ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
138

Pe de altă parte, exercitarea supravegherii prudențiale directe de către ANC este încadrată de BCE, care are, în conformitate cu articolul 6 alineatul (5) literele (a) și (b) din Regulamentul de bază privind MUS, competența, pe de o parte, de a emite „regulamente, orientări sau instrucțiuni de ordin general pentru [ANC menționate], în conformitate cu care [ANC] desfășoară atribuțiile prevăzute la articolul 4” din regulamentul respectiv, și, în al doilea rând, să decidă „să exercite în mod direct toate competențele relevante în legătură cu una sau mai multe instituții de credit”. Pe de altă parte, această încadrare de către BCE a supravegherii directe exercitate de ANC include de asemenea, pe de o parte, competențele de monitorizare prevăzute la articolul 6 alineatul (5) litera (c) din acest regulament, care face trimitere la alineatul (7) litera (c) din articolul menționat, și, pe de altă parte, competențele de supraveghere și prerogativele de investigare prevăzute la articolele 10-13 din regulamentul în cauză, pe care BCE poate decide să le exercite în mod direct în ceea ce privește instituțiile de credit mai puțin semnificative, în temeiul articolului 4 alineatul (6) litera (d) din același regulament.
129

În primul rând, în ceea ce privește argumentul potrivit căruia cuantumul suprataxei în litigiu nu ar fi fixat de stat, ci de operatorii de sisteme de transport, este suficient să se amintească faptul că, după cum a arătat Comisia în considerentul (37) al deciziei atacate, pentru primul an de aplicare a schemei, Decizia BNetzA din 2011 a stabilit cuantumul inițial al suprataxei în litigiu la 440 de milioane de euro, din care un cuantum estimat la 140 de milioane de euro pentru taxele individuale aplicate consumatorilor anticiclici și la 300 de milioane de euro pentru scutirea în litigiu, și, pentru al doilea an de aplicare a schemei, Decizia BNetzA menționată a stabilit o metodologie foarte detaliată de calculare a suprataxei. Astfel cum reiese din cuprinsul punctelor 1 și 2 din această decizie, precum și din cuprinsul punctului 5.2 din aceasta, operatorii de sisteme de transport trebuiau să stabilească, pe de o parte, pierderile de venituri anticipate rezultate din scutire în raport cu plata integrală a taxelor de rețea și, pe de altă parte, consumul anticipat pentru a stabili cuantumul suprataxei în litigiu pe kilowatt‑oră, ținând seama de veniturile generate în penultimul an. În plus, astfel cum a arătat Comisia în considerentul (39) al deciziei atacate, în conformitate cu Decizia BNetzA din 2011, operatorii de sisteme de transport trebuiau să adapteze cuantumul suprataxei în litigiu în fiecare an pe baza nevoilor financiare reale ale anului precedent.
13

Reuniunile multilaterale au fost organizate mai întâi între anii 1998 și 2003, sub denumirea „cercul condensatorului/condensatorilor electrolitici” sau „conferința condensatorilor electrolitici” sau „reuniuni ECC”. În continuare, acestea au fost organizate, între anii 2003 și 2005, sub denumirea „conferință aluminiu‑tantal” sau „grupul condensatorilor din aluminiu sau din tantal” sau „reuniuni ATC”. În sfârșit, între anii 2005 și 2012, ele au fost organizate sub denumirea „grup de studiu de piață” sau „grup de marketing” (denumite în continuare „reuniunile MK”). În paralel cu reuniunile MK și în completarea acestora, între anii 2006 și 2008 au fost organizate reuniuni denumite „creșterea costurilor” sau „extinderea condensatorilor” (denumite în continuare „reuniunile CUP”) [considerentul (69) al deciziei atacate].
12

