LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 78/59

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 290/09/COL

(2009. gada 1. jūlijs)

par lidmašīnu pilotu izglītībai piešķirto atbalstu Trumses (Tromsø) apgabalā

(Norvēģija)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2), jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (3), jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu un II daļas 7. panta 2. un 5. punktu, 13. un 14. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes pamatnostādnes EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanai un interpretācijai (4), jo īpaši to nodaļas attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un valsts garantijām,

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumu Nr. 195/04/COL par īstenošanas noteikumiem, uz kuriem ir atsauce Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 27. pantā (5),

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes 2006. gada 13. decembra Lēmumu Nr. 389/06/COL uzsākt Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā paredzēto procedūru (6),

PĒC TAM, KAD IEINTERESĒTĀS personas ir aicinātas iesniegt savus apsvērumus (7), un pamatojoties uz saņemtajiem apsvērumiem,

tā kā:

I. FAKTI

1. Procedūra

Ar 2006. gada 17. marta vēstuli lidmašīnu pilotu profesionālās izglītības organizācija North European Aviation Resources AS (turpmāk tekstā – NEAR vai “sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību par to, ka Norvēģijas Aviācijas koledžai Norwegian Aviation College (turpmāk tekstā – NAK) ir piešķirts valsts atbalsts no pārskatītā valsts budžeta. Šo vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2006. gada 20. martā (lieta Nr. 366921). Ar 2006. gada 25. augusta vēstuli, ko Iestāde saņēma un reģistrēja 28. augustā (lieta Nr. 385471), NEAR papildināja savu sūdzību ar paziņojumu, ka Trumses apgabala un Molselvas (Målselva) rajona pašvaldības ir piešķīrušas NAK dažāda veida finansiālu atbalstu.

Ar 2006. gada 11. aprīļa (lieta Nr. 369763) un 2006. gada 7. septembra (lieta Nr. 385794) vēstulēm Iestāde informēja Norvēģijas iestādes par sūdzību un par tās papildinājumu, un aicināja iesniegt savus apsvērumus šajā sakarā.

Pēc šo apsvērumu izskatīšanas Iestāde 2006. gada 13. decembra vēstulē (lieta Nr. 401508) Norvēģijas iestādēm paziņoja, ka ir nolēmusi uzsākt Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz lidmašīnu pilotu izglītībai piešķirto atbalstu Trumses apgabalā (8). Norvēģijas valdība tika aicināta iesniegt savus apsvērumus par šo lēmumu. 2007. gada 15. februāra vēstulē, ko Iestāde saņēma un reģistrēja 2007. gada 19. februārī (lieta Nr. 410248), Norvēģijas valdība iesniedza savus apsvērumus.

Lēmums Nr. 389/06/COL uzsākt oficiālu izmeklēšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā. Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus attiecībā uz šo lēmumu (9).

Iestāde no ieinteresētajām personām saņēma divu veidu apsvērumus. 2007. gada 10. oktobra vēstulē (lieta Nr. 446322) Iestāde nosūtīja šos apsvērumus Norvēģijas iestādēm un deva tām iespēju atbildēt. 2007. gada 13. novembra vēstulē (lieta Nr. 451773) Norvēģijas iestādes iesniedza savus apsvērumus.

2. Ierosinātā pasākuma apraksts

2.1. Pārbaudāmie pasākumi

a) Atbalsts NAK

Saskaņā ar Norvēģijas valdības sniegto informāciju valsts parlaments 2005. gada jūnijā nolēma piešķirt atbalstu 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā lidmašīnu pilotu izglītībai Trumses/Bardufosas (Bardufoss) reģionā. Izglītības un pētniecības ministrija 2005. gada 8. jūlijā šo atbalstu piešķīra tieši NAK.

2006. gada valsts budžetā šim mērķim bija paredzēti vēl 4,5 miljoni Norvēģijas kronu, un arī 2007. gada budžeta projektā bija ierosināts piešķirt tikpat lielu summu. Taču saskaņā ar Norvēģijas valdības sniegto informāciju parlaments saņēma paziņojumu par sūdzību, un turpmākā atbalsta piešķiršana NAK tika atlikta līdz šā jautājuma atrisināšanai.

b) Projekta finansējums organizācijai Norsk Luftfartshøgskole

Trumses apgabala pašvaldība apstiprināja, ka ar 2006. gada 6. jūlija lēmumu tā ir piešķīrusi projekta finansējumu 1,9 miljonu Norvēģijas kronu apmērā organizācijai Norsk Luftfartshøgskole (NLH), kas saskaņā ar Norvēģijas iestāžu informāciju ir nekomerciāla organizācija, kas dibināta nolūkā veicināt pilota izglītības iegūšanas iespējas Ziemeļnorvēģijā.

c) Trumses apgabala pašvaldības aizdevums NAK un ar to saistītie atvieglojumi

Saskaņā ar Trumses apgabala pašvaldības sniegto informāciju tā 1999. gadā Reģionālās aizdevuma shēmas ietvaros ir piešķīrusi NAK aizdevumu NOK 400 000 apmērā, par ko paziņoja Iestādei un ko Iestāde arī sankcionēja. Sākotnēji bija paredzēts šo aizdevumu atmaksāt trīs gadu laikā saskaņā ar pieņemtajām procentu likmēm. Pēc atmaksas perioda pagarinājuma Trumses apgabala pašvaldība 2006. gada 6. jūlijā pieņēma lēmumu atbrīvot saņēmēju no aizdevuma atmaksas ar noteikumu, ka arī visi pārējie aizdevēji piedalās NAK parādu dzēšanā.

d) Aizdevuma garantija

Trumses apgabala pašvaldība apstiprināja, ka tā ir garantējusi NAK parādu NOK 500 000 apmērā laika periodā no 2002. gada 1. septembra līdz 2012. gada 1. septembrim, neprasot NAK samaksāt garantijas maksu.

e) Molselvas rajona pašvaldības aizdevums NLH

Molselvas rajona pašvaldība paziņoja, ka ar 2006. gada 19. jūlija lēmumu tā ir piešķīrusi NAK pakārtotu aizdevumu 1,3 miljonu Norvēģijas kronu apmērā ar procentu likmi 8,5 % gadā, aizdevuma pilna summa kopā ar procentiem bija jāatmaksā ne vēlāk kā 2007. gada beigās. 2008. gada 24. aprīlī Molselvas pašvaldība pieņēma lēmumu atmaksas galīgo termiņu pagarināt līdz 2008. gada 31. decembrim. Arī Norvēģijas iestādes apstiprināja, ka aizdevums bija piešķirts un izmaksāts NLH.

