Rezoluție [1]

privind accesul la îngrijire medicală și medicamente, cu accent special pe bolile neglijate

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

- reunită la Kigali (Rwanda) între 19 și 22 noiembrie 2007,

- având în vedere articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de procedură,

- având în vedere articolele 177-181 litera (a) ale Tratatului de instituire a Comunității Europene,

- având în vedere obiectivele comune ale Uniunii Europene așa cum au fost definite în "Consensul european privind dezvoltarea" [2],

- având în vedere Acordul de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou, în data de 23 iunie 2000 ("Acordul de la Cotonou") [3] și modificat la Luxemburg, în data de 25 iunie 2005 [4],

- având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată "Accelerarea progresului în vederea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) — contribuția Uniunii Europene" [5],

- având în vedere rolul din ce în ce mai important al parteneriatelor public-privat în prevederea bunurilor publice globale, așa cum sunt definite în Comunicarea Comisiei intitulată "Sănătatea și reducerea sărăciei în țările în curs de dezvoltare" [6],

- având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată "Strategia de acțiune a UE privind criza de resurse umane pentru sănătate din țările în curs de dezvoltare" [7],

- având în vedere Raportul mondial pe 2006 privind sănătatea al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) "Colaborând pentru sănătate" [8],

- având în vedere Rezoluția celei de a 59-a Adunări mondiale pentru sănătate (AMS) privind "Sănătatea publică, inovația, cercetarea esențială în domeniul sănătății și drepturile de proprietate intelectuală: spre o strategie și un plan de acțiune globale" [9] din data de 27 mai 2006,

- având în vedere Parteneriatul dintre țările europene și cele în curs de dezvoltare privind studiile clinice (EDCTP),

- având în vedere cel de-al 7-lea Program cadru al Comunității Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație (2007-2013) [10], adoptat la 18 decembrie 2006,

- având în vedere rezoluția din 19 februarie 2004 privind bolile cauzate de sărăcie și sănătatea reproducerii în țările ACP în contextul celui de-al 9-lea FED (ACP-UE 3640/04/fin.) [11],

- având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2004 privind ajutoarele de hrană și siguranța alimentelor (ACP-UE 3692/04/fin.) [12],

- având în vedere rezoluția Parlamentului European din data de 8 septembrie 2005 privind bolile majore și cele neglijate din țările în curs de dezvoltare [13],

- având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/100.083/07/fin.),

A. întrucât sănătatea reprezintă o condiție indispensabilă pentru dezvoltare și prosperitate economică și, prin urmare, accesul la servicii de sănătate și la medicamente ar trebui să se afle în centrul politicilor de dezvoltare,

B. întrucât accesul la îngrijiri medicale reprezintă o chestiune care ține de securitatea globală și de drepturile omului, deoarece apariția și reapariția bolilor transmisibile pot cauza sărăcie, dizabilități, morbiditate și instabilitate pe scară largă și se pot răspândi rapid în întreaga lume,

C. întrucât s-au înregistrat progrese insuficiente în atingerea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului în perspectiva termenului lor, anume anul 2015, subliniind necesitatea unui angajament mai mare pentru realizarea lor,

D. întrucât 27000 de persoane mor în fiecare zi datorită faptului că nu au acces la medicamente de bază,

E. întrucât 25 % din 10 milioane de decese înregistrate anual la copii sunt cauzate de boli ce pot fi prevenite prin vaccinări,

F. întrucât în fiecare an peste 28 milioane de copii nu beneficiază de imunizarea în timpul primului an de viață,

G. întrucât există, în plus față de cele trei boli mortale majore: HIV/SIDA, malarie și tuberculoză (TB), o serie de multe alte boli care afectează aproximativ 1 miliard de persoane — o șesime din populația mondială,

H. întrucât aceste boli neglijate includ boala somnului (Trypanosoma brucei), ulcerul Buruli, boala Chagas, febra dengue, viermii gastrointestinali, diareea infantilă, leishmanioza viscerală (Kala Azar), lepra, elefantiazis (Elephantiasis), onchocerciază (orbirea râului), schistosomiază (febra șarpelui), trachoma, precum și diabetul, bolile mintale și epilepsia,

