MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea C 205/19

GĦAJNUNA MILL-ISTAT — IR-REPUBBLIKA ĊEKA

Għajnuna mill-Istat C 19/07 (ex N 32/07) — Assigurazzjoni għal kreditu għall-esportazzjoni għal terminu ta' żmien qasir lill-SME's kontra r-riskju li ma jħallsux — Export Guarantee and Insurance Corporation (EGAP)

Stedina biex jitressqu l-osservazzjonijiet skond l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE

(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)

(2007/C 205/09)

Permezz ta' l-ittra datata fis-27 ta' Ġunju 2007 kif riprodotta fil-lingwa awtentika fil-paġni li jiġu wara din in-notifika fil-qosor, il-Kummissjoni tinnotifika lir-Repubblika Ċeka d-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura stipulata mill-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE fir-rigward tal-miżura msemmija hawn fuq.

Il-partijiet interessati jistgħu jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta' din in-notifika u l-ittra li ssegwi, lil:

Il-Kummissjoni Ewropea Direttorat-Ġenerali għall-Kompetizzjoni State Aid Greffe B-1049 Brussels Feks Nru: (32-2) 296 12 42.

Dawn l-osservazzjonijiet ser ikunu mgħarrfa lir-Repubblika Ċeka. Il-parti interessata li tissottometti l-osservazzjonijiet tista' titlob bil-miktub biex l-identità tagħha tingħata trattament kunfidenzjali, filwaqt li jingħataw ir-raġunijiet għat-talba.

TEST TAS-SOMMARJU

Deskrizzjoni tal-miżura li dwarha l-Kummissjoni qed tibda l-proċedura

Ir-Repbblika Ċeka għandha l-ħsieb li tipprovdi assigurazzjoni għal kreditu għall-esportazzjoni għal żmien qasir (minn hawn 'il quddiem imsejjaħ “STECI”) lill-SME's permezz ta' l-Aġenzija għall-Kreditu għall-Esportazzjoni imsejħa EGAP (Export Guarantee and Insurance Corporation).

L-EGAP hija l-Aġenzija ta' Kreditu għall-Esportazzjoni tar-Repubblika Ċeka li taġixxi f'isimha stess u akkont tagħha nnifisha. L-obbligazzjonijiet tagħha huma garantiti mill-istat skond il-liġi rilevanti (1). L-espożizzjoni enormi tal-krediti ta' assikurazzjoni kollha hi sostnuta minn fond speċjali, li jassigura l-likwidità tal-kumpanija li twettaq l-obbligazzjonijiet li joħorġu mill-attivitajiet tagħha. Il-fond jikkonsisti minn dħul mill-primjum, mill-profitti kif ukoll mill-approprjazzjoni tal-baġit mill-istat.

L-EGAP ser taġixxi bħala assikuratur, u ġġorr fuqha r-riskji ta' kreditu kollha u li tħallas il-pretensjonijiet tad-detenturi tal-polza L-EGAP għandha tipprovdi l-prodotti ta' assikurazzjoni lill-SMEs permezz ta' intermedjarji privati tas-suq. L-intermedjarju, li tista' tkun kwalunkwe kumpanija ta' assikurazzjoni kummerċjali, għandha tikkummerċjalizza u tamministra l-kuntratti ta' l-assikurazzjoni bi ħlas ta' kummissjoni għall-intermedjazzjoni li tirrifletti l-ispejjeż assoċjati flimkien ma' marġini ta' profitt raġonevoli kkalkulat fuq ir-rata ta' profitt ta' […] (2) %.

Billi ssostni din il-parti tas-suq tar-riskju ta' kreditu, ir-Repubblika Ċeka għandha l-għan li tibni l-bażi ta' suq awtonomu u privat ta' l-assikurazzjoni ta' kreditu għall-SMEs.

Il-miri ta' l-iskema STECI huma l-SMEs Ċeki li għandhom dħul mill-esportazzjoni totali annwali li ma jaqbiżx iż-żewġ miljun Euro (minn hawn 'il quddiem imsejjaħ l-“SMEs <2 miljuni”). La jinħtieġ ammont minimu ta' qligħ u lanqas numru ta' klijenti. L-iskema għandha ssostni bejn 501 u 1 000 benefiċjarju. L-assikurazzjoni tkopri riskji relatati ma' nuqqas ta' ħlas lir-reċivituri tal-kunsinni ta' l-oġġetti u/jew tas-servizzi ta' kreditu.

