Rezoluție [1]

privind alegerile și procesele electorale în țările ACP și UE

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

- reunită la Kigali (Rwanda) între 19 și 22 noiembrie 2007,

- având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

- având în vedere Acordul de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Pacific și Caraibe pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou, la 23 iunie 2000 ("Acordul de la Cotonou") [2] și modificat la Luxemburg, la 25 iunie 2005 [3], și în special articolul 8, articolul 17 alineatul (2) și articolele 20, 31, 33, 96 și 97,

- subliniind că un "mediu politic care garantează pacea, securitatea și stabilitatea, respectarea drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept, precum și buna guvernare se înscrie într-un proces de dezvoltare pe termen lung" (preambulul la Acordul de la Cotonou),

- subliniind că, în conformitate cu articolul 9 din Acordul de parteneriat ACP-UE, "respectarea tuturor drepturilor omului și a libertăților fundamentale, inclusiv respectarea drepturilor sociale fundamentale, democrația bazată pe statul de drept și o guvernare transparentă și responsabilă, sunt parte integrantă a dezvoltării durabile",

- subliniind că, în conformitate cu articolul 11 din Acordul de parteneriat ACP-UE, părțile trebuie "să aplice o politică activă, globală și integrată, de consolidare a păcii și de prevenire și soluționare a conflictelor", bazată pe principiul proprietății, iar acest proces trebuie să se concentreze pe dezvoltarea capacităților regionale,

- având în vedere rezoluția sa privind dialogul politic ACP-UE (articolul 8 al Acordului de la Cotonou), adoptată în cadrul celei de-a 8-a sesiuni care a avut loc la Haga, la 25 noiembrie 2004,

- având în vedere rezoluția sa privind reabilitarea post-conflict în țările ACP, adoptată în cadrul celei de-a 9-a sesiuni care a avut loc la Bamako, la 21 aprilie 2005,

- având în vedere rezoluția sa privind rolul parlamentelor naționale în aplicarea Acordului de parteneriat de la Cotonou, adoptată în cadrul celei de-a 10-a sesiuni care a avut loc la Edinburgh, la 24 noiembrie 2005,

- având în vedere rezoluția sa privind rolul integrării regionale în procesul de promovare a păcii și a securității, adoptată în cadrul celei de-a 11-a sesiuni care a avut loc la Viena la 22 iunie 2006,

- având în vedere Rezoluția privind cooperarea ACP-UE și participarea la procesele electorale din țările ACP și rolul Adunării Parlamentare Paritare (ACP-UE 2748/99/fin),

- având în vedere comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European, intitulată "Misiunile de asistență și de observare electorală ale UE" (COM(2000)0191),

- având în vedere rezoluția sa din 25 aprilie 2002 referitoare la comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind rolul Uniunii Europene în promovarea drepturilor omului și a procesului de democratizare în țările terțe [4],

- având în vedere rezoluția sa din 15 martie 2001 privind comunicarea Comisiei referitoare la Misiunile de asistență și de observare electorală ale UE [5],

- având în vedere rezoluțiile sale din 31 martie 2004 privind guvernarea în contextul politicii de dezvoltare a Uniunii Europene [6] și din 6 aprilie 2006 privind eficacitatea ajutoarelor și corupția în țările în curs de dezvoltare [7],

- având în vedere Declarația privind principiile de observare a internațională a alegerilor și Codul de conduită pentru observatorii internaționali la alegerile din 24 octombrie 2005, aprobate de Parlamentul European la 16 mai 2007,

- având în vedere Carta ONU, Actul constitutiv al Uniunii Africane, Declarația universală a drepturilor omului, precum și toate actele juridice internaționale și regionale din domeniu,

- având în vedere Noul parteneriat pentru dezvoltarea Africii (NEPAD), prin care s-a instituit un mecanism de evaluare a rezultatelor obținute de guvernele africane în toate sectoarele prin intermediul APRM (Mecanismul African de Evaluare Reciprocă),