I. întrucât, datorită limitărilor terapiilor existente, bolile neglijate provoacă semnificative dizabilități și sărăcie, dar, printre altele, finanțările pentru cercetare alocate, prin comparație, sunt puține la nivelul UE,

J. întrucât cercetările în domeniul dezvoltării medicamentelor sunt realizate în principal pentru cele care se vând în țările dezvoltate și pentru bolile cu care se confruntă aceste țări,

K. întrucât există necesitatea unei cercetări și dezvoltări mai "transferabile" care să ducă mai departe cunoștințele științifice și cercetările de bază până la studiile clinice și înregistrarea de noi produse,

L. întrucât co-infecția cu TB/HIV reprezintă o amenințare majoră — totuși, numai 0,5 % dintre pacienții infectați cu HIV sunt testați pentru TB și 70 % din pacienții cu TB sunt testați pentru HIV, ceea ce indică nevoia unei colaborări mai intense între programele și serviciile specifice bolilor,

M. întrucât tuberculoza rezistentă la numeroase tipuri de medicamente (MDR-TB) este foarte dificil de diagnosticat și de tratat,

N. întrucât medicamentele contrafăcute reprezintă 6-10 % din piața mondială și se consideră că 25 % din medicamentele consumate în Africa ar fi contrafăcute,

O. întrucât profilaxia reprezintă cel mai bun mod de a lupta împotriva bolilor cu transmitere sexuală și accesul la serviciile și informațiile privind planificarea familială, sănătatea mamei și a reproducerii joacă un rol important în reducerea sărăciei și în lupta împotriva HIV/SIDA, și viceversa,

P. întrucât există la nivel global o penurie estimată la aproximativ 4,3 milioane de profesioniști în domeniul sănătății, inclusiv un deficit de 2,4 milioane de doctori, asistente medicale și moașe în 57 din cele mai sărace țări ale lumii, o problemă exacerbată în zonele rurale,

Q. întrucât un acces sporit pentru tinerele fete la educație și o proporție mai mare de lucrătoare în domeniul sănătății sunt doi factori care încurajează femeile să utilizeze servicii medicale,

R. întrucât ajutoarele acordate au fost adesea pe termen prea scurt și imprevizibile pentru a putea susține costurile recurente pe termen lung din sectorul sănătății, pot fi complexe datorită numărului mare de organizații internaționale implicate și nu se aliniază întotdeauna la prioritățile guvernelor și la eforturile acestora de întărire a capacității,

S. întrucât politicile Fondului Monetar Internațional (FMI) și ale Băncii Mondiale înregistrează uneori obstacole majore pentru țările sărace impunându-le regulamente prea rigide privind cheltuielile publice incompatibile cu obținerea ODM privind sănătatea, furnizarea de apă și sanitația,

Accentul pe sănătate

1. Îndeamnă țările ACP să aloce sănătății 15 % din bugetul public anual (Declarația de la Abuja [14]) și UE să atingă ținta fixată de Parlamentul European de a cheltui 20 % din ajutoarele financiare angajate în domeniul sănătății și educației;

2. subliniază că statele membre trebuie să-și țină promisiunea de a acorda 0,7 % din venitul lor național ca ajutor extern și să se asigure că acesta este coordonat, previzibil și pe termen lung;

3. invită UE, FMI și Banca Mondială să nu impună regulamente prea rigide privind cheltuielile publice și să nu promoveze urmărirea reformelor de piață inadecvate pentru servicii publice prin asistență, consultanță tehnică și acorduri comerciale;

4. consideră că sectorul sănătății trebuie să fie mult mai pregnant în Documentele de strategie de țară (pentru cel de-al 10-lea Fond European de Dezvoltare), Strategia de reducere a sărăciei și Cadrul cheltuielilor pe termen mediu, inclusiv în bugetele acestora, și că ar trebui să se asigure că analiza care stă la baza elaborării lor contribuie la o mai mare atenție acordată activităților din sectorul sănătății;