Skond l-awtoritajiet Ċeki, is-suq Ċek ta' l-iSTECI għall-SMEs hu karatterizzat min-nuqqas kbir ta' provvista minħabba l-livell baxx ta' diversifikazzjoni tal-portafoll tal-klijenti tagħhom fuq ammont żgħir ta' xerrejja (riskji), ammonti żgħar ta' volumi assikurati u, għaldaqstant, il-primjums totali li jinġabru jkunu ftit. Aktar minn hekk, in-nuqqas ta' kapaċità finanzjarja tas-sidien jew tal-maniġers, in-nuqqas ta' għarfien dwar metodi ta' assikurazzjoni tar-riskji ta' kreditu jżidu l-ispejjeż amministattivi u tal-kummerċjalizzazzjoni biex ikunu spjegati u jinkisbu l-vantaġġi ta' l-iSTECI għall kumpaniji żgħar u ta' daqs medju numerużi u mifuxin ħafna Għal dawn ir-raġunijiet l-assikuraturi ta' kreditu jikkunsidraw lill-SMEs f'suq ta' anqas minn żewġ miljuni bħala li ma jagħmlux profitt.

L-iskema ta' assikurazzjoni hi bbażata fuq l-Att Nru 23/2006 Coll., li tirrifletti r-regoli introdotti mill-emenda lill-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni lill-Istati Membri skond l-Artikolu 93(1) tat-Trattat tal-KE li japplika l-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat għall-assikurazzjoni ta' kreditu għall-esportazzjoni f'terminu ta' żmien qasir (minn issa 'l quddiem imsejħa “il-Komunikazzjoni”).

It-tul tal-miżura hu limitat għal sentejn wara l-approvazzjoni mill-Kummissjoni.

L-awtoritajiet Ċeki ikkomfermaw li l-iskema ser tkun awtofinanzjata permezz ta' primjums li jingħataw lill-kumpaniji assikurati. Skond dawn, mhux ser ikun hemm riżorsi mill-Istat involuti.

Evalwazzjoni tal-miżura

Potenzjalment hemm żewġ tipi ta' benefiċjarji li jistgħu jirċievu għajnuna mill-Istat skond l-Artikolu 87(1) KE, l-SME's assikurati u l-intermedjarji li jingħataw rifużjoni ta' l-ispejjeż biex jamministraw l-iskema. Ir-Repubblika Ċeka nnotifikat il-miżura bħala għajnuna. Sabiex miżura taqa' skond l-ambitu ta' l-Artikolu 87(1) tat-Trattat tal-KE, għandhom jintlaħqu l-ħames kriterji kumulutattivi.

Fuq livell ta' l-intermedjarji, il-miżura ma tidhirx li tipprovdi xi vantaġġi mir-riżorsi ta' l-Istat lill-intermedjarji involuti, minħabba li l-ispiża ta' l-intermedjazzjoni hi mħallsa mill-klijenti li jħallsu primjum ogħla li jkun konformi mas-suq. Għalhekk, din il-miżura ma jidhirx li tipprovdi għajnuna mill-Istat skond it-tifsira ta' l-Artikolu 87(1) KE fuq il-livell ta' l-intermedjarji.

F'dak li għandu x'jaqsam ma' l-għajnuna fuq livell ta' SME's, għalkemm l-EGAP topera fuq bażi kummerċjalment vijabbli, l-involviment tar-riżorsi ta' l-Istat permezz ta' l-EGAP ma jistgħux ikunu esklużi a priori. Kif stipulat fil-bażi legali ta' l-EGAP ir-riżorsi ta' l-Istat huma disponibbli biex jiggarantixxu l-espożizzjoni finanzjarja ta' l-AGAP. Aktar minn hekk, skond il-bażi ġuridika tagħha, l-EGAP hi obbligata li timxi fuq il-politika ekonomika ta' l-Istat li jiżviluppa s-suq ta' l-assikurazzjonit tal-Kreditu. Il-miżuri l-EGAP tieħu, inklużi dawk preżenti, sabiex issegwi din il-politika ekonomika huma għaldaqstant attribwibbli lill-Istat.

Din il-miżura għandha tipprovdi anqas minn żewġ miljun STECI lill-SME's b'kundizzjonijiet li bħalissa mhux disponibbli fis-suq. Għalkemm hu mistenni li l-miżura għandha tkun ffinanzjata minnha nnifisha, ma jistax ikun eskluż li fl-agħar xenarju possibli, jirriżulta li jkun hemm telf minn din l-iskema. Imbagħad dan it-telf tagħmel tajjeb għalih l-EGAP. Għalhekk, f'dan l-istadju, ma jistgħux ikun eskluż li hemm vantaġġi għall-benefiċjarji ta' l-SME's.

Il-vantaġġ miksub hu selettiv minħabba li hu indirizzat lill-SME's bi qligħ mill-esportazzjoni totali annwali li ma jaqbiżx iż-żewġ miljuni EUR.

Minħabba r-rabta ma' l-assikurazzjoni ta' kreditu għall-esportazzjoni, dan jista' jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.

Sabiex ikun deteminat jekk il-miżura taffettwax il-kompetizzjoni f'suq ta' l-assikurazzjoni privat eżistenti il-Kummissjoni eżaminat il-miżura notifikata skond il-Kummissjoni.

