Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā Nr. 71480 – Telenor

(2020/C 292/05)

Šis Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā Nr. 71480 – Telenor – ir iesniegts saskaņā ar 16. pantu EBTA Uzraudzības iestādes 2012. gada 29. novembra Lēmumā Nr. 442/12/COL par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (“Darba uzdevumi”).

Procedūra un lēmuma projekts, kas šajā lietā jāiesniedz Padomdevējai komitejai, ir pamats turpmāk minētajiem apsvērumiem.

1. Ievads

EBTA Uzraudzības iestādes rīcībā bija informācija, kas norāda, ka uzņēmums Telenor Norge AS (1), iespējams, ir pievērsies praksei, kas EEZ līguma 54. panta nozīmē uzskatāma par dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, un/vai noslēdzis līgumus, vai piedalījies saskaņotās darbībās, kas ir pretrunā minētā līguma 53. pantam.

No 2012. gada 3. decembra līdz 12. decembrim EBTA Uzraudzības iestādes Konkurences un valsts atbalsta departaments (“KVA”) veica pārbaudes uzņēmuma Telenor Norge AS un tā mātesuzņēmuma Telenor ASA (kopā dēvēti “Telenor”) telpās. No Telenor saņemto datu pārbaude turpinājās no 2013. gada 12. marta līdz 14. martam EBTA Uzraudzības iestādes telpās Briselē, piedaloties uzņēmuma Telenor pārstāvjiem.

Pēc tam EBTA Uzraudzības iestāde un uzņēmums Telenor organizēja vairākas sanāksmes, tostarp situācijas novērtēšanas sanāksmes, kā arī apmainījās ar korespondenci. EBTA Uzraudzības iestāde nosūtīja uzņēmumam Telenor un citiem Norvēģijas mobilo sakaru tirgu operatoriem informācijas pieprasījumus.

Izmeklēšanas gaitā EBTA Uzraudzības iestāde veica plašu uzņēmuma Telenor rīcības izpēti trijos Norvēģijas tirgos: 1) mobilo sakaru piekļuves un savienojuma uzsākšanas pakalpojumu vairumtirdzniecības tirgū, 2) privātpersonām sniedzamo mobilo sakaru platjoslas pakalpojumu tirgū un 3) korporatīvajiem klientiem sniedzamo mobilo sakaru pakalpojumu tirgū.

EBTA Uzraudzības iestāde 2014. gada 26. martā saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 4. protokola III nodaļas 2. panta 1. punktu ierosināja lietas izskatīšanu pret uzņēmumu Telenor (pasākums Nr. 697590, lēmums Nr. 135/14/COL), lai pieņemtu lēmumu atbilstīgi Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 4. protokola II nodaļas III iedaļai.

2. Rakstiskā procedūra

EBTA Uzraudzības iestāde 2016. gada 1. februārī pieņēma Telenor adresētu iebildumu paziņojumu (“IP”) (dokuments Nr. 784362, lēmums Nr. 028/16/COL). Šajā IP ir izklāstīts EBTA Uzraudzības iestādes sākotnējais viedoklis, ka uzņēmums Telenor ir pārkāpis EEZ līguma 54. pantu, piemērojot: 1) starpības samazināšanu starp vairumtirdzniecības piekļuves un savienojuma uzsākšanas cenām un mazumtirdzniecības cenām, ko uzņēmums Telenor noteicis privātpersonām par mobilo sakaru platjoslas pakalpojumiem Norvēģijā no 2008. gada janvāra līdz 2012. gada beigām (“cenu starpības samazināšanas ļaunprātīga izmantošana”); un 2) bloķēšanas klauzulas uzņēmuma Telenor mazumtirdzniecības līgumos ar korporatīvajiem un valdības klientiem Norvēģijā no 2008. gada janvāra līdz IP pieņemšanas dienai (“bloķēšanas klauzulu ļaunprātīga izmantošana”).

Uzņēmums Telenor tika aicināts atbildēt uz IP līdz 2016. gada 11. aprīlim. Pēc uzņēmuma Telenor pieprasījuma (dokuments Nr. 796438) EBTA Uzraudzības iestāde pagarināja šo termiņu līdz 2016. gada 25. aprīlim (dokuments Nr. 796492). Telenor atbildēja uz IP 2016. gada 25. aprīlī (dokumenti Nr. 802028 un 802055).

