LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 314/84

Pamatnostādnes naudassoda aprēķināšanai, kas uzlikts, piemērojot uzraudzības iestādes un tiesas izveides nolīguma 4. protokola ii nodaļas 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu

(2006/C 314/12)

A. Šis paziņojums tiek idots, ievērojot Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (turpmāk tekstā “EEZ līgums”) un nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (turpmāk tekstā “Uzraudzības iestādes un Tiesas izveides nolīgums”).

B. Eiropas Komisija (turpmāk tekstā “Komisija”) ir izdevusi paziņojumu ar nosaukumu “Pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai, piemērojot Regulas Nr. 1/2003 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu (1)”. Minētajā dokumentā tiek noteikti principi, ko Komisija ievēro, nosakot naudassodu par EK konkurences noteikumu pārkāpšanu (2).

C. EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka iepriekšminētais dokuments attiecas uz EEZ. Lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences nosacījumus un nodrošinātu EEZ konkurences noteikumu vienveidīgu piemērošanu visā Eiropas Ekonomikas zonā, iestāde pieņem šo paziņojumu saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveides nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Tā plāno ievērot šajā paziņojumā izklāstītos principus un noteikumus, piemērojot attiecīgos EEZ noteikumus konkrētā lietā.

IEVADS

1. Saskaņā ar 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu Uzraudzības iestādes un Tiesas izveides nolīguma 4. protokola II nodaļā (turpmāk tekstā “II nodaļa”) (3) EBTA Uzraudzības iestāde var ar lēmumu uzlikt naudassodu uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām, ja tās tīši vai nolaidības dēļ pārkāpj EEZ līguma 53. vai 54. pantu.

2. Kad EBTA Uzraudzības iestāde izmanto savas pilnvaras uzlikt šādus naudassodus, tai ir dota liela rīcības brīvība (4), ievērojot II nodaļā paredzētos ierobežojumus. Pirmkārt, iestādei ir jāņem vērā pārkāpuma smagums un ilgums. Otrkārt, uzliktais naudassods nedrīkst pārsniegt II nodaļas 23. panta 2. punkta otrajā un trešajā daļā norādītās robežas.

3. Lai nodrošinātu sava lēmuma pārskatāmību un objektivitāti, EBTA Uzraudzības iestāde 2003. gada 16. janvārī publicēja pamatnostādnes naudassoda aprēķināšanai (5), kuras atbilst Komisijas 1998. gada pamatnostādnēm sodanaudas noteikšanai (6). Ņemot vērā šajā paziņojumā izklāstīto pamatnostādņu praktisko īstenošanu, EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka ir tālāk jāattīsta un jāprecizē tās politika attiecībā uz naudassodiem.

4. EBTA Uzraudzības iestādes pilnvaras uzlikt naudassodu uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām, kas tīši vai nolaidības dēļ pārkāpj EEZ līguma 53. vai 54. pantu, ir viens no tai dotajiem līdzekļiem, lai iestāde varētu veikt savu uzraudzības pienākumu, kas tai uzticēts ar EEZ līgumu (7). Šis pienākums ne tikai paredz atsevišķu pārkāpumu izmeklēšanu un sankciju noteikšanu, bet arī liek īstenot kopējo politiku, ko veido tā, lai konkurences jautājumos piemērotu EEZ līgumā noteiktos principus, un mudināt uzņēmumus rīkoties saskaņā ar šiem principiem (8). Šajā nolūka Uzraudzības iestādei ir jānodrošina, lai tās darbībām būtu vajadzīgā preventīvā ietekme (9). Tādēļ, ja iestāde konstatē, ka ir pārkāpts EEZ līguma 53. vai 54. pants, var izrādīties, ka ir jāuzliek naudassods tiem, kas ir pārkāpuši tiesību aktus. Naudassodam jābūt pietiekoši preventīvam ne tikai, lai uzliktu sankcijas attiecīgajiem uzņēmumiem (konkrēti preventīvā iedarbība), bet arī, lai atturētu citus uzņēmumus no tādas rīcības uzsākšanas vai turpināšanas, ar kuru tiek pārkāpts EEZ līguma 53. un 54. pants (vispārēji preventīvā iedarbība).