Ir-Repubblika Ċeka tixtieq tapplika l-klawsola ta' ħruġ għall-applikazzjoni tar-riskji mhux għas-suq skond il-punt 2.5 tal-Komunikazzjoni; Fl-istess ħin il-punt 4.4 tal-Komunikazzjoni jirreferi għall-fatt li f'ċerti pajjiżi l-kopertura għar-riskji ta' kreditu għall-esportazzjoni jistgħu ma jkunux disponibbli temporanjament minn assikuraturi ta' kreditu għall-esporatazzjoni privati jew minn assikuraturi pubbliċi jew privati li joperaw f'isimhom. Għalhekk dawk ir-riskji jistgħu temporanjament ikunu kkunsidrati bħala mhux tajbin għas-suq.

L-Istati Membri li jixtiequ jagħmlu użu mill-klawsola tal-ħruġ skond il-punt 2.5 tal-Komunikazzjoni iridu juru li ma tistax issir kopertura għar-riskji fis-suq ta' l-assikurazzjoni privata minn rapport tas-suq u billi jipproduċu evidenza dwaru minn żewġ assikuraturi internazzjonali ta' kreditu għall-esportazzjoni magħrufa kif ukoll minn assikuratur nazzjonali ta' kreditu. Aktar minn hekk iridu jipprovdu deskrizzjoni tal-kundizzjonijiet applikabbli rigward ir-riskji li mhux tajbin għas-suq u jaġġustaw ir-rati tal-primjums għal dawn ir-riskji mar-rati li jintalbu bnadi oħra minn assikuraturi ta' kreditu għall-esportazzjoni

Skond in-notifika, l-iskema taġġusta r-rati tal-primjums li jintalbu għall-prodott ta' l-SME's tagħha b'rati li jintalbu bnadi oħra. Dan isir billi titqies il-kalkulazzjoni tar-rata 1) ir-Rata tat-Telf, li skond id-data disponibbli mill-awtoritajiet Ċeki, ma tkunx differenti mir-rata tat-telf ta' l-impriżi kollha 2) ir-Rata ogħla ta' l-Ispiża, li tqis il-marketing ogħla u l-ispejjeż tal-ġestjoni u 3) il-Marġini ta' Profitt. Ir-rati li jiiriżultaw ikopri għal kollox l-ispejjeż mistennija ta' l-iskema ta' assikurazzjoni.

Madanakollu, in-notifika ma kinitx kompluta fir-rigward ta' l-evidenza minn żewġ assikuraturi internazzjonali magħrufa ta' kreditu għall-esportazzjoni. Il-kumpaniji ta' assikurazzjoni internazzjonali ma pprovdewx lill-awtoritajiet Ċeki dawn l-istqarrijiet meta talbuhomlhom Għaldaqstant il-Kummissjoni qed tibda l-proċeduri ta' l-Artikolu 88 (2) KE minħabba li għandha d-dubji tagħha fir-rigward tal-kopertura insuffiċjenti jew mhux disponibbli għar-riskji fis-suq ta' l-assikurazzjoni privata.

Il-Kummissjoni għalhekk tistieden lill-partijiet interessati biex jibagħtu l-kummenti tagħhom fi żmien xahar mill-pubblikazzjoni tas-sommarju ta' din l-ittra fil-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea. Din l-informazzjoni b'mod partikolari għandu jkollha dan li ġej

— evidenza li turi sakemm tkun pprovduta u disponibbli l-assikurazzjoni ta' kreditu għall-esportazzjoni f'terminu ta' żmien qasir lill-SMEs li għandhom dħul mill-esportazzjoni li ma jaqbiżx iż-żewġ miljun EUR inklużi l-kondizzjonijiet għall-provvista ta' din l-assikurazzjoni u

— sa liema punt din id-disponibbilità tista' titqies bħala suffiċjenti għal dawn l-SME's, li tipikament qed isofru mid-diversifikazzjoni insuffiċjenti tal-klijenti u li għandhom spejjeż addizzjonali sostanzjali għall-marketing, sabiex ikunu kkunsidrati li jkollhom aċċess għall-assikurazzjoni ta' kreditu għall-esportazzjoni f'terminu ta' żmien qasir.

