JurnalulOficial al Un iuniiEuropene C 221/31
REZOLUŢIE
(1) Adoptată de către Adun area Parlamentară Paritară ACP-UE  la 9 aprilie la Prag a (Republica Cehă). (1)
privind consecinţele sociale şi de mediu  
ale schimbărilor climatice în ţările ACP
Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,
—reunită 
la Praga 
(Republica 
Cehă) la 6-9 aprilie 2009, 
—având 
în 
vedere articolul 17 alin eatul 
(1) din 
Regulamentul 
său de procedură, 
—având 
în 
vedere Acordul de parten eriat 
ACP-UE 
semnat 
la Cotonou 
la 23 iuni
e 2000 şi revizuit la Lux­
emburg 
la 25 iunie 
2005, (den umit 
în 
continuare „
Acordul de la Coton ou
”) şi, în 
special, articolul 32 din  
acesta,
 
—având 
în 
vedere articolele 177 şi 181 din  
Tratatul de in stituire 
a Comunit
ăţii Europene,
 
—având 
în 
vedere declaraţia comun ă 
din 20 
decembrie 
2005 a Con siliului 
şi a reprezen tanţilor 
guvernelor 
statelor 
membre 
reuniţi 
în 
cadrul Con siliului, 
a Parlamen tului 
European 
şi a Comisiei privin d 
politica de 
dezvoltare a Un iunii
 Europene:
 „Consensul
 european ” şi, în special, articolele 12, 22, 38, 75, 76, 101 
şi 105 din  
acesta
(2) JO C 46, 24.2.2006, p. 1. (2), 
—având 
în 
vedere Ag enda 
21, Declaraţia de la Rio privin d 
mediul şi dezvoltarea şi Declaraţia de prin cipii 
privind 
gestionarea 
durabilă 
a pădurilor, adoptate de către mai mult de 178 de g uverne 
la Conferinţa 
Orga­
nizaţiei 
Naţiunilor 
Unite 
pentru 
Mediu şi Dezvoltare (UNCE D) 
care a avut loc la Rio de Jan eiro 
(Brazilia) 
între 3
-14 iunie 
1992 şi ale căror prin cipii 
au fost reiterate în  
mod ferm la Reun iunea 
mondială 
la nivel 
înalt 
privind 
dezvoltarea durab ilă 
(WSSD) de la Johan nesburg 
din 4 
septembrie 
2002, 
—având 
în 
vedere Con ferinţa-cadru 
a Organizaţiei 
Naţiunil
or Unit
e referitoare la schimb ările 
climatice (CCO­
NUSC) şi Protocolul de la K yoto 
al acesteia, 
—având
 în vedere Con venţia
 Organizaţiei
 Naţiunilor
 Unite
 privind
 combat
erea deşertificării adoptată la
17 iunie 
1994 şi in trată 
în 
vigoare 
la 26 decemb rie 
1996, 
—având 
în 
vedere Declaraţia Milen iului, 
adoptată de Organ iza
ţia Naţiun i
lor Unite 
la 8 septemb rie 
2000, care 
defineşte 
Obiectivele 
de Dezvoltare ale Milen iului 
(ODM) ca fiin d 
criterii stab ilite 
în 
comun 
de către comu­
nitatea 
internaţională 
pentru 
eradicarea sărăciei, 
—având 
în 
vedere Iniţiativa 
privind 
mediul a Noului Parten eriat 
pentru 
Dezvoltarea Africii (NE PAD),
 
—având 
în 
vedere „Cadrul pen tru 
acţiune 
de la Hyog o 
pentru 
2005-2015: con s
olidarea rezisten ţei 
naţiu­
nilor 
şi a comun ităţilor 
în 
faţa catastrofelor” adoptat de Con ferinţa 
mondială privin d 
reducerea catastro­
felor, desfăşurată în  
ianuarie 
2005, la K obo, 
Hyogo 
(Japonia),
 
—având 
în 
vedere Declaraţia privin d 
integrarea 
adaptării la schimb ările 
climatice în  
cooperarea pen tru 
dez­
voltare, adoptată de către min iştrii 
mediului şi dezvoltării ai ţărilor memb re 
ale OCDE  
la 4 aprilie 2006, 
—având 
în 
vedere Declaraţia de la Reun iunea 
la nivel 
înalt 
G8 din 7 
iunie 
2007 de la Heilig endamm, 
intitu­
lată „
Schimbările 
climatice, eficien ţa 
energetică 
şi securitatea en erg
etică - provocări şi oportun ităţi 
pentru 
o 
creştere econ omică 
globală
”, 
—având 
în 
vedere Parten eriatul 
Africa - UE  
privind 
schimbările 
climatice care face parte din  
Primul plan  
de 
acţiune 
(2008-2010) pen tru 
punerea 
în 
aplicare a Strateg iei 
comune 
UE-Af
rica,O R 9 0 0 2 . 9 . 4 1
JurnalulOficial al Un iuniiEuropene 14.9.2009
—având în  vedere Foaia de parcurs de la Bali, adoptată la Con ferinţa privind schimb ările climatice a Org a­