5. Šo mērķu sasniegšanai ir lietderīgi, lai EBTA Uzraudzības iestāde par pamatu naudassoda aprēķināšanai izmantotu preču vai pakalpojumu vērtību, uz ko attiecas pārkāpums. Nosakot pareizo naudassoda apmēru, nozīmei jābūt arī pārkāpuma ilgumam. Tas noteikti ietekmē pārkāpuma iespējamās sekas tirgū. Tādēļ tiek uzskatīts, ka ir svarīgi, lai naudassodā tiktu atspoguļots arī gadu skaits, kuros uzņēmums ir piedalījies pārkāpuma izdarīšanā.

6. Pārkāpumā iesaistīto preču vai pakalpojumu pārdošanas apjomu saistībā ar pārkāpuma izdarīšanas ilgumu uzskata par piemērotu kompensācijas vērtību, kur parādās gan pārkāpuma ekonomiskais nozīmīgums, gan katra pārkāpumā iesaistītā uzņēmuma vainas īpatsvars. Šie rādītāji sniedz labu priekšstatu par naudassoda mērogu, un tos nevajadzētu uzskatīt tikai par automatizētas un aritmētiskas aprēķinu metodes pamatu.

7. Tāpat lietderīga ir prakse, kad naudassods ietver konkrētu summu, kas nav piesaistīta pārkāpuma ilgumam, un šāda prakse domāta tam, lai kavētu uzņēmumus iesaistīties nelikumīgā darbībā.

8. Turpmākajās sadaļās sniegti principi, pēc kuriem EBTA Uzraudzības iestāde vadīsies, nosakot naudassodu saskaņā ar II nodaļas 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

NAUDASSODA APRĒĶINĀŠANAS METODE

1. Neskarot šeit tālāk izklāstītos 37. punkta noteikumus, EBTA Uzraudzības iestāde, nosakot naudassodu uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām, izmanto turpmāk izklāstīto metodiku, kas sastāv no diviem posmiem.

2. Vispirms EBTA Uzraudzības iestāde nosaka naudassoda pamatsummu katram uzņēmumam vai uzņēmumu apvienībai (skatīt turpmāk 1. iedaļu).

3. Pēc tam tā var koriģēt šo summu, palielinot vai samazinot to (skatīt turpmāk 2. iedaļu).

1. Sodanaudas pamatsumma

4. Pamatsummu nosaka, atsaucoties uz pārdoto preču vai pakalpojumu vērtību un izmantojot turpmāko metodiku.

A. Preču vai pakalpojumu pārdošanas vērtību

5. Nosakot uzliekamā naudassoda pamatsummu, EBTA Uzraudzības iestāde izmanto uzņēmuma preču vai pakalpojumu pārdošanas vērtību, uz kuriem pārkāpums tieši vai netieši (10) attiecas konkrētajā ģeogrāfiskajā teritorijā EEZ ietvaros. Parasti Uzraudzības iestāde ņem vērā uzņēmuma pārdošanas rādītājus tā pēdējā pilnā gada laikā, kad uzņēmums bijis iesaistīts pārkāpumā (turpmāk tekstā — “pārdošanas vērtība”).

6. Ja uzņēmumu apvienības pārkāpums ir saistīts ar tās dalībnieku darbībām, pārdošanas vērtība kopumā atbilst tās dalībnieku pārdošanas vērtības summai.

7. Lai noteiktu kāda uzņēmuma realizētās pārdošanas vērtību, EBTA Uzraudzības iestāde izmanto pilnīgākos datus, kādi ir tās rīcībā par šo uzņēmumu.

8. Ja uzņēmuma sniegtie dati ir nepilnīgi vai nav uzticami, EBTA Uzraudzības iestāde var noteikt minētā uzņēmuma realizētās pārdošanas apjomu, balstoties uz daļējiem datiem, ko tā ieguvusi, un/vai visu pārējo informāciju, ko tā uzskata par piemērotu vai atbilstošu.