3. Pirmā mutiskā uzklausīšana

Atbildē uz IP uzņēmums Telenor pieprasīja mutisku uzklausīšanu, kā paredzēts Darba uzdevumu 6. panta 1. punktā. Pirms mutiskās uzklausīšanas EBTA Uzraudzības iestāde 2016. gada 31. augusta vēstulē nosūtīja uzņēmumam Telenor sarakstu ar jautājumiem, kas radušies saistībā ar Telenor atbildi uz IP (dokuments Nr. 815872). Mutiskā uzklausīšana notika Briselē 2016. gada 3. un 4. oktobrī.

a) Dalībnieki

Mutiskajā uzklausīšanā piedalījās uzņēmumu Telenor un Telia pārstāvji. Uzņēmumam Telia tika piešķirtas tiesības tikt uzklausītam kā ieinteresētai trešai personai (dokuments Nr. 807635). EBTA Uzraudzības iestādes vārdā uzklausīšanā piedalījās KVA pārstāvji, Juridiskais un izpildes departaments un (pirmajā uzklausīšanas dienā) atbildīgās kolēģijas loceklis. Turklāt uzklausīšanā piedalījās Norvēģijas Konkurences iestādes (Norwegian Konkurransetilsynet) un Norvēģijas Komunikāciju iestādes (Nasjonal Kommnikasjonsmyndighet, turpmāk “Nkom”) pārstāvji.

b) Procesuālie jautājumi

Izskatot visus procesuālos jautājumus, jo īpaši tos, kas uzskaitīti Darba uzdevumu 14. panta 1. punkta a)–d) apakšpunktā, proti:

— dokumentu satura izpaušanu un piekļuvi lietas materiāliem,

— termiņus atbildes sniegšanai uz IP,

— tiesību tikt uzklausītam ievērošanu un

— mutiskās uzklausīšanas pienācīgu norisi,

2019. gada 21. novembra starpposma ziņojumā (dokuments Nr. 922733) esmu apstiprinājis, ka pušu procesuālo tiesību efektīva īstenošana tika nodrošināta. Šo viedokli apstiprina arī fakts, ka ne pirms mutiskās uzklausīšanas, ne tās laikā uzņēmumi Telenor un Telia nelūdza uzklausīšanas amatpersonai pārskatīt EBTA Uzraudzības iestādes pieņemtos lēmumus par kādu no procesuālajiem jautājumiem.

c) Mutiskās uzklausīšanas norise

Lai novērstu nepamatotus laika ierobežojumus, mutiskā uzklausīšana pēc Telenor pieprasījuma ilga divas dienas. Uzklausīšana notika tikai angļu valodā un tika protokolēta, kā paredzēts Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 4. protokola III nodaļas 14. panta 8. punktā. Atsevišķas mutiskās uzklausīšanas daļas notika slēgtā sēdē, kā paredzēts Darba uzdevumu 13. pantā.

Pirmajā dienā tika apspriesta cenu starpības samazināšanas ļaunprātīgā izmantošana. Pēc īsas uzklausīšanas amatpersonas ievadrunas KVA izklāstīja savu viedokli par IP izvirzītajiem apgalvojumiem. Uzņēmuma Telenor pārstāvji iepazīstināja ar savu viedokli par cenu starpības samazināšanas ļaunprātīgo izmantošanu. Pēc tam uzņēmuma Telenor juridiskie pārstāvji sniedza informāciju par galvenajiem juridiskajiem jautājumiem un jo īpaši novērtēja dominējošo stāvokli, neaizstājamības trūkumu (nepieciešamību izmantot Telenor tīklu) un apkopojuma līmeņa izvēli cenu starpības samazināšanas testa gadījumā. Turklāt uzņēmuma Telenor pārstāvji izklāstīja lietas galvenos ekonomiskos aspektus, tostarp apgalvojumu par cenu starpības samazināšanas ļaunprātīgo izmantošanu un IP iekļautos konstatējumus par tirgus definīciju un tirgus daļām. Katram informācijas izklāstam sekoja vairāki jautājumi, kurus uzdeva dažādas KVA amatpersonas un uz kuriem pienācīgi atbildēja Telenor pārstāvji. Pēc tam iespēju izteikt viedokli par šo lietu deva uzņēmuma Telia pārstāvjiem. Viņu mutvārdu paskaidrojumi pievērsās nevis juridiskiem, bet drīzāk faktiskiem jautājumiem, kas jo īpaši saistīti ar vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības tirgu definīcijām, jaudas ierobežojumiem un konstatējumiem par uzņēmuma Telenor dominējošo stāvokli.