TEST TA' L-ITTRA

“1. POSTUP (1) Česká republika oznámila prostřednictvím registrovaného e-mailu ze dne 12. ledna 2007, který Komise evidovala ten samý den, výše uvedené opatření podpory z důvodu právní jistoty. Oznámení bylo doplněno zprávou zahrnující odůvodnění týkající se existence tržního selhání na trhu pojištění krátkodobých exportních úvěrů pro malé a střední podniky [MSP (3)] v České republice. (2) Dopisy ze dne 20. února 2007 a 11. května 2007 požádala Komise o dodatečné informace o tomto opatření. České orgány odpověděly dopisy ze dne 16. března 2007 a 24. května 2007, jež byly evidovány ve stejné dny. 2. POPIS OPATŘENÍ 2.1 Předmět (3) Pomocí oznámeného opatření zamýšlí Česká republika poskytovat pojištění krátkodobých vývozních úvěrů českým MSP prostřednictvím oficiální národní agentury pro vývozní úvěry, jež se nazývá EGAP (Exportní garanční a pojišťovací společnost), jež bude českým MSP poskytovat pojišťovací produkty prostřednictvím soukromých zprostředkovatelů. (4) V důsledku skutečnosti, že EGAP je oficiální agenturou České republiky pro vývozní úvěry, je její činnost upravena zvláštním právním předpisem, a to sice zákonem č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou, ve znění pozdějších předpisů. Za její závazky a přetrvávající rizika ručí stát v souladu s výše uvedeným zákonem. Aby byla zajištěna platební schopnost, opírá se společnost o zvláštní fond, jenž se skládá z příjmu z pojistného, rozděleného zisku a příspěvků ze státního rozpočtu. (5) Od roku 2001 však EGAP nezískala žádné příspěvky ze státního rozpočtu. Kromě toho EGAP od svého založení v roce 1992 nemusela použít prostředky vyčleněné ze státního rozpočtu. Vždy pracovala v souladu se zásadou rentability, tedy všechny její náklady, výdaje a pojistná plnění byly hrazeny z příjmů z pojistného a ze zisků. (6) Co se týče uvedeného opatření, je pojistná činnost EGAP prováděna v spolupráci s komerčními pojišťovacími společnostmi. Závazky uzavírá EGAP, jež jedná jako pojistitel, přičemž nese veškerá úvěrová rizika a výplaty pojistných událostí vůči pojistníkům, zatímco komerční pojišťovny budou za zprostředkovatelskou provizi, jež odráží související náklady, zprostředkovávat a spravovat pojistné smlouvy. (7) Podporou tohoto segmentu trhu s pojištěním úvěrů zamýšlí Česká republika zapojit soukromé pojišťovny jakožto zprostředkovatele, aby byl položen základ pro samostatný soukromý trh s pojištěním krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP. 2.2 Cílové společnosti (8) Adresáty opatření jsou české MSP, jejichž celkový roční vývozní obrat nepřesahuje 2 miliony EUR (dále jen ‚MSP < 2m‘). Tímto opatřením bude podpořeno zhruba 501 až 1 000 příjemců. 2.3 Obchodní podmínky pojišťovacího produktu (9) Česká republika zamýšlí poskytnout pojištění krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP < 2m proti riziku nezaplacení prostřednictvím své oficiální agentury pro vývozní úvěry EGAP. Pojištění pokrývá rizika nezaplacení pohledávek za dodávky zboží a/nebo služby na úvěr. (10) Pojišťovací produkt nabízený EGAP MSP < 2m, takzvaným ‚B-MSP‘, přebírá zjednodušeným způsobem prvky techniky a postupů používaných při správě komerčního pojištění úvěrů. (11) Pojistná sazba pro tyto produkty se vypočítává připočtením nákladů specifických pro MSP k průměrné komerční pojistné sazbě, což vede k vyšším ‚výdajům na pojistné‘. 2.4 Prodej přes soukromé zprostředkovatele (12) EGAP zamýšlí prodávat tento produkt skrze komerční pojistitele úvěrů, kteří budou vystupovat v úloze zprostředkovatelů. Tento režim bude otevřený pro všechny pojistitele úvěrů, kteří jsou činní nebo v budoucnosti vstoupí na český trh s pojištěním úvěrů a budou ochotni a schopni plnit úkoly, které jsou očekávány od zprostředkovatelů. (13) EGAP bude likvidovat pojistné události a vyplácet pojistníkům pojistné plnění. Kromě toho bude EGAP iniciativně provádět další marketingové činnosti, jež se týkají tohoto segmentu. (14) Zprostředkovatelé budou zodpovědní za marketing a prodej produktů a výběr pojistného, přičemž při těchto činnostech budou používat vlastní infrastrukturu a vybavení. Pojištění budou prodávat ve jménu a na účet EGAP. (15) Zprostředkovatelé budou zodpovědní za činnosti obvyklé pro přímé pojistitele úvěrů. Toto bude kromě jiného zahrnovat skutečnost, že MSP < 2m budou pojišťováni jen na základě analýzy jejich ekonomické a finanční situace. (16) Toto uspořádání zahrnuje také důležité zjednodušení ve srovnání se standardními pojišťovacími smlouvami, totiž skutečnost, že platby pojistného budou vypočítávány na základě celkových objemů obratu (přičemž měsíční hlášení o vývozním obratu budou MSP předávat zprostředkovatelům) namísto uzavírání jednotlivých pojistných smluv pro jednotlivé smlouvy. (17) EGAP obdrží celou částku pojistného a zaplatí zprostředkovatelům za jejich služby provizi ve formě podílu z vybraného pojistného, přičemž budou vzaty v úvahu náklady na distribuci a správu. 