20070628

Rezoluție [1]

privind buna guvernare, transparența și responsabilitatea în domeniul exploatării resurselor naturale în țările ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

- reunindu-se la Wiesbaden (Germania) între 25 și 28 iunie 2007,

- având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul de procedură,

- având în vedere acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou (Benin), la data de 23 iunie 2000, după cum a fost modificat prin acordul de modificare al acordului de parteneriat, semnat la Luxemburg la 24 iunie 2005 (Acordul de la Cotonou), în special articolele 9, 68, 96 și 97,

- având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției din 31 octombrie,

- având în vedere înființarea Tribunalului Penal Internațional (TPI) la Roma, la 17 iulie 1998,

- având în vedere Declarația Organizației Națiunilor Unite din 16 decembrie 1996 împotriva corupției și a mitei în tranzacțiile comerciale internaționale,

- având în vedere Convenția interamericană împotriva corupției, adoptată la Caracas la 29 martie 1996,

- având în vedere Convenția Uniunii Africane privind prevenirea și combaterea corupției, adoptată în cadrul celei de-a doua sesiuni ordinare a Adunării Uniunii Africane care a avut loc la Maputo la 11 iulie 2003,

- având în vedere Convenția Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 21 noiembrie 1997 privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale,

- având în vedere legislațiile naționale în vigoare din statele ACP-UE privind spălarea banilor,

- având în vedere Declarația de la Paris din 2 martie 2005 privind eficacitatea ajutoarelor,

- având în vedere Declarația din 2 iunie 2003 adoptată în cadrul Reuniunii la nivel înalt G8, care a avut loc la Evian, intitulată: "Lupta împotriva corupției și îmbunătățirea transparenței", precum și Declarația adoptată la 8 iunie 2007 în cadrul Reuniunii la nivel înalt G8 care a avut loc la Heiligendamm (Germania), intitulată "Creștere și responsabilitate în Africa",

- având în vedere Raportul special nr. 2/2005 al Curții de Conturi privind ajutorul bugetar al FED pentru statele ACP [2],

- având în vedere Ghidul Fondului Monetar Internațional privind transparența veniturilor provenite din resursele naturale, adoptat în iunie 2005,

- având în vedere Revista Industriilor extractive a Băncii Mondiale din 2004,

- având în vedere cele 40 de recomandări ale Grupului de Acțiune Financiară (GAFI) privind spălarea banilor,

- având în vedere rezultatele reuniunii plenare a GAFI, care a avut loc la Vancouver între 9 și 13 octombrie 2006,

- având în vedere inițiativele "Publicați ceea ce plătiți" (PWYP) și "Publicați ceea ce câștigați" (PWYE),

- având în vedere principiile și criteriile Inițiativei pentru transparență în industriile extractive (ITIE),

- având în vedere sprijinul acordat de Uniunea Europeană sistemului de certificare pentru Procesul Kimberley privind importurile și exporturile de diamante și participarea țărilor ACP la procesul Kimberley,

- având în vedere planul de acțiune comunitar privind aplicarea legislației, guvernarea și schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT) precum și Regulamentul CE nr. 2173/2005,

- având în vedere programul privind aplicarea legislației și guvernarea în domeniul forestier în Africa, adoptat în 2003,

- având în vedere rezoluțiile Parlamentului European din 31 martie 2004 privind guvernarea în cadrul politicii de dezvoltare a Uniunii Europene [3] și din 6 aprilie 2006 privind eficacitatea ajutorului și corupția în țările în curs de dezvoltare [4],

- având în vedere rezoluțiile sale din 24 noiembrie 2005 privind rolul parlamentelor naționale în punerea în aplicare a Acordului de parteneriat de la Cotonou și privind produsele agricole și miniere [5],

- având în vedere comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2005 către Consiliu, Parlamentul European și Comitetului Economic și Social, intitulată "Strategia UE pentru Africa: spre un pact euro-african pentru accelerarea dezvoltării Africii",