Otrā diena tika veltīta bloķēšanas klauzulu ļaunprātīgas izmantošanas apspriešanai. KVA atkal sniedza pārskatu par IP izteiktajiem apgalvojumiem, tostarp norādīja iemeslus EBTA Uzraudzības iestādes provizoriskajam secinājumam, ka bloķēšanas noteikumi ir ļaunprātīgi, kā arī izklāstīt KVA argumentāciju attiecībā uz tirgus definīciju un dominējošo stāvokli. Tāpat kā pirmajā uzklausīšanas dienā uzņēmums Telenor sniedza atsevišķu informāciju par katru bloķēšanas noteikumu faktu, juridisko aspektu un ekonomisko ietekmi. Telenor darījumdarbības pārstāvji sniedza detalizētu informāciju par korporatīvo klientu segmenta attīstību, kā arī par bloķēšanas prakses attīstību un tās komerciālo pamatojumu. Izklāstot juridiskos aspektus, uzņēmuma Telenor pārstāvji paskaidroja savu viedokli, ka IP minētajiem konstatējumiem ir raksturīgs tas, ka ir pārprasta tirgu darbība un bloķēšanas prakse, tostarp to, kāpēc, pēc Telenor domām, EBTA Uzraudzības iestāde neatzīst abonēšanas bloķēšanas noteikumu pozitīvo ietekmi uz konkurenci. Šajā sakarā uzņēmuma Telenor pārstāvji paskaidroja, ka, viņuprāt, EBTA Uzraudzības iestāde nav pierādījusi, ka bloķēšanas noteikumiem varētu būt negatīva ietekme uz konkurenci. Turklāt slēgtajā sēdē Telenor darījumdarbības pārstāvji sniedza informāciju par dažādajiem līguma noteikumiem, ko uzņēmums Telenor ieviesis korporatīvajiem klientiem. Pēc slēgtās sēdes uzņēmums Telia izklāstīja sīkāk savu viedokli par bloķēšanas klauzulu ļaunprātīgu izmantošanu. Šā uzņēmuma informācija skāra jautājumus, kas saistīti ar tirgus definīciju un uzņēmuma Telenor dominējošo stāvokli mazumtirdzniecības tirgū.

2019. gada 21. novembra starpposma ziņojumā (dokuments Nr. 922733) esmu apstiprinājis, ka mutiskajā uzklausīšanā uzņēmumiem Telenor un Telia bija dotas pietiekamas iespējas paust savu viedokli par EBTA Uzraudzības iestādes provizoriskajiem konstatējumiem, kā norādīts Darba uzdevumu 10. panta 4. punktā.

4. Turpmākā procedūra

Pēc mutiskās uzklausīšanas EBTA Uzraudzības iestāde 2017. gada 13. februārī nosūtīja uzņēmumam Telia (dokumenti Nr. 840673 un 1076450) un 2017. gada 18. maijā — uzņēmumam TDC SA (“TDC”) (2) (dokuments Nr. 857212) papildu informācijas pieprasījumus. Uzņēmumi Telia un TDC attiecīgi atbildēja 2017. gada 14. martā (dokumenti Nr. 847236, 847237, 1076156, 1076158, 847239, 847240, 847241, 847242, 847808, 847809, 847810, 847811, 847812, 847813, 847814, 847815, 847817, 847818, 847819, 847820, 847821, 847822, 847823, 847824 un 847825) un 2017. gada 15. jūnijā (dokumenti Nr. 880377, 1076043, 1076044, 1076045, 1076046, 1076047, 1076049, 1076050, 1076051, 1076052, 1076053, 1076054 un 1076055). EBTA Uzraudzības iestāde 2017. gada 12. oktobrī organizēja situācijas novērtēšanas sanāksmi ar uzņēmumu Telenor. Minētajā sanāksmē EBTA Uzraudzības iestāde paziņoja par savu nodomu pieņemt papildu iebildumu paziņojumu, pamatojoties uz papildu informāciju, kas saņemta pēc uzklausīšanas.