2.2. Pārbaudāmo pasākumu mērķis

a) Subsīdija

Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju pēdējos gados ir samazinājušās gan Gaisa spēku iespējas apmācīt pilotus darbam civilajā aviācijā, gan arī aviosabiedrības SAS piešķirtais finansējuma apjoms lidmašīnu pilotu apmācībai. Var uzskatīt, ka apstrīdētais finansējums ir reakcija uz šīm pārmaiņām. Atbalstu var izlietot tikai, lai nodrošinātu pašreizējās lidmašīnu pilotu izglītības nepārtrauktību NAK, lai esošajā līmenī saglabātu iespēju iegūt lidmašīnu pilotu izglītību Norvēģijā un izvairītos no pilotu trūkuma.

b) Projekta finansējums NLH

Saskaņā ar Trumses pašvaldības sniegto informāciju projekta finansējuma mērķis ir nodrošināt, ka esošā kompetence aviācijas jomā šajā apgabalā tiek attīstīta un nostiprināta.

c) Trumses apgabala pašvaldības aizdevums NAK un ar to saistītie atvieglojumi

Trumses pašvaldība apgalvo, ka NAK finansiālā stāvokļa dēļ bija nepieciešams piešķirt tai aizdevuma atmaksas galīgā termiņa pagarinājumu un, iespējams, pilnībā dzēst šo parādu.

d) Aizdevuma garantija

No NAK īpašniekiem tika pieprasīta garantija atbilstīgi tiem piederošajām kapitāla daļām un ņemot vērā aizdevumu, kas paredzēts lidojumu simulācijas ierīces iegādes finansēšanai.

e) Molselvas rajona pašvaldības aizdevums NLH

Mērķi nav norādīti.

2.3. Atbalsta pasākuma tiesiskais pamats valsts tiesību aktos

Pārskatītajā 2005. gada valsts budžetā ir paredzēta tiešā subsīdija 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā (281. nodaļa, 1. pozīcija). Šajā budžeta pozīcijā ir iekļauts arī finansējums NOK 574 000 apmērā, kas ir paredzēts citiem mērķiem, kuri nav saistīti ar pārbaudāmajiem pasākumiem.

Pārējie pasākumi nav saistīti ne ar Trumses apgabala padomes, ne arī ar Molselvas pašvaldības izpildu komitejas lēmumiem.

2.4. Saņēmēji

NAK ir akciju sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas Norvēģijā reģistrēta kopš 1993. gada. To dibinātāja aviosabiedrība SAS (60 %), organizācija Norsk Luftfartshøgskole (29 %) un citi mazāki akcionāri. 2006. gada novembrī NLH palielināja savu kapitāla daļu NAK līdz 95,65 %. Atlikušie 4,35 % kapitāla daļu pieder Hurtigruten AS.

Tā kā NAK ir vienīgā organizācija, kas Trumses/Bardufosas reģionā nodrošina lidmašīnu pilotu izglītību, tā tika atzīta par vienīgo iespējamo kandidāti parlamenta subsīdijas saņemšanai.

No Trumses apgabala pašvaldības NAK saņēma gan īpašu aizdevumu (kas vēlāk tika dzēsts), gan arī aizdevuma garantiju. Trumses apgabala pašvaldība piešķīra projekta finansējumu organizācijai Norsk Luftfartshøgskole, un Molselvas rajona pašvaldība šai organizācijai piešķīra aizdevumu.

Organizācija Norsk Luftfartshøgskole ir fonds, kas Norvēģijā reģistrēts kopš 1997. gada. To dibināja Trumses apgabala pašvaldība, SAS Aviācijas akadēmija un Bardu un Molselvas rajonu pašvaldības. Šā bezpeļņas fonda darbības veids ir reģistrēts kā īpašumu izīrēšana, un fonda mērķis ir veicināt lidmašīnu pilota izglītības iegūšanas iespējas Ziemeļnorvēģijā, attīstot, ieviešot un koordinējot izglītības programmas un nodrošinot nepieciešamās atļaujas.

3. Lēmums uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru

Lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Iestāde provizoriski secināja, ka nevar izslēgt valsts atbalsta esamību un, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pastāv bažas par šā atbalsta saderību ar EEZ līguma darbību.

4. Norvēģijas iestāžu apsvērumi saistībā ar šo lēmumu

Norvēģijas iestādes apgalvoja, ka apstrīdētais finansējums nav valsts atbalsts, jo NAK piedāvātā izglītība nav saimnieciska rakstura darbība un tāpēc tā nav jāpārbauda, pamatojoties uz EEZ līguma 61. pantu. Norvēģijas iestādes arī apgalvoja, ka gadījumā, ja šī darbība būtu jāiekļauj minēto noteikumu darbības jomā, apstrīdētais finansējums būtu kompensācija par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi EEZ līguma 59. panta 2. punkta izpratnē.

Norvēģijas iestādes apgalvo, ka izglītības pasākumi, pat ja tie atrodas ārpus valsts izglītības sistēmas darbības jomas, nav jāuzskata par saimniecisku darbību. NAK piedāvātās izglītības programmas saturs un standarti ir noteikti valsts dokumentā – Norvēģijas Aviācijas likumā. Turklāt šobrīd tiek izpētīta iespēja lidmašīnu pilotu izglītību iekļaut valsts izglītības sistēmā. Norvēģijas iestādes konstatē, ka pašreizējā tendence, kad pašiem studentiem ir jāmaksā par izglītību, nākotnē var radīt profesionālu pilotu trūkumu (parasti šīs izmaksas dalīja aviosabiedrības un studenti). Šāda izglītība izmaksā ļoti dārgi, un, lai gan to piedāvā privātas organizācijas, tā nav ienesīga saimnieciska darbība (10). Tādēļ Norvēģijas iestādes apgalvo, ka, pamatojoties uz Tiesas judikatūru, apstrīdētais finansējums vienkārši ir valsts pienākumu izpilde pret saviem iedzīvotājiem izglītības jomā.

Norvēģijas iestādes pakārtoti uzskata, ka apstrīdētais finansējums, pārbaudot tā atbilstību EEZ līguma 59. panta 2. punkta noteikumiem, ir likumīgs. Tās uzsver, ka valsts pēc saviem ieskatiem drīkst definēt jēdzienu “pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi”, un apgalvo, ka NAK piedāvātā lidmašīnu pilotu izglītība atbilst šim jēdzienam. Šajā saistībā tās uzsver, ka NAK piedāvātajai īpašajai izglītībai, kas ir vienīgā integrētā Gaisa satiksmes pilotu izglītības programma pilotu apmācībai Norvēģijā, ir bijusi galvenā loma profesionālu pilotu sagatavošanā darbam Norvēģijas tirgū. Tāpēc atbalsts pilotu apmācībai NAK ir valsts izglītības politikas jautājums, kas ir tieši saistīts ar ilgtermiņa sabiedrisko labumu un nav diskriminējošs, jo Norvēģijā nav citu organizāciju, kas piedāvātu līdzīgu integrētu izglītības programmu.

