MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea C 135/6

L-GĦAJNUNA MILL-ISTAT — ID-DANIMARKA

L-għajnuna mill-istat Nru C 5/07 (ex N 469/05) — It-taffija ta' l-obbligi ta' informazzjoni imposti fuq il-kumpaniji marittimi li ddaħlu fis-sistema Daniża tat-taxxa tat-tunnellaġġ

Stedina biex jitressqu kummenti skond l-Artikolu 88(2) tat-Trattat KE

(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)

(2007/C 135/06)

Permezz ta' l-ittra li ġġib id-data tas-7 ta' Frar 2007 li ġiet riprodotta fil-lingwa awtentika fil-paġni li jsegwu dan is-sommarju, il-Kummissjoni nnotifikat lir-Renju tad-Danimarka d-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat KE li tikkonċerna l-għajnuna li ssemmiet aktar 'il fuq.

Il-partijiet interessati jistgħu jressqu l-kummenti tagħhom fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta' dan is-sommarju u ta' l-ittra li ġejja, lil:

Il-Kummissjoni Ewropea Direttorat Ġenerali għall-Enerġija u t-Trasport Direttorat A — Unità 4 B-1049 Brussell Nru tal-Feks: (32-2) 296 41 04

Dawn il-kummenti se jkunu kkomunikati lir-Renju tad-Danimarka. Tista' ssir talba bil-miktub għal trattament kunfidenzjali ta' l-identità tal-parti interessata li tkun qed tressaq il-kummenti, fejn jiġu ddikjarati r-raġunijiet għat-talba.

SOMMARJU

1. IL-PROĊEDURA

1. Bl-ittra tat-13 ta' Settembru 2005 (1), id-Danimarka nnotifikat lill-Kummissjoni b'emenda għall-iskema tat-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża. Fil-bidu, din l-iskema kienet awtorizzata b'deċiżjoni tat-12 ta' Marzu 2002 (2) (il-każ N 563/01).

2. Din l-emenda ġiet irreġistrata bħala għajnuna notifikata taħt N 469/05. L-emenda notifikata kienet introdotta bil-Liġi Nru 408 ta' l-1 ta' Ġunju 2005.

3. Bl-ittri tat-28 ta' Ottubru 2005, tad-19 ta' Mejju u tad-29 ta' Awissu 2006 (3), il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Daniżi biex jipprovdu aktar informazzjoni, li kienet trażmessa fit-tweġibiet tagħhom tat-22 ta' Novembru 2005 u tat-30 ta' Ġunju 2006 (4).

2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA

2.1. It-titolu

4. It-taffija ta' l-obbligi ta' informazzjoni imposti fuq il-kumpaniji marittimi li ddaħħlu fis-sistema tat-taxxa tat-tunnellaġġ

2.2. Deskrizzjoni tal-miżuri notifikati

5. Il-Liġi Nb 408 ta' l-1 ta' Ġunju 2005 teżenta lill-kumpaniji marittimi Daniżi intaxxati bit-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża (5) mill-obbligu tagħhom li jipprovdu lill-awtoritajiet fiskali bl-informazzjoni kollha meħtieġa dwar it-tranżazzjonijiet finanzjarji tagħhom ma' kumpaniji barranin li jappartjenu lill-istess grupp.

6. F'każ bħal dan, il-verifika tat-tranżazzjonijiet kummerċjali bejn żewġ kumpaniji li jappartjenu lill-istess grupp issir fuq il-bażi tal-prinċipju ta' driegħ bogħod (arm's length principle). Dan il-prinċipju jikkonsisti fil-verifika tal-konsistenza tal-prezzijiet fit-tranżazzjonijiet bejn affiljati li jappartjenu lill-istess grupp ta' kumpaniji mal- prezzijiet tas-suq. Verifika bħal din għandha ssir kemm taħt: — id-dixxiplini tat-Trasferiment tal-Prezzijiet li l-pajjiżi ta' l-OECD ġew mistiedna jimplimentaw sabiex jevitaw l-evażjoni tat-taxxi permezz ta' tranżazzjonijiet kummerċjali bejn entitajiet li huma affiljati fl-istess grupp u li jiġu intaxxati f'żewġ pajjiżi differenti (6); — kif ukoll taħt waħda mill-miżuri ta' garanzija (7) marbuta mas-sistema. Il-miżura ta' garanzija konċernata ġiet speċifikata fit-Taqsima 2.11.1 tad-deċiżjoni li ssemmiet aktar 'il fuq tat-12 ta' Marzu 2002 taħt it-titolu 'prinċipju ta' driegħ bogħod' u tikkonsisti fil-kontroll ta' tranżazzjonijiet kummerċjali bejn kumpanija soġġetta għat-taxxa tat-tunnellaġġ u l-affiljati tagħha.

7. L-obbligu ta' informazzjoni li ssemma fil-Punt 4 t'aktar 'il fuq, u li minnu jkunu eżentati l-kumpaniji marittimi Daniżi intaxxati bit-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża jekk il-miżuri notifikati jiġu implimentati, mhux speċifiku biss għall-kumpaniji taħt it-taxxa tat-tunnellaġġ. F'sistema fiskali, għandu l-għan li jħalli lill-awtoritajiet fiskali jikkontrollaw li waħda miż-żewġ kumpaniji li jappartjenu lill-istess grupp ta' kumpaniji imma li huma soġġetti għal żewġ reġimi ta' taxxa korporattiva differenti ma jkunux jistgħu jilagħbu bil-prezzijiet tat-trasferiment sabiex ikunu ttrasferiti l-parti l-kbira tal-benefiċċji ta' kumpanija waħda lill-kumpanija l-oħra li tibbenefika mis-sistema l-aktar vantaġġjuż. Din l-informazzjoni għalhekk hija essenzjali biex ikunu kkontrollati l-prezzijiet tat-trasferimenti fi ħdan grupp ta' kumpaniji, kemm taħt id-dixxiplini tat-trasferiment tal-prezzijiet (fejn it-tranżazzjonijiet jkunu transkonfinali) kif ukoll taħt l-obbligu ta' garanzija (irrispettivament minn jekk it-tranżazzjonijiet ikunux transkonfinali jew le), li huwa speċifiku għas-sistema tat-taxxa tat-tunnellaġġ.

8. L-awtoritajiet Daniżi huma tal-fehma li, fejn waħda minn dawn iż-żewġ kumpaniji tkun kumpanija tat-trasport marittimu Daniża li tiġi intaxxata bit-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża u fejn it-tieni kumpanija hija affiljata bbażata f'pajjiż barrani (kumpanija sister, daughter jew parent), din il-kumpanija Daniża m'għandha l-ebda interess li tesporta l-benefiċċji tagħha lill-affiljati barranin tagħha billi timmanipula l-prezzijiet tat-trasferimenti. Għalhekk, fejn waħda miż-żewġ kumpaniji affiljati tiġi intaxxata skond l-iskema tat-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża u l-oħra tiġi intaxxa f'pajjiż ieħor, il-verifika min-naħa ta' l-awtoritajiet fiskali Daniżi ta' l-abbużi possibbli permezz tal-prezzijiet tat-trasferimenti, skond l-awtoritajiet Daniżi, ma sservix l-interess tat-Teżor Daniż. L-awtoritajiet Daniżi jqisu dawn il-kontrolli bħala li huma biss fl-interess ta' Stati Membri oħra u ta' pajjiżi terzi.

2.3. Deskrizzjoni tas-sistema eżistenti

9. Is-sistema tat-taxxa tat-tunnellaġġ ġiet deskritta fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-12 ta' Marzu 2002 li ssemmiet aktar 'il fuq fil-Każ N 563/01. Il-karatteristiċi ewlenin tagħha qed jiġu mfakkra aktar 'il quddiem.