2.5 Provádějící subjekt (18) EGAP je agenturou pro vývozní úvěry České republiky jednající svým jménem a na svůj účet. Za její závazky ručí v souladu s příslušným zákonem (4) stát. Hodnota rizika za všechny pojištěné úvěry je krytá ze zvláštního fondu, který zaručuje platební schopnost pojišťovací společnosti při plnění závazků, jež plynou z její činnosti. Fond je složen z příjmů z pojistného, zisků, jakož i příspěvků ze státního rozpočtu. 2.6 Právní základ (19) Pojistný systém je založen na zákoně č. 23/2006 Sb. (jenž odráží pravidla zavedená změnou sdělení č. 281 C 1997 Komise členským státům, kterým se použijí články 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (5)), který byl změněn zákonem č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou a o změně zákona č. 166/1993 Sb., o Nejvyšším kontrolním úřadu, ve znění pozdějších předpisů. 2.7 Trvání (20) Trvání opatření je omezeno na dva roky od schválení Komisí. 2.8 Zdroje (21) České orgány potvrdily, že systém se bude sám financovat pojistným, jež bude vybíráno od pojištěných společností. Z tohoto důvodu nebudou podle českých orgánů do systému zapojeny státní zdroje. 3. POSOUZENÍ (22) Jsou dány dva druhy možných příjemců státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a sice pojištěné MSP a zprostředkovatelé, kterým budou hrazeny náklady na správu systému. 3.1 Podpora MSP (23) Aby opatření spadalo do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí být současně splněna čtyři kritéria: — opatření musí zahrnovat použití státních zdrojů, — opatření musí znamenat udělení selektivní výhody příjemci, — opatření musí ovlivnit obchod mezi členskými státy, — opatření musí hrozit narušit hospodářskou soutěž. (24) Ačkoliv je systémem, který je rentabilní za komerčních podmínek, účast státních zdrojů prostřednictvím EGAP nemůže být předem vyloučena. Jak je stanoveno v právním základě EGAP, jsou státní zdroje dostupné jakožto záruka za finanční riziko EGAP. Kromě toho je EGAP podle svého právního základu povinna provádět státní hospodářskou politiku pro rozvoj trhu pojištění úvěrů. Opatření, včetně tohoto, která EGAP uskutečňuje za účelem provádění této hospodářské politiky, jsou proto přičítatelná státu. (25) Za účelem posouzení, zdali opatření představuje selektivní zvýhodnění, ovlivňuje hospodářskou soutěž na stávajícím soukromém pojišťovacím trhu a obchod mezi členskými státy, přezkoumala Komise uvedené opatření podle Sdělení Komise členským státům na základě čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES, kterým se použijí články 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (6) (dále jen ‚sdělení‘). 3.1.1 Dodržení ustanovení sdělení (26) Bod 2.5 sdělení definuje ‚obchodovatelná rizika‘ jako rizika veřejných a neveřejných dlužníků se sídlem v zemích uvedených v příloze sdělení. Finanční výhody ve prospěch pojistitelů vývozních úvěrů pro obchodovatelná rizika jsou obvykle zakázány. (27) Uvedené opatření poskytuje veřejnou podporu pro pojištění rizika dlužníků sídlících ve všech zemích. Pokud země nejsou uvedeny v příloze sdělení, jsou rizika ve smyslu sdělení ‚neobchodovatelná‘ a veřejná podpora pro jejich pojištění je v souladu se sdělením. (28) Podle bodu 2.5 sdělení se rizika dlužníků se sídlem v zemích, jejichž výčet je podán v příloze sdělení, přechodně považují za neobchodovatelná, za předpokladu a v té míře, ve které ve členském státě neexistuje soukromý pojišťovací trh a pokud je podstoupí malé a střední podniky, jejichž celkový roční obrat vývozu nepřesáhne 2 miliony EUR. Bod 4.4 sdělení zohledňuje skutečnost, že v některých zemích může být krytí obchodovatelných rizik vývozních úvěrů ze strany soukromých pojistitelů vývozních úvěrů i ze strany veřejných nebo veřejně podporovaných pojistitelů vývozních úvěrů, kteří poskytují krytí na vlastní účet, dočasně nedostupné. Tato rizika mohou proto být také považována za neobchodovatelná. (29) Členské státy, které si přejí použít této únikové doložky, musí prokázat, že krytí rizik je na soukromém pojišťovacím trhu nedostupné a předložit příslušné důkazy od dvou známých mezinárodních pojistitelů vývozních úvěrů, jakož i národního pojistitele úvěrů. Kromě toho přizpůsobí státem podporovaní pojistitelé vývozních úvěrů své pojistné sazby pro tato neobchodovatelná rizika v nejvyšší možné míře sazbám jinak účtovaným pojistiteli vývozních úvěrů pro obdobná rizika a poskytnou popis podmínek, které veřejně podporovaný pojistitel vývozních úvěrů hodlá použít pro krytí daných rizik. 