- având în vedere instrumentele juridice ale ONU și alte instrumente internaționale prin care se afirmă necesitatea unor mecanisme de discriminare pozitivă bine concepute, rapide și durabile, destinate redresării dezechilibrelor create de istorie, tradiție sau obiceiuri prin care se exclude participarea femeilor la viața publică,

- având în vedere articolul 21 alineatul 3 al Declarației universale a drepturilor omului și Angajamentele luate în cadrul OSCE, convenite la Copenhaga în 1990,

- având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, proclamată la 7 decembrie 2000 la Nisa,

- având în vedere propunerea de regulament al Consiliului de instituire a unei Agenții UE pentru drepturi fundamentale,

- având în vedere toate acordurile dintre Uniunea Europeană și țările terțe,

- având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE 100.123/07/fin.),

A. întrucât dezvoltarea și consolidarea democrației și a statului de drept, alături de respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, constituie un obiectiv global al Politicii externe și de securitate comune (PESC) și fac parte integrantă din politica externă a Uniunii Europene;

B. întrucât eforturile de promovare a respectării drepturilor omului și a democrației ca obiective fundamentale ale politicilor UE din domeniul relațiilor externe nu își vor atinge scopul dacă nu se acordă prioritatea necesară principiilor esențiale în raport cu interesele economice, politice și legate de securitate;

C. întrucât reducerea sărăciei, principalul obiectiv al politicii UE de dezvoltare, necesită existența unei democrații participative autentice, precum și a unor guverne responsabile și fără corupție;

D. întrucât Adunarea Parlamentară Paritară, care reprezintă populațiile din Statele ACP-UE, constituie un element-cheie al relațiilor ACP-UE și poate contribui în mod substanțial la aprofundarea dimensiunii politice a viitoarei cooperări ACP-UE;

E. întrucât Acordul de la Cotonou mandatează Adunarea Parlamentară Paritară UE-ACP să promoveze procesele democratice prin intermediul dialogului și al consultărilor;

F. întrucât Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE reprezintă un forum unic de dialog între parlamentarii țărilor din ACP și UE, în special pentru aspectele legate de drepturile omului și democrație;

G. întrucât democrația nu constă, la nivel politic, doar în simpla exercitare periodică a dreptului de vot, ci cuprinde întregul parcurs al participării cetățenilor la procesul decizional;

H. întrucât dreptul cetățenilor de a participa la gestionarea afacerilor publice poate fi dobândit printr-o gamă largă de mecanisme politice democratice;

I. conștient de nevoia de a consolida capacitatea instituțională a parlamentelor din țările în curs de dezvoltare, astfel încât acestea să-și poată exercita efectiv prerogativele de control al executivului și de autoritate bugetară;

J. recunoscând că participarea actorilor nestatali și a societății civile este vitală pentru funcționarea democrației, precum și rolul pe care bisericile și comunitățile sau organizațiile religioase, liderii comunităților tradiționale și societatea civilă, sub forma ONG-urilor și a forumurilor naționale, l-ar putea juca în promovarea păcii și realizarea unei medieri, creând oportunități pentru dezbaterea și soluționarea diferendelor;

K. considerând că libertatea mass-mediei reprezintă unul din elementele esențiale ale alegerilor democratice, în contextul în care cetățenii trebuie să aibă dreptul la informare cu privire la diferitele opinii politice, și întrucât nu ar trebui să existe restricții de acces la mass-media;

L. întrucât în Declarația universală a drepturilor omului se afirmă că dreptul la vot secret, organizat periodic, în favoarea unor reprezentanți liber aleși, și de a participa la alegeri autentice, pe baza unui sufragiu universal și egal, este unul de care trebuie să se bucure toți cetățenii și constituie un element esențial al democrației și al statului de drept, pe care Uniunea Europeană și statele ACP s-au angajat să le respecte în virtutea diverselor obligații juridice asumate;

M. întrucât Uniunea Europeană trebuie să joace un rol-cheie în susținerea statelor ACP și a drepturilor omului și democrației, încurajând promovarea acestor drepturi prin acțiunea sa externă și reacționând prompt și eficient în eventualitatea unor încălcări grave și repetate ale drepturilor omului;