Reuniunile multilaterale au fost organizate mai întâi, între anii 1998 și 2003, sub denumirea de „cerc al condensatorilor electrolitici” sau de „conferință a condensatorilor electrolitici” (denumite în continuare „reuniunile ECC”). În continuare, acestea au fost organizate, între anii 2003 și 2005, sub denumirea de „conferință aluminiu‑tantal”, de „grupul condensatorilor cu aluminiu sau cu tantal” sau de „reuniuni ATC”. În sfârșit, între anii 2005 și 2012, acestea au fost organizate sub denumirea de „grup de studiu de piață” sau de „grup de marketing” (denumite în continuare „reuniunile MK”). În paralel cu reuniunile MK și în completarea acestora, între anii 2006 și 2008, au fost organizate reuniunile privind „creșterea costurilor” sau „creșterea condensatorilor” (denumite în continuare „reuniuni CUP”) [considerentul (69) al deciziei atacate].
345

În orice caz, inexistența unei referiri exprese la SEE în anumite reuniuni nu înseamnă însă că ansamblul contactelor anticoncurențiale, indicate de Comisie în decizia atacată, nu stabilește existența unei legături cu SEE. În speță, pe de o parte, astfel cum reiese din cuprinsul punctului 271 de mai sus, este necesar să se constate existența unei serii de indicii concordante care este suficientă pentru a deduce o legătură între contactele contestate, luate în ansamblu, și SEE. Pe de altă parte, Comisia a considerat în mod întemeiat că participanții la înțelegere, inclusiv reclamanta, asigurau vânzări directe de condensatori electrolitici în SEE. În acest context, pentru a demonstra o legătură cu SEE, Comisia nu era obligată să demonstreze că reclamanta efectua vânzări în SEE către toți clienții vizați în contactele anticoncurențiale.
484

Pe de o parte, trebuie arătat, asemenea Comisiei, că punctul 13 din Orientările din 2006 nu menționează nici „vânzările livrate”, nici „vânzările facturate”. Acesta se referă numai la „vânzările realizate” în SEE. Rezultă că orientările nu impun să se țină seama de vânzările livrate în SEE și nici nu se opun ca, pentru a calcula valoarea vânzărilor fiecărei întreprinderi în cadrul SEE, Comisia să rețină vânzările facturate în SEE (Hotărârea din 17 mai 2013, Parker ITR și Parker‑Hannifin/Comisia, T‑146/09, EU:T:2013:258, punctul 210).
13

Reuniunile multilaterale au fost organizate mai întâi, între anii 1998 și 2003, sub denumirea de „cercul condensatorilor electrolitici”, de „conferința condensatorilor electrolitici” sau de „reuniuni ECC”. În continuare, acestea au fost organizate, între anii 2003 și 2005, sub denumirea de „conferința aluminiu‑tantal”, de „grupul condensatorilor cu aluminiu sau cu tantal” sau de „reuniuni ATC”. În sfârșit, între anii 2005 și 2012 au fost organizate sub denumirea de „grup de studiu de piață”, de „grup de marketing” sau de „reuniuni MK”. În paralel cu reuniunile MK și în completarea acestora, au fost organizate între anii 2006 și 2008 reuniunile „majorarea costurilor” sau „creșterea condensatorilor” (denumite în continuare „reuniunile CUP”) [considerentul (69) al deciziei atacate].
181

În continuare, mai precis, în ceea ce privește primul dintre cele șapte cazuri, referitor la o campanie de promovare a serviciilor de telefonie mobilă postplătite, din decizia atacată rezultă că obiectivul acestei campanii era de a accelera migrarea clientelei contractelor preplătite către contracte postplătite și astfel de a consolida baza de clienți a PT Portugal, de a majora cifra de afaceri per abonat și de a reduce ratele de dezabonare. Înainte ca propunerea referitoare la campania de promovare a serviciilor de telefonie mobilă postplătite să fi fost aprobată de consiliul de administrație al PT Portugal, aceasta din urmă a solicitat, prin conferința telefonică din 20 ianuarie 2015, consimțământul reclamantei pentru a putea lansa campania. Imediat după această conferință telefonică, reclamanta a dat instrucțiuni în scris PT Portugal cu privire la obiectivele care trebuiau atinse și la durata campaniei. În plus, PT Portugal a transmis în mod regulat reclamantei informații cu privire la evoluția acesteia. Potrivit deciziei atacate, pe piața cu amănuntul a comunicațiilor mobile erau organizate în mod regulat campanii de prețuri. În consecință, campania de promovare a serviciilor de telefonie mobilă postplătite nu ar fi fost cu nimic extraordinară și ar ține de cursul normal al operațiunilor comerciale ale PT Portugal. În plus, obiectivul campaniei de a menține cifra de afaceri per abonat și de a reduce rata de dezabonare ar fi un obiectiv comun activităților promoționale ale operatorilor de telecomunicații [considerentele (181)-(219) ale deciziei atacate].
90