9. Pārdošanas apjomu nosaka pirms PVN un citu tādu nodokļu piemērošanas, kas tiešā veidā saistīti ar pārdošanu.

10. Ja pārkāpums izdarīts ģeogrāfiskajā teritorijā, kas pārsniedz EEZ robežas (piemēram, pasaules mēroga karteļiem), attiecīgie uzņēmumu realizētās pārdošanas apjomi EEZ robežās varētu nepareizi liecināt par katra uzņēmuma vainas īpatsvaru pārkāpuma izdarīšanā. Jo īpaši tas var attiekties uz gadījumiem, kad ir noslēgtas pasaules mēroga vienošanās par tirgus sadali. Šādos apstākļos EBTA Uzraudzības iestāde, lai atspoguļotu gan attiecīgo pārdošanas vērtību kopsummu EEZ teritorijā, gan katra atsevišķā uzņēmuma īpatsvaru pārkāpuma izdarīšanā, var novērtēt kopējo pārkāpumā iesaistīto preču vai pakalpojumu pārdošanas vērtību attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā (plašākā nekā EEZ), noteikt katra pārkāpumā iesaistītā uzņēmuma realizētās pārdošanas vērtības daļu šajā tirgū un piemērot šo daļu attiecīgo uzņēmumu realizētās pārdošanas vērtības kopsummai EEZ. Rezultātā tiks iegūta pārdošanas vērtība, ko izmantos, nosakot sodanaudas pamatsummu.

B. Sodanaudas pamatsummas noteikšana

11. Sodanaudas pamatsumma atbilst pārdošanas vērtības daļai, ko nosaka atkarībā no pārkāpuma smaguma pakāpes, reizinot to ar gadu skaitu, kuru laikā izdarīts pārkāpums.

12. Smaguma pakāpi novērtē katram konkrētajam gadījumam un visiem pārkāpumu veidiem, ņemot vērā visus būtiskos lietas apstākļus.

13. Vispārējais princips ir tāds, ka pārdošanas vērtības daļu nosaka līmenī, kas nepārsniedz 30 % no visas pārdošanas vērtības.

14. Lai izlemtu, vai konkrētajā gadījumā pārdošanas vērtības daļai jāatrodas minētā diapazona sākumā vai beigās, EBTA Uzraudzības iestāde ņem vērā vairākus faktorus, piemēram, pārkāpuma veidu, visu attiecīgo dalībnieku kopējo tirgus daļu, pārkāpuma izdarīšanas ģeogrāfisko teritoriju un to, vai pārkāpums jau ir īstenots.

15. Horizontālas vienošanās par cenu noteikšanu, tirgus sadali un ražošanas izlaides ierobežošanu (11), kas parasti ir slepenas, pēc sava rakstura pieder pie vissmagākajiem konkurences ierobežojumiem. Saskaņā ar konkurences politiku tām piemēro lielus naudassodus. Tāpēc, nosakot pārdošanas vērtības daļu par šādiem pārkāpumiem, tā atrodas diapazona sākumā.

16. Lai pilnībā ņemtu vērā katra uzņēmuma pārkāpuma izdarīšanas ilgumu, summu, ko nosaka uz pārdošanas vērtības pamata (skatīt iepriekš 20. līdz 23. punktu), reizina ar gadu skaitu, kuru laikā uzņēmums piedalījās pārkāpumā. Periodu, kas mazāks par sešiem mēnešiem, ieskaita kā pusgadu, savukārt periodu, kas garāks par sešiem mēnešiem, bet nesasniedz pilnu gadu, ieskaita kā pilnu gadu.

17. Turklāt neatkarīgi no tā, cik ilgi uzņēmums piedalījies pārkāpuma izdarīšanā, EBTA Uzraudzības iestāde pamatsummā iekļauj summu apjomā no 15 % līdz 25 % no pārdošanas vērtības, kas noteikta saskaņā ar A sadaļu, lai atturētu uzņēmumus pat noslēgt horizontālas vienošanās par cenu noteikšanu, tirgus sadali un ražošanas ierobežošanu. Iestāde var piemērot šādu papildu summu arī citu pārkāpumu gadījumā. Lai izlemtu, kādu pārdošanas vērtības daļu piemērot katram konkrētajam gadījumam, Uzraudzības iestāde ņem vērā vairākus faktorus, jo īpaši tos, kas minēti 22. punktā.

18. Ja pārkāpumā iesaistīto uzņēmumu pārdošanas vērtības ir līdzīgas, bet nav gluži vienādas, EBTA Uzraudzības iestāde katram no tiem var noteikt vienādu pamatsummu. Bez tam, nosakot sodanaudas pamatsummu, Uzraudzības iestāde veic skaitļu noapaļošanu.

2. Pamatsummas koriģēšana

19. Nosakot pamatsummu, EBTA Uzraudzības iestāde var ņemt vērā apstākļus, kuru dēļ atbilstoši 1. iedaļai noteikto pamatsummu palielina vai samazina. Uzraudzības iestāde tā rīkojas uz vispārēja novērtējuma pamata, kurā ņemti vērā visi konkrētie apstākļi.

