41

Motivele pentru care Tribunalul a admis primul motiv al acțiunii, care figurează la punctele 34-52 din hotărârea de anulare, sunt următoarele: „34 [E]ste necesar să se constate că camera de recurs nu a demonstrat că publicul relevant în speță va stabili imediat și fără reflecție un raport concret și direct între produsele și serviciile în cauză, pe de o parte, și semnul Limbic® Types, pe de altă parte. 35 Desigur, simbolul «®» și termenul «tip» vor putea fi înțelese de publicul vizat, primul ca reprezentând semnul care desemnează o marcă înregistrată, iar al doilea ca fiind un termen curent englezesc care face trimitere la forma generală, la structura sau la caracterul care distinge un tip, un grup sau o clasă determinată de ființe vii sau de obiecte. Semnificația acestor două elemente în raport cu publicul relevant, astfel cum a fost reținută de camera de recurs, nu este contestată de reclamantă și trebuie confirmată pentru aceleași motive ca cele expuse în decizia atacată. 36 Cu toate acestea, nu este suficient ca unu sau mai multe elemente care alcătuiesc un semn să fie descriptive; caracterul descriptiv trebuie să fie constatat pentru semn în ansamblul său, incluzând în speță al treilea termen, și anume cuvântul «limbic» [a se vedea în acest sens Hotărârea din 26 februarie 2016, provima Warenhandels/OAPI – Renfro (HOT SOX), T‑543/14, nepublicată, EU:T:2016:102, punctul 29]. 37 În această privință, după cum a arătat EUIPO, asemenea examinatorului și camerei de recurs, termenul «limbic», astfel cum a fost confirmat în special de Oxford English Dictionary, se referă la «sistemul limbic» («limbic system» în limba engleză), care desemnează o regiune a creierului ce influențează reglarea hormonală și sistemul neurovegetativ. Reclamanta a subscris la această definiție în cursul procedurii. 38 Cu toate acestea, trebuie să se considere, în primul rând, că, așa cum susține în mod întemeiat reclamanta, combinația celor trei termeni care compun marca solicitată este neobișnuită în ceea ce privește produsele și serviciile în cauză. 39 Astfel, reiese din diferitele definiții ale dicționarului citate de examinator și de camera de recurs că termenul «limbic» este utilizat în mod normal în engleză ca făcând parte din expresiile cunoscute «limbic system» sau «limbic lobe», care descriu o anumită parte a creierului. 40 Or, în ceea ce privește marca solicitată, pe de o parte, termenul «limbic» a fost retras din expresia care îi conferă în mod normal sensul. Astfel, termenul «limbic» a fost lipsit de sensul său clar și direct. 41 Pe de altă parte, acesta figurează în marca solicitată în combinație cu simbolul «®» și cu termenul «types», cu alte cuvinte, o combinație care nu este curentă sau obișnuită în structura limbii engleze. 42 Așadar, din cauza caracterului neobișnuit al combinației care se raportează la produsele și serviciile vizate, formularea mărcii propuse spre înregistrare creează o impresie care se îndepărtează de cea produsă de simpla reunire a elementelor care o compun, ceea ce este de natură să confere mărcii solicitate un caracter nedescriptiv pentru produsele și serviciile în cauză (a se vedea în acest sens jurisprudența menționată la punctul 21 de mai sus). 43 În al doilea rând, este necesar să se constate, după cum reclamanta susține de asemenea în mod întemeiat, că termenul «limbic» care face trimitere la sistemul limbic constituie un termen medical ce se raportează la neurologie și, prin urmare, un termen de înaltă specializare. 44 În această privință este necesar să se arate că camera de recurs s‑a limitat să constate că publicul relevant înțelege marca ca făcând trimitere la diferite tipuri de personalitate, care reacționează diferit la stimulările sistemului limbic. 