10. Id-dħul li għandu x'jaqsam ma' l-operazzjonijiet eliġibbli kollha u li huwa taxxabbli skond l-iskema tat-taxxa tat-tunnellaġġ hija somma waħda f'daqqa li tikkorrispondi għas-somma ta' l-ammonti fissi li ġew iddeterminati għal kull bastiment b'referenza għat-tunnellaġġ tiegħu, irrispettivament mill-profitt reali li sar mill-kumpanija tal-bastimenti, kif ġej: Sa 1 000 NT DKK 7 (~ EUR 0,90) għal kull 100 TN kuljum 1 001 — 10 000 NT DKK 5 (~ EUR 0,70) għal kull 100 TN kuljum 10 001 — 25 000 NT DKK 3 (~ EUR 0,40) għal kull 100 TN kuljum >25 000 NT DKK 2 (~ EUR 0,30) għal kull 100 TN kuljum

11. Id-dħul ikkalkulat b'dan il-mod jiġi intaxxat bir-rata ordinarja tat-taxxa korporattiva. Għal kull bastiment soġġett għat-taxxa tat-tunnellaġġ, id-dħul taxxabbli jiġi kkalkulat b'referenza għat-tunnellaġġ nett tiegħu kif ġej, għal kull 100 tunnellata netta (TN) u għal kull perjodu ta' 24 siegħa mibdi, irrispettivament minn jekk il-bastiment hux operattiv jew le.

12. Implimentata sa mill-1 ta' Jannar 2002, din is-sistema hija miftuħa għal kumpaniji obbligati li jħallsu t-taxxi fid-Danimarka (dawk li għandhom post fiss ta' ħidma fid-Danimarka) u li jipprovdu servizzi ta' trasport marittimu. L-iskema hija miftuħa wkoll għal kumpaniji barranin li jsiru reġistrati fid-Danimarka billi jmexxu l-bażi amministrattiva tagħhom hemmhekk. Id-dħul li ġej minn operazzjonijiet ta' trasport fuq il-baħar biss jista' jaqa' taħt l-iskema.

13. Il-kumpaniji tal-bastimenti huma ħielsa li jagħżlu din is-sistema jew le. L-għażla għandha ssir mhux iktar tard minn meta tiġi sottomessa l-formola tat-taxxa rigward is-sena li fiha se jsir użu mit-tassazzjoni tat-tunnellaġġ għall-ewwel darba. Id-deċiżjoni jekk wieħed jagħżilx it-tassazzjoni tat-tunnellaġġ jew le torbot għal perjodu ta' 10 snin. Fid-Danimarka, il-kumpaniji tal-bastimenti li jappartjenu lill-istess grupp ta' kumpaniji iridu jagħmlu l-istess għażla rigward l-għażla ta' l-iskema tat-taxxa tat-tunnellaġġ. Meta kumpanija marittima tagħżel is-sistema tat-taxxa tat-tunnellaġġ, il-bastimenti u l-operazzjonijiet kollha tagħha li jissodisfaw il-kundizzjonijiet jaqgħu taħt din is-sistema fiskali.

2.4. It-tul ta' żmien

14. B'ittra tal-5 ta' April 2006, l-awtoritajiet Daniżi impenjaw irwieħhom li jinnotifikaw mill-ġdid, fi żmien għaxar snin, il-miżura notifikata dwar it-taffija ta' l-obbligu ta' informazzjoni għall-kumpaniji tal-bastimenti koperti mit-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża. B'hekk, il-miżura notifikata mistennija tiskadi fi tmiem l-2015.

2.5. Il-baġit

15. Din is-sistema ta' modifika m'għandu l-ebda impatt baġitarju fuq is-sistema eżistenti. L-għajnunijiet individwali mhumiex se jiġu modifikati mill-emenda prevista.

2.6. Skemi oħra ta' għajnuna mill-Istat applikabbli għat-trasport marittimu fid-Danimarka

16. Safejn taf il-Kummissjoni, id-Danimarka bħalissa tapplika biss skema oħra favur l-operaturi tat-trasport marittimu, minbarra s-sistema tat-taxxa tat-tunnellaġġ: dik li teżenta lis-sidien tal-bastimenti mill-ħlas tat-taxxa fuq id-dħul u tal-kontribuzzjonijiet soċjali għall-baħħara li jaħdmu abbord bastimenti eliġibbli (8).

2.7. Il-pożizzjoni ta' l-awtoritajiet Daniżi

17. L-awtoritajiet Daniżi huma tal-fehma li, jekk kumpanija multiinazzjonali jkollha t-tentazzjoni li tevadi t-taxxa korporattiva permezz tat-tranżazzjonijiet kummerċjali bejn affiljata Daniża taħt it-taxxa tat-tunnellaġġ u waħda mill-affiljati mhux Daniżi tagħha, evażjoni tat-taxxa bħal din tkun għad-detriment tal-pajjiż l-ieħor ikkonċernat u mhux għad-detriment tad-Danimarka.

18. Għalhekk mhux fl-interess ta' l-awtoritajiet fiskali Daniżi li jżommu sorveljanza sistematika tat-tranżazzjonijiet bejn il-kumpaniji taħt it-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża u l-affiljati barranin possibbli tagħhom, peress li sorveljanza bħal din ma twassalx għall-irkupru ta' xi dħul addizzjonali għat-Teżor Daniż. Din hija r-raġuni għaliex id-Danimarka pproponiet li tnaqqas il-piżijiet amministrattivi minn fuq il-kumpaniji taħt it-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża li, mill-perspettiva tagħhom, huma jqisu bħala mhux meħtieġa.

19. Fid-dawl tal-konsiderazzjonijiet li saru aktar 'il fuq, l-awtoritajiet Daniżi jidher li huma impliċitament tal-fehma li r-responsabbiltà biex tkun ikkontrollata evażjoni tat-taxxa possibbli minn kwalunkwe kumpanija stabbilita f'pajjiż barrani għal kumpanija bbażata fid-Danimarka taħt it-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża taqa' fuq l-awtoritajiet fisakli ta' dan il-pajjiż barrani. Din is-suppożizzjoni timplika li l-awtoritajiet fiskali ta' dan il-pajjiż barrani, kemm jekk ikun Stat Membru jew pajjiż terz, għandu jkollu regoli dwar l-ipprezzar tat-trasferimenti fil-leġiżlazzjoni fiskali tiegħu, u li għandu jimplimenta regoli bħal dawn b'mod effettiv, b'mod partikolari fejn għandhom x'jaqsmu tranżazzjonijiet ma' kumpaniji li jibbenefikaw mit-taxxa tat-tunnellaġġ fid-Danimarka.

3. IL-VALUTAZZJONI PRELIMINARI TA' L-EŻISTENZA TA' GĦAJNUNA

20. Ma jagħmilx sens li jkun iddeterminat jekk il-miżuri notifikati biss jikkostitwux għajnuna Statali fi ħdan is-sens ta' l-Artikolu 87(1) KE, peress li ta' l-aħħar iridu jiġu eżaminati flimkien mas-sistema tat-taxxa tat-tunnellaġġ kollha. Il-Kummissjoni għalhekk għandha teżamina s-sistema tat-taxxa tat-tunnellaġġ kollha fil-forma li fih ikun jekk il-miżuri notifikati jiġu implimentati.

21. F'dan l-istadju ta' l-analiżi, il-Kummissjoni tqis li l-miżuri notifikati ma jbiddlux il-karattru ta' l-għajnuna tas-sistema tat-taxxa tat-tunnellaġġ.

22. Il-kwistjoni ewlenija konċernata mela hija li jkun iddeterminat jekk il-miżuri previsti jimmodifikawx il-valutazzjoni li saret fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-12 ta' Marzu 2002 rigward il-kompatibbiltà ġenerali tas-sistema mas-suq komuni, li ssemmiet aktar 'il fuq.