N. considerând că egalitatea între femei și bărbați, precum și participarea femeilor la procesul decizional, atât la nivel legislativ, cât și executiv, constituie elemente esențiale pentru o bună guvernare;

O. întrucât universalitatea, individualitatea și indivizibilitatea drepturilor omului, însemnând nu numai drepturile civile și politice, ci și cele economice, sociale și culturale, trebuie susținute și promovate;

P. întrucât pluralismul politic, libertatea de exprimare, accesul egal la mass-media pe durata campaniilor electorale, votul secret și respectarea drepturilor fundamentale ale candidaților constituie elemente esențiale ale unor alegeri democratice, libere și corecte;

Q. recunoscând că procesul electoral este esențial pentru a determina măsura în care principiile de bază ale pluralismului politic sunt respectate, drept pentru care statele trebuie să organizeze alegeri în conformitate cu standardele recunoscute la nivel internațional și regional;

R. întrucât misiunile de asistență și de observare a alegerilor constituie elemente cheie ale strategiei globale a UE în favoarea respectării drepturilor omului, a consolidării democrației și statului de drept și a promovării dezvoltării relațiilor sale cu țările în curs de dezvoltare;

S. întrucât promovarea democrației de-a lungul procesului electoral trebuie să se bazeze pe observarea prealabilă a mediului politic din țara în cauză, iar monitorizarea alegerilor trebuie să facă parte integrantă dintr-un proces continuu de observare și sprijin în favoarea democratizării;

T. întrucât monitorizarea alegerilor, în special de către membrii parlamentului aleși în mod democratic, este vitală pentru consolidarea legitimității procesului electoral, sporind încrederea populației în alegeri, evitând frauda electorală, ameliorând protecția drepturilor omului și contribuind la soluționarea conflictelor;

U. întrucât delegațiile și misiunile de observare a alegerilor constituite în mod egal între țările ACP și UE pot contribui semnificativ la atenuarea situațiilor critice din țările în cauză;

V. întrucât Parlamentul European ar trebui să își asume un rol important în procesul de urmărire a alegerilor de către UE, având în vedere legitimitatea sa democratică și competența sa specifică, și întrucât, procedând astfel, profilul politic al misiunilor de acest tip devine mai pregnant;

W. profund preocupat de faptul că multe din statele ACP, aflate într-o situație de instabilitate și trecând printr-o perioadă de tranziție de la starea de conflict la democrație, cu capacități instituționale insuficiente pentru a organiza alegeri libere, corecte și sigure, pot reveni cu ușurință la starea conflictuală, dacă nu sunt sprijinite prin misiuni de menținere a păcii pe durata alegerilor, în scopul protejării alegerilor și a proceselor electorale;

X. preocupat, de asemenea, de faptul că prezența forțelor de ordine armate în afara secțiilor de vot, proliferarea armelor de calibru mic și a armamentului ușor, precum și militarizarea populației într-o serie de țări ACP au accentuat intimidarea, hărțuirea și violența pe durata alegerilor, creând dificultăți pentru numeroase persoane în exercitarea dreptului la vot;

Y. considerând că participarea femeilor în calitate de actori la procesul democratic, la procesul decizional din ACP-UE este nesatisfăcătoare, necesitând luarea unor măsuri speciale pentru redresarea acestui dezechilibru;

Z. conștient că o serie de state ACP-UE, cum ar fi Rwanda, Suedia, Africa de Sud, Uganda și altele, în care s-a ajuns la o cotă de reprezentare a femeilor în parlamentele naționale de 30 %, au realizat acest lucru prin instituționalizarea diverselor forme de discriminare pozitivă în favoarea femeilor;

AA. convins că este imperios necesară instituționalizarea educației civice, a formării și a dezvoltării conștiinței civice a candidaților, alegătorilor și a personalului implicat în alegeri;

AB. considerând că guvernele naționale trebuie să aloce finanțări publice partidelor politice, astfel încât să se evite dependența acestora de influența externă și să nu se ajungă în situația în care partidele, dependente fiind de surse externe de finanțare, exercită o influență în favoarea interesului propriu al acestora în țările respective și încurajează corupția;

