comisiei din 24 ianuarie 2007 C (2006) 6630, în cazul N 270/2006, alineatul (40).

(28) A se vedea decizia Comisiei din 26 aprilie 2006 C (2006) 1519, în cazul N 142/2005, punctul 3.1.

(29) A se vedea decizia Comisiei din 24 ianuarie 2007 C (2006) 6630, în cazul N 270/2006, alineatul (43).

(30) Ibid. alineatele (46) – (47).

(31) Cauza C-143/99 Adria-Wien pipeline GmbH și Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH,Rec., 2001, p. I-8365, alineatul (42) și hotărârea Curții de Justiție a AELS în cauzele conexate E-5/04, E-6/04 și E-7/04 Fesil and Finnfjord and others/Autoritatea de Supraveghere a AELS, Raportul Curții de Justiție a AELS 2005, pagina 117, alineatul (77).

(32) A se vedea hotărârea Curții de Justiție a AELS în cauzele conexate E-5/04, E-6/04 și E-7/04 Fesil and Finnfjordand others/Autoritatea de Supraveghere a AELS, Raportul Curții de Justiție a AELS 2005, pagina 117, alineatul (93), Cauza C-372/97 Italia/Comisia, Rec., 2004, p. I-3679, alineatul (44) și Cauza C-66/02 Italia/Comisia, Rec., 2005, p. I-10901, alineatul (112).

(33) Cauzele conexate T-92/00 și T-103/00 Diputación Foral de Álava and others/Comisia, Rec., 2002, p. II-1385, alineatul (72).

(34) Cauza E-6/98 Guvernul Norvegiei/Autoritatea de Supraveghere a AELS, Rec., 1999 p. 74, alineatul (58) și Cauza 730/79 Philip Morris/Comisia, Rec., 1980, p. I-2671 alineatul (11), a se vedea de asemenea Cauza C-75/97 Belgia/Comisia, Rec., 1999, p. I-3671, alineatul (47) și Cauza T-217/02 Ter Lembeek/Comisia, Rec., 2006, p. II-4483, alineatul (181).

(35) A se vedea, de exemplu, Orientări privind aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CE și a articolului 61 din Acordul privind SEE în ceea ce privește ajutoarele de stat în sectorul aviației JO C 350, 10.12.1994, p. 7, secțiunea III.3.

(36) Denumite în continuare „orientările din 2001”.

(37) Denumite în continuare „orientările din 2008”.

(38) A se vedea Cauza T-288/97, Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia/Comisia, Rec., 2001, p. II-1169, alineatul (72).

(39) Cauza C-301/96 Germania/Comisia, Rec., 2003, p. I-9919 alineatele (66) și (105).

(40) Cauza 730/79 Philip Morris/Comisia, Rec., 1980, p. I-2671.

(41) A se vedea planul de acțiune al Comisiei privind ajutorul de stat din 7 iunie 2005, COM(2005) 107, alineatul (11).

(42) A se vedea Decizia Comisiei din 24 ianuarie 2007 C (2006) 6630, în cazul N 270/2006, alineatul (67).

(43) Scrisoare din partea Ministerului Petrolului și Energiei din Norvegia din 15 ianuarie 2007 (evenimentul nr. 406849), p. 5

(44) De exemplu, potrivit ghidului cumpărătorului întocmit de Enova SF pentru colectoarele de energie solară conectate la sisteme de încălzire cu apă (o tehnologie care este inclusă în schemă), aceste sisteme pot satisface doar până la 50 % din necesarul total de energie termică al unei locuințe. Atunci când sunt alimentate cu cantități suficiente de energie solară, colectoarele de energie solară au posibilitatea de a funcționa în mod continuu, fără supraveghere regulată, iar atunci când sunt în stadiu de funcționare, acestea oferă consumatorului o sursă convenabilă, deși parțială, de energie termică alternativă. Ghidul cumpărătorului este disponibil pe site-ul web al Enova SF:

http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID = 1083.

(45) Atât orientările din 2001, cât și orientările din 2008 vizează ajutorul pentru energia din surse regenerabile atunci când ajutorul reprezintă o formă de compensare pentru dezavantajul economic cu care se confruntă sursele regenerabile de energie în concurența cu sursele de energie mai dăunătoare mediului. A se vedea orientările din 2001 alineatele (49) - (59) și orientările din 2008 alineatele (48) – (50).