3.1.2 Nedostupnost nebo nedostatečnost krytí na soukromém pojišťovacím trhu pro MSP (30) V souladu se zprávou o trhu v příloze oznámení je soukromý trh s pojištěním krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP charakterizován závažným nedostatkem nabídky. Existuje několik překážek přístupu MSP ke komerčnímu pojištění krátkodobých vývozních úvěrů: a) Pojištění je často spojeno s malým počtem kupujících nebo dokonce s jediným kupujícím, a proto klientela českých MSP a obzvláště malých podniků není dostatečně diverzifikovaná, aby pro pojistitele představovala přijatelnou úroveň rizika. b) Objem pojištěných úvěrů je ve srovnání s velkými společnostmi malý a v důsledku této skutečnosti jsou vybrané částky pojistného vzhledem k výše zmíněným rizikům příliš malé na to, aby byly ekonomicky odůvodnitelné. c) Majitelé nebo ředitelé uvedených MSP často nedisponují řádnými finančními znalostmi a nejsou obeznámeni s metodami pojištění úvěrového rizika. d) Z těchto důvodů přináší kontakt se široce rozptýlenými malými a středními podniky a vysvětlení výhod pojištění krátkodobých vývozních úvěrů dodatečné marketingové náklady. e) Celkově lze shrnout, že správní náklady a příjem z pojistného z pojistných smluv krátkodobých vývozních úvěrů v segmentu MSP vytvářejí ‚neekonomičnost z rozsahu‘. Správní náklady jsou vysoké (viz bod d)) a jsou rozloženy na příjem z pojistného, jenž sestává z relativně malých částek, které jsou důsledkem malých objemů obchodu MSP. (31) Paradoxně nemají MSP, jež jsou v důsledku své nízké likvidity při selhání svých exportních transakcí velmi zranitelné, přístup k pojistnému krytí, jež by snížilo jejich tržní rizika. (32) Podle přílohy oznámení je segment MSP u pojištění krátkodobých vývozních úvěrů považován komerčními pojišťovnami v důsledku nedostatečného rozložení kupujících/rizika, vysokých marketingových nákladů a neekonomičnosti z rozsahu za neziskový. Komerční pojištění je proto buď není nabízeno nebo je nabízeno za prohibitivní ceny. Co se týče MSP, je soukromý pojišťovací trh v České republice proto považován za trh, který je charakterizován hlubokým nedostatkem nabídky. (33) České orgány odhadují, že mezinárodní soukromí pojistitelé vývozních úvěrů, kteří působí v České republice, uzavřeli celkem méně než 240 pojistných smluv s MSP a komerční dceřiná společnost EGAP ne více než 600 pojistných smluv. České orgány dále odhadují, že s malými podniky s vývozním obratem pod 2 miliony EUR nebylo uzavřeno více než 150 pojistných smluv. (34) České orgány požádaly národního pojistitele vývozních úvěrů […] (7), jakož i dva známé mezinárodní pojistitele vývozních úvěrů, […] a […] o prohlášení, že nemají námitky proti uvedenému systému. (35) […] Neexistence nebo nedostatečnost pojistného krytí pro tento druh rizika byla tedy podpořena prohlášením národního pojistitele úvěrů. (36) […] a […] však požadované prohlášení neposkytly. […] (37) České orgány dále uvedly, že malé podniky oznámily, že když se obrátily na komerční pojistitele úvěrů, byly odmítnuty nebo měly negativní zkušenosti. Oznámení kromě toho zahrnuje dopisy Hospodářské komory České republiky, Sdružení malých a středních podniků a České bankovní asociace, jež potvrzují neexistenci pojištění úvěrů pro malé a velmi malé podniky. (38) Z podkladů předložených českými orgány se zdá, že pojištění krátkodobých vývozních úvěrů není pro MSP < 2m dostatečně dostupné. Tato skutečnost však nebyla potvrzena prohlášeními dvou velkých známých mezinárodních pojistitelů vývozních úvěrů. Ačkoliv české orgány žádaly o toto prohlášení u dvou takovýchto pojistitelů, jež působí v České republice, společností […] a […], prohlášení nebyla předložena, čímž nebyl splněn požadavek stanovený v bodě 2.5 Sdělení o uplatnění únikové doložky. (39) Komise má proto pochybnosti, zdali je splněna podmínka nedostupnosti nebo nedostatečnosti krytí pojištění vývozních úvěrů nabízeného soukromými pojistiteli malým podnikům s omezeným obratem. 