4. DUBJI DWAR IL-KOMPATIBBILTA TAL-MIZURA MAS-SUQ KOMUNI

4.1. Il-miżura ta' garanzija konċernata mill-miżuri notifikati

23. Waħda mill-kundizzjonijiet ewlenin marbuta mal-kompatibbiltà tas-sistemi tat-taxxa tat-tunnellaġġ mas-suq komuni hija l-eżistenza ta' serje ta' miżuri ta' garanzija maħsuba biex ikun żgurat li l-ebda attività għajr għat-trasport marittimu, fl-Istat Membru konċernat, jew fi kwalunkwe Stat Membru jew pajjiż terz ieħor, ma tibbenefika indirettament mis-sistema. Tabilħaqq, il-possibbiltà li tiġi konċessa taxxa tat-tunnellaġġ tissemma' b'mod ċar fil-Linji ta' Gwida Marittimi applikabbli (9) għal ċerti attivitajiet marittimi u tabilħaqq dawn il-Linji ta' Gwida japplikaw biss għat-trasport marittimu. Jekk is-sistema tat-taxxa tat-tunnellaġġ, kif emendat, potenzjalment jirriżulta filli attivitajiet mhux marittimi jibbenefikaw mit-taxxa tat-tunnellaġġ, qam dubju dwar il-kompatibbiltà tas-sistema, kif jintqal f'aktar dettall aktar 'l isfel.

24. Il-miżuri ta' garanzija marbuta mas-sistema tat-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża ġew deskritti fit-Taqsima 2.11 tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-12 ta' Marzu 2002 li ssemmiet aktar 'il fuq.

25. Waħda mill-miżuri ta' garanzija ewlenija hija l-verifika — fuq il-bażi tal-prinċipju ta' driegħ bogħod — ta' tranżazzjonijiet kummerċjali bejn kumpaniji taħt taxxa tat-tunnellaġġ u l-affiljati possibbli tagħhom (jew il-parti tal-kumpaniji konċernati li tiġi soġġetta għat-taxxa korporattiva normali), kemm jekk dawn l-affiljati ikunu intrapriżi nazzjonali jew barranin. Ta' min ifakkar li hemm tipi oħra ta' miżuri ta' garanzija li jikkonċernaw “kapitalizzazzjoni sfiqa” (10) jew it-tqassim ta' l-ispejjeż u tad-dħul fejn parti waħda mill-attivitajiet tal-kumpanija jiġu intaxxati taħt l-iskema tat-taxxa tat-tunnellaġġ u l-bqija jiġu intaxxati bit-taxxa korporattiva normali.

26. Is-sistemi tat-taxxa tat-tunnellaġġ kollha li ġew approvati mill-Kummissjoni tul l-aħħar ħames snin (11) jipprovdu għal miżuri ta' garanzija, inkluża dik ikkonċernata mill-miżuri notifikati, jiġifieri l-verifika tat-tranżazzjonijiet bejn l-entitajiet taħt taxxa tat-tunnellaġġ u dawk li mhumiex taħt taxxa tat-tunnellaġġ.

27. Is-sistemi tat-taxxa tat-tunnellaġġ iridu jkunu ta' garanzija sabiex jevitaw effetti inċidentali fuq attivitajiet ekonomiċi li mhumiex ta' trasport marittimu. Għal dak il-għan, il-Kummissjoni ġeneralment titlob mingħand l-Istati Membri serje ta' miżuri ta' garanzija bħal: — il-verifika tat-tranżazzjonijiet kummerċjali li jaqsmu l-garanzija, ibbażata fuq il-prinċipju ta' driegħ bogħod; — ir-regoli dwar it-tqassim ġust ta' l-ispiża tan-nefqa kapitali bejn attivitajiet eliġibbli u dawk li mhumiex eliġibbli; — ir-regoli dwar l-allokazzjoni ġusta tad-dħul bejn attivitajiet eliġibbli u dawk li mhumiex eliġibbli; — l-għażla ta' kollox jew xejn għall-gruppi marittimi (“l-entitajiet eliġibbbli kollha tal-grupp għandhom jagħżlu t-taxxa tat-tunnellaġġ fejn mill-inqas waħda minnhom tagħmel hekk”).

28. Miżuri bħal dawn huma destinati, fost l-oħrajn, sabiex jipprevjenu l-evażjoni tat-taxxa favur attivitajiet li mhumiex relatati mat-trasport marittimu. L-implimentazzjoni ta' dawn il-miżuri hija importanti fil-valutazzjoni tal-kompatibbiltà mas-suq komuni ta' skema ta' tunnellaġġ peress li dawn jgħinu jiżguraw li l-attivitajiet li ma jkunux koperti mil-Linji ta' Gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għat-trasport marittimu ma jibbenefikawx b'mod mhux xieraq mis-sistema. Il-miżuri ta' garanzija bħala tali għandhom jitqiesu bħala parti integrali minn reġim tat-taxxa tat-tunnellaġġ.

29. B'mod partikolari, il-miżura ta' garanzija tat-taxxa tat-tunnellaġġ ibbażata fuq il-prinċipju ta' driegħ bogħod ġiet inkluża fid-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li japprovaw l-iskemi tat-taxxa tat-tunnellaġġ (ara l-premessa 26), inkluża dik li hija konċernata bħalissa, u tiżgura li l-attivitajiet ta' trasport marittimu li jagħtu l-kumpaniji li huma obbligati li jħallsu t-taxxa fid-Danimarka biss jistgħu jibbenefikaw mit-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża.

4.2. Bidla fl-effiċjenza tal-miżura ta' garanzija konċernata

30. Għandu jitfakkar li l-miżuri ta' garanzija huma kruċjali sabiex tkun żgurata s-sigurtà tas-sistemi tat-taxxa tat-tunnellaġġ. Il-Kummissjoni talbet miżuri ta' garanzija bħal dawn fis-sistemi kollha li ġew approvati tul l-aħħar ħames snin.

31. B'mod partikolari, mingħajr implimentazzjoni effettiva tal-miżura ta' garanzija li tikkonċerna t-tranżazzjonijiet kummerċjali, setturi għajr it-trasport marittimu, kemm jekk ikunu fil-Membru konċernat u kemm f'pajjiżi oħra, jistgħu jibbenefikaw mill-possibbiltà li jevadu t-taxxa korporattiva permezz ta' tranżazzjonijiet kummerċjali ma' affiljata li tiġi intaxxata skond is-sistema ta-taxxa tat-tunnellaġġ ta' l-Istat Membru konċernat.

32. Il-Kummissjoni tifhem li l-awtoritajiet Daniżi biħsiebhom ikomplu jivverfikaw — b'applikazzjoni tal-miżura ta' garanzija bbażata fuq il-prinċipju ta' driegħ bogħod — it-tranżazzjonijiet bejn żewġ kumpaniji affiljati, fejn waħda minnhom tibbenefika mit-taxxa tat-tunnellaġġ, bħal qabel, imma biss fejn it-tnejn huma obbligati li jħallsu t-taxxa fid-Danimarka.

33. Għaldaqstant, filwaqt li l-verifika tat-tranżazzjonijiet infranazzjonali ma' kumpanija taħt it-taxxa tat-tunnellaġġ għandha tibqa' taħt is-superviżjoni u r-responsabbiltà ta' l-awtoritajiet fiskali Daniżi, il-verifika tat-tranżazzjonijiet transkonfinali bejn kumpanija taħt it-taxxa tat-tunnellaġġ fid-Danimarka u affiljata barranija għandha titħalla għar-responsabbiltà tal-pajjiż barrani konċernat.

34. Madanakollu, f'dan l-istadju ta' l-analiżi, il-Kummissjoni tiddubita jekk is-sistema inizjali tat-taxxa tat-tunnellaġġ, kif immodifikata mill-miżuri notifikati, tibqax kompatibbli mas-suq komuni, peress li l-miżuri notifikati jistgħu jdgħajfu l-miżura ta' garanzija li ssemmiet aktar 'il fuq. Din ta' l-aħħar hija essenzjali għall-kompatibbiltà tas-sistema (12).