- având în vedere manualul parlamentarului privind combaterea corupției, elaborat de Organizația mondială a parlamentarilor împotriva corupției (GOPAC),

- având în vedere Indicele de Percepție a Corupției (IPC) din 2006, publicat la 6 noiembrie 2006 la Berlin de Transparency International,

- având în vedere raportul privind misiunea de informare și anchetă în Mauritania efectuat de Biroul APP între 23 și 27 februarie 2006,

- având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/3937/07/fin.),

A. susținând principiul responsabilității guvernelor față de țările lor și față de toți cetățenii acestora în ceea ce privește gestionarea veniturilor și cheltuielilor publice;

B. întrucât beneficiile economice și financiare rezultate din exploatarea bogățiilor naturale trebuie să se reflecte într-o creștere semnificativă a dezvoltării umane;

C. întrucât guvernele țărilor bogate în resurse naturale au obligația și responsabilitatea de a-și utiliza veniturile, în primul rând, pentru a satisface nevoile de bază ale populației, în special în domeniile sănătății și educației, precum și pentru a combate sărăcia;

D. întrucât buna guvernare trebuie să țină seama de faptul că aceste venituri au o valoare adăugată mult mai mare atunci când resursele naturale sunt prelucrate și îmbogățite în însăși țara respectivă, decât atunci când acestea sunt exportate ca materii prime;

E. întrucât guvernele suverane și autoritățile publice competente au, de asemenea, obligația de a utiliza veniturile rezultate din exploatarea resurselor naturale ale țărilor lor într-un mod responsabil și în beneficiul direct al cetățenilor prezenți și viitori;

F. întrucât exploatarea resurselor naturale poate deveni o forță pentru dezvoltarea durabilă doar prin reducerea la minim a impactului său negativ din punct de vedere social și a impactului asupra mediului, precum și prin repartizarea, în mod echitabil, a beneficiilor și costurilor acesteia;

G. întrucât cetățenii țărilor bogate în resurse naturale au dreptul inalienabil de a beneficia, în modul cel mai echitabil, de bunăstarea și creșterea economică pe care resursele respective le pot genera;

H. întrucât societățile care exploatează resursele naturale au, de asemenea, responsabilitatea de a se asigura că investițiile lor contribuie la dezvoltarea durabilă a țărilor bogate în resurse naturale;

I. întrucât lipsa de transparență în ceea ce privește plățile — legitime — pe care companiile le efectuează guvernelor reprezintă un risc antreprenorial considerabil, deoarece expune companiile la acuzații de complicitate la comportamente corupte și subminează legitimitatea activității acestora;

J. întrucât guvernele europene au obligația de a combate aceste practici;

K. întrucât guvernarea defectuoasă și lipsa de transparență privind gestionarea veniturilor guvernamentale generate de resursele naturale sunt de natură să agraveze corupția politică și să crească riscurile de deturnare a fondurilor publice;

L. conștientă de creșterea prețurilor petrolului la nivel mondial în ultimele 36 de luni și de veniturile excedentare rezultate;

M. întrucât veniturile importante obținute din exploatarea resurselor naturale, în special a petrolului, în țările în curs de dezvoltare pot crea dezechilibre economice și sociale grave, pot agrava nedreptatea socială și pot chiar favoriza un climat de violență, în condițiile în care acestea nu sunt utilizate în mod corespunzător în beneficiul tuturor categoriilor populației și în scopul dezvoltării naționale și, întrucât, în ceea ce privește petrolul, există riscul unor indicatori de creștere măriți în mod artificial, în detrimentul indicatorilor de dezvoltare umană;

N. întrucât Parlamentul European a adoptat în martie 2004 un amendament la directiva privind cerințele de transparență, invitând statele membre ale UE să încurajeze companiile cotate la bursele de valori europene să publice plățile efectuate către guverne;