A. Vainu pastiprinoši apstākļi

20. Naudassoda pamatsummu var palielināt, ja EBTA Uzraudzības iestāde konstatē vainu pastiprinošus apstākļus, proti: — ja uzņēmums turpina vai atkārto to pašu vai līdzīgu pārkāpumu pēc tam, kad Uzraudzības iestāde vai valsts konkurences iestāde ir konstatējusi, ka šis uzņēmums ir pārkāpis 53. vai 54. panta noteikumus. Tad pamatsummu palielina par līdz pat 100 % par katru šādu pārkāpumu, — ja uzņēmums liedzas sadarboties ar Uzraudzības iestādi vai liek šķēršļus tās veiktajā izmeklēšanā, — ja uzņēmums ir bijis līderis vai iniciators pārkāpuma izdarīšanā, Uzraudzības iestāde pievērš īpašu uzmanību visiem pasākumiem, kas veikti, lai piespiestu citus uzņēmumus piedalīties pārkāpumā, un/vai visiem pretpasākumiem, kas veikti pret citiem uzņēmumiem, lai tie piedalītos praksē, kas veido pārkāpumu.

B. Vainu mīkstinoši apstākļi

21. Naudassoda pamatsummu var samazināt, ja EBTA Uzraudzības iestāde konstatē vainu mīkstinošus apstākļus, proti: — ja attiecīgais uzņēmums sniedz pierādījumus, ka tas beidzis pārkāpumu tūlīt pēc iestādes iejaukšanās. Tas neattiecas uz gadījumiem, kad noslēgtas slepenas vienošanās vai piekopta slepena prakse (jo īpaši saistībā ar karteļiem), — ja uzņēmums sniedz pierādījumus, ka pārkāpums ir noticis nolaidības rezultātā, — ja attiecīgais uzņēmums sniedz pierādījumus, ka tā dalība pārkāpuma izdarīšanā ir ārkārtīgi neliela, un tādejādi pierāda, ka laikposmā, kad tas bija nelikumīgās vienošanās dalībnieks, tas faktiski šo vienošanos neīstenoja, bet veica konkurējošas darbības tirgū; Pašu faktu, ka uzņēmums ir piedalījies pārkāpuma izdarīšanā īsāku laiku nekā citi uzņēmumi, neuzskata par vainu mīkstinošu apstākli, jo tas jau ņemts vērā, nosakot pamatsummu, — ja attiecīgais uzņēmums ir efektīvi sadarbojies ar iestādi, šai sadarbībai pārsniedzot paziņojumā par iecietību noteiktās robežas un tā juridisko pienākumu tā rīkoties, — ja pret konkurenci vērsto rīcību ir atļāvušas vai veicinājušas valsts iestādes vai tiesiskais regulējums (12).

C. Īpašs naudassoda palielinājums preventīvā nolūkā

22. EBTA Uzraudzības iestāde īpašu uzmanību pievērš tam, lai naudassodam būtu pietiekami preventīva iedarbība, šajā nolūkā tā var palielināt naudassodu, ko uzliek uzņēmumiem ar īpaši lielu apgrozījumu, kurā ietilpst preces un pakalpojumi, kas nav iesaistīti pārkāpumā.

23. EBTA Uzraudzības iestāde tāpat ņem vērā to, ka naudassods ir jāpalielina, lai pārsniegtu pārkāpuma rezultātā nelikumīgi gūto peļņu, ja to ir iespējams novērtēt.

D Augstākā pieļaujamā robeža

24. Katram uzņēmumam vai uzņēmumu apvienībai, kas piedalās pārkāpumā, uzliktā naudassoda galīgā summa nekāda ziņā nepārsniedz 10 % no kopējā apgrozījuma iepriekšējā saimnieciskajā gadā, kā noteikts II nodaļas 23. panta 2. punktā.

25. Ja apvienības pārkāpums ir saistīts ar tās dalībnieku darbībām, naudassods nepārsniedz 10 % no kopējā katra tā dalībnieka apgrozījuma summas, kas darbojas tirgū, kuru skāris apvienības pārkāpums.

E Paziņojums par iecietību

26. EBTA Uzraudzības iestāde piemēro iecietības principus atbilstoši noteikumiem, kas paredzēti konkrētajam gadījumam atbilstošajā paziņojumā.