3.1.3 Přiblížení pojistných sazeb sazbám účtovaným jinde (40) Sdělení (8) vyžaduje srovnání pojistných sazeb, které mají být účtovány podle českého programu se sazbami účtovanými jinde. (41) Podle českých orgánů nemohou být sazby specifické pro určitý sektor realisticky použity na segment českých MSP vzhledem k jeho zvláštnosti. České orgány tvrdí, že výsledky srovnání s trhy jiných států by se výrazně lišily v závislosti na velikosti, počtu podniků, diversitě sektorů a exportním potenciálu MSP v dané zemi. (42) České orgány v této souvislosti uvádějí, že pro srovnání pojistných sazeb je nejvhodnějším referenčním trhem celkový trh s komerčním pojištěním úvěrů v České republice. (43) Kromě toho nemají české orgány údaje o pojistných sazbách jiných komerčních pojistitelů na českém trhu. V důsledku této skutečnosti založila EGAP své výpočty pojistné sazby na údajích dostupných od KUP (9), což je samostatně řízená dceřiná společnost EGAP činná v sektoru tržního pojištění úvěrů nepodporovaného státem. Při zohlednění skutečnosti, že KUP je dominantním účastníkem na trhu s tržním podílem ve výši 51 %, mohou být její sazby považovány za základ pro srovnání. (44) Pro odvození přiměřených pojistných sazeb pro MSP byly použity průměrné sazby celého komerčního trhu s pojištěním vývozních úvěrů KUP z roku 2005 a první poloviny roku 2006. a) Komerční pojistné sazby pro rok 2006 (45) Průměrná pojistná sazba na celém trhu s pojištěním vývozních úvěrů KUP se pro rok 2006 rovná […] %. Tento údaj je výsledkem výpočtu, při kterém bylo vzato v úvahu 1) škodní poměr (očekávaný škodní průběh, který je čistou rizikovou pojistnou sazbou), 2) podíl nákladů (správní a provozní náklady v poměru k částce pojištěných pohledávek) a 3) míra zisku (náklady alternativních příležitostí kapitálu). Tato sazba slouží jako srovnávací sazba. (46) Hlavní součástí výše uvedené pojistné sazby je škodní poměr (LR). Odhadovaný konečný škodní poměr pro následující pojišťovací období je založen na průměru škodních poměrů předchozího roku ([…] %). Bezpečnostní přirážka je vypočítána jako směrodatná odchylka od souboru škodních poměrů všech předchozích let ([…] %). Výsledný škodní poměr proto činí […] % ([…] % průměr + […] % směrodatná odchylka). Odhad konečného škodního poměru pro následující období je zdrženlivý, neboť variabilita vývoje škod vyjádřená směrodatnou odchylkou je spíše vysoká. Na druhé straně slouží jako nárazník proti jakýmkoliv případným neočekávaným pojistným událostem. (47) Při výpočtu podílu nákladů (PN) byly vzaty v úvahu pouze celkové výdaje. Očekávaný podíl nákladů pro rok 2006 je […] %. (48) Vyžadovaná míra zisku (MZ) odráží požadovaný výnos z kapitálu pro tento předmět podnikání. Byla vypočítána na hodnotu […] %. Určitý dodatečný ziskový potenciál je do konservativní bezpečnostní přirážky také zahrnut. (49) Výsledná komerční pojistná sazba je s ohledem na výše uvedená kritéria shrnuta v následujícím vzorci: b) Průměrná pojistná sazba pro MSP (50) Sazba pro MSP je vypočítána podobně jako celková komerční třída úvěruschopnosti, přičemž se bere v úvahu, že podíl nákladů je více než třikrát vyšší s ohledem na výše uvedené vyšší marketingové a správní náklady spojené s vyšším stupněm asistence, jež při pojišťování MSP zapotřebí. Tato sazba by potom činila […] % namísto […] %. (51) Škodní poměr plynoucí z pojistně-matematických výpočtů je považován za statisticky totožný. Podle českých orgánů nebyl na základě údajů dostupných KUP zjištěn žádný negativní dopad nízké diversifikace rizika, velikosti a kvality MSP na škodní poměr. (52) Proto byla po příslušných úpravách, které zohledňují vyšší správní náklady, stanovena odhadovaná pojistná sazba pro MSP na […] %. Takováto sazba bude podle zprávy připojené k oznámení plně pokrývat zvýšené správní náklady související s pojištěním MSP, jakož i pojistná rizika. (53) Zdá se proto, že při zohlednění výše uvedených skutečností je splněna podmínka přiblížení pojistných sazeb k sazbám účtovaným jinde stanovená v bodě 2.5 sdělení. 