35. Il-Kummissjoni tibża' wkoll li l-miżuri notifikati jiffaċilitaw l-evażjoni tat-taxxa fi Stati Membri oħra, min-naħa ta' kumpaniji li huma obbligati li jħallsu t-taxxi fí Stati Membri bħal dawn, peress li huwa inqas probabbli li l-awtoritajiet fiskali Daniżi jiskopru tranżazzjonijiet frawdolenti bejn dawn il-kumpaniji u affiljata taħt it-taxxa tat-tunnellaġġ fid-Danimarka, jekk l-awtoritajiet fiskali Daniżi ma jibqgħux ikunu informati sistematikament bit-tranżazzjonijiet kummerċjali bejn il-kumpaniji taħt it-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża u l-affiljati barranin tagħhom.

36. Fejn il-miżuri ta' garanzija jkunu ineffettivi jew huwa probabbli li jkunu ineffettivi, il-Kummissjoni tqis li s-sistema tat-taxxa tat-tunnellaġġ, billi jkun ta' benefiċċju għal attivitajiet li mhumiex ta' trasport marittimu, jista' jaffettwa b'mod ħażin il-kundizzjonijiet tan-negozju sa punt li jmur kontra l-interess komuni u li reġim bħal dan, f'dawn iċ-ċirkostanzi, b'hekk mhux kompatibbli mas-suq komuni.

37. F'dan il-każ, il-Kummissjoni tibża' li l-bidla fil-miżura ta' garanzija konċernata min-notifika se twassal għal sitwazzjoni fejn l-attivitajiet li dwarhom hemm l-obbligu li jitħallsu t-taxxi f'pajjiżi oħra, u li b'hekk mhumiex koperti mis-sistema tat-taxxa tat-tunnellaġġ fid-Danimarka, se jibbenefikaw b'mod mhux xieraq minn dan ta' l-aħħar permezz ta' tranżazzjonijiet ipprezzati b'mod mhux ġust ma' affiljati bbażati fid-Danimarka li jiġu intaxxati skond it-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża.

38. Marbut ma' dak li ntqal aktar 'il fuq u b'żjieda miegħu, il-Kummissjoni tixtieq tkun taf x'jaħsbu dwar il-kwistjonijiet li ġejjin il-partijiet terzi mill-Istati Membri kollha.

39. L-ewwelnett, għandu jiġi ddeterminat kif id-Danimarka xorta tista' tiżgura li, wara l-implimentazzjoni tal-miżuri notifikati, l-awtoritajiet fiskali tagħha jibqgħu ikunu jistgħu jiskopru kwalunkwe attentat ta' evażjoni tat-taxxa min-naħa ta' l-affiljati barranin ta' kumpaniji marittimi li jiġu intaxxati skond it-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża u jinformaw lill-pajjiż barrani konċernat minn dan l-attentat. Jekk le, il-Kummissjoni tistaqsi jekk il-pajjiżi barranin, inklużi l-Istati Membri għajr id-Danimarka, għandhomx iġorru l-piż li jiġu kkontrollati t-tranżazzjonijiet transkonfinali kollha mal-kumpaniji intaxxati skond it-taxxa tat-tunnellaġġ Daniża (fejn, wisq probabbli, il-parti l-kbira minnhom ikunu kumpaniji bbażati fid-Danimarka).

40. It-tieni, il-Kummissjoni tistaqsi jekk it-trattament mhux ugwali, f'termini ta' obbligu ta' informazzjoni, bejn benefiċjarji li jkollhom biss affiljati nazzjonali li ma jkunux eliġibbli għat-taxxa tat-tunnellaġġ u l-benefiċjarji li jkollhom biss affiljati barranin, jkunx jidher ukoll bħala leġittimu. Fid-dawl tal-ġurisprudenza ta' Matra (13), nuqqas ta' ugwaljanza ta' trattatament bħal dan tabilħaqq jista' jkollu impatt fuq il-kompatibbiltà tas-sistema.

41. It-tielet, il-Kummissjoni tistaqsi jekk il-mekkaniżmi ta' kooperazzjoni fost l-Istati Membri, bħal dawk li ġejjin, ikunux adattati sabiex jittejbu skemi eżistenti ta' taxxa tat-tunnellaġġ ta' garanzija: — obbligu ta' għajnuna reċiproka, fid-dawl ta' l-Artikolu 10 KE (14) u lilhinn mir-rekwiżiti ta' ftehim bilaterali possibbli dwar il-Kooperazzjoni Fiskali bejniethom u lilhinn mir-rakkomandazzjonijiet tal-Linji ta' Gwida ta' l-OECD, rigward it-tranżazzjonijiet transkonfinali ma' kumpanija taħt it-taxxa tat-tunnellaġġ, sabiex ikun evitat kwalunkwe effett ta' tixrid — fuq skala Komunitarja — ta' reġimi tat-taxxa tat-tunnellaġġ fuq attivitajiet li mhumiex eliġibbli. — obbligu għall-awtoritajiet fiskali ta' Stat Membru li stabbilixxa reġim tat-taxxa tat-tunnellaġġ sabiex iwissu sistematikament lill-kontrapartijiet tagħhom fi Stat Membru ieħor fejn jissusspettaw li saru tranżazzjonjiet irregolari għad-detriment tad-dħul fiskali tat-tieni Stat Membru u għall-benefiċċju ta' kumpanija bbażata fl-Istati Membri tagħhom u soġġetta għat-taxxa tat-tunnellaġġ tagħhom.

42. Il-Kummissjoni tixtieq tistieden lill-partijiet terzi mill-Istati Membri kollha sabiex juru fehmithom dwar il-kwistjonijiet kollha li ssemmew aktar 'il fuq.

43. Din hija r-raġuni għaliex hija meħtieġa proċedura ta' investigazzjoni, ibbażata fuq l-Artikolu 4(4) tar-Regolament dwar il-proċedura ta' l-għajnuna mill-Istat (15), sabiex il-Kummissjoni tkun mgħejjuna tiċċara dawn il-kwistjonijiet u l-impatt possibbli tagħhom fuq il-kompatibbiltà tas-sistema, qabel tittieħed deċiżjoni finali dwar il-kompatibbiltà tal-miżuri notifikati mas-suq komuni.