O. întrucât îmbunătățirea guvernării și a responsabilității în gestionarea finanțelor publice tinde să reducă riscurile de conflict legate de exploatarea resurselor naturale;

P. întrucât o creștere semnificativă a transparenței fiscale, precum și eradicarea corupției publice ar contribui la atenuarea riscului politic și ar încuraja crearea unui mediu mai stabil și favorabil investițiilor naționale și străine, în special în sectorul industriilor extractive, după cum au recunoscut investitorii instituționali care gestionează fonduri reprezentând un total de 12,3 miliarde euro;

Q. conștientă că transparența fiscală și securitatea aprovizionării cu energie sunt corelate și având în vedere faptul că guvernarea defectuoasă și corupția din țările furnizoare de energie pot consolida resentimentele locale față de sectorul energetic și pot crea pericole pentru instalațiile energetice, reducând, astfel, capacitatea de aprovizionare a piețelor mondiale;

R. întrucât guvernarea defectuoasă și lipsa de responsabilitate privind exploatarea resurselor naturale pot avea, de asemenea, consecințe grave asupra mediului, iar exploatarea forestieră excesivă poate cauza, de exemplu, deșertificare, alte schimbări climatice, precum și daune asupra mediului care să afecteze ființele umane, fauna și flora;

S. întrucât populațiile din zonele în care se exploatează resursele naturale nu beneficiază suficient de profiturile rezultate din acestea și, în plus, acestea sunt, adesea, afectate de impactul grav al acestor activități asupra mediului, cum ar fi poluarea aerului, a apei și a solului;

T. întrucât resursele naturale cuprind nu doar resurse minerale, ci și fauna și flora, precum și apa și aerul curat care ar trebui protejate sau îmbunătățite;

U. conștientă de importanța punerii în aplicare a celor mai bune practici ecologice în ceea ce privește gestionarea resurselor petroliere și a principalelor resurse naturale din țările ACP;

V. întrucât este important să se promoveze, în rândul funcționarilor publici, valori și virtuți precum imparțialitatea, integritatea, responsabilitatea, transparența și corectitudinea, pentru ca practicile de corupție să devină de neconceput și imposibile;

W. întrucât urmărirea integrității și a standardelor etice constituie, înainte de toate, un mijloc de garantare a furnizării către populație a serviciilor pe care aceasta este îndreptățită să le primească din partea statului în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale;

X. conștientă de nevoia de a consolida capacitățile parlamentelor și ale instituțiilor democratice ale țărilor în curs de dezvoltare, pentru a le permite acestora să-și exercite în mod eficient atribuțiile de control al organelor executive și de autoritate bugetară;

Y. întrucât, în trecut, deținerea de resurse naturale nu a constituit întotdeauna o binecuvântare, ci a reprezentat, adesea, mai degrabă un blestem pentru populația afectată din țările lipsite de control democratic, de responsabilitate și de statul de drept și în care lupta pentru resurse a încurajat corupția și conflictele violente în urma cărora populația locală a avut, adesea, de suferit;

Z. întrucât cererea crescândă de resurse naturale a economiilor cu creștere rapidă, precum China, a accelerat lupta internațională pentru asemenea resurse și a avut adesea drept consecință menținerea regimurilor nedemocratice, a conflictelor violente și a încălcării drepturilor omului;

AA. întrucât anumite companii nu respectă normele fundamentale de muncă stabilite de OIM și sunt responsabile de producerea unor accidente mortale și de exploatarea muncii copiilor; întrucât aceste companii reprezintă, de asemenea, forța determinantă a despăduririi în expansiune, precum și a intensificării comerțului ilegal cu fildeș din Africa, unele dintre acestea fiind prinse în mod repetat pescuind ilegal în apele africane;