nizaţiei 
Naţiunilor 
Unite 
din 
insula 
Bali (Indonezia), 
în 
decembrie 
2007, 
—având 
în 
vedere Con ferinţa 
a 14-a a părţilor semn atare 
ale convenţiei-ca
dru a Organizaţiei 
Naţiunilor 
Unite 
referitoare 
la schimbările 
climatice (CCONUSC) şi cea de-a patra con feri
nţă 
a părţilor semn atare 
cu ocazia 
reuniunii 
părţilor semn atare 
ale Protocolului de la K yoto, 
desfăşurată în  
perioada 1-12 decemb rie 
2008 la 
Poznan 
(Polonia),
 
—având 
în 
vedere Comun icarea 
Comisiei din  11 
martie 2003 către Con siliul 
şi Parlamen tul 
European 
pri­
vind 
Schimbările 
climatice în  
contextul 
cooperării pen tru 
dezvoltare
(1) COM(2003)0085. (1), 
—având
 în vedere Con cluziile
 Comisiei şi Plan ul
 de acţiun e
 2004-2008 din 24 noiembrie
 2004 privind
 
schimbările 
climatice în  
contextul 
cooperării pen tru 
dezvoltare, 
—având 
în 
vedere Comun icarea 
Comisiei din  12 
aprilie 2005 către Con siliu, 
Parlamentul 
Eur
opean 
şi Comi­
tetul Economic 
şi Social E uropean 
privind 
Coerenţa 
politicii de dezvoltare – Accelerarea prog resului 
în 
vederea 
atingerii 
Obiectivelor 
de Dezvoltare ale Milen iului
(2) COM(2005)0134 fin al. (2), 
—având 
în 
vedere comun icarea 
Comisiei din  10 
ianuarie 
2007 către Con siliu
, Parlamen tul 
European, 
Comi­
tetul Economic 
şi Social E uropean 
şi Comitetul Reg iunilor, 
pe tema „Limitarea schimb ărilor 
climatice g lo­
bale 
la 2 grade 
Celsius - Calea de urmat pen tru 
2020 şi după această dată”
(3) COM(2007)0002 fin al. (3), 
—având 
în 
vedere Con cluziile 
Preşedinţiei 
Consiliului 
European 
din 8
-9 martie 2007 prin  
care se sub liniază 
importanţa 
realizării ob iectivului 
strategic 
de limitare a creşterii temperaturii medii g lobale 
la cel mult 2°  
C 
peste nivelurile 
preindustriale,
 
—având 
în 
vedere Comun icarea 
Comisiei către Con siliu 
şi Parlamen tul 
Euro
pean 
privind 
crearea un ei 
alianţe 
mondiale 
împotriva schimb ărilor 
climatice (GCCA) în tre 
Uniunea 
Europea
nă 
şi ţările sărace în  
curs de dez­
voltare, cele mai vuln erabile 
la schimb ările 
climatice
(4) COM(2007)0540. (4), 
—având 
în 
vedere rezoluţia Parlamen tului 
European 
din 21 
octombrie 
2008 privin d 
crearea un ei 
Alianţe 
mondiale 
împotriva schimb ărilor 
climatice în tre 
Uniunea 
Europeană 
şi ţările sărace în  
curs de dezvoltare, 
cele mai vuln erabile 
la schimb ările 
climatice
(5) P6_TA(2008)0491. (5), 
—având 
în 
vedere documen tul 
Înaltului 
Reprezentant 
şi al Comisiei E urope
ne 
adresat Con siliului 
European, 
din 14 
martie 2008, in titulat „
Schimbările 
climatice şi securitatea in te
rnaţională
”
(6) S113/08. (6), 
—având 
în 
vedere Comun icarea 
Comisiei din  16 
octombrie 
2008 către Parlamen tul 
European, 
către Con ­
siliu, 
către Comitetul E conomic 
şi Social E uropean 
şi către Comitetul Regiun ilor 
privind „
Abordarea 
pro­
blemelor 
legate 
de defrişări şi de deg radarea 
pădurilor pen tru 
a combate 
schimbările 
climatice şi reducerea 
biodiversităţii
”
(7) COM(2008)645 fin al. (7), 
—având 
în 
vedere Comun icarea 
Comisiei din  21 
ianuarie 
2009 către Parlamentul E uropean, 
Consiliu, 
Comi­
tetul Economic 
şi Social E uropean 
şi Comitetul Reg iunilor, 
intitulată „
Pentru 
încheierea 
la Copenhaga 
a 
unui 
acord cuprin zător 
privind 
schimbările 
climatice”
(8) COM(2009)39 fin al. (8), 
—având 
în 
vedere Declaraţia CARI FORUM-UE 
din 17 
mai 2008 privin d 
Schimbăr
ile climatice şi en ergia,
 
—având 
în 
vedere Declaraţia din  7 
noiembrie 
2008 privin d 
schimbările 
climatice a Forumului statelor din  
insulele 