5. Papildu iebildumu paziņojums

EBTA Uzraudzības iestāde 2019. gada 24. jūnijā pieņēma Telenor adresētu papildu iebildumu paziņojumu (“PIP”) (dokuments Nr. 1075321, lēmums Nr. 047/19/COL). Šajā paziņojumā EBTA Uzraudzības iestāde paskaidroja, ka prioritāšu noteikšanas dēļ tā ir nolēmusi pārtraukt bloķēšanas klauzulu ļaunprātīgas izmantošanas izmeklēšanu. PIP papildināja sākotnējo IP un bija lasāms kopā ar to.

Uzņēmumam Telenor tika atļauts atbildēt uz PIP līdz 2019. gada 13. augustam. Pēc uzņēmuma Telenor pieprasījuma EBTA Uzraudzības iestāde pagarināja šo termiņu līdz 2019. gada 20. augustam (dokuments Nr. 1078100). Uzņēmums Telenor nepiekrita piešķirtā pagarinājuma ilgumam un 2019. gada 8. jūlijā vēstulē (dokuments Nr. 1079670) lūdza uzklausīšanas amatpersonai pārskatīt Telenor pieprasījumu par to, ka pagarinājums jāpiešķir līdz 2019. gada 16. septembrim. 2019. gada 22. jūlija vēstulē (dokuments Nr. 1079572) uzklausīšanas amatpersona pieņēma lēmumu pagarināt termiņu līdz 2019. gada 2. septembrim, lai ņemtu vērā to, ka uzņēmumam Telenor piekļuve dažiem galvenajiem dokumentiem, kas uzglabāti datu telpā, tika nodrošināta tikai trīspadsmit dienas pēc tam, kad uzņēmums Telenor saņēma piekļuvi DVD failam. Uzņēmums Telenor atbildēja uz PIP 2019. gada 2. septembrī (dokuments Nr. 1085650).

6. Otrā mutiskā uzklausīšana

Atbildē uz PIP uzņēmums Telenor pieprasīja mutisku uzklausīšanu, kā paredzēts Darba uzdevumu 6. panta 1. punktā. Šī mutiskā uzklausīšana notika Briselē 2019. gada 10. oktobrī.

a) Dalībnieki

Mutiskajā uzklausīšanā piedalījās uzņēmuma Telenor pārstāvji. EBTA Uzraudzības iestādes vārdā uzklausīšanā piedalījās KVA pārstāvji, kā arī Juridiskais un izpildes departaments. Turklāt uzklausīšanā piedalījās Norvēģijas Konkurences iestādes (Norwegian Konkurransetilsynet) un Nkom pārstāvji. Uzņēmums Telia neizteica vēlēšanos piedalīties mutiskajā uzklausīšanā.

b) Procesuālie jautājumi

Izskatot visus procesuālos jautājumus, jo īpaši tos, kas uzskaitīti Darba uzdevumu 14. panta 1. punkta a)–d) apakšpunktā, proti:

— dokumentu satura izpaušanu un piekļuvi lietas materiāliem,

— termiņus atbildes sniegšanai uz PIP,

— tiesību tikt uzklausītam ievērošanu un

— mutiskās uzklausīšanas pienācīgu norisi,

2019. gada 21. novembra starpposma ziņojumā (dokuments Nr. 922733) esmu apstiprinājis, ka pušu procesuālo tiesību efektīva īstenošana tika nodrošināta. Šo viedokli apstiprina arī fakts, ka ne pirms otrās mutiskās uzklausīšanas, ne tās laikā uzņēmums Telenor nelūdza man pārskatīt EBTA Uzraudzības iestādes pieņemtos lēmumus par kādu no procesuālajiem jautājumiem, izņemot gadījumu, kas attiecās uz termiņa pagarinājumu atbildes sniegšanai uz PIP un ko uzklausīšanas amatpersona pienācīgi atrisināja (kā iepriekš paskaidrots 5. iedaļas otrajā rindkopā).

c) Mutiskās uzklausīšanas norise

Mutiskā uzklausīšana ilga vienu dienu. Uzklausīšana notika tikai angļu valodā un tika protokolēta, kā paredzēts Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 4. protokola III nodaļas 14. panta 8. punktā. Visas mutiskās uzklausīšanas daļas notika atklātā sēdē.