1. invită țările ACP să aloce, cu prioritate, toate veniturile provenite din exploatarea resurselor naturale pentru satisfacerea nevoilor de bază ale populației, în special în domeniile sănătății, educației, precum și al conservării resurselor naturale și al mediului, contribuind astfel la realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM);

2. invită țările ACP și europene să respecte și să pună pe deplin în aplicare definițiile și recomandările Acordului de la Cotonou privind buna guvernare (articolul 9 alineatul (3));

3. invită statele membre și Comisia, având în vedere preocuparea acestora pentru buna guvernare, să acorde o mai mare atenție dezvoltării industriei de prelucrare din țările ACP, decât asigurării accesului companiilor europene la resursele naturale din aceste țări;

4. invită țările africane din grupul ACP să ratifice Convenția Uniunii Africane privind prevenirea și combaterea corupției; invită țările din Caraibe să ratifice Convenția Interamericană împotriva corupției; invită toate țările ACP-EU să ratifice Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției și Declarația Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției și a actelor de corupție în tranzacțiile comerciale internaționale și să pună în aplicare mecanisme specifice care să asigure o monitorizare și o aplicare eficientă a dispozițiilor alineatului (3) de mai sus;

5. solicită guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene și țărilor ACP să adopte și să contribuie la punerea în practică a principiilor stabilite de inițiative private, pentru a promova o mai bună guvernare în ceea ce privește gestionarea veniturilor provenite din resurse naturale, inițiative precum ITIE și campaniile "Publicați ceea ce plătiți" și "Publicați ceea ce câștigați";

6. solicită Comisiei Europene și guvernelor statelor membre UE să promoveze îmbunătățirea și aplicarea deplină a Inițiativei pentru transparență în industriile extractive (ITIE), în special prin obligativitatea dispozițiilor privind transparența, prin adoptarea de mecanisme de control eficiente, prin punerea în aplicare a celui de-al cincilea criteriu care consacră implicarea activă a societății civile în calitate de participant la ITIE, precum și prin asigurarea unei contribuții financiare la fondul fiduciar al ITIE;

7. invită țările ACP să se asigure că veniturile sunt, în egală măsură, utilizate pentru a-și diversifica economia și pentru a dezvolta activitățile economice la un nivel mai ridicat în cadrul procesului de producție, în loc să le limiteze la simpla extracție a resurselor naturale;

8. solicită Comisiei Europene să trimită misiuni în țările în curs de dezvoltare furnizoare de energie pentru a sprijini punerea în aplicare a ITIE;

9. solicită țărilor ACP care au subscris, în mod oficial, la inițiativa ITIE să treacă la punerea în practică a criteriilor minime ale acesteia, în special, a celui de-al cincilea criteriu, garantând că societatea civilă este în măsură să își exercite rolul de monitorizare fără restricții și în absența oricărei temeri sau intimidări;

10. încurajează toate țările bogate în resurse naturale semnatare ale Acordului de la Cotonou care nu au aderat încă, în mod oficial, la ITIE să facă acest lucru și invită statele membre UE și guvernele ACP să consolideze capacitățile societății civile, astfel cum se prevede la articolul 7 din Acordul de la Cotonou și în recomandările celor două Forumuri ale societății civile din ACP care au avut loc în 2002 și în aprilie 2006;

11. solicită tuturor guvernelor țărilor ACP și ale statelor membre UE să îndemne toți investitorii să adere la ITIE, precum și la alte inițiative și convenții care vizează consolidarea bunei guvernări, a transparenței și a responsabilității în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale;

12. solicită tuturor guvernelor țărilor ACP și ale statelor membre UE să invite, în egală măsură, guvernele țărilor emergente să-și respecte angajamentele privind aderarea la normele fundamentale de muncă recunoscute la nivel internațional, cele privind abolirea exploatării muncii copiilor, încetarea proliferării armelor de calibru mic și a armamentului ușor (SALW), în special în zonele de conflict, precum și angajamentele privind interzicerea importului ilegal de materii prime și de cherestea;