Pacificului şi a Un iunii 
Europene,O R 2 3 / 1 2 2 C
JurnalulOficial al Un iuniiEuropene C 221/33
—având în  vedere Declaraţia Africa-UE  din 1  decembrie 2008 privin d Schimbările climatice, 
—având 
în 
vedere raportul din  
2006 al lui Nicholas Stern , 
intitulat „
Econo
mia schimb ărilor 
climatice. An a­
liza 
Stern”, 
—având 
în 
vedere raportul OCDE  
din 
2007, intitulat „
Bilanţul 
progreselor 
legate 
de integrarea 
adaptării la 
schimbările 
climatice în  
activităţile de cooperare pen tru 
dezvoltare”, 
—având 
în 
vedere rapoartele Grupului in terguvernamental 
privind 
schimbările climatice (I PCC) 
şi, în 
spe­
cial, cel de-al patrulea Raport de evaluare al Grupului de Lucru I I 
al IPCC, 
intitulat „
Impacturi, 
adaptare şi 
vulnerabilitate
”, 
—având 
în 
vedere raportul privin d 
dezvoltarea uman ă 
2007/2008, in titula
t „Combaterea 
schimbărilor 
cli­
matice: solidaritate în tr-o
 lume divizată”, pub li
cat de Prog ramul
 Organ
izaţiei Naţiun ilor
 Unite
 pentru
 
Dezvoltare, 
—având 
în 
vedere raportul Băn cii 
Mondiale 
şi al Fondului 
Monetar 
Internaţ
ional, 
intitulat „
Raportul g lobal 
de 
monitorizare 
2008 ODM şi Mediul - Ag enda 
pentru 
dezvoltarea in cluzivă 
şi durabilă
”, 
—având 
în 
vedere Perspectivele privin d 
mediul ale OCDE  
pentru 
2030 din 
martie 2008, 
—având 
în 
vedere Rezoluţia privin d 
schimbările 
climatice şi statele in su
lare mici în  
curs de dezvoltare în  
con­
textul cadrului de cooperare ACP-UE , 
adoptată la 1 aprilie 1999 la Strasb o
urg,
 
—având 
în 
vedere Rezoluţia privin d 
catastrofele n aturale 
din 
statele ACP:, fin anţarea 
UE 
pentru 
planificare 
prealabilă 
(fonduri 
FED) 
şi asistenţă 
(fonduri 
ECHO), 
adoptată la 22 noie
mbrie 
2007 la K igali 
(Rwanda),
 
—având 
în 
vedere raportul Comisiei pen tru 
afaceri sociale şi de mediu (ACP-UE /100.383/09/fin.),
A. întrucât 
ţările în 
curs de dezvoltare au con tribuit 
în 
cea mai mică măsură la schimb ările 
climatice, dar se 
confruntă 
cu consecinţele 
sociale şi de mediu cele mai g rave 
ale acestora ca urmare a vuln erabilităţii 
lor 
din 
punct 
de vedere social, econ omic 
şi geografic, 
a dependenţei 
ridicate în  
ceea ce priveşte sectorul pri­
mar, inclusiv
 agricultura,
 pescuitul şi alte resurse n aturale,
 dar şi a infrastructurii limitate a acestora în 
materie de măsuri de comb atere 
a impactului schimb ărilor 
climatice;
B. întrucât 
creşterea rapidă a n ivelului 
mării va cauza in undaţii, 
eroziunea 
coastelor, in filtrarea 
apei sărate în  
sursele 
interioare 
de apă potab ilă 
şi chiar scufun darea 
unora 
dintre 
insu
lele situate la o altitudin e 
joasă din 
Pacific 
sau din 
Caraibe; 
întrucât 
numai 
în 
Africa numărul 
persoanelor 
expuse riscului de in undaţii 
ale 
coastelor s-ar putea ridica de la 1 milion , 
cât era în 
1990, la peste 70 de milioan e 
în 
2080;
C. întrucât 
creşterea temperaturii şi variaţia foarte mare a reg imului 
pluviometric va duce la secete g rave 
şi 
va reduce drastic dispon ibilitatea 
apei în 
ţările ACP; în trucât 
între 
75 şi 250 de milioan e 
de persoan e 
din 
Africa 
vor fi expuse la un  
deficit de apă mai mare şi la n esiguranţă 
în 
ceea ce priveşte apa, ca urmare a 
unei 
creşteri de doar 1 ° C, 
între 
350 şi 600 milioan e, 
ca urmare a un ei 
creşteri de 2 ° C 
şi 1,8 miliarde dacă 
temperaturile cresc cu 3 ° C;
D. întrucât 
creşterea temperaturii mării va duce la proliferarea fen omen
elor meteorolog ice 
extreme, prin tre 
care 
furtunile 
tropicale şi ciclon ii, 
care vor afecta în  
mod grav 
zonele 
de coastă aflate la o altitudin e 
joasă, 
bazinele 
hidrografice 
