4.

Decizia din 18 aprilie 2005 (denumită în continuare „decizia în litigiu”) este întemeiată în special pe următoarele considerații: „În cazul în speță, încălcarea invocată nu este de natură să cauzeze disfuncții importante ale pieței comune, având în vedere că toate părțile implicate au sediul în Grecia și că își exercită activitățile doar în Grecia. Nu este previzibilă schimbarea situației, în sensul ca cele trei organisme [de gestiune colectivă] să înceapă în scurt timp să își exercite activitățile în alte țări, având în vedere structura piețelor de servicii pentru protejarea drepturilor conexe și dificultățile practice ale unei astfel de activități. În plus, efectele practicilor invocate nu se produc decât pe piața greacă. Contractele de utilizare a muzicii nu se încheie decât cu posturi de radio și de televiziune și cu alți utilizatori care se află în Grecia. Cele trei organisme [de gestiune colectivă] nu sunt competente decât pentru protejarea drepturilor conexe în Grecia și nu au posibilitatea practică de a-și exercita competența în afara acestei țări. Pe de altă parte, în vederea stabilirii unei eventuale încălcări, Comisia ar trebui să inițieze o investigație complexă privind condițiile care predomină pe piața relevantă și alternativele disponibile. În primul rând, având în vedere că, pe de o parte, legea elenă (în conformitate cu Directiva 92/100/CEE) prevede că se va plăti o remunerație unică pentru toate drepturile conexe și că, pe de altă parte, încălcarea invocată ar rezulta din faptul că cele trei organisme se adresează în comun utilizatorilor în vederea solicitării acestei remunerații, Comisia ar trebui să demonstreze eventuala existență și eficacitate a unor metode pentru solicitarea în mod separat a plății remunerației unice. În al doilea rând, Comisia [ar trebui nu doar] să demonstreze deținerea unei poziții dominante colective de către cele trei organisme, [ci], conform Hotărârilor Curții de Justiție Tournier și Lucazeau [și alții][ ( 3 )], să investigheze [și] cu privire la nivelurile aferente ale prețurilor drepturilor de autor și ale drepturilor conexe în toate țările Uniunii, bazele respective de calcul, criteriile utilizate și condițiile care predomină pe piața greacă în raport cu [piețele] alt[or] țări europene. În plus, trebuie observat că societatea dumneavoastră are posibilitatea de a-și prezenta criticile în fața autorităților naționale. În special, aceasta poate sesiza autoritatea elenă în materie de concurență. Ca urmare a cunoașterii aprofundate a condițiilor pieței naționale, [aceasta din urmă] ar fi pe deplin în măsură să instrumenteze plângerea dumneavoastră. Faptul că toate părțile implicate și toți utilizatorii de muzică vizați au sediul și își exercită activitățile pe piața greacă consolidează importanța cunoașterii detaliate a condițiilor pieței locale. De altfel, această autoritate are competența să aplice articolele 81 și 82 din Tratatul CE, la fel ca și Comisia Europeană. În consecință, trebuie concluzionat că întinderea și complexitatea măsurilor de investigare necesare pentru constatarea aspectului dacă respectivul comportament al celor trei organisme […] este sau nu este conform cu normele dreptului comunitar al concurenței sunt disproporționate față de importanța foarte limitată a unei eventuale încălcări pentru funcționarea pieței comune. În consecință, cazul nu prezintă gradul de interes comunitar necesar pentru deschiderea unei investigații de către Comisie” ( 4 ).