5. evidențiază importanța conducerii și a responsabilității politice la nivel național și invită guvernele țărilor ACP și Comisia să se asigure că societatea civilă și comunitățile afectate și cele marginalizate sunt implicate în formularea și implementarea politicilor;

6. afirmă că angajamentele de ajutorare ar trebui să reflecte starea de sănătate generală și rezultatele din domeniul sănătății ale țărilor, dincolo de HIV/SIDA, TB și malarie;

7. sprijină recomandările Raportului OMS pe 2006 de a dedica 50 % din asistența internațională sistemelor de sănătate pentru consolidarea acestora, jumătate din această finanțare fiind dedicată consolidării forței de lucru;

8. sprijină necesitatea de a consolida sistemele de sănătate din statele ACP prin metode cum ar fi îmbunătățirea accesului la medicamente de bază și generale, reducând birocrația printr-un management fluidizat, sporind profitabilitatea, eficiența prin servicii reorganizate și descentralizate din cadrul sistemelor de sănătate, și alocarea resurselor pentru o mai bună abordare a nevoilor populației;

9. sprijină toate intervențiile care vizează sporirea accesului la medicamentele de bază, în special pentru comunitățile sărace și vulnerabile din țările ACP;

10. încurajează stabilirea și consolidarea cadrelor naționale de reglementare în domeniul sănătății și a sistemelor de asigurare a calității ca mijloc de integrare a planificării și monitorizării activităților furnizorilor de medicamente din sectorul public și cel privat;

11. accentuează faptul că parteneriatele public-privat, parteneriatele publice de dezvoltare și parteneriatele nord-sud și sud-sud pot juca un rol favorabil în consolidarea domeniului sănătății, în special în țările subdezvoltate și țările în curs de dezvoltare;

Profilaxia

12. accentuează faptul că profilaxia bolilor ar trebui să se afle în centrul politicilor guvernamentale, prin campanii de vaccinare, securitate alimentară (nutriție) și furnizarea de apă potabilă curată și a unei bune sanitații, programe de control al consumului de tutun și alcool, precum și campanii privind igiena, sexul protejat, promovarea stilului de viață sănătos și alte campanii de educare;

13. accentuează faptul că informarea și vaccinurile sunt modalitatea cea mai avantajoasă de prevenire și control al bolilor infecțioase și că trebuie realizată o acoperire mai extinsă a vaccinurilor existente în țările în curs de dezvoltare, alături de introducerea noilor vaccinuri mai puțin utilizate și de crearea de vaccinuri mai eficiente în țările în curs de dezvoltare;

14. invită la adoptarea de măsuri profilactice, care să includă plasele de protecție împotriva malariei, tratate cu insecticide cu efect de lungă durată, înlăturarea surselor de apă stătută, instruirea în recunoașterea simptomelor, testul TB pentru pacienții HIV și reciproc, sănătatea sexuală/reproducerii și programele HIV/SIDA, cu resurse corespunzătoare;

15. încurajează companiile farmaceutice angajate în eforturile de a spori accesul la medicamentele de bază și accesibile din țările ACP, în special vizând bolile neglijate;

Capacitate și infrastructură

16. consideră că infrastructura și logistica în sectorul sănătății sunt esențiale pentru îmbunătățirea rezultatelor privind îngrijirea sănătății, inclusiv personalul, clinicile și spitalele, canalele de aprovizionare și de distribuție a medicamentelor și vaccinurilor;

17. invită la eforturi reînnoite de a restaura, construi și consolida sistemele de sănătate, prin alocarea de bugete anuale mai mari și prin acordarea de asistență de către UE, în vederea îmbunătățirii accesului la servicii de calitate, diagnosticare, vaccinuri și medicamente, în special a grupurilor sărace și aflate în situație de risc;