Norvēģijas iestādes apgalvo, ka, piešķirot budžeta līdzekļus konkrēti “gaisa satiksmes pilotu apmācībai Trumses/Bardufosas apgabalā” un ievērojot Norvēģijas Aviācijas likumā noteiktās prasības, ir ievēroti EEZ līguma 59. panta 2. punkta nosacījumi par “uzticēšanu”. Norvēģijas iestādes apgalvo, ka otrais noteikums ietver pārbaudi, vai nav pieļauta “acīmredzama kļūda”, kas būtu pretrunā “samērīgai proporcijai starp mērķi un ieguldītajiem līdzekļiem”. Tās apgalvo, ka nepieciešamības gadījumā tiek piemērotas atkāpes, lai uzņēmums varētu darboties ar apmierinošiem finansiāliem noteikumiem (11). Norvēģijas iestādes izslēdz pārmērīgas kompensācijas iespēju, norādot, ka piešķirtais finansējums 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā kompensē tikai 20 % izmaksu, kas saistītas ar lidmašīnu pilotu izglītības programmas apguvi.

Norvēģijas iestādes uzsver, ka EEZ līguma 59. panta 2. punktā noteiktā prasība neietekmēt tirdzniecību “tiktāl, ka tas būtu pretrunā līgumslēdzēju pušu interesēm” nav tik stingra kā kritērijs, kas nosaka ietekmi uz tirdzniecību, lai konstatētu, vai atbalsta esamība atbilst EEZ līguma 61. panta 1. punktā noteiktajām prasībām. Tās atsaucas uz Tiesas judikatūrā minēto līdzsvara nodrošināšanu (12) un uzskata, ka šajā jautājumā pierādīšanas pienākums ir Iestādei (13).

Trumses apgabala pašvaldība uzskata, ka lidmašīnu pilotu pareizas izglītības nodrošināšana ir valstiski svarīgs uzdevums. Tā uzskata, ka gan tās tiešā (aizdevuma garantija un aizdevuma dzēšana), gan arī netiešā (NLH īpašniece) līdzdalība NAK finansiālajā pārstrukturēšanā ir parasta tirgus prakse, un pasvītro, ka tās līdzdalība balstījās uz noteikumu, ka arī pārējie aizdevēji piedalās parāda pārstrukturēšanā (14).

Trumses apgabala pašvaldība paskaidroja, ka garantija nodrošina aizdevumu lidojumu simulācijas ierīces iegādei. Lai izvairītos no avansa maksājuma, NAK īstenajiem īpašniekiem tika prasīts garantēt aizdevumu. Trumses apgabala pašvaldība garantēja 12,27 % no aizdevuma kopsummas. Trumses apgabala pašvaldība uzsver, ka starp NAK un apgabalu pastāv mātesuzņēmuma un meitasuzņēmuma attiecības. Tā arī paziņo, ka neviens garantijas maksājums, ja tāds būtu prasīts, nepārsniegtu de minimis atbalsta slieksni.

Molselvas pašvaldība pasvītro, ka finansiālās grūtības, ko NAK piedzīvoja aizdevuma laikā, tika uzskatītas par pagaidu grūtībām, un, būdama ieinteresētā puse, pašvaldība piedalījās notiekošajā refinansēšanas procesā. Pašvaldība apgalvo – tā kā, pieņemot lēmumu par atbalsta piešķiršanu, riska pakāpe ir novērtēta atbilstīgi un objektīvi, Iestādei ir jāatturas no noteikto procentu likmju līmeņa pārskatīšanas, ja vien netiek konstatēts, ka bija objektīvi un godīgi iemesli pamatoti uzskatīt, ka privātais ieguldītājs būtu aizdevis naudu konkrētajos apstākļos.

5. Ieinteresēto trešo personu apsvērumi

Ar 2007. gada 3. maija vēstuli (lieta Nr. 420011), ko Iestāde saņēma un reģistrēja tajā pašā dienā, gaisa satiksmes pilotu skola Rørosfly AS iesniedza savus apsvērumus sakarā ar Lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanu. Tā atbalsta sūdzības iesniedzēja viedokli un uzsver, ka valsts atbalsts tikai vienai lidmašīnu pilotu skolai piešķir tai priekšrocības konkurences ziņā.

Ar 2007. gada 4. maija vēstuli (lieta Nr. 420422), ko Iestāde saņēma un reģistrēja tajā pašā dienā, sūdzības iesniedzējs iesniedza savus apsvērumus sakarā ar Lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanu. Pirmkārt, sūdzības iesniedzējs atspēko Norvēģijas iestāžu sniegto pilotu apmācību sistēmas raksturojumu un apgalvo, ka abas šīs organizācijas – sūdzības iesniedzējs un NAK – ir saņēmušas vienādas licences (ko piešķīrusi Norvēģijas Civilās aviācijas iestāde) un ka tās abas Norvēģijā piedāvā integrētu gaisa satiksmes pilotu izglītības programmu (15).

Atsaucoties uz apgalvojumu, ka NAK darbība nav saimnieciska rakstura, sūdzības iesniedzējs atgādina, ka terminu “uzņēmums” var interpretēt plašā nozīmē, un pauž viedokli, ka kritērijs, kas nosaka, vai attiecīgā vienība nodarbojas ar saimnieciska rakstura darbību, ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu tirgū, ko – vismaz principā – varētu veikt privāts uzņēmums, lai gūtu peļņu (16). Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka NAK nodarbojas ar izteiktu komercdarbību, kam ir nepārprotams ekonomisks mērķis. Lai pamatotu savu nostāju, sūdzības iesniedzējs atsaucas uz NAK pārmērīgo reklāmu, kas ir raksturīga tirgus dalībniekiem. NEAR kā piemēru tam, ka pastāv konkurence starp dažādām lidmašīnu pilotu skolām, min arī apstākli, ka šajā skolā kopš NAK likvidācijas procesa sākuma ir palielinājies studentu skaits.

Saistībā ar EEZ līguma 59. un 2. panta piemērošanu sūdzības iesniedzējs apšauba precīzo saturu Norvēģijas iestāžu minētajam pakalpojumam ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Visām Norvēģijas lidmašīnu pilotu skolām jāievēro vieni un tie paši valsts un starptautiskie noteikumi. Tāpēc NAK darbību kopumā nevar uzskatīt par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi; NAK jāpiedāvā kādi “īpaši” pakalpojumi, ko citas skolas nepiedāvā. Sūdzības iesniedzējs konstatē, ka piedāvājums apgūt visu izglītības programmu tikai Norvēģijā ir vienīgais NAK piedāvātais “īpašais” pakalpojums. Un vēl, lai gan pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniedz tikai ar valsts intervences palīdzību, NEAR – par zemāku cenu, nekā NAK – piedāvā integrēto pilotu izglītības programmu pilnībā apgūt Norvēģijā. Tāpēc sūdzības iesniedzējs secina – ir pieļauta acīmredzama kļūda, nosakot, ka šis attiecīgais pakalpojums ir pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Jebkurā gadījumā sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka EEZ līguma 59. panta 2. punktā noteiktās prasības nav izpildītas. Sūdzības iesniedzējs apstrīd Norvēģijas iestāžu pagalvojumu, ka attiecīgie pakalpojumi bijuši uzticēti ar oficiālu dokumentu – Norvēģijas Aviācijas likumu – ar un finansējuma piešķiršanu no budžeta. Turklāt, atsaucoties uz Valsts atbalsta pamatnostādnēm attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, nevienā oficiālā dokumentā precīzi nav definēts jēdziens “pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi”, nedz arī noteikti precīzi kritēriji kompensācijas aprēķināšanai, kontrolei un saņemšanai. Šajā sakarā sūdzības iesniedzējs atzīmē, ka Norvēģijas iestādes nav dokumentāri apstiprinājušas nekādus izdevumus attiecībā uz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi – izdevumus, kas saistīti ar potenciālo “pienākumu” veikt lidmašīnu pilotu apmācību Norvēģijā. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka patiesībā identisku apmācību un par zemāku cenu var piedāvāt NEAR (17).

Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs pauž savus apsvērumus attiecībā uz “tirgus ieguldītāja principu”. Tiek apgalvots, ka NAK pārdzīvoja finansiālas grūtības vismaz kopš 2005. gada, kad aviosabiedrība SAS nolēma pārtraukt savu atbalstu, un ka “ieguldījumu” periodā Norvēģijas iestādēm nebija pamatotu iemeslu gaidīt saprātīgu ieguldītā kapitāla atgūšanu. Ņemot vērā apstākli, ka iestādēm piederēja īpašumtiesību daļas NAK, sūdzības iesniedzējs atsaucas uz Tiesas judikatūru un apgalvo, ka tas ir pretrunā judikatūrai, jo “ieguldījumi” nav jāveic teorētiski, bet gan jāņem vērā sociāli, reģionāli un nozaru apsvērumi. Konkrētāk izsakoties, sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Norsk Luftfartshøgskole ir jāuzskata par uzņēmumu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē un ka atbalsts 1,9 miljonu Norvēģijas kronu apmērā rada šai vienībai ekonomiskas priekšrocības, kas draud izkropļot konkurenci. Turklāt apstāklis, ka minētais fonds ir bezpeļņas organizācija, norāda uz to, ka ieguldījuma atbilstība tirgus ieguldītāja principam ir apšaubāma. Sūdzības iesniedzējs vairākkārt atkārto iepriekš minēto un secina, ka organizācijai Norsk Luftfartshøgskole nav uzticēts pienākums sniegt sabiedriskus pakalpojumus saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktā noteiktajām prasībām, kā arī piešķirtajam finansējumam nav nekādas saistības ar tai piedēvētajiem pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.

Pamatojoties uz Norvēģijas iestāžu apsvērumiem sakarā ar Lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanu, sūdzības iesniedzējs konstatē, ka, iespējams, ir vēl divas atbalsta pozīcijas: NLH uz laiku atbrīvoja NAK no īres maksas par studentu kopmītnēm un samazināja angāra un administrācijas ēkas nomas maksu. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šīs darbības nav savienojamas ar tirgus ieguldītāja principu un tāpēc var uzskatīt, ka NLH piešķir valsts atbalstu NAK.

Attiecībā uz parāda dzēšanu (18) sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka nepietiek ar pierādījumu, ka arī privātie ieguldītāji ir piekrituši dzēst parādu, un pastāv uz savu sūdzību, ka parāda dzēšana neatbilst tirgus ieguldītāja principam un ir pielīdzināma valsts atbalstam. Sūdzības iesniedzējs it īpaši atzīmē, ka nav dokumentāru pierādījumu par pārstrukturēšanas plānu, kur paredzēts pietiekamā mērā atgūt apgabala piešķirto ieguldījumu.

Attiecībā uz aizdevuma garantiju sūdzības iesniedzējs apstrīd Norvēģijas iestāžu paziņojumu, ka mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu gadījumā uzņēmuma filiālēm nemēdz maksāt aizdevumu garantijas maksājumus un, lai pamatotu, ka pareizs ir pretējais apgalvojums, atsaucas uz Norvēģijas Likuma par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību 3-8. un 3-9. iedaļu.

Visbeidzot, attiecībā uz Malselvas pašvaldības aizdevuma noteikto likmi 8,5 % apmērā sūdzības iesniedzējs vairākkārt atkārto ar tirgus ieguldītāja principu saistītos apsvērumus un secina, ka, ņemot vērā NAK finansiālo stāvokli, aizdevuma procentu likme neatspoguļo ar šo aizdevumu saistīto risku un šis apstāklis ir jāuzskata par atbalstu/subsīdiju, jo privātais ieguldītājs tā nerīkotos.

6. Norvēģijas iestāžu apsvērumi saistībā ar šiem apgalvojumiem

Norvēģijas iestādes atbildēja uz lidmašīnu pilotu skolas Rørosfly un sūdzības iesniedzēja iesniegtajiem apsvērumiem, uzsverot, pirmkārt, ka NAK kā juridiska persona vairs nepastāv un, otrkārt, ka, tā kā NEAR aktīvi neaicina studentus apgūt visu izglītības programmu Norvēģijā, atbalsts NAK bija izvēlēts kā labākais veids, kā veicināt gaisa satiksmes pilotu izglītības saglabāšanu Norvēģijā.

II. NOVĒRTĒJUMS

1. Šā lēmuma darbības joma

Savos apsvērumos sakarā ar Lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanu Norvēģijas iestādes izklāsta attiecības starp NLH un NAK un atzīmē, ka, ņemot vērā NAK sarežģīto finansiālo stāvokli, NLH uz laiku pārtrauca pieprasīt NAK kopmītņu īres maksu un samazināja angāra un administrācijas ēkas nomas maksu.

Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šīs darbības ir divas NAK piešķirtā atbalsta papildu pozīcijas, kamēr iestādes pastāv uz apgalvojumu, ka tā bija pilnīgi normāla rīcība attiecīgajos apstākļos. Uz šiem pasākumiem neattiecas Lēmums uzsākt oficiālu izmeklēšanu.

Turklāt, pamatojoties uz Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju par Malselvas pašvaldības aizdevuma saņēmēju, šis pasākums vairs neatbilst Lēmuma uzsākt oficiālu izmeklēšanu saturam. Norvēģijas iestādes arī apstiprināja, ka gan Trumses apgabala pašvaldības NLH piešķirtais aizdevums, gan arī projekta finansējums tika novirzīts NAK, lai sniegtu “attīstības projekta īstenošanai nepieciešamos pakalpojumus”. Arī uz šo piešķirto finansējumu neattiecas Lēmums uzsākt oficiālu izmeklēšanu.

Attiecībā uz Malselvas pašvaldības aizdevuma saņēmēja maiņu Iestāde uzskata, ka apstrīdētais pasākums – pašvaldības piešķirtais finansējums ar atvieglotu procentu likmi – ir iekļauts Lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanu, un tādēļ Iestāde novērtēs šo pasākumu saistībā ar jauno saņēmēju, nevis NAK. Tomēr attiecībā uz pārējiem ierosinātajiem jautājumiem Iestādei nav īsti skaidrs, vai var rasties šaubas par šo dažādo pasākumu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. Tāpēc šos pasākumus nevar iekļaut šajā procedūrā un turpmāk šajā lēmumā tos neņems vērā. Tādēļ šā lēmuma darbības joma attiecas tikai uz iepriekš I daļas 2.1. punkta a)–e) apakšpunktā minētajiem pasākumiem.