TEST TA' L-ITTRA

“1. SAGSFORLØB 1. Ved brev af 13. september 2005 (16) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning, der oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (17) (sag nr. N 563/01). 2. Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005. 3. Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (18) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005 og 30. juni 2006 (19). 2. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 2.1. Betegnelse 4. Lempelse af oplysningspligten for rederier, der er omfattet af tonnageskatteordningen. 2.2. Beskrivelse af den anmeldte ændring af foranstaltningerne 5. Lov nr. 408 af 1. juni 2005 fritager danske rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (20), fra deres pligt til at forsyne skattemyndighederne med alle nødvendige oplysninger om deres finansielle transaktioner med koncernforbundne udenlandske virksomheder. 6. I sådanne tilfælde foretages kontrollen af kommercielle transaktioner mellem to koncernforbundne virksomheder på basis af armslængdeprincippet. Dette princip består i at kontrollere, at de priser, der benyttes i forbindelse med transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, er i overensstemmelse med markedspriserne. Denne kontrol er påkrævet i henhold til både: — de regler for interne afregningspriser, som OECD-landene opfordres til anvende for at forhindre skatteunddragelse via kommercielle transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, der beskattes i to forskellige lande (21), og — en af de ring-fencing-foranstaltninger (22), der er knyttet til ordningen. Den pågældende foranstaltning er beskrevet i punkt 2.11.1 i førnævnte beslutning af 12. marts 2002 under overskriften »armslængdeprincippet« og består i kontrollere kommercielle transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab og dets koncernforbundne selskaber. 7. Den oplysningspligt, der er nævnt i punkt 4 ovenfor, og som danske tonnagebeskattede rederier vil blive fritaget for, hvis den anmeldte foranstaltning gennemføres, er ikke kun specifik for selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen. I et skattesystem tjener den til at give skattemyndighederne mulighed for at tjekke, at et af to selskaber, der tilhører samme koncern, men som henhører under to forskellige selskabsskatteordninger, ikke benytter de interne afregningspriser til at overføre hovedparten af sit overskud til det andet selskab, der beskattes efter den mest fordelagtige ordning. Disse oplysninger er derfor meget vigtige for kontrollen med de interne afregningspriser i en koncern af virksomheder under såvel reglerne for interne afregningspriser (når transaktionerne er grænseoverskridende) som ring-fencing-forpligtelsen (hvad enten transaktionerne er grænseoverskridende eller ej), som er specifik for tonnageskatteordningen. 8. De danske myndigheder mener, at når et af disse to selskaber er et dansk tonnagebeskattet rederi, og det andet selskab er et i udlandet baseret koncernforbundet selskab (søster-, datter- eller moderselskab), har dette danske selskab ingen interesse i at eksportere sit overskud til sine koncernforbundne selskaber i udlandet ved at manipulere med de interne afregningspriser. Når et af de to koncernforbundne selskaber beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og det andet beskattes i et andet land, tjener de danske skattemyndigheders undersøgelse af eventuelle misbrug via de interne afregningspriser derfor ikke, ifølge de danske myndigheder, statskassens sag. Denne kontrol er efter de danske myndigheders opfattelse kun i andre medlemsstaters og i tredjelandes interesse. 2.3. Beskrivelse af den eksisterende ordning 9. Tonnageskatteordningen er beskrevet i førnævnte beslutning vedtaget af Kommissionen den 12. marts 2002 i sag nr. N 563/01. Her følger en kort beskrivelse af ordningens hovedtræk. 10. Den skattepligtige indkomst af virksomhed omfattet af tonnageskatteordningen fastsættes for hvert skib som et fast beløb i forhold til skibets tonnage uanset rederiets faktiske driftsresultat. Den beregnes således: Til og med 1 000 NT 7 DKK (ca. 0,90 EUR) pr. 100 NT pr. døgn 1 001-10 000 NT 5 DKK (ca. 0,70 EUR) pr. 100 NT pr. døgn 10 001-25 000 NT 3 DKK (ca. 0,40 EUR) pr. 100 NT pr. døgn Over 25 000 NT 2 DKK (ca. 0,30 EUR) pr. 100 NT pr. døgn 11. Den således beregnede skattepligtige indkomst beskattes efter den almindelige selskabsskattesats. For hvert skib, der tonnagebeskattes, beregnes den skattepligtige indkomst i forhold til skibets nettotonnage, pr. 100 nettoton (NT) og pr. påbegyndt døgn, uanset om skibet er i drift eller ej. 12. Ordningen, der har været anvendt siden 1. januar 2002, er åben for selskaber, der er skattepligtige i Danmark (dvs. som har fast driftssted i Danmark), og som leverer søtransportydelser. Ordningen kan også anvendes af udenlandske selskaber, som bliver hjemmehørende i Danmark ved flytning af ledelsens sæde til landet. Kun indkomst fra rederivirksomhed kan omfattes af ordningen. 13. Deltagelse i ordningen er frivillig. Valget skal træffes senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for det indkomstår, hvor tonnagebeskatning første gang vil kunne vælges. Valg eller fravalg af tonnagebeskatning er bindende for rederiet i en periode på ti år. Inden for Danmarks grænser skal koncernforbundne rederier træffe samme valg, for så vidt angår anvendelse af tonnageskatteordningen. Når tonnageskatteordningen vælges, skal samtlige skibe og andre aktiviteter, som opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, indgå i tonnageskatteordningen. 2.4. Varighed 14. Ved brev af 5. april 2006 forpligtede de danske myndigheder sig til at genanmelde foranstaltningen vedrørende lempelse af oplysningspligten for rederier omfattet af den danske tonnageskatteordning inden for ti år. Den anmeldte foranstaltning anses derfor at udløbe ved udgangen af 2015. 2.5. Budget 15. Denne ændring af ordningen får ingen budgetmæssige følger for den eksisterende ordning. Individuelle støtteforanstaltninger vil ikke blive påvirket af den påtænkte ændring. 2.6. Andre statsstøtteordninger inden for søtransportsektoren i Danmark 16. Ud over tonnageskatteordningen anvender Danmark, så vidt Kommissionen ved, på nuværende tidspunkt kun én anden ordning til fordel for virksomheder inden for søtransportsektoren, nemlig den, der fritager rederierne for betaling af skat og socialsikringsafgifter for søfolk, der arbejder om bord på skibe, der opfylder de relevante regler (23). 2.7. De danske myndigheders holdning 17. De danske myndigheder har den opfattelse, at hvis et multinationalt selskab skulle fristes til at unddrage sig selskabsskat via kommercielle transaktioner mellem et koncernforbundet dansk selskab, der er omfattet af tonnageskatteordningen, og et koncernforbundet udenlandsk selskab, vil en sådan skatteunddragelse være til skade for det andet land og ikke for Danmark. 18. Det er derfor ikke i de danske skattemyndigheders interesse at foretage en systematisk overvågning af transaktioner mellem selskaber, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, og deres koncernforbundne udenlandske selskaber, eftersom en sådan overvågning ikke vil resultere i ekstraindtægter for den danske statskasse. Det er grunden til, at Danmark foreslog at befri virksomheder, der er omfattet af tonnageskatteordningen, fra administrative byrder, som de set ud fra deres eget perspektiv finder unødvendige. 19. De danske myndigheder synes således implicit at mene, at ansvaret for at kontrollere en mulig skatteflugt fra et selskab, der er etableret i et andet land, til et selskab i Danmark, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, påhviler skattemyndighederne i det andet land. Denne formodning implicerer, at det andet land, uanset om det er en medlemsstat eller et tredjeland, har regler om interne afregningspriser i sin skattelovgivning, og at skattemyndighederne i det andet land anvender reglerne på en effektiv måde, navnlig på transaktioner med selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen i Danmark. Ved brev af 13. september 2005 (24) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning. Ordningen blev oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (25) (sag nr. N 563/01). 20. Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005. 21. Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (26) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005, 30. juni 2006 og 13. september 2006 (27). 3. FORELØBIG VURDERING AF, OM DER OPTRÆDER STØTTE 22. I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. 23. Det giver ingen mening at undersøge, om de anmeldte foranstaltninger i sig selv udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom de er en del af den eksisterende tonnageskatteordning og derfor ikke kan betragtes isoleret, men må undersøges i sammenhæng med hele den tonnageskatteordning, som de medfører en ændring af. Kommissionen bør derfor undersøge hele tonnageskatteordningen i den form, den ville have haft, hvis de anmeldte foranstaltninger allerede var blevet gennemført. 24. På nuværende stadium af undersøgelsen mener Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning ikke ændrer ved det forhold, at tonnageskatteordningen har karakter af støtte. 25. Det vigtigste spørgsmål drejer sig således om at afgøre, om de påtænkte foranstaltninger vil ændre vurderingen i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 med hensyn til den samlede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. 4. TVIVL MED HENSYN TIL FORANSTALTNINGENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET 4.1. Ring-fencing-foranstaltning berørt af de anmeldte foranstaltninger 26. En af hovedbetingelserne knyttet til erklæringen om, at tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, er, at der skal træffes en række ring-fencing-foranstaltninger for at sikre, at ingen andre aktiviteter end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat eller i en anden medlemsstat eller et tredjeland — kan blive indirekte tilgodeset af ordningen. Retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren giver rent faktisk mulighed for at indføre en tonnageafgift (28), men disse retningslinjer gælder kun for søtransport. Hvis tonnageskatteordningen i sin ændrede form kan resultere i, at ikke-maritime aktiviteter bliver tilgodeset af tonnageafgiften, kan der opstå tvivl med hensyn til ordningens forenelighed med fællesmarkedet, jf. beskrivelsen nedenfor. 