AC. recunoscând că realizarea și sprijinirea unor cadre instituționale pentru promovarea democrației, bunei guvernări, a păcii și securității, responsabilității și drepturilor omului sunt esențiale pentru asigurarea unor alegeri și procese electorale libere și corecte;

AD. constatând că, într-o serie de state ACP, partidele din opoziție sunt împiedicate, prin diferite modalități, în acțiunea de selectare liberă a membrilor, în exercitarea drepturilor lor de liberă reuniune, asociere și exprimare,

Principiile și practica democrației

1. invită toate statele să recunoască importanța alegerilor libere prin vot secret și pe baza sufragiului universal ca unul dintre principiile esențiale de garantare a democrației și să înțeleagă că alegerile libere și corecte și instituțiile naționale legitime constituie o condiție necesară a democrației;

2. susține că există o serie de principii și de standarde democratice universale cuprinse în actele juridice internaționale și regionale, care trebuie să se constituie într-un principiu director, de respectat de către state în procesul de creare a instituțiilor și a cadrelor democratice;

3. îndeamnă guvernele statelor în cauză să garanteze concurența echitabilă între partidele și grupurile politice, astfel încât procesul electoral să fie conform standardelor internaționale; subliniază nevoia de a evita orice modificare tardivă a sistemului electoral, de tipul schimbărilor aduse procesului sau eliminării alegătorilor de pe liste;

4. invită statele membre să pună în practică un sistem politic — bazat fie pe pluralism/majoritate, fie pe o reprezentare proporțională sau o structură combinată — care să reflecte mediul lor istoric și cultural și să respecte principiul fundamental al participării tuturor cetățenilor la guvernarea democratică;

5. invită statele membre să utilizeze o structură de gestiune a alegerilor bazată pe un model independent, care să reflecte evoluția istorică și culturală a statului respectiv și să garanteze alegeri libere și corecte; subliniază faptul că un organ electoral trebuie să nu fie supus influențelor guvernului și să aibă în componență funcționari independenți și neutri;

6. subliniază că, pe de o parte, măsurile de prevenire a exercitării frauduloase a dreptului de vot și a fraudei electorale și, pe de altă parte, organizarea pe baza unui nivel rezonabil de activitate administrativă a celei mai simple, mai clare și mai directe proceduri, care să garanteze includerea pe listele electorale a fiecărei persoane eligibile, sunt esențiale în orice proces de pregătire electorală;

7. subliniază că măsurile vizând protejarea alegătorilor în fața unor eventuale obstacole sau represiuni în exercitarea dreptului lor de vot, pe de o parte, și garantarea faptului că numărarea voturilor nu este manipulată în niciun fel și că procesul de stabilire a rezultatelor este transparent și accesibil publicului în toate etapele, pe de altă parte, sunt esențiale pentru procesul electoral;

8. subliniază că măsurile luate de autoritățile publice sau de terțe părți în încercarea deliberată de a influența pregătirea, derularea sau rezultatul alegerilor sau de a falsifica rezultatele acestora trebuie să genereze pedepse penale;

9. îndeamnă toate statele să promoveze în continuare rolul femeilor în sfera politică, în calitate de alegătoare și de candidate, prin intermediul unor cote de reprezentare a femeilor impuse fie prin constituție, fie de natură voluntară, cât și prin încurajarea femeilor să candideze;

10. îndeamnă guvernele să instituie un regim juridic care să facă posibilă existența unei prese independente, libere și echilibrate, asigurându-se că nu există o poziție dominantă sau de monopol și încurajând existența unei game largi de societăți media private, nedominată de un singur grup sau persoană;

11. invită toate autoritățile politice să furnizeze informații obiective despre alegeri, de exemplu despre procedura de înregistrare, sistemele electorale, orele de funcționare a secțiilor de votare și despre candidați și partidele respective, prin intermediul mass-media, în special la televiziune și în primul rând la radio, deoarece chiar și persoanele analfabete și locuitorii din regiunile izolate pot fi informați prin radio; consideră că este, de asemenea, important ca aceste informații să fie difuzate în limbile locale și regionale;