2. Valsts atbalsta esamība EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē

EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts:

“Ja šajā līgumā nav noteikts citādi, jebkurš atbalsts, ko piešķir EK dalībvalstis, EBTA valstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci par labu atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm, nav savienojams ar šā līguma darbību.”

Savukārt pirms šo kritēriju analīzes iepriekš ir jāaplūko NAK veikto darbību, proti, lidmašīnu pilotu izglītības nodrošināšanas, būtība.

Šķiet, ka pastāv konkurētspējīgs šādu pakalpojumu tirgus; arī to izmaksas nav mazsvarīgas. Apstāklis, ka tie ir izglītības pasākumi, pats par sevi nemaina šīs darbības ekonomisko būtību. Turpretī Norvēģijas iestāžu piesauktā judikatūra, šķiet, pārstāv viedokli, ka, lai gan izglītība, ko nodrošina valsts izglītības sistēmas ietvaros, nav pasākumi EK līguma 50. panta izpratnē (19), izglītības programmas, ko kopumā finansē no privātiem, proti, studentu vai viņu vecāku līdzekļiem, attiecas uz šā panta darbības jomu (20). Turklāt šo spriedumu, kas attiecas uz priekšstatu par “pakalpojumu” EK līguma 49. panta un EEZ līguma 36. panta izpratnē, var attiecināt uz valsts atbalsta jomu un jautājumu par to, vai attiecīgā darbība ir saimnieciska rakstura un vai to veic uzņēmums EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. (21) Nav pierādījumu, un arī lietā sniegtā informācija neliek secināt, ka NAK piedāvāto izglītības programmu kopumā nefinansē no privātiem līdzekļiem. Tāpēc Iestāde secina, ka lidmašīnu pilotu izglītība, ko pirms bankrota nodrošināja NAK, bija saimnieciska darbība un ka NAK ir uzņēmums EEZ līguma 61. panta izpratnē.

2.1. Valsts līdzekļu izmantošana

Atbalsta pasākuma finansētājai ir jābūt valstij, vai arī tam ir jābūt finansētam no valsts līdzekļiem.

Apstrīdētais finansējums ir tieša subsīdija, kas ir piešķirta pārskatītā valsts budžeta ietvaros, kā arī no vietējo pašvaldību finanšu līdzekļiem vai piešķirtajām priekšrocībām. Tāpēc ir skaidrs, ka visu apstrīdēto finansējumu ir piešķīrusi valsts, izmantojot valsts līdzekļus.

2.2. Atbalsts atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai

Atbalsta pasākumam, pirmkārt, ir jāpiešķir saņēmējiem priekšrocības, kas atbrīvo tos no maksas, ko tie parasti veic no budžeta. Tomēr tikai resursu novirzīšanu par labu uzņēmumiem var novērtēt saskaņā ar EEZ līguma 61. pantu. Tādējādi pirms konkrēto pasākumu pārbaudes ir jānoskaidro, vai finansējuma saņēmēji ir uzņēmumi šā noteikuma izpratnē.

Saskaņā ar iepriekš minēto NAK nepārprotami ir uzņēmums, un apstāklis, ka tas veic izglītojošas funkcijas, šajā gadījumā nemaina šā secinājuma būtību.

Tomēr varētu šķist, ka ar NLH piešķirto finansējumu saistītās darbības nav saimnieciska rakstura. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru saimnieciska darbība ir preču un pakalpojumu piedāvāšana attiecīgajā tirgū, un tā ir saimnieciskās darbības raksturīgākā īpašība (22). Iestāde nav saņēmusi nekādu informāciju, kas apstiprinātu, ka lidmašīnu pilotu izglītības nodrošināšanas veicināšana Ziemeļnorvēģijā ir uzskatāma par šāda veida darbību. Faktiski – atkal saskaņā ar pastāvīgo judikatūru – ir skaidrs, ka tikai pakalpojumi, kurus parasti sniedz par atlīdzību, ir atzīstami par pakalpojumiem EEZ līguma izpratnē (23). NLH ne vien nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem, bet arī finansējums, ko tā saņem atbilstīgi tās mērķim veicināt lidmašīnu pilotu izglītības nodrošināšanu Ziemeļnorvēģijā, daudz vairāk atbilst sociālajiem mērķiem, ko noteikusi EBTA tiesa Private Barnehagers lietā, kad tā uzskatīja, ka Norvēģijas valsts nemēģina iesaistīties ienesīgā darbībā, bet pilda savus pienākumus pret iedzīvotājiem sociālajā, kultūras un izglītības jomā (24). Faktiski Trumses apgabala NLH piešķirtais finansējums vairāk līdzinās iekšējai resursu novirzīšanai, šādi piešķirot finansējumu lidmašīnu pilotu izglītības veicināšanai ģeogrāfiskajā reģionā, par ko šā apgabala pašvaldība ir atbildīga, nevis maksai par sniegtajiem pakalpojumiem. Turpmāka šo finanšu līdzekļu izmaksa tādiem uzņēmumiem kā NAK, kas nodarbojas ar saimniecisko darbību, nodrošinot lidmašīnu pilotu izglītību, protams, var līdzināties valsts atbalstam, taču, kā minēts iepriekš II daļas 1. punktā, tā nav iekļauta šā lēmuma darbības jomā. Attiecībā uz sākotnējām izmaksām NLH Iestāde secina, ka vismaz laikā, kad notika izmaksas, NLH pēc būtības nevarēja uzskatīt par atbalsta saņēmēju un tos divus pasākumus, attiecībā uz kuriem NLH bija saņēmējs, turpmāk nav jāvērtē. Tādēļ Iestāde tikai novērtēs priekšrocību esamību attiecībā uz pasākumiem, kur NAK bija saņēmējs, proti:

— tiešo atbalstu no valsts budžeta 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā,

— Trumses apgabala pašvaldības aizdevumu un ar to saistītos atvieglojumus,

— Trumses apgabala piešķirtā aizdevuma garantiju, neprasot garantijas maksājumu.

Tiešais atbalsts ar mērķi atvieglot darbības izmaksas nepārprotami atbilst šim nosacījumam.

Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju Trumses apgabala pašvaldības aizdevums tika piešķirts 1999. gadā saskaņā ar Reģionālo aizdevuma shēmu, par ko paziņoja Iestādei un ko Iestāde arī sankcionēja. Arī aizdevuma dzēšana atviegloja finansiālo slogu, kas pretējā gadījumā apgrūtinātu saņēmēju. Tomēr, ja šīs darbības noteicošais faktors ir tirgus principi, nevar apgalvot, ka saņēmējam rodas priekšrocības EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju 2005. gada beigās NAK nenodrošinātie ilgtermiņa kreditori bija šādi uzņēmumi un organizācijas: Sparebanken Finans Nord-Norge AS (NOK 2 877 000), Trumses apgabals (NOK 400 000), Indre Troms Samvirkelag BA (NOK 200 000) un Eriksen Eiendom (NOK 200 000). Norvēģijas iestādes apstiprināja, ka pēdējie divi, kas abi ir atzīstami par privātiem ieguldītājiem, sankcionēja NAK piešķirto aizdevumu dzēšanu, tajā pašā laikā Sparebanken Finans Nord-Norge piešķīra kārtējā maksājuma atlikšanu uz 2006. gada otro pusi, bet neatbrīvoja no procentu maksājumiem. Tādējādi, lai gan valsts iestādēm pret saviem parādniekiem ir jāizturas ar tādu pašu attieksmi kā privātajiem kreditoriem, Iestāde uzskata, ka, tā kā privātie tirgus dalībnieki arī piešķīra atlikušās aizdevuma daļas dzēšanu NAK, tāda pati rīcība no Trumses apgabala pašvaldības puses nelīdzinās valsts atbalstam.