pe teritoriul cărora se află meg aoraşe 
şi alte con c
entrări 
mari de populaţie, precum 
şi infrastructuri 
vitale din 
punct 
de vedere econ omic, 
cum ar fi porturile, in stalaţiile 
offshore, zon ele 
cos­
tiere urbane 
şi infrastructurile 
turistice;O R 9 0 0 2 . 9 . 4 1
JurnalulOficial al Un iuniiEuropene 14.9.2009
E. întrucât schimbările climatice vor con tinua să contribuie la creşterea deşertificării şi a deg radării solului, 
compromiţân d 
într-o 
şi mai mare măsură producţia ag ricolă 
şi securitatea alimen tară 
şi accentuând 
foame­
tea şi maln utriţia 
în 
regiunile 
ACP;
F. întrucât
 creşterea n ivelului
 mărilor şi a temperaturii vor afecta în mod g rav
 ecosistemele de coastă şi 
marine, 
reducând 
capturile din  
Pacific, din  
insulele 
Caraibe 
şi de-a lun g
ul coastei Africii şi afectân d 
în 
mod 
negativ 
aprovizion area 
cu alimen te 
la nivel 
local;
G. întrucât 
schimbările 
climatice vor con tinua 
să accelereze declin ul 
bi
odiversităţii, reprezen tând 
o amenin­
ţare 
gravă 
cu dispariţia multor specii de plan te 
şi animale 
şi cauzând 
prejudicii de n ereparat 
unora 
dintre 
ecosistemele 
sensibile 
la schimb ările 
climatice, cum ar fi recifele de corali, man grovele 
şi pădurile tropi­
cale; întrucât 
consecinţele 
asupra biodiversităţii 
în 
ţările ACP vor avea efecte importan te 
asupra lan ţului 
alimentar
 şi a vieţii persoan elor
 care depin d
 în mod direct de b unurile
 şi serviciile proven ite
 de la eco­
sistemele respective;
H. întrucât 
pe fondul 
sistemelor pub lice 
de sănătate 
nedezvoltate 
existente 
şi al accesului limitat la săn ătatea 
publică, 
schimbările 
climatice şi g estionarea 
defectuoasă a resurselor de apă vor duce la o in cidenţă 
cres­
cută a bolilor 
transmise 
prin 
vectori sau prin  
apă, cum ar fi malaria, feb ra 
dengue 
şi holera, stresul termic 
ridicat şi predomin anţa 
bolilor 
respiratorii;
I. întrucât 
consecinţele 
schimbărilor 
climatice asupra mediului vor g en
era fluxuri de mig raţie 
la scară larg ă 
atât 
la nivel 
intern, 
cât şi dincolo 
de frontiere 
(conform 
estimărilor I PC
C vor fi 150 de milioan e 
de migranţi 
până 
în 
2050); întrucât 
majoritatea mig ranţilor 
din 
motive de mediu din  
ţările ACP se vor muta şi se vor 
stabili
 în ţările lor de orig ine
 şi în ţările vecin e,
 conducând
 astfel la in tensificarea
 crizelor uman itare,
 la 
urbanizarea 
rapidă, prin  
urmare la creşterea n umărului 
zonelor 
periferice, precum şi la în treruperea 
pro­
cesului de dezvoltare al ţărilor ACP; în trucât 
dezvoltarea urb ană 
are drept con secinţă 
abandonarea 
zone­
lor 
rurale şi in tensificarea 
degradării 
solului;
J. întrucât, 
conform 
estimărilor Org anizaţiei 
Mondiale 
a Sănătăţii 
(OMS) şi ale Cen trului 
european 
de pre­
venire 
şi control 
al bolilor, 
schimbările 
climatice vor g enera 
niveluri 
ridicate ale b olilor 
transmise 
de 
insecte, 
precum malaria, chik ungunya 
şi boala 
Lyme, ceea ce va n ecesita 
măsuri de adaptare,
K. întrucât 
multe dintre 
efectele schimb ărilor 
climatice asupra săn ătăţ
ii, astfel cum sun t 
menţionate 
de OMS, 
de exemplu, pot fi con tracarate 
printr-o 
pregătire 
şi o consolidare 
a sistemului san itar 
prin 
măsuri de pre­
venire
 corespun zătoare,
 acordând
 o atenţie
 deosebită
 răspândirii
 bolil
or tropicale, şi prin realizarea de 
campanii 
de informare 
a publicului 
care să vizeze în  
special grupurile 
vulnerabile 
cum ar fi femeile în săr­
cinate, 
nou-născuţii, 
copiii şi persoan ele 
în 
vârstă;
L. întrucât
 schimbările
 climatice sub minează
 securitatea n aţională,
 regională
 şi mondială,
 ducând
 la con­