18. salută eforturile parteneriatelor globale de sănătate cum ar fi Alianța Globală pentru Vaccinuri și Imunizare (GAVI) și Fondul Global de Luptă împotriva SIDA, Tuberculozei și Malariei (GFATM) pentru a sprijini consolidarea sistemelor de sănătate din țările în curs de dezvoltare;

19. invită la inițiative privind facilitarea accesului local la diagnosticare adecvată și la medicamente sigure, accesibile și suficiente, la metode sigure de colectare a sângelui și la bănci de sânge sigure, cu instruirea, asistența tehnică și infrastructura aferente, printre altele în zonele rurale, și accentuează faptul că este important să se asigure prevenirea reutilizării tehnologiei medicale de către toate programele de imunizare;

20. observă faptul că strângerea de date fiabile și monitorizarea parametrilor cheie de sănătate permit dezvoltarea de politici bazate pe dovezi care pot fi mai eficace;

21. sprijină activitatea Programului OMS de precalificare destinat evaluării și procurării de noi medicamente esențiale și de întărire a capacității;

22. salută Comunicarea Comisiei cu privire la Strategia de acțiune a UE privind criza de resurse umane în sectorul sănătății din țările în curs de dezvoltare și invită la consolidarea măsurilor în acest domeniu; reiterează nevoia de a crea condiții de muncă, instruire și oportunități de carieră mai bune pentru personalul medical, precum și stimulente de reținere, aranjamente de înfrățire și programe de schimb;

23. îndeamnă guvernele ACP să determine o societate mai echitabilă prin urmărirea egalității dintre sexe în domeniul sănătății și al educației precum și statutul ocupării forței de muncă și pentru a consolida statutul social și autonomia femeilor, concentrându-se asupra femeilor și tinerelor în dezvoltarea resurselor umane și în oportunitățile de carieră din domeniul sănătății;

24. încurajează UE să dezvolte și să implementeze un Cod de conduită UE care să reglementeze etica recrutării de lucrători în domeniul sănătății și să sprijine un cod la nivel global pentru a preveni migrarea de inteligență din țările în curs de dezvoltare către țările dezvoltate; consideră că asistența UE și cea internațională ar trebui să asigure o finanțare pe termen lung a resurselor umane ca investiție în domeniul sistemului sănătății;

25. consideră că investițiile în sursele de apă, sanitație și infrastructură, precum și creșterea nivelului de conștientizare a legăturii dintre sănătate, apă curată, sanitație și igienă sunt vitale pentru combaterea bolilor cu transmitere hidrică și pentru furnizarea serviciilor de sănătate;

Cercetare și Dezvoltare

26. salută adoptarea Rezoluției Adunării Mondiale a Sănătății privind sănătatea publică, inovația, cercetarea în domeniul sănătății și drepturile de proprietate intelectuală, care deschide calea pentru definirea nevoilor de cercetare în domeniul sănătății și a priorităților țărilor în curs de dezvoltare;

27. salută includerea bolilor neglijate și accentul pe cercetarea transferabilă din cel de-al 7-lea Program cadru pentru cercetare al UE; solicită Comisiei să sprijine institutele de cercetare care doresc să coopereze la inițiativele de sănătate publică îndreptate către aceste sectoare și să garanteze că noile medicamente rezultate în urma cercetării realizate cu fonduri publice vor rămâne accesibile tuturor;

28. evidențiază că acest angajament politic crescut la nivelul UE și la nivel internațional trebuie să fie asociat acum unui sprijin financiar pe termen lung și unei cooperări crescute între țările, instituțiile universitare și industriile partenere pentru a se obține rezultate în ce privește dezvoltarea de noi instrumente de diagnosticare și de medicamente sigure și eficace;

29. recunoaște rolul EDCTP în ceea ce privește organizarea de studii clinice pentru noi medicamente și vaccinuri adecvate condițiilor clinice, etice și sociale locale ale țărilor cu boli endemice, și invită la lărgirea ariei activităților EDCTP pentru a include alte boli neglijate și alte faze ale dezvoltării clinice (Fazele I și IV);