27. Ring-fencing-foranstaltningerne knyttet til den danske tonnageskatteordning er beskrevet i punkt 2.11 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002. 28. En af disse foranstaltninger består i, at der på basis af armslængdeprincippet skal føres kontrol med kommercielle transaktioner mellem tonnagebeskattede selskaber og deres eventuelle koncernforbundne selskaber (eller de af de pågældende selskaber, der selskabsbeskattes efter de normale regler), det være sig indenlandske eller udenlandske selskaber. Det er værd at erindre om, at der findes andre ring-fencing-foranstaltninger mod »thick capitalization« (29) eller en fordeling af omkostninger og udgifter, hvor en del af rederiets virksomhed beskattes efter tonnageskatteordningen, mens resten beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. 29. Alle de tonnageskatteordninger, som Kommissionen har godkendt de sidste fem år (30), herunder den her omhandlede, omfatter ring-fencing-foranstaltninger, der indebærer kontrol med transaktioner mellem tonnagebeskattede virksomheder og virksomheder, der beskattes efter de almindelige regler. 30. Tonnageskatteordninger skal være afskærmede for at undgå, at deres virkninger smitter af på økonomiske aktiviteter, der ikke har med søtransport at gøre. Til dette formål anmoder Kommissionen normalt medlemsstaterne om at træffe en række ring fencing-foranstaltninger, f.eks.: — kontrollere kommercielle transaktioner på tværs af afskærmningen på basis af på armslængde-princippet, — indføre regler om fair fordeling af kapitaludgifter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter, — indføre regler om fair fordeling af indtægter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter, — benytte alt-eller-intet-løsningen for rederikoncerner (alle dele af koncernen, der opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, skal vælge denne ordning, når mindst en af dem opfylder betingelserne). 31. Sådanne foranstaltninger tjener til bl.a. at forhindre skatteunddragelse til fordel for aktiviteter, der ikke har forbindelse til søtransport. Gennemførelsen af disse foranstaltninger er vigtig for vurderingen af, om tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, da de bidrager til at sikre, at aktiviteter, der ikke er omfattet af retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren, ikke får uretmæssig fordel af ordningen. Ring-fencing-foranstaltninger skal betragtes som en integrerende del af en tonnageskatteordning. 32. Ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet indgår i Kommissionens beslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger (se punkt 26), inkl. den her omhandlede, og sikrer, at kun søtransportydelser, der leveres af selskaber, der er skattepligtige i Danmark, kan henføres under den danske tonnageskatteordning. 4.2. Ændret virkning af den pågældende ring-fencing-foranstaltning 33. Der erindres om, at ring-fencing-foranstaltninger er meget vigtige for at sikre, at tonnageskatteordninger er vandtætte. Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger. 34. Uden en effektiv gennemførelse af ring-fencing-foranstaltningen vedrørende kommercielle transaktioner kan andre former for virksomhed end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat selv eller i andre lande — nemlig får mulighed for at unddrage sig selskabsskat gennem kommercielle transaktioner med et koncernforbundet selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen i den pågældende medlemsstat. 35. Kommissionen har forstået det således, at de danske myndigheder fortsat agter at verificere transaktioner mellem to koncernforbundne selskaber med udgangspunkt i ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet, når et af dem beskattes efter tonnageskatteordningen, men kun når de begge er skattepligtige i Danmark. 36. Det betyder, at verifikationen af indenlandske transaktioner med et selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen, vil forblive under de danske myndigheders tilsyn og ansvar, mens det andet land vil være ansvarlig for kontrollen med grænseoverskridende transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab i Danmark og et udenlandsk koncernforbundet selskab. 37. Imidlertid nærer Kommissionen på nuværende stadium af undersøgelsen tvivl med hensyn til, om den oprindelige tonnageskatteordning som ændret ved de anmeldte foranstaltninger fortsat vil være forenelig med fællesmarkedet, eftersom de anmeldte foranstaltninger kan svække førnævnte ring-fencing-foranstaltning. Sidstnævnte er afgørende for ordningens forenelighed med fællesmarkedet (31). 38. Kommissionen frygter også, at de anmeldte foranstaltninger kan gøre det lettere for selskaber, der er skattepligtige i andre medlemsstater, at unddrage sig beskatning i de pågældende medlemsstater, eftersom det vil være vanskeligere for de danske skattemyndigheder at afsløre svigagtige transaktioner mellem disse selskaber og et tonnagebeskattet koncernforbundet selskab i Danmark, hvis de danske myndigheder ikke længere får regelmæssige oplysninger om transaktioner mellem danske tonnagebeskattede og deres udenlandske koncernforbundne selskaber. 39. Når ring-fencing-foranstaltninger viser sig at være virkningsløse eller kan forventes at være virkningsløse, finder Kommissionen, at tonnageskatteordningen — ved at tilgodese anden virksomhed end søtransportvirksomhed — kan fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse, og at en sådan ordning under de omstændigheder er uforenelig med fællesmarkedet. 40. I denne sag frygter Kommissionen, at ændringen af den ring-fencing-foranstaltning, som anmeldelsen vedrører, vil føre til en situation, hvor virksomhed, der er skattepligtig i andre lande og således ikke omfattet at tonnageskatteordningen i Danmark, vil blive uretmæssigt tilgodeset af ordningen via en urimelig prissætning af transaktioner med koncernforbundne selskaber i Danmark, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning. 41. Hvad dette angår, ønsker Kommissionen at modtage samtlige medlemsstaters kommentarer til følgende punkter. 42. For det første er det nødvendigt at få fastslået, hvordan Danmark efter gennemførelsen af de anmeldte foranstaltninger fortsat vil kunne sikre, at landets skattemyndigheder vil være i stand til at afsløre eventuelle forsøg på skatteunddragelse begået af udenlandske selskaber, der er koncernforbundne med rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og underrette det berørte land om dette forsøg. Hvis det ikke er tilfældet, spørger Kommissionen sig selv, om andre medlemsstater og tredjelande bør bebyrdes med at kontrollere alle grænseoverskridende transaktioner med selskaber, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (hvoraf de fleste sandsynligvis er selskaber registreret i Danmark). 43. For det andet spørger Kommissionen sig selv, om den uensartede behandling (med hensyn til oplysningspligt) af henholdsvis tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er indenlandske selskaber, der ikke kan omfattes af tonnageskatteordningen, og tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er udenlandske selskaber, kan betragtes som rimelig. Når henses til dommen i Matra-sagen (32), kan en sådan uensartet behandling meget vel få indflydelse på ordningens forenelighed med fællesmarkedet. 44. For det tredje spørger Kommissionen sig selv, om f.eks. følgende samarbejdsmekanismer aftalt mellem medlemsstater vil være bedre egnet som ring-fencing-foranstaltning i forbindelse med eksisterende tonnageskatteordninger: — en forpligtelse til, i lyset af EF-traktatens artikel 10 (33), at yde gensidig bistand, der går videre end kravene i en eventuel bilateral skattesamarbejdsaftale og videre end henstillingerne i OECD-retningslinjerne, i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner med et tonnagebeskattet selskab med henblik på at forhindre en spillover-effekt på Fællesskabsplan fra tonnageskatteordninger til aktiviteter, der ikke kan henføres under en sådan ordning, — en forpligtelse for skattemyndighederne i en medlemsstat, der har indført en tonnageskatteordning, til systematisk at underrette deres kolleger i en anden medlemsstat, hvis de får mistanke om uregelmæssige transaktioner, der er til skade for den anden medlemsstats skatteindtægter og til fordel for et tonnagebeskattet selskab i de to medlemsstater. 5. KONKLUSION 45. Der er med henvisning til ovenstående behov for at indlede en undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4, i procedureforordningen vedrørende statsstøtte (34), således at Kommissionen kan få afklaret disse punkter og deres mulige indflydelse på den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet, før den tager endelig stilling til, om de anmeldte foranstaltninger er forenelige med fællesmarkedet. 46. På basis af vurderingen i det foregående beslutter Kommissionen hermed at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4 (35), i ovennævnte forordning med hensyn til den foreslåede ændring. 47. I lyset af betragtningerne ovenfor anmoder Kommissionen, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1 (36), i ovennævnte forordning Danmark om at fremsætte bemærkninger til ovenstående punkter og til at indsende alle sådanne oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger senest en måned efter modtagelsen af dette brev. Den anmoder de danske myndigheder om straks at fremsende en kopi af dette brev til alle potentielle støttemodtagere. 48. Kommissionen ønsker at erindre de danske myndigheder om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. 49. Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev og et resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Den vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved at indrykke en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende og underrette EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen af dette brev.”