12. invită toate guvernele să recunoască normele internaționale în materie de drepturi ale omului, de libertate a expresiei și liberă asociere, precum și de promovare a drepturilor opoziției de a participa efectiv la procesele electorale;

13. îndeamnă toate statele să garanteze reprezentarea egală a cetățenilor și egalitatea politică a acestora (îndeosebi în cazul grupurilor tradițional marginalizate sau al minorităților), precum și o formare completă și universală în domeniul electoral;

14. îndeamnă toate statele să instituie mecanisme juridice în vederea protejării participării efective a opoziției, care să îi permită acesteia organizarea și promovarea liberă a politicilor alternative, în vederea stimulării concurenței politice;

Democrație și bună guvernare

15. îndeamnă statele ACP și UE să instituie politici naționale bazate pe respectarea valorilor, a principiilor și a standardelor proprii democrației și drepturilor omului, politici orientate către promovarea statului de drept, garantând transparența proceselor electorale, consolidând eficiența serviciilor juridice și de securitate și combătând politicile discriminatorii de excludere și violența pe durata alegerilor;

16. invită statele ACP și UE să integreze considerațiile legate de egalitatea între femei și bărbați în politicile naționale, prin introducerea unor dispoziții legislative în scopul consolidării discriminării pozitive (creșterea participării) în favoarea femeilor și al garantării faptului că astfel de mecanisme de discriminare pozitivă sunt capabile să asigure o reprezentare de minimum 30 % a femeilor în pozițiile de decizie;

17. invită statele să garanteze că legislația referitoare la partidele politice abordează aspectul esențial al includerii femeilor pe listele electorale și promovează democrația în interiorul partidelor prin stabilirea unor cerințe clare, și să asigure că femeile cu resurse materiale reduse primesc sprijin special pentru campaniile lor electorale, pentru a putea concura în mod egal cu contracandidații lor bărbați care dispun de mai multe resurse;

18. încurajează statele să instituie prin constituție un organ electoral independent, care să nu se supună instrucțiunilor sau controlului din partea unei autorități și să fie responsabil, printre altele, de organizarea, gestionarea și supravegherea alegerilor; delimitarea circumscripțiilor electorale; întocmirea, menținerea, revizuirea și actualizarea registrului alegătorilor; audierea și stabilirea plângerilor legate de alegeri, depuse înaintea scrutinului sau pe durata acestuia, precum și elaborarea și coordonarea unor programe de educație a alegătorilor în spiritul alegerilor;

19. invită țările ACP să stabilească penalități severe pentru deturnare de fonduri destinate campaniei, pentru promisiuni electorale fără acoperire, cadouri vizând influențarea semnificativă a alegătorilor, cumpărarea voturilor, amenințarea cu violența a alegătorilor care intenționează să voteze pentru contracandidați și frauda electorală;

20. invită țările ACP să instituie un cadru național de finanțare a tuturor partidelor politice, bazat pe reprezentarea proporțională a partidelor în adunarea legislativă națională, urmând modelul Africii de Sud, al Namibiei și al Republicii Seychelles și îndeamnă, de asemenea, statele ACP să promulge legi care să interzică finanțarea externă a partidelor politice;

Importanța ciclului electoral

21. subliniază că reușita alegerilor depinde de acordarea unei atenții egale tuturor celor trei stadii ale procesului electoral — pre-electoral, electoral și post-electoral — întrucât fiecare dintre acestea este, în felul său, vital și trebuie recunoscut ca atare;

22. îndeamnă toate statele să se angajeze în pregătirea în toate detaliile a alegerilor, printr-un organ electoral care să promoveze libertatea expresiei și libertatea partidelor de a mobiliza și a selecta membri;

23. solicită înregistrarea alegătorilor într-un mod transparent, care să îi implice pe toți cetățenii și care să garanteze o educație la scară largă a acestora; și solicită ca listele de vot să fie gata la timp, astfel încât toți cetățenii să fie conștienți de înregistrarea lor și de faptul că au suficient timp la dispoziție pentru eventuale contestări înainte de a-și exprima votul;