30. invită la testarea clinică a medicamentelor orientată în funcție de sexe; subliniază necesitatea de a crește conștientizarea în rândul cercetărilor din domeniul medical cu privire la stilurile diferite de viață și condițiile de trai ale femeilor și bărbaților astfel încât aceste lucruri să fie luate în considerare în dezvoltarea noilor medicamente și vaccinuri;

31. susține consolidarea cercetărilor, studiilor clinice și capacităților de producție la nivel local, inclusiv dezvoltarea industriilor regionale și naționale de producție farmaceutică din zonele afectate și dezvoltarea proiectelor integrate, de la identificarea noilor boli la dezvoltarea și producerea noilor medicamente; invită la activități de cercetare care să includă sistemele operative și de sănătate, care să asigure o implementare mai eficace a intervențiilor și care să țină seama de aspectele culturale legate de prescrierea medicamentelor, utilizarea, accesul, capacitatea de cumpărare și distribuția acestora;

32. invită la promovarea unui set de măsuri menite să îmbunătățească accesul la medicamente și capacitatea de cumpărare a acestora, inclusiv prin prețuri diferențiate, donații și reduceri de preț, premii pentru inovație, credite fiscale, stimulente, angajamente prealabile de achiziție și angajamente prealabile de punere pe piață pentru vaccinuri prin care se face un angajament prealabil de către donatori de a subvenționa achiziționarea vaccinurilor care respectă standardele agreate; precum și transferul de tehnologii de fabricație și expertiză în țările cu boli endemice;

33. salută metodele inovatoare cum ar fi Angajamentele prealabile de punere pe piață pentru accelerarea dezvoltării și pentru dezvoltarea producției de medicamente și vaccinuri pentru țările în curs de dezvoltare;

34. consideră că revizuirea și înregistrarea medicamentelor ar trebui să fie relevante pentru prioritățile din țările cu boli endemice, cu proceduri specifice pentru mai buna evaluare a raportului risc-beneficiu în cazul medicamentelor pentru boli neglijate;

35. consideră că parteneriatele de dezvoltare public-privat (PDP) oferă un model de succes de construcție a unei colaborări între companiile farmaceutice și activitățile publice de cercetare în vederea dezvoltării de terapii novatoare și a întăririi capacității;

36. reamintește drepturile țărilor în curs de dezvoltare de a utiliza înlesnirile acordate prin Acordul privind aspectele drepturilor de proprietate intelectuală legate de comerț (TRIPS), în special în domeniile non-profit care nu sunt aplicabile pieței OCDE, totodată menținând stimulentele prin protecția proprietății intelectuale și abordarea reglementărilor legate de înregistrarea și punerea pe piață a medicamentelor; consideră că astfel de drepturi pot fi utile în disputele de obținere a licențelor pentru noile medicamente și drepturile de proprietate intelectuală din industria farmaceutică în care problemele de sănătate de un interes public deosebit sunt în pericol;

37. subliniază exemplul recent al Braziliei care profită de toate șansele oferite de Acordul TRIPS cu privire la certificarea obligatorie a medicamentelor și alte aspecte legate de drepturile de proprietate intelectuală;

38. își exprimă îngrijorarea pentru faptul că unele guverne ale țărilor ACP impun accize, taxe de import și taxe pe substanțe farmaceutice active, pe produse farmaceutice finite și pe vaccinuri, ceea ce face ca medicamentele să devină inaccesibile comunităților sărace; solicită Comisiei să investigheze aceste cazuri și să încurajeze guvernele să renunțe la astfel de taxe;

39. accentuează importanța respectării medicației prescrise pentru a limita rezistența organismului, precum și a unei medicații și combinații de medicamente și doze fixe prescrise pe un interval de timp cât mai redus acolo unde este posibil;

40. invită țările ACP și țările membre UE să își intensifice eforturile de combatere a medicamentelor contrafăcute prin sprijinirea controlului de calitate eficace al produselor și materialelor medicale, întărirea cooperării între autoritățile vamale și cele de poliție, și prin promovarea unei convenții internaționale menite să scoată în afara legii producerea și comercializarea medicamentelor contrafăcute;