(1) Irreġistrata bir-Referenza TREN(2005) A/23228.

(2) It-test tad-deċiżjoni huwa disponibbli bil-lingwa uffiċjali fl-indirizz ta' l-internet li ġej:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf.

B'deċiżjoni ta' l-1 ta' Diċembru 2004 (il-Każ N 171/2004), il-Kummissjoni approvat l-estensjoni tal-lista tat-tipi ta' operazzjonijiet anċillari eliġibbli (dawk li huma marbuta mill-qrib u direttament relatati mal-provvista tas-servizzi tat-trasport), għall-kiri ta' uffiċċji kummerċjali abbord, bħal ħwienet jew kjoskijiet, kemm jekk għal kumpaniji terzi jew għal parti indipendenti mill-kumpanija marittima u kemm għal attivitajiet eliġibbli kif ukoll għal attivitajiet mhux eliġibbli li jitwettqu f'dawn il-kjoskijiet. It-test ta' din it-tieni deċiżjoni huwa disponibbli bil-lingwa uffiċjali fl-indirizz ta' l-internet li ġej:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf.

(3) Referenzi TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 u D/ 217824.

(4) Irreġistrati bir-Referenza TREN (2005) A/29975.

(5) Deskritta fit-Taqsima 2.3 t'aktar 'l isfel.

(6) Ir-regoli dwar it-trasferiment tal-prezzijiet normalment jiġu pprovduti fil-kodiċi tat-taxxa korporattiva tal-pajjiżi żviluppati kollha. Il-Linji ta' Gwida dwar it-Trasferiment tal-Prezzijiet għall-Intrapriżi Multinazzjonali u għall-Amministrazzjonijiet Fiskali ta' l-OECD jistiednu lill-pajjiżi ta' l-OECD biex jikkontrollaw it-tranżazzjonijiet kummerċjali ta' l-entitajiet tal-kumpaniji multinazzjonali ma' l-affiljati barranin tagħhom. Jista' wkoll ikun wasal iż-żmien għal regoli bħal dawn fl-applikazzjoni ta' ftehimiet bilaterali dwar il-kooperazzjoni fiskali. Ir-regoli dwar it-trasferiment tal-prezzijiet jikkonsistu fil-kontroll tar-rilevanza tal-prezzijiet fi tranżazzjonijiet bejn żewġ intrapriżi li jkunu assoċjati fi ħdan it-tifsira tal-Linji ta' Gwida ta' l-OECD li ssemmew aktar 'il fuq. L-awtoritajiet fiskali għandhom il-possibbiltà li jiffissaw prezzijiet bħal dawn f'livelli aktar skond il-prezzijiet tas-suq jekk dawn l-awtoritajiet jissusspettaw evażjoni tat-taxxa u li jikkalkulaw mill-ġdid, skond dan, il-benefiċċji ta' l-entità konċernata.

(7) Il-Kummissjoni talbet miżuri ta' garanzija bħal dawn fis-sistemi kollha li ġew approvati tul dawn l-aħħar ħames snin.

(8) Il-każ NN 116/98 approvat permezz tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-13 ta' Novembru 2002. It-test tad-deċiżjoni huwa disponibbli bil-lingwa uffiċjali fl-indirizz ta' l-internet li ġej:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf .

(9) Ara l-punt 3.1 tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni C(2004) 43 — Community guidelines on State aid to maritime transport (Linji ta' gwida Komunitarja dwar l-għajnuna Statali għat-trasport marittimu), ĠU C 13, 17.1.2004, p. 3. F'dak ir-rigward, ara anki l-Linji ta' Gwida preċedenti ĠU C 205, 5.7.1997, p. 5.

(10) L-istrateġija tal-'kapitalizzazzjoni sfiqa' tikkonsisti filli l-parti l-kbira ta' l-ishma jitqiegħdu fil-parti tal-kumpanija taħt it-taxxa tat-tunnellaġġ u l-parti l-kbira tad-djun fil-parti l-oħra tal-kumpanija taħt it-taxxa korporattiva normali, biex b'hekk jitkabbar l-infiq kapitali għal finijiet ta' taxxa.

(11) B'mod partikolari, ara d-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li ġejjin:

(1) is-sistema Brittaniku approvata fit-2 ta' Awissu 2000 (il-każ N 790/99)

(2) is-sistema Spanjol approvata fis-27 ta' Frar 2002 (il-każ N 736/01)

(3) is-sistema Daniż approvata fit-12 ta' Marzu 2002 (il-każ N 563/01)

(4) is-sistema Finlandiż approvata fis-16 ta' Ottubru 2002 (il-każ N 195/02)

(5) is-sistema Irlandiż approvata fil-11 ta' Diċembru 2002 (il-każ N 504/02)

(6) is-sistema Spanjola applikabbli għad-distrett ta' Biscay approvata fil-5 ta' Frar 2003 (il-każ N 572/02)

(7) is-sistema Franċiż approvata fit-13 ta' Mejju 2003 (il-każ N 737/02)

(8) is-sistema Belġjan approvata fid-19 ta' Marzu 2003 (il-każ N 433/02)

(9) is-sistema Taljan approvata fl-20 ta' Ottubru 2004 (il-każ N 114/04)

(12) Ara l-paragrafu partikolari fit-Taqsima 3.3.5 tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-12 ta' Marzu 2002: “Further, the ‘arm's length principle’, the ‘rules on financial income/expenditure’, the ‘rules on thick capitalisation’, the rules concerning activities crossing the Ring-Fence and the rules governing transactions within a group of companies provide clear references as regards which activities can/cannot be considered to fall under the Tonnage Tax and thus provide clear reference for transparent accounting as required by the ‘guidelines’.(‘Barra minn hekk, il-'prinċipju ta' driegħ bogħod', ir-'regoli dwar id-dħul/l-infiq finanzjarju', ir-'regoli dwar il-kapitalizzazzjoni sfiqa', ir-regoli li jikkonċernaw attivitajiet li jaqsmu l-Garanzija u r-regoli li jiggvernaw it-tranżazzjonijiet fi grupp ta' kumpaniji jipprovdu referenzi ċari rigward liema attivitajiet jistgħu/ma jistgħux jaqgħu taħt it-Taxxa tat-Tunnellaġġ u b'hekk jipprovdu referenza ċara għal kontabilità trasparenti kif meħtieġ mil-'linji ta' gwida'.’)”