13. solicită Comisiei Europene și statelor membre UE să condiționeze ajutorul pentru dezvoltare acordat țărilor bogate în resurse de progresul înregistrat în domeniul bunei guvernări, al transparenței și al responsabilității în ceea ce privește gestionarea resurselor naturale, prin aderarea și punerea în mod activ în aplicare a unor inițiative precum PWYP, PWYE și ITIE;

14. solicită guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene și Comisiei să sprijine eforturile statelor membre de a promova transparența în industriile extractive, prin introducerea unor norme contabile corespunzătoare și a unor dispoziții privind dreptul societăților comerciale, în conformitate cu sprijinul acordat de Parlamentul European în martie 2004 modificării directivei privind cerințele de transparență și cu comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2005 privind strategia pentru Africa;

15. solicită tuturor actorilor implicați să pună în aplicare norme care să impună transparență și o mai mare responsabilitate în sistemele de gestionare a cheltuielilor și veniturilor publice, ca de exemplu:

- controlul bugetar exercitat de Parlament și organele acestuia,

- auditul separat al bugetelor și al cheltuielilor publice prin intermediul unei curți de conturi independente,

- transparența bugetelor de stat,

- monitorizarea veniturilor și cheltuielilor guvernului în rândul țărilor ACP,

- responsabilitatea societăților care intră sub incidența dispozițiilor privind divulgarea informațiilor;

16. solicită tuturor actorilor să se asigure că guvernele țărilor furnizoare de energie care au cunoscut probleme grave de guvernare și de corupție nu beneficiază de ajutoare neesențiale, de condiții comerciale favorabile sau de alte avantaje până când nu fac dovada unui angajament mensurabil pentru o mai mare transparență, în special în ceea ce privește bugetul național;

17. solicită tuturor donatorilor bilaterali și multilaterali și agențiilor de credit la export să dezvolte un set de condiții care să nu fie, pur și simplu, abstracte, ci să se bazeze pe răspunderea fiduciară a guvernelor față de cetățenii lor și pe un sistem de parteneriat în care ajutorul neumanitar este condiționat de respectarea unei serii de criterii specifice, negociate în comun și, în special, a transparenței publice privind veniturile provenite din exploatarea resurselor naturale, în conformitate cu principiile codificate în "Ghidul FMI privind transparența veniturilor provenite din resursele naturale";

18. invită statele ACP-UE să se asigure că promovarea bunei guvernări, a transparenței și a responsabilității în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale fac obiectul angajamentelor reciproce și al criteriilor negociate în comun în cadrul dialogului politic prevăzut la articolul 8 din Acordul de la Cotonou;

19. solicită guvernelor statelor membre UE să se asigure că promovarea transparenței și controlul democratic privind utilizarea veniturilor în țările care furnizează energie Uniunii Europene constituie o prioritate a strategiei europene comune pentru energie;

20. recomandă evidențierea aspectelor legate de buna guvernare, de transparență și de responsabilitate în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale în cadrul viitoarei "Strategii comune UE-Africa";

21. încurajează punerea în aplicare a celor mai bune practici în gestionarea resurselor petroliere, astfel cum sunt codificate în "Ghidul FMI privind transparența veniturilor provenite din resursele naturale";

22. solicită guvernelor și parlamentelor țărilor ACP și ale statelor membre UE să se asigure că exploatarea resurselor naturale nu generează dezechilibre ecologice majore; în această privință, își exprimă preocuparea față de faptul că defrișarea excesivă poate duce la deșertificare și la alte schimbări climatice, împotriva cărora ar trebui să se ia măsuri, prin practicarea unei silviculturi responsabile și prin practici de reîmpădurire corespunzătoare, solicitând, totodată, companiilor care exploatează resursele naturale să respecte standardele de protecție a mediului;