flicte în 
ceea ce priveşte accesul, con trolul 
şi utilizarea puţin elor 
resurse naturale 
şi la tensiuni 
cauzate de 
populaţia strămutată;
M. întrucât, 
ca urmare a schimb ărilor 
climatice, 40 % din  
investiţiile 
în 
vederea reducerii sărăciei sun t 
puse în 
pericol 
(conform 
estimărilor Băn cii 
Mondiale), 
reprezentând 
astfel o amen inţare 
gravă 
la adresa reducerii 
sărăciei, a dezvoltării econ omice 
şi sociale şi a realizării ODM în  
multe din tre 
ţările ACP;
N. întrucât 
pentru 
a evita cele mai g rave 
efecte ireversib ile 
ale schimb ăr
ilor climatice creşterea temperaturii 
globale 
trebuie 
limitată la mai puţin  
de 2 °C 
şi concentraţia 
de gaze 
cu efect de seră din  
atmosferă la n ivel 
global 
trebuie 
stabilizată 
la mai puţin  
de 450 ppm; în trucât 
nu 
există nici
o îndoială 
asupra faptului că cei 
mai mari producători de CO2, ţările industrializate şi economiile emergente, ar trebui să aibă responsabi­
litatea 
principală 
de a-şi reduce în  
mod drastic emisiile;
O. întrucât 
măsurile de aten uare 
trebuie 
să fie comb inate 
cu măsurile de adaptare în  
ţările ACP pen tru 
a 
aborda 
efectele semn ificative 
ale schimb ărilor 
climatice; în trucât 
ţările industrializate 
poartă o respon sa­
bilitate 
istorică pen tru 
schimbările 
climatice şi au ob ligaţia 
morală de a susţin e 
ţările ACP în  
eforturile lor 
de adaptare la con secinţele 
acestora, în  
conformitate 
cu principiul „
poluatorul plăteşte”;O R 4 3 / 1 2 2 C
JurnalulOficial al Un iuniiEuropene C 221/35
P. întrucât există, la ora actuală, o caren ţă enormă în ceea ce priveşte finan ţarea acţiunilor de adaptare în  ţările 
în 
curs de dezvoltare; în trucât, 
în 
timp ce costurile an uale 
de adaptare estimate se situează în tre 
10 şi peste 
80 de miliarde de dolari pe an , 
resursele acordate în  
momentul 
de faţă de ţările in dustrializate 
prin 
mecan­
isme 
de finanţare 
multilaterale se ridică la 150-300 de milioan e 
de dolari pe an ;
Q. întrucât 
luarea de măsuri timpurii în  
materie de adaptare la schimb ăril
e climatice şi de reducere a riscu­
rilor de catastrofe (RRC), reprezin tă, 
în 
mod clar, o soluţie ren tabilă; 
întrucât 
previziunile 
arată că un  
dolar 
cheltuit pe o acţiun e 
de RRC are capacitatea de a econ omisi 
până 
la şapte dolari în  
intervenţiile 
de urgenţă, 
reprezentând, 
de asemen ea, 
un 
argument 
solid în 
favoarea plăţii an ticipa
te a sumelor destin ate 
ajutorului;
R. întrucât 
procedurile de aplicare şi distrib uire 
a resurselor în  
cadrul diferitelor mecan isme 
de finanţare 
în 
materie 
de schimb ări 
climatice, precum mecan ismul 
de dezvoltare curată (MDC) sun t 
destul de compli­
cate, ţările b eneficiare 
neimplicându-se 
în 
acestea;
S. întrucât 
mecanismul 
de dezvoltare curată (MDC) s-a dovedit, pân ă 
în 
prezent, 
insuficient 
de adaptat pen ­
tru 
a răspunde 
nevoilor 
celor mai sărace ţări în  
materie de in vestiţii 
în 
tehnologii 
nepoluante: 
doar 2 % 
din 
totalitatea proiectelor MDN desfăşurân du-se 
în 
Africa; întrucât 
adesea criteriile în  
materie de durab ili­
tate 
şi adiţionalitate 
ale proiectelor MDC n u 
sunt 
respectate;
T. întrucât
 orice întârziere
 în adoptarea un or
 decizii ferme privin d
 mecanismele
 şi metodele de fin anţare
 
necesare
 pentru
 atenuarea
 efectelor şi cauzelor schimb ărilor
 climatice va determin a
 costuri mult mai 
ridicate;
ASPECTE GENERALE
1. invită
 Comisia şi ţările don atoare
 să remodeleze şi să reproiecteze cooperarea pen tru
 dezvoltare, astfel 
încât 
aceasta să reziste schimb ărilor 
climatice şi să urmeze n ormele 
de emisii reduse de carb on.