Reclamanții adaugă că, dacă grupul de experți „PBT” al ECHA ar fi fost sesizat cu această problemă, rezultatul procedurii ar fi putut fi diferit, întrucât Laboratoire Pareva ar fi putut să își apere poziția în fața acestor experți, pentru a demonstra că PHMB (1415; 4.7) nu îndeplinea criteriile necesare pentru a fi considerat ca făcând parte din substanțele PBT. Printre altele, ar fi putut să le prezinte rezultatele mai multor studii care permiteau să se concluzioneze că toxicitatea acestei substanțe era semnificativ diferită după cum testul era realizat în condiții standard sau în condiții naturale, astfel cum ar rezulta acest lucru din luările sale de poziție prezentate autorității competente responsabile de evaluare în lunile iulie 2016 și martie 2017. În plus, potrivit reclamanților, importanța avizului grupului de experți „PBT” al ECHA ar rezulta în mod expres din documentul Comisiei cu referința CA‑Sept13-Doc.8.3 – Final, intitulat „Review Programme of active substances: establishment of a work programme to meet the 2024 deadline” (Program de examinare a substanțelor active: stabilirea unui program de lucru pentru respectarea termenului din 2024).
13

Republica Austria invocă zece motive în susținerea acțiunii formulate. Prin intermediul primului motiv, aceasta arată că ar fi trebuit inițiată o procedură de atribuire a unui contract de achiziții publice în vederea atribuirii lucrărilor de construcție pentru cele două noi reactoare ale centralei nucleare Paks. Al doilea motiv este întemeiat pe o aplicare eronată a articolului 107 alineatul (3) litera (c) TFUE, întrucât construirea și punerea în funcțiune a celor două noi reactoare nu urmăresc realizarea unui obiectiv de interes comun. Al treilea motiv este întemeiat pe o aplicare eronată a articolului 107 alineatul (3) litera (c) TFUE, întemeiată, pe de o parte, pe o delimitare incorectă a „activităților economice” și, pe de altă parte, pe prezumții eronate privind existența unei disfuncționalități a piețelor. Prin intermediul celui de al patrulea motiv se urmărește să se demonstreze caracterul disproporționat al măsurii. În cadrul celui de al cincilea motiv, Republica Austria susține că măsura în cauză determină denaturări disproporționate ale concurenței și inegalități de tratament care sunt incompatibile cu piața internă. Prin intermediul celui de al șaselea motiv, Republica Austria arată că măsura în cauză constituie o investiție într-un „proiect în dificultate”, ceea ce denaturează de asemenea concurența în mod disproporționat, întrucât Orientările privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (JO 2014, C 249, p. 1, denumite în continuare „Orientările privind întreprinderile aflate în dificultate”) nu au fost respectate. Al șaptelea motiv este întemeiat pe consolidarea sau pe crearea unei poziții dominante pe piața energiei electrice. Al optulea motiv privește un risc de lichiditate pentru piața maghiară de comercializare cu ridicata de energie electrică. Al nouălea motiv este întemeiat pe determinarea insuficientă a ajutorului de stat. Al zecelea motiv este întemeiat pe nerespectarea obligației de motivare.
120