23. invită instituțiile, parlamentele și guvernele naționale și regionale să se asigure că exploatarea legală a resurselor naturale se înscrie într-un plan de protecție a mediului orientat spre măsuri de protecție a apei, a aerului și a solului, precum și spre conservarea diversității faunei și florei;

24. solicită tuturor guvernelor să adopte legi care să interzică importul de cherestea exploatată în mod ilegal; iar, între timp, să se asigure că la procedurile de achiziții publice nu ajunge decât cherestea provenită din surse durabile și legale;

25. invită toate țările producătoare de cherestea să garanteze exploatarea durabilă a cherestelei produse intern, respectând drepturile populației locale și ținând seama de impactul asupra mediului;

26. solicită UE să realizeze un studiu exhaustiv asupra legislației forestiere, să consolideze drepturile de funciare și de acces ale comunităților locale, precum și să garanteze participarea semnificativă a publicului;

27. îndeamnă toate țările participante la comerțul cu diamante să adere pe deplin la sistemul de certificare pentru Procesul Kimberley privind comerțul internațional cu diamante brute; subliniază importanța realizării de progrese către un control independent al respectării de către țările participante și de către industria diamantelor a orientărilor privind comerțul cu diamante, precum și importanța garantării faptului că participanții la Procesul Kimberley pot supraveghea respectarea acestui proces de către industria diamantelor;

28. solicită membrilor Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite să adopte o definiție a legăturii "resurse de conflict" și să includă gestionarea resurselor naturale în mandatul Comisiei de consolidare a păcii;

29. încurajează punerea în aplicare și utilizarea adecvată a sistemelor de informații precum banca de date miniere;

30. subliniază responsabilitatea companiilor care exploatează resurse naturale de a promova un mediu economic transparent care să respecte dezvoltarea durabilă, precum și faptul că acest lucru este în beneficiul lor; încurajează companiile respective să ia inițiative colective în acest scop, cum ar fi certificarea companiilor "curate";

31. subliniază faptul că, în conformitate cu articolele 96 și 97 din Acordul de la Cotonou, cazurile grave de corupție pot duce la consultări;

32. invită țările ACP să lanseze o dezbatere publică națională privind utilizarea veniturilor provenite din resursele naturale și privind dreptatea socială;

33. solicită țărilor ACP producătoare de petrol să respecte, să sprijine și să încurajeze activitățile militanților împotriva corupției și ale apărătorilor transparenței;

34. subliniază rolul parlamentelor naționale ale țărilor ACP în promovarea bunei guvernări și recomandă recunoașterea acestui rol și consacrarea oficială a acestuia în viitoarea "Strategie comună UE-Africa";

35. invită parlamentele naționale și regionale ale țărilor ACP și ale statelor membre UE, precum și reprezentanții societății civile să coopereze în vederea constituirii unui echilibru al puterilor pentru a combate corupția din guverne și administrații, inclusiv prin luarea de măsuri penale;

36. îndeamnă guvernele, instituțiile și toți liderii politici să aloce o parte a veniturilor rezultate din exploatarea responsabilă a resurselor naturale pentru a crește veniturile funcționarilor, ale agenților de poliție și ale lucrătorilor din sectoarele economice relevante, cu scopul de a face corupția mai puțin atractivă;

37. invită guvernele țărilor ACP și Comisia Europeană să sprijine parlamentele naționale și regionale ACP în activitatea lor, în calitate de autoritate bugetară, prin intermediul dialogului, al schimbului de informații și al consolidării capacităților;

38. solicită Comisiei să elaboreze o comunicare care să definească strategia Uniunii Europene pentru consolidarea democrației parlamentare și a statului de drept în țările în curs de dezvoltare;

39. încurajează parlamentele naționale ale țărilor ACP să exercite presiuni asupra guvernelor lor pentru ca acestea să lupte împotriva corupției interne, promovând astfel o mai bună guvernare în gestionarea veniturilor publice, prin adoptarea unei legislații anticorupție și a unor mecanisme de monitorizare independente care să vizeze o mai mare transparență sau să confere un acces sporit la informațiile privind utilizarea și alocarea veniturilor provenite din exploatarea resurselor naturale;