(13) Ara s-sentenza Matra tal-15 ta' Ġunju 1993 tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-Kawża C-225/91, Matra v Il-Kummissjoni, u b'mod partikolari l-punt 41 tagħha: “41 It must be noted in this respect that while the procedure provided for in Articles 92 and 93 leaves a wide discretion to the Commission, and under certain conditions to the Council, in coming to a decision on the compatibility of a system of State aid with the requirements of the common market, it is clear from the general scheme of the Treaty that that procedure must never produce a result which is contrary to the specific provisions of the Treaty (judgment in Case 73/79 Commission v Italy [1980] ECR 1533, paragraph 11). The Court has also held that those aspects of aid which contravene specific provisions of the Treaty other than Articles 92 and 93 may be so indissolubly linked to the object of the aid that it is impossible to evaluate them separately (judgment in Case 74/76 Iannelli v Meroni [1977] ECR 557). (41 Irid jiġi nnotat f'dan ir-rigward li waqt li l-proċedura provduta fl-Artikoli 92 u 93 tħalli diskrezzjoni wiesgħa lill-Kummissjoni, u f'ċerti kundizzjonijiet lill-Kunsill, biex tittieħed deċiżjoni dwar il-kompatibilità ta' sistema ta'għajnuna Stali mar-rekwiżiti tas-suq komni, jidher ċar mill-iskema ġenerali tat-Trattat li dik il-proċedura qatt ma trid tiproduċi riżultat li huwa kontra d-dispożizzjonijiet speċifiċi tat-Trattat (il-paragrafu 11 tas-sentenza fil-Kawża 73/79 Il-Kummissjoni v L-Italja [1980] ECR 1533). Il-Qorti ddeċidiet ukoll li dawk l-aspetti ta' l-għajnuna li jmorru kontra dispożizzjonijiet speċifiċi tat-Trattat, għajr l-Artikoli 92 u 93, jistgħu jkunu tant marbuta b'mod li ma jinħallux ma' l-għan ta' l-għajnuna li jkun impossibbli li jiġu evalwati separatament (is-sentenza fil-Kawża 74/76 Iannelli v Meroni [1977] ECR 557)”.)

(14)

Artikolu 10

L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri xierqa ġenerali jew speċjali biex jassiguraw it-twettiq ta' l-obbligi li jirrizultaw minn dan it-Trattat jew mid-deċiżjonijiet ta' l-istituzzjonijiet tal-Komunità, u għandhom jiffaċilitaw l-adempiment tal-missjoni tal-Komunità.

Huma m'għandhom jieħdu ebda miżura li tkun tista' tipperikola r-realizzazzjoni ta' l-għanjiet ta' dan it-Trattat.

(15) Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta' Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni ta' l-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE. ĠU L 83/1, 22.03.99.

(16) Registeret under ref. TREN(2005) A/23228.

(17) Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

Kommissionen godkendte ved beslutning af 1. december 2004 (sag nr. 171/2004) en udvidelse af listen over de former for virksomhed, der kan beskattes efter tonnageskatteordningen (dvs. dem, der foregår i nær tilknytning til eller er direkte forbundet med levering af transportydelser), til at omfatte udlejning af lokaler om bord, f.eks. forretninger og kiosker, uanset om de drives af tredjemand eller af en uafhængig part i rederiet, og uanset om de pågældende aktiviteter kan være undergivet tonnagebeskatning eller ej. Denne beslutning findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(18) Ref. TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 og D/ 217824.

(19) Registeret under ref. TREN (2005) A/29975.

(20) Beskrevet i afsnit 2.3 nedenfor.

(21) Skattelovgivningen i alle udviklede lande indeholder normalt regler om interne afregningspriser. I OECD's »Transfer Pricing Guidelines for Multinational Enterprises and for Tax Administrations« opfordres OECD-landene til at føre kontrol med kommercielle transaktioner mellem virksomheder tilhørende multinationale selskaber og deres udenlandske koncernbundne virksomheder. Sådanne regler kan også være påkrævet i bilaterale skattesamarbejdsaftaler. Ifølge reglerne om interne afregningspriser skal det kontrolleres, om der benyttes en korrekt prissætning ved transaktioner mellem to virksomheder, der er koncernforbundne som omhandlet i OECD-retningslinjerne. Skattemyndighederne har mulighed for at fastsætte priserne på et niveau, der er mere på linje med markedspriserne, hvis de nærer mistanke om skatteunddragelse, og de kan derefter genberegne den pågældende virksomheds overskud.

(22) Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger.

(23) Sag nr. NN 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(24) Registeret under ref. TREN(2005) A/23228.

(25) Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

Kommissionen godkendte ved beslutning af 1. december 2004 (sag nr. 171/2004) en udvidelse af listen over de former for virksomhed, der kan beskattes efter tonnageskatteordningen (dvs. dem, der foregår i nær tilknytning til eller er direkte forbundet med levering af transportydelser), til at omfatte udlejning af lokaler om bord, f.eks. forretninger og kiosker, uanset om de drives af tredjemand eller af en uafhængig part i rederiet, og uanset om de pågældende aktiviteter kan være undergivet tonnagebeskatning eller ej. Denne beslutning findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(26) Ref. TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 og D/217824.

(27) Ref. TREN(2005) A/29975 og TREN(2006) A/33708.

(28) Meddelelse C(2004) 43 fra Kommissionen — EU-retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren (EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3), punkt 3.1. Se også de forrige retningslinjer herfor (EFT C 205 af 5.7.1997, s. 5).

(29) Strategien med »thick capitalization« består i at placere det meste af egenkapitalen i den tonnagebeskattede del af selskabet og det meste af gælden i den del af selskabet, der beskattes efter de normale regler, hvorved de fradragsberettigede renteudgifter forøges.

(30) Se navnlig Kommissionens beslutninger vedrørende:

1. den britiske ordning, der blev godkendt den 2. august 2000 (sag nr. N 790/99)

2. den spanske ordning, der blev godkendt den 27. februar 2002 (sag nr. N 736/01)

3. den danske ordning, der blev godkendt den 12. marts 2002 (sag nr. N 563/01)

4. den finske ordning, der blev godkendt den 16. oktober 2002 (sag nr. N 195/02)

5. den irske ordning, der blev godkendt den 11. december 2002 (sag nr. N 504/02)

6. den spanske ordning gældende for Biscayen-området, der blev godkendt den 5. februar 2003 (sag nr. N 572/02)

7. den franske ordning, der blev godkendt den 13. maj 2003 (sag nr. N 737/02)

8. den belgiske ordning, der blev godkendt den 19. marts 2003 (sag nr. N 433/02)

9. den italienske ordning, der blev godkendt den 20. oktober 2004 (sag nr. N 114/04).

(31) Se især afsnit 3.3.5 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002: »Desuden fremgår det klart af arms længde -princippet, bestemmelserne om finansielle indtægter og udgifter, bestemmelserne om værn mod overkapitalisering, bestemmelserne om aktiviteter, der går på tværs af afgrænsningen, og bestemmelserne om transaktioner, der udføres af koncernforbundne selskaber, hvilke aktiviteter der kan blive omfattet af tonnageskatteordningen, og ordningen indeholder dermed en klar reference til kravene i retningslinjerne til dokumentation og bogføring«.

(32) Se Domstolens dom af 15. juni 1993, sag 225/91, Matra mod Kommissionen, særlig præmis 41: »I denne henseende bemærkes, at selv om den i artikel 92 og 93 fastsatte procedure overlader et betydeligt skøn til Kommissionen og under visse betingelser til Rådet med henblik på vurderingen af, om en statsstøtteordning kan forenes med fællesmarkedets krav, følger det dog af traktatens almindelige opbygning, at denne procedure aldrig må føre til resultater, der er i strid med traktatens særlige bestemmelser (dom af 21.5.1980, sag 73/79, Kommissionen mod Italien, Sml. s. 1533, præmis 11). Domstolen har desuden fastslået, at gennemførelsesforanstaltninger til en støtte, som er i strid med andre særlige traktatbestemmelser end artikel 92 og 93, kan være så uløseligt forbundet med støttens formål, at det ikke er muligt at bedømme dem isoleret (dom af 22.3.1977, sag 74/76, Iannelli, Sml. s. 557).«

(33)

Artikel 10

Medlemsstaterne træffer alle almindelige eller særlige foranstaltninger, som er egnede til at sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af denne traktat, eller af retsakter foretaget af Fællesskabets institutioner. De letter Fællesskabets gennemførelse af dets opgaver. De afholder sig fra at træffe foranstaltninger, der er egnede til at bringe virkeliggørelsen af denne traktats målsætning i fare.

(34) Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

(35) Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(36) Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.