Ca răspuns la aceste argumente, în primul rând, trebuie remarcat, astfel cum a procedat și BCE, că nu exista nicio garanție că depozitele convertite în depozite la termen nu vor fi retrase pe termen scurt, eventual sub rezerva plății unei penalități. În ședință, BCE a precizat, în plus, că marea majoritate a deponenților nu au acceptat conversia în depozite la termen. Ea a dedus de aici că acei deponenți care au refuzat conversia ar fi putut solicita returnarea în termen scurt a depozitelor acestora. Era vorba despre depozite cu o valoare de 1,596 miliarde de euro. În plus, aceasta a subliniat că transformarea unui anumit număr de depozite nu a schimbat estimarea potrivit căreia retragerile vor continua într‑un ritm mediu de 200 de milioane de euro pe zi și că, în consecință, reclamanta trebuia să dispună de o capacitate de reechilibrare de 1 miliard de euro înainte de posibila redeschidere a acestei instituții de credit.
36

Dispozitivul deciziei atacate are următorul cuprins: „Articolul 1 Qualcomm Inc. a încălcat articolul 102 din Tratatul [privind funcționarea Uniunii Europene] și articolul 54 din Acordul privind Spațiul Economic European prin acordarea de plăți către Apple Inc. cu condiția ca Apple Inc. să achiziționeze de la Qualcomm Inc. chipseturi de bandă de bază pentru toate nevoile Apple Inc. care respectă standardul Long Term Evolution, precum și standardele Global System for Mobile Communications și Universal Mobile Telecommunications System. Încălcarea a durat de la 25 februarie 2011 până la 16 septembrie 2016. Articolul 2 Pentru încălcarea menționată la articolul 1, se aplică Qualcomm Inc. o amendă de 997439000 de euro. […] Articolul 3 Qualcomm Inc. trebuie să se abțină de la repetarea acțiunilor sau a comportamentelor prevăzute la articolul 1, precum și a oricărei acțiuni sau comportament care are un obiect sau un efect identic sau echivalent. Articolul 4 Prezenta decizie se adresează Qualcomm Inc. […]”
64

În anexa la replică, reclamantele depun un raport de expertiză al Copenhagen Economics, intitulat „Assessment of economic analysis of the European Commission in the UPS‑TNT case” (Evaluarea analizei economice a Comisiei în cauza UPS‑TNT) și datat 8 iulie 2019. Comisia se opune depunerii tardive a acestui raport, pe care o consideră nejustificată. Comisia solicită respingerea acestui înscris ca fiind inadmisibil.
98

În această privință, în primul rând, trebuie subliniat că Regulamentul nr. 1107/2009 nu prevede situația în care solicitantul reînnoirii unei aprobări a unei substanțe active își retrage cererea pentru una dintre utilizările reprezentative pe care le‑a desemnat în prealabil. Referitor la documentul invocat de reclamante în răspunsurile lor la întrebările Tribunalului, și anume documentul intitulat „EFSA, Administrative Guidance on submission of dossiers and assessment reports for the peer‑review of pesticid substance active”, acest document explică, desigur, faptul că, dacă un solicitant dorește în orice moment să își retragă cererea, el trebuie să informeze în scris SMR și să notifice de asemenea prin e‑mail EFSA și Comisia cu privire la acest aspect. Totuși, acest document privește procedura care începe odată cu depunerea unei cereri și se încheie prin adoptarea și publicarea concluziilor EFSA. De altfel, trebuie arătat că documentul în cauză datează din anul 2019 și este deci ulterior adoptării regulamentului de punere în aplicare atacat. În plus, acest document nu prevede cazul unei retrageri parțiale a cererii de reînnoire. În sfârșit, același document precizează că retragerea unei cereri după adoptarea concluziilor menționate nu are niciun efect asupra rezultatului adoptat care va fi oricum publicat în EFSA Journal.
În al doilea rând, spre deosebire de celelalte angajamente referitoare la restricțiile teritoriale, care sunt contestate de reclamantă, și anume angajamentele referitoare la restricțiile de revânzare și de reexport (punctele 5 și 6 din angajamentele finale) și cele referitoare la punctele de livrare (secțiunea 1.2 și punctele 9-17 din angajamentele finale), angajamentele referitoare la rețeaua bulgară de gaze naturale privesc în principal piețele de gaze naturale din Bulgaria și nu sunt de natură să se aplice în mai multe țări din ECE în cauză. În această privință, angajamentele referitoare la rețeaua bulgară de gaze naturale, înscrise sub titlul „Changes to the Bulgarian Gas System” (Modificări ale sistemului bulgar de gaze naturale), sunt prezentate în mod distinct și ca fiind independente de celelalte angajamente referitoare la restricțiile teritoriale. În mod similar, în decizia atacată, angajamentele menționate referitoare la rețeaua bulgară de gaze naturale, examinate în secțiunea 7.1.2 din această decizie, sub titlul „The Commitment dealing with the Bulgarian gas system” (Angajamentul referitor la sistemul bulgar de gaze naturale), sunt analizate separat de celelalte două categorii de angajamente referitoare la restricțiile teritoriale, care sunt examinate în secțiunile 7.1.1 și 7.1.3 din decizia menționată, sub titlurile „The Commitment to remove territorial restrictions and measures of an effect equivalent to such restrictions” (Angajamentul de a elimina restricțiile teritoriale și măsurile cu efect echivalent cu aceste restricții) și „The Commitment dealing with the changes of gas delivery points” (Angajamentul referitor la modificările punctelor de livrare a gazelor naturale).
21