Valsts atbalsta pamatnostādņu 2.1. nodaļa par valsts garantijām paredz, ka valsts garantijas ir uzskatāmas par priekšrocībām aizņēmējam un par valsts resursu aizplūšanu, ja pretī netiek saņemts garantijas maksājums. Tāpēc šķiet, ka Trumses apgabala pašvaldības NAK piešķirtā garantija radīja NAK priekšrocības, kas piešķīra šim uzņēmumam labvēlīgāku statusu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

Otrkārt, atbalsta pasākumam jābūt selektīvam tādā veidā, ka tas piešķir labvēlīgāku statusu “atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai”. Pārbaudāmie pasākumi bija veltīti konkrēti NAK, un tāpēc tie nepārprotami ir selektīvi.

2.3. Konkurences kropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm

Lai pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, tam ir jārada konkurences kropļojumi un jāietekmē tirdzniecība starp līgumslēdzējām pusēm. NAK gadījumā pastāv tieša konkurence ar citām Norvēģijas un Eiropas iestādēm, kas piedāvā lidmašīnu pilotu izglītības programmas, pamatojoties uz Eiropas kopējiem noteikumiem (Apvienotās Aviācijas institūcijas lidojuma apkalpes licenci jeb JAA-FCL); šķiet, ka piešķirtais finansējums nostiprina saņēmēja statusu un tādējādi tas, iespējams, var izkropļot konkurenci šo dažādo skolu starpā un ietekmēt tirdzniecību starp valstīm, kurās tās atrodas.

2.4. Secinājums

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Iestāde secina, ka turpmāk minētie pasākumi nelīdzinās valsts atbalstam EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē:

— Trumses apgabala pašvaldības piešķirtais projekta finansējums NAK (iepriekš, I daļas 2.1. punkta b) apakšpunkts),

— Trumses apgabala pašvaldības NAK piešķirtā aizdevuma dzēšana (iepriekš, I daļas 2.1. punkta c) apakšpunkts), un

— Molselvas rajona pašvaldības aizdevums NLH (iepriekš, I daļas 2.1. punkta e) apakšpunkts);

bet turpmāk minētie pasākumi, kas piešķirti par labu NAK, līdzinās valsts atbalstam EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē:

— tiešais atbalsts no valsts budžeta 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā (iepriekš, I daļas 2.1. punkta a) apakšpunkts), un

— Trumses apgabala piešķirtā aizdevuma garantija, neprasot garantijas maksājumu (iepriekš, I daļas 2.1. punkta d) apakšpunkts).

3. Procedūras prasības

Saskaņā ar Iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestāde ir savlaicīgi jāinformē par jebkādiem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu, lai tā varētu iesniegt savus apsvērumus (…). Attiecīgās valsts ierosinātie pasākumi nestājas spēkā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas procedūrā.”

Norvēģijas iestādes neziņoja Iestādei par iepriekš minētajiem pasākumiem. Tāpēc Iestāde secina, ka attiecībā uz pasākumiem, kuri definēti kā atbalsts (proti, tiešais atbalsts un minētā aizdevuma garantija, kas minēti iepriekš attiecīgi I daļas 2.1. punkta a) un d) apakšpunktā), Norvēģijas iestādes nav ievērojušas Iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā noteiktos pienākumus. Tāpēc piešķirtais atbalsts ir pielīdzināms “nelikumīgam atbalstam” Iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 1. panta f) punkta izpratnē.

4. Atbalsta saderība

4.1. Novērtējums saskaņā ar EEZ līguma 61. pantu

Neviena no EEZ līguma 61. panta 2. punktā aprakstītajām situācijām neattiecas uz šo gadījumu.

Konkrēto jomu nevar iekļaut EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunkta un EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta darbības jomā.

Nešķiet, ka apstrīdētais finansējums tieši veicina Kopienas horizontālo mērķu īstenošanu, piemēram, pētniecības un izstrādes, nodarbinātības, vides aizsardzības u. c. jomās EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē. Norvēģijas iestādes arī neatsaucās uz šo atkāpi. Tāpēc Iestāde uzskata, ka apstrīdēto finansējumu nevar atzīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību minētā punkta izpratnē.

4.2. Novērtējums saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu

Saskaņā ar EEZ 59. panta 2. punktu “uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (…), attiecas šajā Līgumā ietvertie noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu līgumslēdzēju pušu interesēm.”

Šā noteikuma piemērošana ir iestrādāta Valsts atbalsta pamatnostādnēs attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, 25. punktā, kur prasīts piemērot pamatnostādnes, novērtējot atbalstu, par ko nav paziņots un kas bijis piešķirts pēc šo pamatnostādņu pieņemšanas. Visos citos gadījumos piemēro noteikumus, kas bijuši spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. Divi pārbaudāmie pasākumi attiecas uz laiku pirms pamatnostādņu pieņemšanas 2005. gada 20. decembrī.

Pirms Valsts atbalsta pamatnostādņu pieņemšanas nebija konkrētu noteikumu attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ko vēlāk iekļāva 18.C nodaļā (tagad to dēvē vienkārši: Nodaļa par kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu). Tomēr Iestāde atzīst par piemērotu balstīties uz agrāk veiktu pasākumu novērtējumu Komisijas Paziņojumā par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Eiropā (25), skatot to kopā ar Tiesas judikatūras spriedumiem pirms šā atbalsta piešķiršanas.

Turklāt Iestāde uzskata, ka Valsts atbalsta pamatnostādņu 18.C nodaļas saturs pēc būtības nemaina novērtējuma pamatu, bet vienkārši paskaidro, kādas ir prasības, lai panāktu atbilstību EEZ līguma 59. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem.

Tāpēc pārbaudāmo pasākumu saderība tiks novērtēta, pienācīgi ņemot vērā pasākumu laiku un apstākli, ka EEZ līguma 59. panta 2. punkts ir atkāpe un kā tāda tā ir precīzi jāinterpretē, kā arī pamatojoties uz šādiem (kumulatīviem) principiem:

— attiecīgais pakalpojums ir “vispārējas nozīmes pakalpojums” un kā tāds tas ir skaidri definēts,

— attiecīgajam uzņēmumam ir oficiāli uzticēts sniegt šo pakalpojumu,

— konkurences noteikumu piemērošana attiecīgajam uzņēmumam varētu kavēt konkrēto uzticēto uzdevumu veikšanu, un

— tas nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu līgumslēdzēju pušu interesēm.