41. invită țările ACP să se angajeze și să accelereze introducerea terapiei combinate pe bază de artemisinină (TCA), recunoscută ca fiind cel mai eficient tratament antimalarie; invită donatorii să finanțeze medicamente pentru TCA și să sprijine achiziționarea, precalificarea și fabricarea acestora;

42. subliniază interesul comun al țărilor dezvoltate și al țărilor în curs de dezvoltare, de exemplu în ceea ce privește controlul rezistenței anti-microbiene și crearea de produse antivirale și de vaccinuri antigripale; evidențiază faptul că cercetarea bolilor neglijate poate avea rezultate secundare pozitive pentru înțelegerea celorlalte boli: de exemplu, cercetarea vaccinurilor și a imunității poate spori cunoștințele despre afecțiunile alergice ce afectează un număr tot mai mare de oameni din Europa;

43. solicită implementarea Planului global de stopare a TB și consideră că este nevoie urgentă de teste de diagnosticare noi și rapide pentru TB, inclusiv pentru MDR-TB, adecvate pentru zonele cu resurse limitate, și solicită luarea de măsuri pentru a asigura că toate medicamentele pentru TB în dezvoltare trebuie testate pe pacienți cu MDR;

44. consideră că flagelul HIV/SIDA trebuie abordat prin oferirea accesului universal la mijloace de prevenire, tratament și îngrijire, care să includă accesul la antivirale, consiliere și testare voluntară, precum și prin eforturi crescute de dezvoltare a unor microbicide și vaccinuri;

45. invită comunitatea internațională de donatori să sprijine OMS și Strategia sa de Prevenire a Chimioterapiei în creșterea accesului la rezerve adecvate și fiabile de medicamente vermifuge de înaltă calitate (albendazol, ivermectin, praziquantel) și să prevină și să trateze infecțiile cu viermi paraziți, precum și pentru crearea unui instrument global de aprovizionare;

46. invită statele ACP și UE să se angajeze să consolideze îngrijirea celor care suferă de boli mintale și tulburări și accidente neurologice, prin ameliorarea îngrijirii primare și a reabilitării cu sprijinul comunității, concomitent cu creșterea conștientizării publice și profesionale și combaterea stigmatizării și a discriminării;

47. consideră că serviciile capabile să diagnosticheze, să administreze și să trateze boli ca diabetul ar putea salva multe vieți și ar putea reduce dizabilitățile; accesul la insulină și la medicamente, în special, ar trebui extins și ar trebui înființate rețele de specialiști și de instruire a specialiștilor;

48. invită guvernele țărilor ACP și Comisia să sprijine programele de prevenire și de tratament pentru fistula obstetrică, inclusiv intrarea în vigoare a legilor privind vârsta legală a căsătoriei, promovarea accesului universal la îngrijirea obstetrică și educația privind sănătatea reproducerii și reabilitarea socială a fetelor și a femeilor după tratament;

49. încredințează co-președinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, OMS, Comisiei Europene, Uniunii Africane, Băncii Mondiale și FMI.

[1] Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-EU la 22 noiembrie 2007 la Kigali (Rwanda).

[2] Consensul European privind Dezvoltarea, Partea I, secțiunea 1, JO C 46, 24.2.2006.

[3] JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

[4] JO L 287, 28.10.2005, p. 4.

[5] COM(2005)132.

[6] COM(2002)129, p. 12.

[7] COM(2005)642.

[8] http://www.who.int/whr/2006/whr06_en.pdf.

[9] Rezoluția WHA 59.24 din 27 mai 2006.

[10] JO L 412, 30.12.2006.

[11] JO C 120, 30.4.2004, p. 29.

[12] JO C 80, 1.4.2005, p. 23.

[13] JO C 192 E, 17.8.2006, p. 350.

[14] Declarația de la Abiya privind HIV/SIDA, tuberculoza, și alte boli infecțioase conexe, adoptată la 27 aprilie 2001.

--------------------------------------------------