2. invită 
Comisia să-şi simplifice structurile actuale care ab ordează 
schimbările 
climatice şi aspectele leg ate 
de 
dezvoltare;
3. invită 
Comisia şi statele memb re 
UE 
să dezvolte relaţii mai b une 
între 
ODM şi schimb ările 
climatice prin  
încorporarea 
efectelor schimb ărilor 
climatice şi a adaptării la acestea în  
proiecte şi prog rame 
ce au ca scop 
realizarea ODM şi în  
strategii 
mai extinse 
de reducere a sărăciei, precum şi în  
politici de dezvoltare.
4. salută faptul că, pe parcursul n egocierilor 
legate 
de viitorul reg im 
post-Kyoto, 
s-au realizat prog rese 
în 
ceea 
ce priveşte acordarea un ei 
importanţe 
egale 
adaptării şi aten uării; 
subl
iniază 
însă 
faptul că treb uie 
stabilită 
o 
relaţie mai fermă în tre 
negocierile 
legate 
de adaptare şi aten uare, 
astfel încât 
deciziile-cheie cu privire la 
aceste aspecte să n u 
fie luate separat.
5. invită 
comunitatea 
internaţională 
şi sectorul privat, în  
scopul facilitării tran ziţiei 
ţărilor ACP spre o econ ­
omie 
bazată 
pe emisii reduse de carb on, 
să pună 
la dispoziţie in vestiţiile 
necesare 
pentru 
cercetare, dez­
voltare şi tran sfer 
rapid şi aprofun dat 
de tehnologii 
de atenuare 
(ca de exemplu, tehn ologii 
pentru 
emisii 
reduse de carb on, 
tehnologii 
pentru 
captarea şi stocarea dioxidului de carb on) 
şi adaptare în  
ţările ACP. 
invită, 
de asemen ea, 
comunitatea 
internaţională 
să elimine 
obstacolele 
din 
calea comerţului leg ate 
de teh­
nologiile 
de adaptare la schimb ările 
climatice şi să in stituie 
o mai mare lib ertate 
în 
ceea ce priveşte drep­
turile de proprietate in telectuală 
(cum ar fi licen ţierea 
obligatorie)
6. invită 
Comisia şi statele memb re 
UE 
să sprijine 
activităţile UNE SCO 
care contribuie 
la punerea 
în 
practică 
a Programului
 de acţiun e
 Barbados
 pentru
 dezvoltarea durab ilă
 a statelor in sulare
 mici în curs de dez­
voltare şi a ulterioarei strateg ii 
Mauritius;O R 9 0 0 2 . 9 . 4 1
JurnalulOficial al Un iuniiEuropene 14.9.2009
MĂSURI D E ATENUARE
7. subliniază 
faptul că treb uie 
ajuns 
la un 
consens 
global 
referitor la un  
obiectiv 
de atenuare 
obligatoriu 
şi 
ambiţios, 
bazat 
pe principiul 
responsabilităţii 
comune
, dar diferen ţia
te, stabilit 
la CCONUSC în  
cadrul Con ­
ferinţei 
ONU de la Copen haga 
din 
decembrie 
2009 cu privire la schimb ările 
climatice şi in vită 
astfel toate 
ţările industrializate 
şi în 
curs de dezvoltare rapidă să se pun ă 
de acord asupra un ui 
obiectiv 
EGS 
obliga­
toriu. 