EBTA Uzraudzības iestāde var brīvi rīkoties, nosakot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu līmeni, un nepieciešamības gadījumā tā var uzlikt pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus, lai šo līmeni nodrošinātu. Valsts formulētā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma definīcija noder vienīgi, lai pārbaudītu, vai nav pieļauta acīmredzama kļūda. Tomēr visos gadījumos, lai piemērotu EEZ līguma 59. panta 2. punktā minēto atkāpi, ir skaidri jādefinē sabiedrisko pakalpojumu mērķis.

Šajā sakarā, kā izriet no judikatūras, jēdziens “vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums” aptver pakalpojumus, kam kopumā piemīt noteiktas īpašības salīdzinājumā ar saimnieciskās darbības tautsaimnieciskas nozīmes interesēm (26). Tāda konkrēta īpašība varētu būt valsts iestāžu uzskats, ka, neraugoties uz tirgus vājo ieinteresētību, ir nepieciešams sniegt šādus pakalpojumus (27). Tādējādi, kad zināmi pakalpojumi ir definēti kā vispārējas nozīmes pakalpojumi un tirgus dalībnieki šos pakalpojumus nesniedz pietiekamā mērā, attiecīgā valsts, lai nodrošinātu sniegto pakalpojumu līmeni, var formulēt konkrētus sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus.

Attiecībā uz tiešo atbalstu 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā Iestāde atzīmē, ka 2005. gada valsts budžetā attiecīgā pozīcija paredz piešķirt finansējumu “lidmašīnu pilotu izglītībai Trumses/Bardufosas apgabalā”. Iestāde uzskata, ka to nevar pielīdzināt skaidri definētam uzdevumam sniegt sabiedriskus pakalpojumus. Turklāt, ja būtu pierādīts, ka šā pakalpojuma raksturīgākā īpašība ir tāda, ka visu izglītības programmu var apgūt Norvēģijā un ka tas ir šā pakalpojuma “vispārējo interešu” elements, Iestāde atzīmē, ka nekas budžetā vai citos Iestādei iesniegtajos dokumentos nenorāda uz to, ka šis atbalsts ir piešķirts saskaņā ar šīm īpašībām.

Tāpēc Iestāde uzskata, ka šajā gadījumā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma definīciju var uzskatīt par acīmredzamu kļūdu. Tādējādi EEZ līguma 59. panta 2. punktā paredzēto noteikumu (uzņēmums sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu) piemērošana aplūkojamajā gadījumā nav izpildīta.

Visbeidzot, attiecībā uz iepriekš I daļas 2.1. punkta d) apakšpunktā minēto pasākumu Iestāde uzskata, ka zināmas parāda summas garantiju, vispārīgi definējot, nevar pielīdzināt īpaša vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes uzdevuma izpildes nodrošināšanai un tāpēc šis pasākums nav jāvērtē saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktā noteiktajām prasībām.

Pat pieņemot, ka attiecīgais pakalpojums ir pareizi definēts, lai piemērotu EEZ līguma 59. panta 2. punktā paredzēto izņēmumu, uzdevumu veikt sabiedrisko pakalpojumu uztic veikt tieši ar valsts iestādes izdotu dokumentu. Iestāde atzīmē, ka šķiet, ka abi pārbaudāmie pasākumi piešķir finansiālas priekšrocības NAK apmaiņā pret finansējumu, neuzticot tai uzdevumu sniegt sabiedriskus pakalpojumus. Atsaucoties uz Norvēģijas iestāžu iesniegto pamatojumu, balstoties uz Komisijas praksi, Iestāde uzskata, ka no lēmuma nevar izdarīt secinājumus, ka šai organizācijai, kas vienkārši saņem finansējumu no valsts, ir uzticēti attiecīgie pienākumi, jo nav iesniegts ne apraksts uzdevumam sniegt sabiedrisku pakalpojumu, ne arī nosacījumi, kādi jāievēro tā sniegšanā (28). Šajā sakarā Iestāde vēlreiz atsaucas uz apstākli, ka, ja NAK piedāvātās izglītības programmas raksturīgākā īpašība ir tā, ka šis process notiek Norvēģijā un ka tas ir šā pakalpojuma “vispārējo interešu” elements, ne budžetā, ne arī citos Iestādei iesniegtajos dokumentos nekas nenorāda uz to, ka šis atbalsts atbilst šādām īpašībām.

Tātad, pat ja būtu skaidrs, ka tad, kad Norvēģijas iestādes nolēma piešķirt finansējumu lidmašīnu pilotu izglītībai, tās ir domājušas par konkrētu uzdevumu veikt sabiedriskos pakalpojumus, Iestāde nesaskata nekādus pierādījumus, ka tieši NAK ir uzticēts veikt šādu uzdevumu. Tādēļ šajā situācijā nevar piemērot EEZ līguma 59. panta 2. punktu.

EEZ līguma 59. panta 2. punkta pēdējie divi teikumi paredz proporcionalitātes novērtējumu. Novērtējot, vai pieņemtie pasākumi pārsniedz apjomu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus efektīvu izpildi, Iestāde, pirmkārt, atzīmē, ka finansējuma nepieciešamība ir apšaubāma, jo nav nekādu ar to saistītu noteikumu, nav arī objektīvi novērtēts, cik liels finansējuma apjoms šķiet nepieciešams, lai veiktu minētos pasākumus. Tāpēc Iestāde secina, ka pat tad, ja būtu izpildīti pārējie kritēriji, šī EEZ līguma 59. panta 2. punktā noteiktā prasība šajā gadījumā nav izpildīta.

4.3. Secinājums

Iestāde secina, ka ne attiecībā uz tiešo atbalstu (iepriekš, I daļas 2.1. punkta a) apakšpunkts), ne arī aizdevuma garantiju (iepriekš, I daļas 2.1. punkta d) apakšpunkts) nevar piemērot EEZ līguma 59. panta 2. punkta noteikumus un ka abi pasākumi tāpēc nav savienojami ar EEZ līguma darbību.

5. Secinājums

Iestāde uzskata, ka turpmāk minētie pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē:

— Trumses apgabala pašvaldības piešķirtais projekta finansējums (iepriekš, I daļas 2.1. punkta b) apakšpunkts),

— Trumses apgabala pašvaldības piešķirtā aizdevuma dzēšana (iepriekš, I daļas 2.1. punkta c) apakšpunkts), un

— Molselvas rajona pašvaldības aizdevums (iepriekš, I daļas 2.1. punkta e) apakšpunkts).

Iestāde tomēr secina, ka nelikumīgi ir šādi Norvēģijas iestāžu veiktie pasākumi:

— tiešais atbalsts no valsts budžeta 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā (iepriekš, I daļas 2.1. punkta a) apakšpunkts), un

— Trumses apgabala piešķirtā aizdevuma garantija, neprasot garantijas maksājumu (iepriekš, I daļas 2.1. punkta d) apakšpunkts),

pārkāpjot Iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

Aplūkotie atbalsta pasākumi neatbilst noteikumiem par EEZ līguma 59. panta 2. punkta piemērošanu un tāpēc nav savienojami ar EEZ līguma darbību.