F Maksātspēja

27. Ārkārtas gadījumos EBTA Uzraudzības iestāde pēc pieprasījuma var ņemt vērā uzņēmuma maksātnespēju konkrētā sociālajā un ekonomiskajā kontekstā. Nelabvēlīgs finanšu stāvoklis vai zaudējumi nevar būt par iemeslu šāda naudassoda samazinājuma piešķiršanai. Samazinājumu var piešķirt tikai, pamatojoties uz objektīviem pierādījumiem, ka naudassoda uzlikšana atbilstoši šajās pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem neatgriezeniski apdraudētu attiecīgā uzņēmuma dzīvotspēju un izraisītu vērtības zudumu visiem tā aktīviem.

NOBEIGUMA APSVĒRUMI

28. EBTA Uzraudzības iestāde dažos gadījumos var uzlikt simbolisku naudassodu. Pamatojums šāda naudassoda uzlikšanai jāsniedz lēmuma tekstā.

29. Lai gan šīs pamatnostādnes sniedz vispārēju metodiku naudassoda noteikšanai, konkrētie lietas apstākļi vai vajadzība panākt preventīvu iedarbību var attaisnot atkāpšanos no šīs metodikas vai no 21. punktā minētajiem ierobežojumiem.

30. Šīs pamatnostādnes piemēro visām lietām, kad iebildumi ir izteikti pēc šo pamatnostādņu publicēšanas dienas Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ pielikumā, neatkarīgi no tā, vai naudassodu uzliek, piemērojot Uzraudzības iestādes un Tiesas izveides nolīguma 4. protokola II nodaļas 23. panta 2. punktu vai II nodaļas iepriekšējā teksta 15. panta 2. punktu (13).

(1) OV C 210, 1.9.2006., 2.lpp.

(2) Kompetence izskatīt atsevišķas EEZ līguma 53. un 54. pantam piekrītošas lietas tiek dalīta starp EBTA Uzraudzības iestādi un Komisiju saskaņā ar EEZ līguma 56. pantā norādītajiem noteikumiem. Jebkuru atsevišķu lietu var izskatīt tikai viena uzraudzības iestāde.

(3) Pēc nolīguma, ar ko izdara grozījumus 2004. gada 24. septembra nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 4. protokolā, stāšanās spēkā 2005. gada 20. maijā Uzraudzības iestādes un Tiesas izveides nolīguma 4. protokola II nodaļa lielā mērā atspoguļo EBTA pīlārā Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp).

(4) Šajā sakarā skat., piemēram, lietu C-189/02 P, C-202/02 P, no C-205/02 P līdz C-208/02 P un C-213/02 P, Dansk Rųrindustri A/S and others v Commission [2005] ECR I-5425, 172. punkts.

(5) EBTA Uzraudzības iestādes Pamatnostādnes naudassoda aprēķināšanai, OV C 10, 16.1.2003., 16. lpp. un OV EEZ pielikums Nr. 3, 16.1.2003., 6. lpp.

(6) “Pamatnostādnes sodanaudas noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un EOTK līguma 65. panta 5. punktu” (OV C 9, 14.1.1998., 3. lpp.).

(7) Šis pienākums tai ir kopīgs ar Komisiju saskaņā ar EEZ līguma 55. pantu, ka arī saskaņā ar konkurences noteikumiem EEZ līguma 56. pantā; skat. iepriekš 2. zemsvītras piezīmi.

(8) Šajā sakarā skatīt, piemēram, iepriekš citēto Dansk Rųrindustri A/S and others v Commission, 170. punkts.

(9) Šajā sakarā skatīt apvienotās lietas no 100/80 līdz 103/80 Musique Diffusion franēaise and others v Commission [1983] ECR 1825, 106. punkts.

(10) Tas, piemēram, būtu gadījums, kad notikušas horizontālas vienošanās par cenu noteikšanu noteiktam produktam, kur pēc tam šā produkta cenu izmanto par pamatu zemākas vai augstākas kvalitātes produktu cenai.

(11) Šeit ietilpst uzņēmumu un uzņēmumu apvienību vienošanās, saskaņotas darbības un lēmumi EEZ līguma 53. panta nozīmē.

(12) Tas neskar darbības, ko var uzsākt pret attiecīgo EBTA valsti.

(13) Uzraudzības iestādes un Tiesas izveides nolīguma 4. protokola II nodaļas teksts (kurš atbilda 1962. gada 6. februāra Regulai 17/62 — Pirmā Regula par Līguma 85. un 86. [tagad 81. un 82. ] panta īstenošanu (OV 13, 21.2.1962., 204. lpp.)) tika aizstāts 2005. gada 20. maijā, skat. 3. zemsvītras piezīmi.