52.

Turpmāk norādītajiem riska kapitāla pasākumu veidiem, kas neatbilst vienam vai vairākiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 10.B.4. iedaļā, jāveic sīkāks novērtējums, jo tirgus nepilnību pierādījumi ir mazāk pārliecinoši un privāto ieguldījumu izstumšanas un/vai konkurences izkropļošanas risks ir augstāks. a) Pasākumi, kas nodrošina ieguldījumu daļas, nepārsniedzot drošības zonas robežas 1,5 miljonu euro apmērā par mērķa MVU katrā divpadsmit mēnešu laikposmā Iestāde ir informēta par pastāvīgām svārstībām riska kapitāla tirgū un pašu kapitāla nepietiekamību ilgākā laikā, kā arī par to, cik lielā mērā uzņēmumus skar tirgus nepilnības atkarībā no uzņēmumu lieluma, uzņēmējdarbības attīstības stadijas un to saimnieciskās nozares. Tādējādi Iestāde ir gatava apsvērt tādu riska kapitāla pasākumu pasludināšanu par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ar kuriem nodrošina ieguldījumu daļas, kas pārsniedz 1,5 miljonu euro limitu vienam uzņēmumu gadā, ja tiek iesniegti vajadzīgie pierādījumi par tirgus nepilnībām. b) Pasākumi, ar kuriem neatbalstāmos reģionos finansē vidējus uzņēmumus paplašināšanās stadijā Iestāde atzīst, ka dažiem vidējiem uzņēmumiem neatbalstāmos reģionos arī to paplašināšanās stadijā riska kapitāls var nebūt pietiekami pieejams, lai gan uzņēmumiem, kuriem ir ievērojams apgrozījums un/vai kopējais līdzsvars, finansējums ir pieejams. Tādēļ atsevišķos gadījumos, ja tiek iesniegti vajadzīgie pierādījumi, Iestāde ir gatava apsvērt tādu pasākumu pasludināšanu par saderīgiem ar EEZ līguma darbību, kuri daļēji attiecas uz vidēju uzņēmumu paplašināšanās stadiju. c) Pasākumi, kas nodrošina turpmākus ieguldījumus mērķa uzņēmējsabiedrībās, kas jau ir saņēmušas kapitāla ieguldījumus, kam piešķirts atbalsts, lai finansētu turpmākus finansēšanas ciklus arī gadījumos, kad tiek pārsniegtas vispārējās drošības zonas robežas un uzņēmējsabiedrību agrīnās izaugsmes posmam paredzētais finansējums Iestāde apzinās, cik nozīmīgi līdz sākotnējo ieguldījumu izņemšanai ir veikt turpmākus ieguldījumus mērķa uzņēmējsabiedrībās, kas jau ir saņēmušas kapitāla iemaksas savas darbības agrīnajās stadijās, lai ieguldītu finansēšanas ciklos, pat pārsniedzot maksimālās drošības zonas ieguldījumu daļas un uzņēmējsabiedrību agrīnās izaugsmes stadijas finansējumu. Minētais var būt nepieciešams, lai novērstu valsts kapitāla daļu samazinājumu šajos finansēšanas ciklos, vienlaikus nodrošinot finansēšanas nepārtrauktību mērķa uzņēmējsabiedrībām, lai valsts un privātie ieguldītāji var pilnībā izmantot priekšrocības no riskantiem ieguldījumiem. Minētajos apstākļos, turklāt ņemot vērā to mērķa nozaru un uzņēmumu specifiku, Iestāde ir gatava apsvērt turpmāku ieguldījumu pasludināšanu par saderīgiem ar EEZ līguma darbību, ja šāda ieguldījuma summa ir atbilstoša sākotnējiem ieguldījumiem un fonda lielumam. d) Pasākumi, kuros privāto ieguldītāju līdzdalība nepārsniedz 50 % reģionos, kam netiek sniegts atbalsts, vai 30 % – atbalstāmajos reģionos Eiropas Ekonomikas zonā privātā kapitāla tirgus attīstība dažādās EEZ valstīs būtiski atšķiras. Dažos gadījumos varētu būt problemātiski atrast privātos ieguldītājus, un tādēļ, ja EBTA valstis iesniedz vajadzīgos pierādījumus, Iestāde ir gatava apsvērt tādu pasākumu pasludināšanu par saderīgiem ar EEZ līguma darbību, kuros privāto ieguldītāju dalība ir zemāka par 10.B.4.3.4. iedaļā minētajiem ierobežojumiem. Minētā problēma var būt pat nopietnāka attiecībā uz riska kapitāla pasākumiem, kas paredzēti MVU atbalstāmajos reģionos. Šādos gadījumos iespējama