Saskaņā ar Iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 14. pantu Iestāde pieņem lēmumu, ka nelikumīgi piešķirtais finansiālais atbalsts, kas neatbilst EEZ līgumā paredzētajiem valsts atbalsta noteikumiem, ir jāatgūst no saņēmējiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Trumses apgabala pašvaldības piešķirtais atbalsts NLH un tai pašai organizācijai piešķirtais Malselvas pašvaldības aizdevums kopā ar Trumses pašvaldības dzēsto aizdevumu, ko tā pati bija piešķīrusi NAK, nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

2. pants

Tiešais atbalsts 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā no valsts budžeta un Trumses apgabala pašvaldības piešķirtā aizdevuma garantija ir valsts atbalsts NAK labā, kas nav savienojams ar EEZ līguma darbību EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

3. pants

Norvēģijas iestādes veic visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu 2. pantā minēto atbalsta summu, kas nelikumīgi bija nodota NAK rīcībā.

4. pants

Šīs summas atgūšana jāveic nekavējoties un saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ja tie ļauj ātri un efektīvi veikt šā lēmuma izpildi. Atmaksājamā atbalsta summa ietver procentus un saliktos procentus par laiku no tā izsniegšanas brīža NAK līdz tā atmaksāšanas brīdim. Procentus aprēķina, pamatojoties uz Lēmuma Nr. 195/04/COL 9. pantu.

5. pants

Norvēģijas iestādes divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas informēs EBTA Uzraudzības iestādi par pasākumiem, kas veikti, lai pildītu šo lēmumu.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

7. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2009. gada 1. jūlijā EBTA Uzraudzības iestādes vārdā – priekšsēdētājs Per SANDERUD kolēģijas loceklis Kristján A. STEFÁNSSON

(1) Turpmāk tekstā – Iestāde.

(2) Turpmāk tekstā – EEZ līgums.

(3) Turpmāk tekstā – Uzraudzības un Tiesas nolīgums.

(4) Pamatnostādnes EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanai un interpretācijai, kuras EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (turpmāk tekstā – OV) L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ 32. papildinājumā, 3.9.1994. Pamatnostādnēs jaunākie grozījumi izdarīti 2007. gada 25. aprīlī. Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes.

(5) OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp. un EEZ 26. papildinājums, 25.5.2006., 1. lpp.

(6) Turpmāk tekstā – Lēmums uzsākt oficiālu izmeklēšanu.

(7) OV C 77, 5.4.2007., 35. lpp. un EEZ 17. papildinājums, 5.4.2007., 16. lpp.

(8) Sīkāka informācija par Iestādes un Norvēģijas iestāžu vēstuļu apmaiņu ir pieejama Iestādes lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru.

(9) Skat. 7. atsauci.

(10) Norvēģijas iestādes, šķiet, atsaucas uz NAK padomes uzsākto likvidācijas procedūru, kas atbalsta šo priekšlikumu.

(11) Apstāklis, ka NAK pašlaik ir uzsākta maksātnespējas procedūra, ir izmantots šā apgalvojuma apstiprināšanai.

(12) Lieta 202/88, Komisija pret Franciju (telekomunikāciju termināla iekārtas), 1991, ECR I-1223, 12. punkts.

(13) Norvēģijas iestādes, lai pamatotu šo apgalvojumu, atsaucas uz lietu C-159/94, Komisija pret Franciju, 1997, ECR I-5815, 112. un 113. punkts.

(14) Trumses apgabala pašvaldība iesniedza pierādījumus, ka abi pārējie aizdevēji, privāti uzņēmumi, kuru parāda atlikusī daļa katram sasniedza NOK 200 000, arī piekrita NAK parāda dzēšanai pārstrukturēšanas procesa ietvaros.

(15) Sūdzības iesniedzējs atzīmē, ka studentiem NEAR tiek piedāvāta iespēja visu izglītības programmu apgūt Norvēģijā, taču vairākums izvēlas ārzemēs piedāvātās iespējas. Atšķirība ir tāda, ka NAK nepiedāvā šādas iespējas mācīties ārzemēs, un tāpēc visi studenti apgūst izglītības programmu tikai Norvēģijā.

(16) Šajā saistībā sūdzības iesniedzējs atsaucas uz lietu C-41/90, Höfner, 1991, ECR I-1979, un lietu C-244/94, Fédération Française des Sociétés d’Assurance,1995, ECR I-4013. No otras puses, lietā C-159/91, Poucet et Pistre,1993, ECR I-637, minētās vienības tīri sociālās funkcijas ir izmantotas, lai definētu citas vienības, nevis uzņēmumus.

(17) Pamatojoties uz izglītības programmas izmaksām, kas uz vienu NAK studentu ir aprēķinātas NOK 937 500 apmērā, sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka NAK gadījumā ir notikusi pārmērīga kompensācija, jo izglītības programmas apguve NEAR un tikai Norvēģijā izmaksā NOK 512 000.

(18) Sūdzības iesniedzējs atzīmē, ka apgabala pašvaldība nav komentējusi ne sākotnējo aizdevuma piešķiršanu, ne arī atmaksas termiņa atlikšanu 2003. gadā. Viņš pastāv uz savu sūdzību, ka šie elementi arī līdzinās valsts atbalstam.

(19) EEZ līguma 37. pantā ir formulēti identiski noteikumi.

(20) Skatīt lietu C-109/92, Wirth, 1993, ECR I-6447, 14.–17. punkts. EBTA tiesa savu viedokli nesen apstiprināja ar 2008. gada 21. februāra spriedumu lietā E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, vēl nav paziņots, sākot ar 80. punktu.

(21) Iepriekš minētā lieta E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, sākot ar 80. punktu.

(22) Lieta C-205/03 P, FENIN, 2006, ECR I-6295, 25. punkts.

(23) Lieta E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, sākot ar 81. punktu.

(24) Iepriekš minētā lieta E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, sākot ar 83. punktu.

(25) OV C 17, 19.1.2001., 4. lpp.

(26) Skatīt, piemēram, lietu C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, 1991, ECR I-5889, 28. punkts.

(27) Skatīt, piemēram, Komisijas Paziņojumu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Eiropā, kas minēts iepriekš 25. zemsvītras piezīmē, 14. punktu.

(28) Komisijas 2005. gada 2. marta Lēmumā 2006/225/EK par atbalstu shēmu, ko īstenojusi Itālija profesionālās izglītības iestāžu restrukturēšanai (OV L 81, 18.3.2006., 25. lpp.), ir skaidri pateikts, ka attiecīgās iestādes “nodrošināja institucionālo mācību pakalpojumus ar sociālu mērķi (…), kuri bija daļa no valsts izglītības sistēmas” (48. punkts) un ka tāpēc tām “ir uzticēts valsts pakalpojuma uzdevums, attiecīgo valsts un reģionu tiesību aktu ietvaros, izmantojot saistošus aktus” (57. punkts).