Visu dienu tika apspriesta cenu starpības samazināšanas ļaunprātīgā izmantošana, kas bija PIP temats. Pēc uzklausīšanas amatpersonas uzrunas KVA izklāstīja savu viedokli par PIP izvirzītajiem apgalvojumiem. Atlikušais uzstāšanās laiks gandrīz pilnībā tika piešķirts uzņēmumam Telenor. Vispirms uzņēmuma Telenor pārstāvis izteica dažas vispārīgas ievada piezīmes un izklāstīja Telenor viedokli par iespējamo ļaunprātīgo izmantošanu. Pēc tam uzņēmuma Telenor juridiskie pārstāvji izklāstīja lietas procesuālos jautājumus, kuri skāra uzņēmuma Telenor tiesības tikt uzklausītam, pierādīšanas pienākumu un dažus metodiskus jautājumus. Attiecībā uz uzņēmuma Telenor tiesībām tikt uzklausītam Telenor norādīja, ka PIP nenodrošināja kontekstu vai analīzi un ka tādējādi uzņēmums Telenor nesaņēma pietiekamu informāciju, lai sniegtu atbilstošu atbildi.

Vēlāk uzņēmums Telenor sniedza informāciju par faktisko vai potenciālo konkurenci attiecīgajā lejupējā tirgū un pēc tam papildu informāciju par lejupējā tirgus definīciju, paskaidrojot privātpersonām sniedzamo mobilo sakaru platjoslas pakalpojumu tirgus attīstību Norvēģijā un izvirzot vairākus juridiskus argumentus. Pēc pusdienu pārtraukuma uzņēmuma Telenor juridiskie pārstāvji informēja par cenu starpības samazināšanas analīzi, kurā uzmanība jo īpaši vērsta uz apkopojuma līmeni un ietekmes novērtējumu. Pēc tam uzņēmuma Telenor konsultanti ekonomiskajos jautājumos sniedza informāciju par ekonomiskajiem jautājumiem, kas cita starpā aptvēra tirgus definīciju, apkopojuma līmeni, ietekmi, uzņēmuma Telia cenu starpību izmantošanu, kā arī modelēšanas un metodikas jautājumus.

Uzklausīšanas laikā KVA izvirzīja vairākus jautājumus, kas visi bija adresēti uzņēmumam Telenor, kurš uz tiem atbildēja. Uzklausīšanas beigās Telenor pārstāvis izteica dažas nobeiguma piezīmes un aicināja dot uzņēmumam Telenor iespēju apsvērt, vai tas vēlas rakstiski atbildēt uz kādu no uzklausīšanas laikā uzdotajiem jautājumiem. Esmu piekritis šim lūgumam un aicinājis uzņēmumu Telenor līdz 2019. gada 16. oktobrim norādīt, vai Telenor uzskata, ka tam ir jāsniedz rakstiski paskaidrojumi par kādu no jautājumiem. Uzņēmums Telenor2019. gada 16. oktobrī mani informēja, ka tas uzskata, ka papildu rakstiskie paskaidrojumi par dažiem jautājumiem ir nepieciešami un ka šie paskaidrojumi tiks iesniegti līdz 2019. gada 25. oktobrim. Esmu piekritis šim termiņam. Uzņēmums Telenor2019. gada 25. oktobrī iesniedza rakstiskas atbildes (dokuments Nr. 1093684) uz diviem uzklausīšanas laikā uzdotiem jautājumiem, kas attiecas uz: 1) mobilo sakaru plānos iekļautajiem datiem kā atsevišķu privātpersonām sniedzamu mobilo sakaru platjoslas pakalpojumu aizstājējiem un 2) pakalpojumu sniedzējiem kā potenciālajiem vairumtirgotājiem.

2019. gada 21. novembra starpposma ziņojumā (dokuments Nr. 922733) esmu iekļāvis savu novērtējumu, ka mutiskajā uzklausīšanā uzņēmumam Telenor bija dotas pietiekamas iespējas paust savu viedokli par EBTA Uzraudzības iestādes provizoriskajiem konstatējumiem, kā norādīts Darba uzdevumu 10. panta 4. punktā.

Attiecībā uz Telenor apgalvojumu, ka PIP nenodrošināja kontekstu vai analīzi un ka tādējādi uzņēmums Telenor nesaņēma pietiekamu informāciju, lai sniegtu atbilstošu atbildi, uzskatu, ka PIP nodrošināja pietiekamu kontekstu un analīzi, lai Telenor pienācīgi atbildētu uz PIP. Piemēram, ja EBTA Uzraudzības iestāde atsaucās uz dokumentiem kā papildu pierādījumiem, lai pamatotu tās provizoriskos secinājumus, tā izteica šo atsauci īpašā kontekstā, ņemot vērā konkrētu tematu un norādot šo dokumentu attiecīgās daļas, kas pamato tās secinājumus.