sugerează 
că, pentru 
a stimula participarea econ omiilor 
emergent
e la noul 
acord, treb uie 
instituită 
o 
abordare 
mai flexib ilă 
şi diferenţiată 
pentru 
aceste ţări (ca de exemplu, ob iective 
doar pentru 
anumite 
sectoare),
 luând
 în considerare
 adaptarea şi capacitatea de aten uare
 ale fiecărei ţări şi respon sabilitatea
 
istorică a ţărilor in dustrializate 
în 
ceea ce priveşte în călzirea 
global
ă;
8. constată 
că procedurile de ob ţinere 
şi distribuire 
a resurselor în  
conf
ormitate cu MDC treb uie 
să fie revi­
zuite şi simplificate pen tru 
a face MDC mai uşor accesib il 
ţărilor ACP şi pen tru 
a duce la o distrib uire 
mai 
echilibrată
 a proiectelor MDC, cu o creştere a n umărului
 de proiecte, în special în Africa subsahariană; 
subliniază 
că trebuie 
elaborat 
un 
sistem care să asig ure 
că proiectele MDC respectă prin cipiul 
adiţionali­
tăţii 
şi conduc 
la o dezvoltare durab ilă 
a ţărilor ACP; in vită 
ţările donat
oare să ajute la dezvoltarea în  
ţările 
ACP a capacităţii n ecesare 
pentru 
a spori participarea acestora la MDC; şi in vită 
ţările don atoare 
să nu 
se 
concentreze 
în 
exclusivitate asupra MDC ca cel mai importan t 
instrument 
de politică, ci să dezvolte n oi 
mecanisme 
de atenuare 
în 
ţările ACP;
9. invită
 guvernele
 ţărilor in dustrializate
 şi econo
miile emergen t
e să stabilească
 un cadru clar şi solid de 
politică pe termen  
lung 
pentru 
a încuraja 
ecoinovarea 
şi investiţiile 
(cum ar fi en ergiile 
regenerabile, 
vehi­
culele cu con sum 
eficient 
de combustibil 
şi cele hib rid, 
combustibilii 
no
i) şi subliniază 
că şi sectorul privat 
joacă un 
rol importan t 
în 
stimularea ecoin ovării; 
consideră 
că, pe termen  
mediu sau lun g, 
trebuie 
să fie 
elaborate 
modalităţi de schimb are 
a modelelor g enerale 
de consum 
din 
ţările dezvoltate pen tru 
a reduce 
emisiile;
10. subliniază 
că Comisia şi g uvernele 
ţărilor don atoare 
trebuie 
să întăr
ească parten eriatul 
cu guvernele 
ACP 
pentru 
a dezvolta in iţiative 
politice amb iţioase 
şi planuri 
de a stopa defrişarea şi de a reduce deg radarea 
pădurilor 
şi a pune 
la dispoziţie tehn ologii 
şi resurse sub stanţiale 
pent
ru o gestionare 
durabilă 
a pădurilor 
în 
ţările ACP;
ADAPTAREA
11. solicită 
guvernelor 
statelor ACP să in cludă 
direct obiective şi măsuri de adaptare în  
cadrul plan urilor 
naţio­
nale 
de dezvoltare, al strateg iilor 
de reducere a sărăciei şi al politicilor şi strateg iilor 
sectoriale, precum şi 
în 
toate etapele şi la toate n ivelurile 
proceselor decizion ale;
12. subliniază 
că contribuţiile 
la fondurile 
de adaptare ar treb ui 
să devină 
obligatorii 
din 
punct 
de vedere juri­
dic, acest an gajament 
reflectându-se 
atât în 
acordul in ternaţional 
care urmează să fie adoptat în  
decembrie 
2009 
la Haga, 
cât şi în 
legislaţia 
internă 
a celor 27 de state memb re;
13. solicită 
ţărilor industrializate 
să crească în  
mod semn ificativ 
asistenţa 
financiară 
acordată ţărilor ACP pen ­
tru 
adaptare şi să exploreze mecan isme 
financiare 
inovatoare 
în 
acest scop cum ar fi, prin tre 
altele, taxele 
comerciale in ternaţionale, 
drepturile de emisie n aţionale, 
taxele pe b i
letele de avion  
şi scoaterea la licitaţie 
a unităţilor 
de cantităţi 
atribuite; 
solicită Comisiei să crească sub sta
nţial 
bugetul 
alocat Alian ţei 
mondiale 
împotriva 
schimbărilor 
climatice, să ţin ă 
seama de schimb ările 
climatice în tr-o 
măsură mult mai mare în  
viitorul 
buget 
FED 
şi să pună 
imediat în  
practică ideea un ui 
mecanism 
globa
l de finanţare 
a schimbărilor 
climatice 
ca instrument 
financiar 
inovator 
de sprijinire 
anticipată 
a investiţiilor în  
domeniul 
schimbărilor 
climatice 
destinate 
ţărilor celor mai sărace şi mai vuln erabile;
14. subliniază 
că finanţarea 
adaptării treb uie 
să vină 
în 
completarea asisten ţei 
publice 
pentru 
dezvoltare deja 
existente 
şi a angajamentelor 
în 
materie de ajutor;
15. solicită in stituţiilor 
financiare 
internaţionale 
să îşi extin dă 
politicile, prog ramele 
şi instrumentele 
financi­
are 
de adaptare;O R 6 3 / 1 2 2 C
14.9.2009 RO JurnalulOficial al Un iuniiEuropene C 221/37