24. invită organele electoral să depună toate eforturile pentru a garanta siguranța și corectitudinea în ziua alegerilor, printr-un acces integral la secțiile de vot și o numărare și afișare transparentă a rezultatelor;

25. îndeamnă candidații și partidele să facă tot posibilul pentru a preveni acțiunile de intimidare și manifestările de violență pe durata alegerilor;

26. subliniază necesitatea respectării, de către observatorii la alegeri, a Codului de conduită pentru observarea internațională a alegerilor (semnat la ONU în octombrie 2005) și a luării serios în considerare, de către statele care invită misiunile de observare, a recomandărilor membrilor acestora;

27. invită toate statele să prevadă dispoziții care să determine un proces electoral cât mai transparent posibil și să promoveze și să susțină observatorii interni neutri din partea organizațiilor societății civile și care sunt autorizați prin procedura de acreditare să aibă acces la secțiile de votare, să fie prezenți pe durata votării, de la ora de deschidere a secției de votare până la terminarea numărării voturilor, și să ofere o evaluare a procedurii prin care aceștia se angajează în mod fermă să adopte o poziție neutră din punct de vedere politic;

28. invită statele ACP să permită, de asemenea, reprezentanților acreditați ai partidelor accesul liber în secțiile de votare, de la ora deschiderii până la terminarea numărării voturilor, acești reprezentanți fiind avertizați să aibă o poziție complet imparțială și să nu promoveze partidele din care fac parte; susține punctul de vedere că observarea critică a forțelor politice concurente reduce riscul abuzurilor și al fraudei;

29. subliniază necesitatea de a numi observatori electorali din cadrul APP pe baza reprezentării egale a ACP și a UE și de a-i trimite în toate statele ACP în care Uniunea Europeană sprijină procesul democratic, și accentuează importanța trimiterii acestor delegații de observare electorală pe bază descentralizată, în diverse orașe și regiuni pentru a obține o perspectivă cât mai detaliată a desfășurării alegerilor;

30. consideră că este absolut necesar ca observatorilor electorali să li se facă un instructaj referitor la situația politică și socială și să plece din timp pentru a putea afla informații despre țară la fața locului și să cunoască zona de care răspund, și să plece numai dacă rezultatele alegerilor sunt predictibile; numai astfel se poate face o evaluare sigură;

31. îndeamnă ca în toate legislațiile electorale naționale să se prevadă posibilitatea ca plângerile și contestațiile adresate în cursul alegerilor să fie soluționate printr-o serie de mecanisme eficace din cadrul unui sistem judiciar independent și să se recunoască importanța perioadei post-electorale;

32. solicită acordarea de sprijin post-electoral în favoarea unui guvern constituit în urma unor alegeri legitime, care satisfac standardele internaționale și regionale, și a luării unor măsuri ferme împotriva guvernelor care nu reprezintă rezultatul unor alegeri libere și corecte;

33. invită comunitatea internațională a finanțatorilor, îndeosebi Comisia Europeană, să organizeze acțiuni de sprijin post-electorale, în scopul consolidării instituțiilor democratice nou-alese și a organizațiilor societății civile, solicitând îndeosebi din partea actorilor nestatali o monitorizare a instituirii democrației într-un anumit stat;

Pace și securitate

34. invită statele ACP-UE să garanteze că dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea foștilor combatanți și membri ai milițiilor constituie o prioritate principală a tuturor programelor de reconstrucție post-conflictuală, pentru a garanta că perioada care duce la reforme democratice în vederea organizării de alegeri este sigură și lipsită de manifestări de violență;

35. invită statele, îndeosebi statele ACP și UE, să sprijine și să consolideze aplicarea și urmărirea Protocolului de la Nairobi cu privire la armele de calibru mic și la armamentul ușor, pentru a garanta că acestea nu se transformă în arme utilizate pentru a intimida opoziția și alegătorii pe durata alegerilor;