45 Or, nu s‑a demonstrat, în conformitate cu jurisprudența citată la punctul 22 de mai sus, că publicul relevant, care nu include profesiile medicale, va înțelege termenul «limbic» imediat, fără nicio reflecție suplimentară, ca referindu‑se la o parte a creierului sau cel puțin la partea creierului care influențează reglarea hormonală și sistemul neurovegetativ. Nu s‑a demonstrat nici că publicul relevant va percepe fără nicio reflecție suplimentară combinația celor trei elemente constitutive ale mărcii solicitate ca reprezentând sensul diferitor tipuri de personalitate care reacționează în mod diferit la stimulările părții creierului care influențează reglarea hormonală și sistemul neurovegetativ și, prin urmare, ca pe o indicație descriptivă a produselor și a serviciilor în cauză sau a uneia dintre caracteristicile acestora. 46 În sfârșit, faptul că serviciile în cauză (care fac parte din clasele 35 și 41) ar putea urmări să informeze cu privire la diferitele tipuri limbice și ar permite întreprinderilor să își stabilească cea mai bună strategie de publicitate și de vânzare în funcție de diferitele tipuri de personalitate, astfel cum consideră camera de recurs la punctele 22 și 23 din decizia atacată, nu este suficient pentru a considera marca solicitată ca fiind descriptivă pentru serviciile respective. 47 Astfel, pe lângă faptul că marca solicitată utilizează un termen care este utilizat într‑o combinație neobișnuită și care este lipsit de sensul său clar și direct, nu s‑a demonstrat că profesionistul mediu, în special în domeniul publicității, al gestiunii comerciale și al gestionării resurselor umane și a întreprinderilor, fiind în prezența unui termen specializat din medicină, nu va trebui cel puțin să se angajeze într‑un proces de interpretare, care implică un timp de reflecție, pentru a înțelege sensul mărcii propuse pentru serviciile în cauză. Or, un astfel de proces de interpretare este incompatibil cu recunoașterea caracterului descriptiv a cărui semnificație trebuie să fie imediat percepută fără o reflecție suplimentară [a se vedea în acest sens Hotărârea din 7 iunie 2011, Psytech International/OAPI – Institute for Personality & Ability Testing (16PF), T‑507/08, nepublicată, EU:T:2011:253, punctul 40]. 48 De asemenea, din aceleași motive (a se vedea punctul 47 de mai sus), trebuie arătat că, presupunând că produsele în cauză în domeniul consilierii acordate întreprinderilor și al consilierii în gestionarea resurselor umane (care fac parte din clasa 16) pot informa cu privire la diferitele tipuri limbice și la comportamentul lor și cu privire la cel mai bun mod de a le viza, așa cum consideră camera de recurs la punctul 21 din decizia atacată, această constatare nu este suficientă pentru a considera marca solicitată ca fiind descriptivă pentru produsele respective. 49 De altfel, în ceea ce privește aprecierea caracterului descriptiv al mărcii solicitate în legătură cu înțelegerea pe care o are marele public, este suficient să se arate că, în lumina considerațiilor care precedă, ea va implica și mai mult un proces de interpretare, care este incompatibil cu caracterul descriptiv al unei mărci (a se vedea în acest sens Hotărârea din 7 iunie 2011, 16PF, T‑507/08, nepublicată, EU:T:2011:253, punctul 43). 50 În ceea ce privește jurisprudența invocată de EUIPO potrivit căreia trebuie refuzată înregistrarea unui semn verbal, în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul nr. 207/2009, dacă acesta desemnează, prin cel puțin una dintre semnificațiile sale potențiale, o caracteristică a produselor și serviciilor vizate (Hotărârea din 23 octombrie 2003, OAPI/Wrigley, C‑191/01 P, EU:C:2003:579, punctul 32), este suficient să se arate, în lumina celor ce precedă, că marca solicitată nu oferă o semnificație suficient de clară și de directă pentru a putea fi considerată de publicul relevant ca fiind descriptivă în raport cu produsele și serviciile în cauză. 51 Trebuie să se concluzioneze că este eronată aprecierea camerei de recurs potrivit căreia semnul Limbic® Types va fi înțeles de publicul relevant în sensul de diferite tipuri de personalitate care reacționează diferit la stimulările sistemului limbic. 52 Camera de recurs a săvârșit de asemenea o eroare de apreciere atunci când a considerat că semnul menționat prezintă un raport suficient de direct și de concret cu produsele și serviciile vizate din clasele 16, 35 și 41.”