7. Turpmākā procedūra

EBTA Uzraudzības iestāde 2019. gada 7. novembrī nosūtīja uzņēmumam Telenor informācijas pieprasījumu par iekšējā un ārējā tirgus izpētes pasākumiem/apsekojumiem, kurus Telenor uzņēmās laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 30. septembrim attiecībā uz mobilo sakaru datu pakalpojumiem Norvēģijā (dokuments Nr. 1095066). Uzņēmums Telenor atbildēja uz šo informācijas pieprasījumu 2019. gada 15. novembrī (dokuments Nr. 1097450) un iesniedza piezīmes par attiecīgajiem tirgus apsekojumiem 2019. gada 10. decembrī (dokuments Nr. 1103119).

2019. gada 13. decembrī ar uzņēmumu Telenor notika īsa telefoniska saziņa par situācijas izmaiņām.

EBTA Uzraudzības iestāde 2020. gada 13. janvārī nosūtīja Nkom informācijas pieprasījumu (dokuments Nr. 1097871), pieprasot dokumentus un ziņojumus par Nkom un/vai citu ieinteresēto personu laikposmā no 2008. gada līdz 2012. gadam veiktajiem apsekojumiem, kā arī no ieinteresētajām personām saņemto informāciju par aizstājamību starp mobilo sakaru platjoslas pakalpojumiem un citiem pakalpojumiem laikposmā no 2008. gada līdz 2012. gadam. Nkom atbildēja uz šo informācijas pieprasījumu 2020. gada 20. janvārī (dokuments Nr. 1109079).

Situācijas novērtēšanas sanāksmes laikā, kas notika videokonferences veidā 2020. gada 12. februārī, uzņēmumu Telenor informēja par EBTA Uzraudzības iestādes nodomu sūtīt faktu vēstuli.

EBTA Uzraudzības iestāde 2020. gada 27. februārī nosūtīja uzņēmumam Telenor faktu vēstuli (“FV”) (dokuments Nr. 1110474), lai dotu tam iespēju izteikt piezīmes par: 1) līdzšinējiem pierādījumiem, uz kuriem nebija tiešas atsauces IP un PIP, bet kurus EBTA Uzraudzības iestāde turpmākajā lietas materiālu analīzē uzskatīja par svarīgiem IP un PIP izdarīto provizorisko secinājumu pamatošanai, 2) papildu pierādījumiem, kas EBTA Uzraudzības iestādei darīti zināmi pēc PIP pieņemšanas, un 3) jutīguma aprēķiniem kā noturības pārbaudi attiecībā uz uzņēmumu Telia un Telenor vairumtirdzniecības klientu cenu starpībām.

Kopā ar faktu vēstuli EBTA Uzraudzības iestāde nodrošināja uzņēmumam Telenor piekļuvi visiem dokumentiem, kas tika iekļauti lietas materiālos pēc PIP izdošanas. Tā kā EBTA Uzraudzības iestāde faktu vēstulē izmantoja arī nedaudz informācijas, kas attiecībā uz uzņēmumu Telenor bija konfidenciāla, Telenor ārējiem konsultantiem tika dota iespēja piekļūt šai konfidenciālajai informācijai, izmantojot datu telpas procedūru. Tomēr uzņēmums Telenor nolēma šo iespēju neizmantot.

Uzņēmums Telenor atbildēja uz faktu vēstuli 2020. gada 23. martā (dokumenti Nr. 1123012, 1133599, 1135608, 1133600 un 1133601).

EBTA Uzraudzības iestāde 2020. gada 30. aprīlī nosūtīja uzņēmumam Telenor informācijas pieprasījumu, kurā pieprasīja ar apgrozījumu saistītus datus (dokumenti Nr. 1130626 un 1126651) un uz kuru uzņēmums Telenor atbildēja 2020. gada 15. maijā (dokumenti Nr. 1133295, 1133296, 1133371 un 1133372).

EBTA Uzraudzības iestāde 2020. gada 18. maija e-pasta ziņojumā (dokuments Nr. 1133872) nosūtīja uzņēmumam Telenor jautājumu par apliecinošajiem dokumentiem, kas attiecas uz divdaļīgu datu cenas noteikšanas iespēju, kura minēta Telenor atbildē uz IP. Telenor atbildēja uz minēto jautājumu pa e-pastu 2020. gada 25. maijā (dokuments Nr. 1134573).

