Deoarece o astfel de încadrare are drept consecință blocarea carierei funcționarului în cauză la gradul AD 13, decizia de încadrare a produs în mod indubitabil efecte juridice obligatorii de natură să afecteze direct și imediat interesele funcționarului, modificând în mod distinct situația sa juridică. Pe de altă parte, respectiva decizie nu reprezintă un act pregătitor, din moment ce poate produce efecte juridice de natură să afecteze deja interesele funcționarului în cauză, indiferent dacă intervine o eventuală decizie viitoare de refuz al promovării în gradul AD 14 în temeiul articolului 45 din noul statut.

Constituie un act care lezează în sensul articolului 90 alineatul (2) și al articolului 91 alineatul (1) din statut o decizie a autorității împuternicite să facă numiri adoptată ulterior intrării în vigoare a Regulamentului nr. 1023/2013 de modificare a Statutului funcționarilor Uniunii Europene și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, prin care un funcționar al Comisiei cu gradul AD 13 repartizat la Serviciul Juridic într‑un post de „membru al Serviciului Juridic” a fost încadrat în postul‑tip „administrator în tranziție” astfel cum a fost introdus de regulamentul amintit. În acest sens, modul de redactare a articolului 30 alineatul (2) literele (c) și (d) din anexa XIII la statut, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul nr. 1023/2013 (denumit în continuare „noul statut”), în același mod în care permitea autorității împuternicite să facă numiri să considere că, începând de la 1 ianuarie 2014, „consilierii juridici” cu gradul AD 13 repartizați la Serviciul Juridic ocupă posturi echivalente cu cele de „consilieri” în sensul regulamentului amintit sau că membrii cabinetelor comisarilor exercită activități echivalente cu cele de „șef de unitate”, nu excludea, din punct de vedere legal, nici posibilitatea de a considera ca „membrii Serviciului Juridic” cu gradul AD 13, repartizați de asemenea la Serviciul Juridic și ținând seama de funcțiile pe care le exercitau în această calitate, similare celor de „consilieri juridici” repartizați la același Serviciu Juridic, să fie de asemenea încadrați în postul‑tip „consilier sau echivalent”, termenul „echivalent” fiind determinat în vederea încadrării în acest post‑tip.

Raportul juridic dintre funcționari și administrație este de natură statutară, iar nu contractuală, astfel încât drepturile și obligațiile funcționarilor pot fi modificate în orice moment de legiuitor, iar, în această privință, actele normative de modificare a unei dispoziții legislative, precum regulamentele de modificare a statutului, se aplică în principiu, cu excepția unei derogări, efectelor viitoare ale unei situații ce a apărut sub imperiul vechii legii, cu excepția situațiilor care au apărut și s‑au realizat definitiv sub imperiul normei anterioare, care creează drepturi dobândite. În această privință, un drept este considerat dobândit atunci când faptul generator al acestuia s‑a produs înainte de modificarea legislativă, dar nu și atunci când faptul constitutiv al unui drept nu s‑a realizat sub imperiul legislației care a fost modificată. Așadar, atunci când unii funcționarii aveau, până la data intrării în vigoare a statutului astfel cum a fost modificat prin Regulamentul nr. 1023/2013 numai o vocație la promovare, iar aceasta era subordonată unei decizii care era de competența autorității împuternicite să facă numiri pe care aceasta din urmă nu o adoptase încă, acești funcționari nu pot invoca un drept dobândit la menținerea unei vocații de promovare ulterior acestei date.

(a se vedea punctele 58 și 59)

Curte: Hotărârea din 19 martie 1975, Gillet/Comisia, 28/74, EU:C:1975:46, punctul 4, și Hotărârea din 22 decembrie 2008, Centeno Mediavilla și alții/Comisia, C‑443/07 P, EU:C:2008:767, punctele 60-65 și jurisprudența citată