36. îndeamnă statele ACP și UE să instituie o serie de mecanisme prin care să garanteze că statele ieșite din conflict, cum ar fi Republica Democratică Congo, Rwanda, Sierra Leone, Liberia etc., beneficiază de sprijin prin intermediul personalului din cadrul misiunilor de menținere a păcii, atât pe durata campaniei electorale, cât și după desfășurarea acesteia, să consolideze pacea și securitatea pe parcursul realizării reformelor democratice în statele respective;

Parteneriatul ACP-UE

37. invită UE să instituie o platformă centrală, de la nivelul căreia să coordoneze sprijinul în favoarea democratizării și a misiunilor de asistență/observare a alegerilor; și îndeamnă UE să adopte o poziție unitară în raport cu problematica referitoare la democrație și alegeri;

38. recomandă ca toate cele trei instituții UE să aibă roluri bine definite și complementare în domeniul democrației și al asistenței/observării alegerilor, care pot spori la maxim eficiența și capacitatea UE;

39. subliniază importanța democrației în prevenirea conflictelor violente și pentru reușita dezvoltării economice pe termen lung;

40. evidențiază eforturile depuse de Comisia Europeană în cadrul procesului de observare a alegerilor, subliniind totodată rolul important pe care îl au deputații europeni în delegațiile UE de observare a alegerilor, și își exprimă dorința de a continua buna cooperare deja începută;

41. subliniază importanța unei coerențe clare a politicilor comunitare referitoare la procesul electoral cu continuitatea și armonizarea misiunilor de asistență și de observare a alegerilor, pentru a garanta respectarea ciclului electoral;

42. invită statele membre ale UE și țările ACP să coopereze și să își sporească colaborarea în domeniul dezvoltării democratice și al proceselor electorale; și recomandă suplimentarea misiunilor comune ACP-UE, îndeosebi în domeniul democratizării;

43. îndeamnă UE și statele ACP să sprijine colaborarea cu alte organizații internaționale, actori nestatali, ONG-uri, societatea civilă, autoritățile locale, precum și cu mișcările de la nivel local, în scopul îmbunătățirii sau al întăririi sprijinului pentru guvernarea democratică;

44. invită statele să se angajeze în realizarea unor acțiuni destinate întăririi capacităților și formării funcționarilor parlamentari și electorali, precum și sprijinirii și consolidării partidelor politice;

45. solicită respectarea și garantarea accesului egal la vot, precum și a drepturilor civile/politice ale grupurilor dezavantajate și marginalizate, cum ar fi persoanele cu handicap, minoritățile etnice și politice, precum și persoanele strămutate;

Rolul societății civile

46. recomandă o serie de acțiuni de formare la nivel înalt, adresate societății civile, parlamentelor naționale, parlamentului pan-african și personalului administrativ electoral, care trebuie realizate cu suficient timp înainte și în mod permanent, și nu imediat înaintea perioadei alegerilor;

47. îndeamnă statele să favorizeze o abordare durabilă în vederea creșterii capacității interne de a gestiona procesele electorale și a consolida democratizarea;

48. îndeamnă statele să observe procesele electorale ori de câte ori există condiții pentru desfășurarea alegerilor democratice și țările în care sunt organizate alegeri solicită astfel de observare, ca modalitate de asigurare a caracterului liber și corect al acestora și pentru a promova inițiativele de asistență electorală printr-o mai bună planificare și realizare a activităților;

49. încredințează Co-președinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Comisiei pentru Uniunea Africană, parlamentului pan-african și parlamentelor naționale și regionale, Comisiei Europene, Președinției Consiliului și Uniunii Africane.

[1] Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-EU la 22 noiembrie 2007 la Kigali (Rwanda).

[2] JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

[3] JO L 287, 28.10.2005, p. 4.

[4] JO C 131 E, 5.6.2003, p. 147.

[5] JO C 343, 5.12.2001, p. 270.

[6] JO C 103 E, 29.4.2004, p. 550.

[7] JO C 293 E, 2.12.2006, p. 316.

--------------------------------------------------