16. îndeamnă sectorul privat să îşi in tensifice angajamentele pentru a reduce disparităţile de n atură financiară 
în 
domeniul 
schimbărilor 
climatice; în curajează 
Comisia, UE  
şi guvernel
e statelor ACP să in vestească 
în 
parteneriate 
public-privat 
în 
scopul atrag erii 
de fonduri 
suplimentare 
din 
sectorul privat pen tru 
finanţarea 
proiectelor 
de finanţare 
pentru 
adaptare, în  
special în 
ţările cel mai puţin  
dezvoltate;
17. consideră 
că este necesară 
o mai bună 
coordonare 
între 
donatori, 
un 
dialog 
mai intens nord-sud şi o coop­
erare consolidată 
între 
donatori 
şi ţările în  
curs de dezvoltare în  
cadrul politicilor privin d 
schimbările 
cli­
matice, al mecan ismelor 
şi fondurilor 
destinate 
adaptării, în  
conformit
ate cu Prin cipiile 
de la Paris şi cu 
Agenda 
pentru 
acţiune 
de la Accra;
18. subliniază 
necesitatea 
de a consolida 
în 
continuare 
cooperarea reg io
nală, 
schimbul 
de bune 
practici şi de 
a crea forumuri de discuţii în tre 
ţările ACP care se con fruntă 
cu probleme 
similare în  
domeniul 
schimbă­
rilor 
climatice;
19. încurajează
 guvernele
 ţărilor ACP să ab o
rdeze societate civilă şi comun ităţile
 locale în tr-un
 mod mai 
incluziv 
în 
ceea ce priveşte elab orarea 
şi punerea 
în 
aplicare a strateg ii
lor de adaptare la schimb ările 
cli­
matice şi n u 
în 
ultimul rân d 
datorită experien ţei 
practice solide şi con ta
ctului direct pe care îl au cu popu­
laţia şi locurile cele mai expuse efectelor n ovice 
ale schimb ărilor 
climatice;
20. solicită ţărilor şi org anizaţiilor 
internaţionale 
donatoare 
să inve
stească în  
consolidarea 
infrastructurii 
de 
monitorizare 
a climei şi de man agement 
a datelor privin d 
schimbările 
climatice şi în  
capacitatea de adap­
tare a instituţiilor, 
comunităţilor 
locale şi populaţiei din  
ţările ACP;
21. încurajează 
instituţiile 
de cercetare şi dezvoltare din  
statele membre ale UE  
să promoveze şi să faciliteze 
schimbul 
celor mai b une 
practici, de in formaţii, 
de cunoştinţe 
şi experien ţă, 
şi să creeze reţele şi parten ­
eriate 
cu instituţii 
similare din  
ţările ACP în  
sectoarele în  
care schimb ă
rile climatice reprezin tă 
o problemă 
majoră 
(de exemplu ag ricultura, 
gestionarea 
resurselor de apă);
22. solicită parten erilor 
în 
procesul de dezvoltare să sprijin e 
guvernel
e şi organizaţiile 
civile din 
ţările ACP în  
elaborarea 
unor 
campanii 
publice 
de educare şi in formare 
privind 
impactul schimb ărilor 
climatice;
23. salută intenţia 
Comisiei de a propun e 
o strategie 
UE 
pentru 
RRC; solicită Comisiei şi statelor memb re 
ale 
UE să crească in vestiţiile
 în RRC, ca mijloc de facilitare a adaptării la schimb ările
 climatice şi pentru a 
include 
finanţarea 
pe termen  
lung 
pentru 
RRC ca parte a ajutorului pen tru 
dezvoltare; con sideră 
că ar tre­
bui 
promovată în  
ţările ACP dezvoltarea sectorului privat al pieţelor de asig urări 
legate 
de climă, pen tru 
a 
spori rezisten ţa 
la şocurile climatice;
24. solicită Comisiei şi g uvernelor 
UE 
să furnizeze 
mai multe resurse pen t
ru consolidarea 
capacităţii sisteme­
lor de săn ătate 
din 
ţările ACP, ajutân du-le 
astfel să facă faţă efectelor neg ative 
ale schimb ărilor 
climatice 
asupra săn ătăţii;
25. consideră 
că planificarea 
şi gestionarea 
corespunzătoare 
a migraţiei cauzate de factorii de mediu vor fi cru­
ciale pentru
 securitatea persoan elor;
 solicită, în acest scop, comun ităţii
 internaţionale
 să identifice
 şi să 
abordeze 
carenţele 
legislative 
existente 
în 
ceea ce priveşte protecţia refug iaţilor 
din 
motive de mediu; pro­
pune 
ca reglementările 
în 
domeniul 
azilului sau acordurile la n ivel 
regio
nal 
sau internaţional 
să ţină seama 
de situaţia extrem de vuln erabilă 
a statelor in sulare 
care riscă să se scufun de; 
subliniază, 
de asemen ea, 
că 
ar trebui
 elaborate
 şi aplicate in strumente
 de protecţie a iden tităţii,
 culturii şi tradiţiilor refug iaţilor
 din 
motive de mediu;
26. încredinţează 
copreşedin ţilor 
sarcina 
de a transmite 
prezenta 
rezoluţie Con siliului 
ACP-UE, 
Comisiei E uro­
pene, 
Uniunii 
Africane, 
CCONUSC şi Băn cii 
Mondiale.