3.2 Podpora zprostředkovatelům (54) Aby opatření spadalo do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí být současně splněna čtyři kritéria: — opatření musí zahrnovat použití státních zdrojů, — opatření musí znamenat udělení selektivní výhody příjemci, — opatření musí ovlivnit obchod mezi členskými státy, — opatření musí hrozit narušit hospodářskou soutěž. (55) Tento režim bude otevřený pro všechny pojistitele úvěrů, kteří jsou činní nebo v budoucnosti vstoupí na český trh pojištění úvěrů a budou ochotni a schopni plnit úkoly, které jsou očekávány od zprostředkovatelů. (56) Správní náklady vyřizování pojištění spojených s uvedeným pojištění MSP ponesou zprostředkovatelé. Provise pro zprostředkovatele se bude skládat z provise pro zprostředkovatele/makléřské provise, jež nepřesáhne skutečné náklady, jež byly způsobeny pojištěním MSP a přiměřeného zisku. V žádném případě nepřesáhne […] % vybraného pojistného. Konečná provise vezme v úvahu údaje známé z českého pojišťovacího trhu. Bude stanovena jako výsledek jednání se zúčastněnými stranami a bude stejná pro všechny zprostředkovatele. České orgány potvrdily, že makléřská provise bude každoročně upravována tak, aby nepřesáhla skutečně vynaložené náklady plus přiměřený zisk. (57) Podle českých orgánů nepřevádí EGAP zprostředkovatelům pojištění žádné státní zdroje, neboť celkové náklady zprostředkování nenese stát, nýbrž zákazník, který platí vyšší, tržní pojistné. Břemeno nákladů je proto přeneseno na trh. (58) Nezdá se proto, že by opatření zúčastněným zprostředkovatelům poskytovalo jakoukoliv výhodu ze státních zdrojů. Není proto zřejmé, že by opatření na úrovni zprostředkovatelů poskytovalo státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. 4. ZÁVĚR (59) V tomto stádiu opatření nesplňuje podmínky pro použití únikové doložky stanovené v bodě 4.4 sdělení. České orgány zejména neposkytly důkazy o nedostupnosti nebo nedostatečnosti pojistného krytí vývozních úvěrů od dvou velkých známých mezinárodních soukromých pojistitelů vývozních úvěrů. V rámci předběžného hodnocení stanoveného článkem 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES, má Komise pochybnosti o jeho charakteru jako státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a jeho možné slučitelnosti se společným trhem a zejména o nedostupnosti nebo nedostatečné dostupnosti pojištění krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP, jejichž celkový roční obrat nepřesahuje 2 miliony EUR. 5. ROZHODNUTÍ (60) S ohledem na výše uvedené žádá Komise v rámci postupu podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES Českou republiku, aby během jednoho měsíce ode dne doručení tohoto dopisu předložila své připomínky a dále vyzývá zúčastněné třetí strany, aby během jednoho měsíce ode dne zveřejnění shrnutí tohoto dopisu v Úředním věstníku Evropské unie předložily své připomínky. Komisi zejména zajímají: — důkazy prokazující rozsah, ve němž je poskytováno pojištění krátkodobých vývozních úvěrů a v němž je dostupné MSP s celkovým ročním vývozním obratem nepřesahujícím 2 miliony EUR, včetně podmínek, za nichž je takovéto pojištění poskytováno, a — jak dalece může být uvedený stupeň dostupnosti považován za dostatečný pro tyto MSP, jež jsou znevýhodněny nedostatečnou diversifikací zákazníků a u nichž existují významné dodatečné marketingové náklady, aby se mohlo mít za to, že mají přístup k pojištění krátkodobých vývozních úvěrů. (61) Komise vyzývá české orgány, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálním příjemcům podpory. (62) Komise si dovoluje České republice připomenout, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že příjemce musí veškerou protiprávní podporu navrátit. (63) Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zúčastněné strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zúčastněné strany ve státech ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zúčastněné strany budou vyzvány, aby předložily své připomínky do jednoho měsíce od dne zveřejnění daného dopisu či oznámení.”

(1) Ara 2.5. Il-Bażi Legali

(2) Informazzjoni kunfidenzjali

(3) Jak je vymezeno doporučením Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (oznámeno pod číslem K (2003) 1422), Úř. věst. C 124, 20.5.2003, s. 36–41.

(4) Viz bod 2.5 – Právní základ.

(5) Úř. věst. C 325, 22.12.2005, s. 22–23.

(6) Úř. věst. C 281, 17.9.1997, s. 4–10, ve znění Úř. věst. C 217, 2.8.2001, s. 2–3 a Úř. věst. C 325, 22.1.5.2005, s. 22–23.

(7) Obchodní tajemství.

(8) Ve znění Úř. věst. C 325, 22.12.2005, s. 22.

(9) Komerční úvěrovou pojišťovnu EGAP, a.s.