40. subliniază faptul că este, de asemenea, necesară consolidarea sistemului judiciar, a independenței justiției și a instituțiilor superioare de control al finanțelor publice din țările ACP;

41. invită, de asemenea, parlamentele țărilor ACP să adopte coduri de conduită specifice privind buna guvernare, astfel încât să poată preveni orice risc de corupție internă; consideră că publicarea veniturilor parlamentarilor poate contribui, de asemenea, la realizarea unui grad mai mare de transparență;

42. invită parlamentele naționale și regionale să sprijine și să faciliteze acțiunea reprezentaților societății civile de a combate guvernarea defectuoasă și corupția, permițându-le să-și desfășoare activitatea în cele mai bune condiții și cu o libertate de acțiune maximă și garantându-le capacitatea, mijloacele și resursele necesare;

43. solicită ca societatea civilă și parlamentele naționale să participe la monitorizarea eficientă a bugetului prin anchete de urmărire a cheltuielilor publice (PETS) care să facă o comparație detaliată între "venituri" și "rezultate" pe baza criteriilor aplicate de Comitetul OCDE de asistență pentru dezvoltare (CAD);

44. consideră că este necesară elaborarea unor indicatori sociali specifici în vederea obținerii unor date mai detaliate privind calitatea guvernării pe care au obținut-o semnatarii Acordului de la Cotonou și solicită transparență din partea organizațiilor societății civile implicate în ceea ce privește gestionarea fondurilor primite;

45. invită guvernele, instituțiile și toți liderii politici să se asigure că funcționarii beneficiază de pregătire specială și sunt informați cu privire la importanța utilizării responsabile a resurselor naturale și cu privire la o exploatare ecologică a acestora;

46. subliniază faptul că lupta împotriva corupției poate contribui, în mod eficient, la promovarea unui climat mai sigur pentru investiții; invită Uniunea Europeană, în calitate de copreședinte al programului Cheltuieli publice și responsabilitate financiară (PEFA) — care asigură un cadru armonizat de evaluare a riscului fiduciar în țările destinatare — să includă indicatori specifici PEFA cu scopul de a măsura nivelul corupției;

47. solicită Comisiei să considere nivelurile corupției astfel identificate drept bază pentru promovarea unei bune guvernări și deschiderea de consultări, în temeiul articolelor 96 și 97 din Acordul de la Cotonou privind luarea de măsuri corespunzătoare împotriva regimurilor corupte; subliniază, cu toate acestea, faptul că promovarea bunei guvernări nu ar trebui să constituie un pretext pentru impunerea unilaterală a condițiilor de acordare a ajutoarelor;

48. subliniază rolul important jucat de inițiativele regionale în ceea ce privește reducerea corupției și promovarea unei bune guvernări, precum mecanismul african de evaluare colegială (MAEC); subliniază necesitatea ca țările africane să pună în aplicare aceste inițiative, iar Comisia și statele membre să asigure asistența tehnică și financiară necesară în acest scop;

49. solicită statelor membre ale Uniunii Europene care dispun de centre financiare să ia toate măsurile juridice și administrative care se impun pentru a garanta repatrierea în țara de origine a fondurilor obținute ilegal;

50. încredințează copreședinților săi sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Comisiei Uniunii Africane, Parlamentului Pan-african, precum și parlamentelor naționale și regionale și Organizației mondiale a parlamentarilor împotriva corupției (GOPAC).

[1] Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 28 iunie 2007 la Wiesbaden (Germania).

[2] JO C 249, 7.10.2005.

[3] JO C 103 E, 29.4.2004, p. 550.

[4] Nepublicată încă în JO.

[5] JO C 136, 9.6.2006, p. 17.

--------------------------------------------------