8. Lēmuma projekts

To pārkāpumu tvērums, kas konstatēti Padomdevējai komitejai iesniegtajā lēmuma projektā, ir šaurāks nekā sākotnējā IP.

Kā paskaidrots iepriekš (2. iedaļā), IP ir izklāstīts EBTA Uzraudzības iestādes sākotnējais viedoklis, ka uzņēmums Telenor ir pārkāpis EEZ līguma 54. pantu, piemērojot: 1) starpības samazināšanu starp vairumtirdzniecības piekļuves un savienojuma uzsākšanas cenām un mazumtirdzniecības cenām, ko uzņēmums Telenor noteicis privātpersonām par mobilo sakaru platjoslas pakalpojumiem Norvēģijā no 2008. gada janvāra līdz 2012. gada beigām, un 2) bloķēšanas klauzulas uzņēmuma Telenor mazumtirdzniecības līgumos ar Norvēģijas korporatīvajiem un valdības klientiem no 2008. gada janvāra līdz IP pieņemšanas dienai.

Sekojošajā PIP (sk. iepriekš 5. iedaļas pirmo rindkopu) EBTA Uzraudzības iestāde prioritāšu noteikšanas dēļ nolēma pārtraukt IP izklāstītās otrās iespējamās ļaunprātīgās izmantošanas, t. i., bloķēšanas klauzulu, izmeklēšanu kopā ar pirmstermiņa izbeigšanas sodiem mazumtirdzniecības tirgū saistībā ar mobilo sakaru pakalpojumu sniegšanu korporatīvajiem klientiem Norvēģijā. Tādējādi PIP attiecās tikai uz iespējamo cenu starpības samazināšanas ļaunprātīgo izmantošanu, kas jau izklāstīta IP. Lēmuma projektā tiek izskatīta šīs cenu starpības samazināšanas ļaunprātīgā izmantošana.

Lēmuma projektā EBTA Uzraudzības iestāde konstatē, ka uzņēmums Telenor ļaunprātīgi izmantoja dominējošo stāvokli EEZ līguma 54. panta nozīmē, samazinot cenu starpību Norvēģijas vairumtirdzniecības tirgū, kurā nodrošina piekļuvi un savienojuma uzsākšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos, un atsevišķu privātpersonām sniedzamo mobilo sakaru platjoslas pakalpojumu mazumtirdzniecības tirgū no 2008. gada 1. janvāra (ieskaitot) līdz 2012. gada 31. decembrim (ieskaitot) (“attiecīgais periods”).

EBTA Uzraudzības iestāde lēmuma projektā konstatē, ka Norvēģijas vairumtirdzniecības tirgus, kurā nodrošina piekļuvi un savienojuma uzsākšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos, ir attiecīgais augšupējais tirgus un atsevišķu privātpersonām sniedzamo mobilo sakaru platjoslas pakalpojumu mazumtirdzniecības tirgus Norvēģijā ir attiecīgais lejupējais tirgus.

Lēmuma projektā EBTA Uzraudzības iestāde secina, ka attiecīgajā periodā uzņēmums Telenor ieņēma dominējošo stāvokli Norvēģijas vairumtirdzniecības tirgū, kurā nodrošina piekļuvi un savienojuma uzsākšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos, un ka tajā pašā laikā uzņēmumam Telenor Norvēģijā bija būtiska ietekme atsevišķu privātpersonām sniedzamo mobilo sakaru platjoslas pakalpojumu mazumtirdzniecības tirgū.

EBTA Uzraudzības iestāde lēmuma projektā arī konstatē, ka attiecīgajā periodā starpība starp, no vienas puses, to cenu, ko uzņēmums Telenor augšupējā tirgū noteicis konkurentiem par vairumtirdzniecības piekļuves un savienojuma uzsākšanas pakalpojumu nodrošināšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos, un, no otras puses, cenu, ko Norvēģijā uzņēmums Telenor noteicis saviem klientiem lejupējā līmenī par atsevišķiem privātpersonām sniedzamiem mobilo sakaru platjoslas pakalpojumiem, neļāva tikpat vai līdzīgi sekmīgam konkurentam izmantot šādus vairumtirdzniecības pakalpojumus, lai konkurētu ar Telenor lejupējā tirgū, neciešot zaudējumus.