tiem pieejamā kapitāla papildu nepietiekamība, ņemot vērā lielo attālumu starp to atrašanās vietu un riska kapitāla centriem, zemāku iedzīvotāju blīvumu un privāto ieguldītāju pastiprinātu izvairīšanos no riska. Šos MVU, iespējams, ietekmē arī ar pieprasījumu saistītie aspekti, piemēram, grūtības izveidot dzīvotspējīgu, ieguldījumiem sagatavotu uzņēmējdarbības priekšlikumu, mazāk attīstīta pašu kapitāla kultūra, kā arī īpaša nevēlēšanās zaudēt vadības kontroli, iesaistot riska kapitālu. e) Tādi pasākumi sagatavošanas kapitāla nodrošināšanai mazajiem uzņēmumiem, kuri var paredzēt: i) privāto ieguldītāju mazāku līdzdalību vai tās neesamību un/vai ii) parāda ieguldījuma instrumentu pārsvaru, salīdzinot ar pašu kapitālu un kvazikapitālu Tirgus nepilnības, kas ietekmē uzņēmumus to sagatavošanas stadijā, ir izteiktākas tāpēc, ka iespējamo ieguldījumu risks ir ārkārtīgi augsts un nepieciešams pastāvīgi pārraudzīt uzņēmēja darbību šajā izšķirošajā stadijā. Par to liecina arī privāto ieguldītāju vilcināšanās vai pat pilnīga nevēlēšanās sniegt sagatavošanas kapitālu, kas nozīmē, ka izstumšanas risks ir neliels vai arī tāda vispār nav. Turklāt konkurences izkropļošanas iespēja arī ir samazināta, ņemot vērā ievērojamo attālumu starp tirgu un šiem mazajiem uzņēmumiem. Ņemot vērā minētos iemeslus, ir attaisnojams, ka Iestādes nostāja pret pasākumiem, kas vērsti uz sagatavošanas stadiju, ir labvēlīgāka arī saistībā ar to iespējamo būtisko ietekmi uz izaugsmes un darba vietu radīšanu Eiropas Ekonomikas zonā. f) Pasākumi, kas īpaši saistīti ar ieguldījumu instrumentu Ieguldījumu instruments var veicināt saikni starp ieguldītājiem un mērķa MVU, kas tādējādi var uzlabot riska kapitāla pieejamību. Gadījumā, ja rodas tirgus nepilnības, kas saistītas ar uzņēmumiem, kuri ir instrumenta mērķa uzņēmumi, minētais instruments nevar efektīvi funkcionēt bez finansiāliem stimuliem. Piemēram, ieguldītājiem ieguldījumi, uz kuriem vērsts instruments, var nešķist pievilcīgi, salīdzinot ar lielāku ieguldījumu daļu ieguldījumiem vai ieguldījumiem uzņēmumos, kas darbojas ilgāk, vai tirgos, kas darbojas ilgāk, lai arī mērķa uzņēmumiem ir skaidri redzams peļņas potenciāls. Tādēļ Iestāde ir gatava apsvērt pasludināt par saderīgiem ar EEZ līguma darbību pasākumus, kas īpaši ir saistīti ar ieguldījumu instrumentu, ja tiek iesniegti vajadzīgie pierādījumi par skaidri noteiktu tirgus nepilnību. g) Izmaksas, kas saistītas ar uzņēmumu pirmreizējo atlasi, lai ieguldītu tajos, līdz uzticamības pārbaudes stadijai (“izpētes izmaksas”) Riska kapitāla fondiem vai to pārvaldītājiem var rasties “izpētes izmaksas”, identificējot MVU pirms uzticamības pārbaudes stadijas. Jāpanāk, lai dotācijas, kas daļēji sedz minētās izpētes izmaksas, iedrošina fondus vai to pārvaldītājus īstenot šādas “izpētes” darbības vairāk nekā parasti. Šādā gadījumā ieguvēji var būt arī attiecīgie MVU arī tad, ja atlases rezultātā ieguldījums netiek piešķirts, jo tādējādi MVU var gūt lielāku pieredzi saistībā ar riska kapitāla finansēšanu. Minētie iemesli var attaisnot Iestādes labvēlīgāku nostāju attiecībā uz dotācijām, kas sedz daļu no riska kapitāla fondu vai to pārvaldītāju izpētes izmaksām, ievērojot šādus nosacījumus: attiecināmās izmaksas drīkst segt tikai izpētes izmaksas, kas saistītas ar MVU, galvenokārt to sagatavošanas un sākuma stadijā, ja minēto izmaksu rezultātā ieguldījumi netiek veikti, un izmaksas nedrīkst ietvert fondu juridiskās un administratīvās izmaksas. Turklāt dotācija nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecināmajām izmaksām.