În paralel cu contractele vizate de auditul din februarie 2010, Comunitatea încheiase cu Intelligence for Environment and Security – IES Solutions Srl, precum și alți 21 de cocontractanți stabiliți în diferite state membre ale Uniunii, printre care și Isotis, contractul nr. 238940 „REsponding to All Citizens needing Help (REACH112)”. Contractul menționat avea ca obiect realizarea proiectului REACH112, care se înscria în cadrul realizării programului de sprijin strategic în materie de TIC care intra sub incidența Programului‑cadru CIP. Obiectivul acestui proiect era de a propune aplicații alternative telefoniei vocale tradiționale care să fie accesibile tuturor.
Hotărârea Tribunalului (Camera a cincea) din 5 decembrie 2019 –

Idea Groupe/EUIPO – The Logistical Approach (Idealogistic Verhoeven Greatest care in getting it there)

(Cauza T‑29/19)

„Marcă a Uniunii Europene – Procedură de opoziție – Cerere de înregistrare a mărcii Uniunii Europene figurative Idealogistic Verhoeven Greatest care in getting it there – Mărcile naționale verbale anterioare idéa logistique, IDEA și groupe idea – Marca națională figurativă anterioară iDÉA – Înregistrări internaționale care desemnează Uniunea Europeană – Marca figurativă anterioară iDÉA și marca verbală anterioară IDEA – Motive relative de refuz – Risc de confuzie – Articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2017/1001 – Utilizare în comerț a unui semn cu un domeniu de aplicare care depășește domeniul local – Articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul 2017/1001”

1. Marcă a Uniunii Europene – Procedura căii de atac – Acțiune în fața instanței Uniunii – Competența Tribunalului – Reexaminarea faptelor în lumina probelor prezentate pentru prima dată în fața sa – Excludere (Regulamentul 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 72) (a se vedea punctul 20)

2. Marcă a Uniunii Europene – Definiția și dobândirea mărcii Uniunii Europene – Motive relative de refuz – Opoziție a titularului unei mărci anterioare identice sau similare înregistrate pentru produse sau servicii identice sau similare – Risc de confuzie cu marca anterioară – Marca figurativă Idealogistic Verhoeven Greatest care in getting it there – Mărcile verbale idéa logistique, IDEA și groupe idea – Mărcile figurative iDÉA [Regulamentul 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 8 alin. (1) lit. (b)] (a se vedea punctele 46, 50, 72 și 79-81)

3. Marcă a Uniunii Europene – Procedura căii de atac – Acțiune în fața instanței Uniunii – Competența Tribunalului – Controlul legalității deciziilor camerelor de recurs – Controlul calificării juridice date situației de fapt (Regulamentul 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 72) (a se vedea punctul 120)

4. Procedură jurisdicțională – Obligația instanței de a respecta cadrul litigiului astfel cum este definit de părți – Obligația instanței de a se pronunța numai în temeiul argumentelor invocate de părți – Lipsă (a se vedea punctul 120)

Obiectul

Acțiune formulată împotriva Deciziei Camerei a patra de recurs a EUIPO din 12 noiembrie 2018 (cauza R 2064/2017-4) privind o procedură de opoziție între Idea Groupe și The Logistical Approach

Dispozitivul

1) Anulează Decizia Camerei a patra de recurs a Oficiului Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO) din 12 noiembrie 2018 (cauza R 2064/2017-4).
INFORMAȚII PRIVIND DECIZIILE NEPUBLICATE 
Repertor iul jur isprudenței 
Hotărârea T ribunalului (Camera a șasea) din 1 3 mai 2 0 2 0 –  
EC Brand Comér cio, Importação e Exportação de Vestuário em Geral/ EUIPO (pantys)  
(Cauza T-5 3 2 / 1 9 )  
„Marcă a Uniunii Europene – Cerere de înregistrare a mărcii Uniunii Europene figurative pantys – 
Motiv absolut de refuz – Caracter descriptiv – Articolul 7 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul 
(UE) 2017 /1001 – Lipsa caracterului distinctiv dobândit prin utilizare – Articolul 7 alineatul (3) 
din Regulamentul 2017 /1001 ” 
1. Marcă a Uniunii Europene – Definiția și dobândirea mărcii Uniunii Europene – Motive absolute 
de refuz – Mărci compuse exclusiv din semne sau indicații care pot să servească pentru a 
desemna caracteristicile unui produs sau ale unui serviciu – Aprecierea caracterului descriptiv al 
unui semn – Criterii 
[Regulamentul 2017 /1001 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 7 alin. (1) lit. (c)] 
(a se vedea punctele 13-15, 18, 24 şi 28) 
2. Marcă a Uniunii Europene – Definiția și dobândirea mărcii Uniunii Europene – Motive absolute 
de refuz – Mărci compuse exclusiv din semne sau indicații care pot să servească pentru a 
desemna caracteristicile unui produs sau ale unui serviciu – Marca figurativă pantys 
[Regulamentul 2017 /1001 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 7 alin. (1) lit. (c)] 
(a se vedea punctele 17, 19-21, 31, 35, 40 şi 41) 
3. Marcă a Uniunii Europene – Definiția și dobândirea mărcii Uniunii Europene – Motive absolute 
de refuz – Mărci compuse exclusiv din semne sau indicații care pot să servească pentru a 
desemna caracteristicile unui produs sau ale unui serviciu – Aprecierea de către Oficiu a 
caracterului înregistrabil – Prezentarea unor elemente de probă – Lipsa necesității 
[Regulamentul 2017 /1001 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 7 alin. (1) lit. (c)] 
(a se vedea punctul 23) 
4. Marcă a Uniunii Europene – Definiția și dobândirea mărcii Uniunii Europene – Apreciere a 
caracterului înregistrabil al unui semn – Luare în considerare numai a reglementării Uniunii – 
Decizii ale autorităților naționale care nu sunt obligatorii pentru autoritățile Uniunii 
(Regulamentul 2017 /1001 al Parlamentului European și al Consiliului) 
RO 
ECLI:EU:T:2020 :193 1 
INFORMAȚII PRIVIND DECIZIILE NEPUBLICATE 
(a se vedea punctul 33) 
5. Marcă a Uniunii Europene – Definiția și dobândirea mărcii Uniunii Europene – Motive absolute 
de refuz – Mărci lipsite de caracter distinctiv – Excepție – Dobândirea caracterului distinctiv prin 
utilizare – Criterii de apreciere 
[Regulamentul 2017 /1001 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 7 alin. (3)] 
(a se vedea punctele 49-54) 
Obiectul 
Acțiune formulată împotriva Deciziei Camerei a cincea de recurs a EUIPO din 22 mai 2019 (cauza 
R 314/2019 -5) privind o cerere de înregistrare a mărcii figurative pantys ca marcă a Uniunii Europene 
Dispozitivul 
1) Respinge acțiunea. 
2) Obligă EC Brand Comércio, Importação e Exportação de Vestuário em Geral Ltda la plata 
cheltuielilor de judecată. 
ECLI:EU:T:2020 :193 2