Tādējādi EBTA Uzraudzības iestāde konstatē, ka uzņēmums Telenor piemēroja cenu starpības samazināšanu šādiem publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos nodrošināto vairumtirdzniecības piekļuves un savienojuma uzsākšanas pakalpojumu klientiem: 1) Network Norway no 2008. gada 1. augusta (ieskaitot) līdz 2010. gada 31. augustam (ieskaitot), 2) Ventelo no 2008. gada 1. janvāra (ieskaitot) līdz 2010. gada 30. novembrim (ieskaitot) un 3) pakalpojumu sniedzējiem (“tālākpārdevējiem”) no 2008. gada 1. janvāra (ieskaitot) līdz 2012. gada 31. decembrim (ieskaitot).

Attiecībā uz šiem trim pārkāpumiem lēmuma projekts ir šaurāks nekā sākotnējais IP. Iebildumu paziņojumā attiecībā uz uzņēmumu Network Norway EBTA Uzraudzības iestāde konstatēja, ka cenu starpības samazināšana ilga trīs gadus no 2008. gada janvāra līdz 2010. gada beigām, taču tagad lēmuma projektā šis laikposms ir samazināts no 2008. gada 1. augusta (ieskaitot) līdz 2010. gada 31. augustam (ieskaitot). Attiecībā uz uzņēmumu Ventelo iebildumu paziņojumā ir minēts piecu gadu laikposms no 2008. gada janvāra līdz 2012. gada beigām, savukārt lēmuma projektā tagad ir aptverts laikposms no 2008. gada 1. janvāra (ieskaitot) līdz 2010. gada 30. novembrim (ieskaitot). Turklāt lēmuma projektā vairs netiek aplūkota cenu starpības samazināšana attiecībā uz uzņēmuma Telenor vairumtirdzniecības klientu TDC, kā sākotnēji bija paredzēts iebildumu paziņojumā. Papildu iebildumu paziņojumā attiecībā uz uzņēmumu TDC EBTA Uzraudzības iestāde konstatēja, ka attiecīgajā periodā tas neveica darbību privātpersonu apkalpošanas tirgū un ka tam nebija plānu ienākt minētajā tirgū. Līdz ar to uzņēmums TDC minētajā periodā nebija uzskatāms par faktisko vai potenciālo konkurentu attiecīgajā lejupējā tirgū. Tāpēc uz uzņēmumu TDC vairs neattiecas EBTA Uzraudzības iestādes konstatējumi par cenu starpības samazināšanu.

Lēmuma projektā EBTA Uzraudzības iestāde arī secina, ka cenu starpības samazināšana varēja negatīvi ietekmēt konkurenci attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū un ka uzņēmuma Telenor rīcībai nebija objektīva pamatojuma.

Visi iepriekš minētie konstatējumi lēmuma projektā atbilst iebildumiem, kas jau ietverti IP un PIP, kuri papildināti ar faktu vēstuli. Lēmuma projekts pamatojas uz tiem pašiem attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem un produktu tirgiem augšupējā un lejupējā līmenī, kā izklāstīts IP un PIP. Attiecībā uz cenu starpības samazināšanas ļaunprātīgo izmantošanu attiecīgais periods iekļaujas IP un PIP minētajos laikposmos un tagad ir īsāks nekā pirms tam (kā paskaidrots iepriekš). Turklāt EBTA Uzraudzības iestāde secina, ka uzņēmums Telenor ļaunprātīgi izmantoja savu dominējošo stāvokli, piemērojot cenu starpības samazināšanu attiecībā uz Network Norway, Ventelo un pakalpojumu sniedzējiem, un tie ir trīs atsevišķi EEZ līguma 54. panta pārkāpumi. Šie trīs atsevišķie pārkāpumi tika norādīti IP un PIP, kas papildināti ar faktu vēstuli.

Manuprāt, atbilstīgi Darba uzdevumu 16. panta 1. punktam lēmuma projektā tiek skarti vienīgi tie iebildumi, par kuriem uzņēmumam Telenor ir bijusi dota iespēja paust savu viedokli.

9. Secinājums

Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatu, ka visos lietas izskatīšanas posmos ir pienācīgi nodrošināta lēmuma projekta adresātu procesuālo tiesību — tostarp tiesību tikt uzklausītam — efektīva īstenošana.

Briselē, 2020. gada 3. jūnijā Michael SÁNCHEZ RYDELSKI Uzklausīšanas amatpersona

(1) Tostarp tā juridiskais priekštecis Telenor Mobil AS.

(2) TDC SA ir Dānijas telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējs.