LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 144/169

Atklātībai pieejamā versija (1)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 291/12/COL

(2012. gada 11. jūlijs)

par pārstrukturēšanas atbalstu Arion Bank (Islande)

EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Nolīgums par Iestādes un Tiesas izveidi”) un jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīguma par Iestādes un Tiesas izveidi 3. protokolu (“3. protokols”) un jo īpaši tā I daļas 1. panta 3. punktu, II daļas 7. panta 3. punktu un II daļas 13. pantu,

tā kā:

I. FAKTI

1. PROCEDŪRA

(1) Pēc neoficiālās sarakstes 2008. gada oktobrī un Islandes parlamenta (Altings) Likuma Nr. 125/2008 par valsts kases līdzekļu izmantošanas atļauju neparastos finanšu tirgus apstākļos utt. (tā sauktā “Likuma par ārkārtas stāvokli”) pieņemšanas 6. oktobrī, kas Islandes valstij piešķīra plašas pilnvaras iejaukties banku nozarē, Iestādes priekšsēdētājs 2008. gada 10. oktobrī nosūtīja Islandes iestādēm vēstuli, kurā pieprasīja ziņot Iestādei par valsts atbalsta pasākumiem, kas veikti saskaņā ar Likumu par ārkārtas stāvokli. Periodiski turpinājās sakari un sarakste, no kuras īpaši jāatzīmē Iestādes 2009. gada 18. jūnijā nosūtītā vēstule, kurā tā Islandes iestādēm atgādināja nepieciešamību ziņot par jebkādiem valsts atbalsta pasākumiem un 3. protokola 3. pantā noteikto “atturēšanās no jebkādas darbības” klauzulu. Pēc turpmākas sarakstes un sanāksmēm Islandes iestādes 2010. gada 20. septembrī beidzot ar atpakaļejošu datumu paziņoja par valsts atbalstu, kas piešķirts (vecās) Kaupthing Bank dažu operāciju atjaunošanai un New Kaupthing Bank (no 2009. gada 21. novembra pārsaukta par Arion Bank) izveidei un kapitalizācijai.

(2) EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”) 2010. gada 15. decembra vēstulē (2) informēja Islandes iestādes par savu lēmumu uzsākt 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz Islandes valsts veiktajiem pasākumiem (vecās) Kaupthing Bank hf dažu operāciju atjaunošanai un New Kaupthing Bank hf, kas tagad pārsaukta par Arion Bank, izveidei un kapitalizācijai (“lēmums par procedūras uzsākšanu”) (3). Iestāde pieprasīja sešu mēnešu laikā iesniegt arī detalizētu Arion Bank pārstrukturēšanas plānu.

(3) Iestāde 2011. gada 24. martā saņēma vēstuli (4) ar vienu piezīmi no ieinteresētajām personām, ko tā pārsūtīja Islandes iestādēm 2011. gada 25. maijā. Islandes iestādes neatbildēja uz šo piezīmi.

(4) Islandes iestādes ar 2011. gada 31. marta vēstuli iesniedza Arion Bank pārstrukturēšanas plānu. Atjaunināts pārstrukturēšanas plāns tika nosūtīts pa e-pastu 2012. gada 30. aprīlī.

(5) Iestāde 2011. gada 11. jūlijā un 2012. gada 13. februārī pieprasīja informāciju attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu. Atbildes uz šiem informācijas pieprasījumiem no Islandes iestādēm tika saņemtas 2011. gada 26. oktobrī, 2012. gada 16. aprīlī, 2012. gada 30. aprīlī, 2012. gada 21. maijā un 2012. gada 6. jūlijā. Islandes iestāžu un Arion Bank saistību dokumentu galīgās versijas tika iesniegtas 2012. gada 3. jūlijā (5).

(6) Turklāt Iestādes pārstāvji 2011. gada 7. jūnijā un 2012. gada 27. un 28. februārī tikās ar Islandes iestādēm un Arion Bank pārstāvjiem.

2. PRIEKŠVĒSTURE

(7) Šajā iedaļā Iestāde aprakstījusi tos notikumus, faktus un ekonomikas, politikas un tiesiskā regulējuma attīstību, kas attiecas uz Islandes finanšu sistēmas sabrukumu un atjaunošanu sākot no 2008. gada oktobra līdz datumam, kas šķitis nepieciešams, lai iezīmētu kontekstu, kurā ir veikts konkrēto atbalsta pasākumu novērtējums. Pirms tam tā hronoloģiskā veidā aprakstīs Kaupthing Bank bankrotu.

2.1. Kaupthing Bank bankrots

(8) Daudzas lielākās starptautiskās finanšu iestādes 2008. gada septembrī sāka saskarties ar nopietnām grūtībām. Pasaules finanšu tirgu satricinājuma situācijā trīs lielākās Islandes komercbankas, kas iepriekšējos gados bija piedzīvojušas ārkārtēju izaugsmi, saskārās ar grūtībām refinansēt savas īstermiņa parādsaistības, un klienti sāka masveidā izņemt noguldījumus. Lehman Brothers 15. septembrī iesniedza lūgumu par aizsardzību maksātnespējas gadījumā, un tajā pašā dienā tika paziņots, ka Bank of America gatavojas pārņemt Merrill Lynch. Savukārt Lloyds TSB gatavojās pārņemt vienu no lielākajām Apvienotās Karalistes bankām HBOS.

(9) Problēmas Islandes finanšu nozarē skaidrāk parādījās 2008. gada 29. septembrī, kad Islandes valdība paziņoja par savu vienošanos ar Glitnir Bank par EUR 600 miljonu pašu kapitāla iepludināšanu bankā apmaiņā pret 75 % no tās akciju paketes. Tomēr valdības plānotā Glitnir Bank pārņemšana nepārliecināja tirgus un pēc tam netika īstenota. Trīs komercbanku akciju cenas strauji kritās, un kredītreitingi pazeminājās.

(10) Noguldījumu izņemšana no Landsbanki un Kaupthing ārvalstu filiālēm dramatiski palielinājās, un no iekšzemes filiālēm arī tika izņemta skaidra nauda lielos apmēros. Pirmās oktobra nedēļas nogalē atklājās, ka vēl vienai no trim lielajām bankām – Landsbanki – ir lielas grūtības. FME2008. gada 7. oktobrī pārņēma Glitnir Bank un Landsbanki kontroli. Kādu laiku bija cerības, ka Kaupthing Bank varētu izbēgt no tāda paša likteņa, un 2008. gada 6. oktobrīCBI izsniedza Kaupthing aizdevumu EUR 500 miljonu apmērā pret nodrošinājumu Kaupthing Dānijas meitasuzņēmumā FIH Erhvervsbanken. Tomēr Kaupthing Bank aizdevumu līgumi un parāda vērtspapīri parasti ietvēra klauzulu, kas noteica, ka gadījumā, ja viens no bankas lielākajiem meitasuzņēmumiem nepilda saistības, šīs saistības attiecas uz Kaupthing Bank, kas varētu nozīmēt saistības nomaksāt bankas aizdevumus. Apvienotās Karalistes iestādes 2008. gada 8. oktobrī paziņoja par Kaupthing meitasuzņēmuma Lielbritānijā – Kaupthing Singer & Friedlander (KSF) – maksātnespēju. Nākamajā dienā FME pārņēma bankas kontroli, izmantojot tai piešķirtās pilnvaras saskaņā ar Likumu par ārkārtas stāvokli.

2.2. Finanšu krīze un Islandes banku bankrota galvenie iemesli

(11) Islandes iestādes savā paziņojumā par piešķirto atbalstu Arion Bank paskaidroja, ka Islandes banku nozares sabrukuma iemesli un to nepieciešamība iejaukties pietiekami sīki bija aprakstīti ziņojumā, ko sagatavoja Islandes parlamenta izveidotā īpašas izmeklēšanas komisija (SIC) (6), kuras uzdevums bija izmeklēt un analizēt procesus, kuru rezultātā bankrotēja trīs galvenās bankas. Iestāde turpmāk apkopojusi Komisijas secinājumus par svarīgākajiem Kaupthing Bank bankrota iemesliem. Informācija ir apkopota no SIC ziņojuma 2. nodaļas (ziņojuma kopsavilkums) un 21. nodaļas (Islandes banku bankrota iemesli – atbildība, kļūdas un nolaidība).

(12) Likviditātes samazināšanās pasaules finanšu tirgos, kas sākās 2007. gadā, noveda pie trīs galveno Islandes banku bankrota, kuru uzņēmējdarbības operācijas bija kļuvušas arvien vairāk atkarīgas no finansējuma iegūšanas starptautiskajos tirgos. Tomēr Islandes banku bankrota iemesli bija daudzi un sarežģīti. SIC izmeklēja iemeslus, kuru dēļ bankrotēja galvenās bankas, un jāatzīmē, ka lielākā daļa secinājumu attiecās uz visām trim bankām un daudzi no tiem bija savā starpā saistīti. Turpmāk īsumā apkopoti ar banku darbībām saistītie bankrota iemesli.

Pārmērīga un neilgtspējīga paplašināšanās

(13) SIC secināja, ka gados, kas noveda pie sabrukuma, bankas bija paplašinājušas savas bilances un aizdevumu portfeļus, pārsniedzot savu darbības un vadības kapacitāti. Trīs banku kopējie aktīvi bija pārmērīgi pieauguši no ISK 1,4 triljoniem (7) 2003. gadā līdz ISK 14,4 triljoniem 2008. gada otrā ceturkšņa beigās. Liela visu trīs banku izaugsmes daļa bija aizdevumi ārvalstu personām, un tie ievērojami palielinājās 2007. gada laikā (8), jo īpaši pēc starptautiskās likviditātes krīzes sākuma. Tas lika SIC secināt, ka lielu daļu no šo aizdevumu pieauguma veidoja aizdevumi uzņēmumiem, kuriem citur tika atteikts kredīts. Ziņojumā tika secināts arī tas, ka banku investīciju joma bija kļuvusi riskantāka un arvien pieaugošas banku darbības un izaugsme veicināja problēmas.

Starptautiskajos tirgos pieejamā finansējuma samazināšanās

(14) Lielā mērā banku izaugsmi veicināja piekļuve starptautiskajiem finanšu tirgiem, pārvēršana kapitālā ar labiem kredītreitingiem un piekļuve Eiropas tirgiem, izmantojot EEZ līgumu. Islandes bankas 2005. gadā aizņēmās EUR 14 miljardus ārvalstu parāda vērtspapīru tirgos ar samērā labvēlīgiem nosacījumiem. Kad piekļuve Eiropas parāda vērstpapīru tirgiem kļuva ierobežotāka, bankas finansēja savas darbības ASV tirgos ar nodrošinātās parāda obligācijās apvienotiem Islandes parāda vērtspapīriem. Pirmssabrukuma periodā bankas arvien vairāk paļāvās uz īstermiņa aizņēmumiem, kas radīja lielākus un pēc SIC ieskatiem paredzamus refinansēšanas riskus.

Banku īpašnieku saistību īpatsvara palielināšana

(15) Visās lielākajās Islandes bankās galvenie īpašnieki bija vieni no lielākajiem parādniekiem (9). SIC uzskatīja, ka dažiem akcionāriem, izmantojot banku īpašnieku statusu, bija nepamatoti viegla piekļuve aizņēmumiem no bankām. Lielākais Kaupthing Bank akcionārs bija Exista hf, kuram piederēja nedaudz vairāk par 20 % no bankas akcijām. Exista bija arī viens no lielākajiem bankas parādniekiem. No 2005. gada līdz 2008. gadam Kaupthing kopējie aizdevumi Exista un saistītajām pusēm (10) pastāvīgi pieauga no EUR 400–500 miljoniem līdz EUR 1400–1700 miljoniem, un 2007. un 2008. gadā šie aizdevumi bija gandrīz vienlīdzīgi ar bankas kapitāla bāzi. Šī aizdevumu izsniegšana lielākajiem akcionāriem pieauga, neskatoties uz to, ka Kaupthing sāka saskarties ar likviditātes un refinansēšanas problēmām. Turklāt aizdevumi saistītajām pusēm bieži tika izsniegti bez jebkāda konkrēta nodrošinājuma (11). Kaupthing Naudas tirgus fonds bija lielākais Kaupthing Bank aktīvu pārvaldības uzņēmuma fonds, un 2007. gadā šis fonds veica ievērojamus ieguldījumus Exista emitētajās obligācijās. Gada beigās tā īpašumā bija vērtspapīri, kuru vērtība bija aptuveni ISK 14 miljardi. Tas bija aptuveni 20 % no tā brīža fonda kopējiem aktīviem. Robert Tchenguiz piederēja akcijas Kaupthing Bank un Exista, un viņš bija arī Exista padomes loceklis. Viņš saņēma arī galvenos aizdevumu pakalpojumus no Islandes Kaupthing Bank, Luksemburgas Kaupthing Bank un Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). Robert Tchenguiz un saistītās puses kopā banku bankrota brīdī bija saņēmuši aizdevumu pakalpojumus no Kaupthing Bank mātesuzņēmuma par aptuveni EUR 2 miljardiem (12).

Riska koncentrācija

(16) Saistībā ar problēmu, kas bija lieli riska darījumi ar lielākajiem akcionāriem, SIC secināja, ka banku aktīvu portfeļi bija nepietiekami dažādoti. SIC uzskatīja, ka Eiropas noteikumi par lieliem riska darījumiem tika šauri interpretēti, jo īpaši attiecībā uz akcionāriem, un bankas mēģināja izvairīties no noteikumiem.

Vājš pašu kapitāls

(17) Lai gan Kaupthing un citu divu lielāko Islandes banku kapitāla rādītājs vienmēr tika norādīts kā nedaudz augstāks par obligāto minimumu, SIC secināja, ka kapitāla rādītāji neprecīzi atspoguļoja banku finanšu stabilitāti. Tas bija, pateicoties banku pašu akciju riska darījumam, izmantojot primāros nodrošinājumus un biržā netirgotus nākotnes līgumus par akcijām. Uzņēmumu pašu finansētais akciju kapitāls, ko SIC dēvēja par “vāju pašu kapitālu” (13), bija vairāk nekā 25 % no banku kapitāla bāzes (vai vairāk nekā 50 %, salīdzinot ar kapitāla galveno sastāvdaļu, t. i., no akcionāru kapitāla, atskaitot nemateriālos aktīvus). Turklāt pastāvēja problēmas, ko radīja risks saistībā ar to, ka bankām piederēja vienai otras akcijas. Līdz 2008. gada vidum banku pašu akciju tiešais finansējums, kā arī otru divu banku akciju šķērsfinansējums sasniedza aptuveni ISK 400 miljardus – aptuveni 70 % no kapitāla galvenās sastāvdaļas. SIC uzskatīja, ka akcionāru pašu kapitāla finansējuma apjoms ar aizņēmumiem no pašu sistēmas bija tik liels, ka sistēmas stabilitāte bija apdraudēta. Ievērojams pašu akciju apjoms bankām kalpoja par nodrošinājumu to aizdevumiem, un, tā kā akciju cenas kritās, pazeminājās arī to aizdevumu portfeļu kvalitāte. Tas ietekmēja banku darbību un radīja papildu spiedienu uz to akciju cenām; uz to reaģējot (kā SIC secināja no tās rīcībā esošās informācijas), bankas mēģināja mākslīgi izveidot nepamatotu pieprasījumu pēc to pašu akcijām.

Banku apjoms

(18) Trīs galveno banku bilances apjoms (kopā) 2001. gadā bija nedaudz vairāk par Islandes iekšzemes kopproduktu (IKP) gadā. Līdz 2007. gada beigām bankas bija kļuvušas starptautiskas un to aktīvi bija deviņas reizes lielāki par Islandes IKP. SIC ziņojumā atzīmēts, ka līdz 2006. gadam novērotāji komentēja, ka banku sistēma bija pāraugusi CBI kapacitāti, un apšaubīja, vai tā varēs pildīt savu pēdējās instances aizdevēja lomu. Līdz 2007. gada beigām Islandes īstermiņa parādi (galvenokārt radušies banku finansējuma dēļ) bija 15 reizes lielāki par ārvalstu valūtas rezervēm un arī ārvalstu noguldījumi trijās bankās bija 8 reizes lielāki par ārvalstu valūtas rezervēm. Noguldītāju un ieguldītāju garantiju fondam bija minimāli līdzekļi salīdzinājumā ar banku noguldījumiem, kas tam bija jāgarantē. SIC secina, ka šo faktoru dēļ Islandē notika noguldījumu masveida izņemšana no tās bankām.

Pēkšņā banku izaugsme salīdzinājumā ar tiesisko regulējumu un finanšu infrastruktūru

(19) SIC secināja, ka attiecīgajām Islandes uzraudzības iestādēm trūka vajadzīgās ticības, jo nebija pēdējās instances aizdevēja ar pietiekamiem līdzekļiem. Ziņojumā secināts, ka FME un CBI nebija zināšanu un pieredzes regulēt banku darbību ekonomiski grūtā laikā, bet tās būtu varējušas rīkoties, lai samazinātu riska līmeni, ar ko bankas saskārās. Piemēram, FME izaugsme nebija proporcionāla, jo bankas un regulatoru prakse netika līdzi banku operāciju straujajai attīstībai. Ziņojumā kritizēta arī valdība, secinot, ka iestādēm būtu bijis jārīkojas, lai samazinātu banku iespējamo ietekmi uz ekonomiku, samazinot to apjomu vai pieprasot vienai vai vairākām bankām pārcelt savu galveno pārvaldi uz ārvalstīm (14).

Islandes ekonomikas nelīdzsvarotība un pārmērīga paplašināšanās

(20) SIC ziņojumā minēta atsauce uz notikumiem saistībā ar plašāku ekonomiku, kas arī ietekmēja banku straujo izaugsmi un veicināja apjoma un ietekmes nelīdzsvarotību starp finanšu pakalpojumu nozari un pārējo ekonomiku. Ziņojumā secināts, ka valdības politika (jo īpaši fiskālā politika), visticamāk, veicināja pārmērīgu paplašināšanos un nelīdzsvarotību un CBI monetārā politika nebija pietiekami ierobežojoša. Ziņojumā minēta atsauce arī uz Islandes Mājokļu finansējuma fonda pārāk vienkāršajiem aizdevumu izsniegšanas noteikumiem kā “vienu no lielākajām kļūdām monetārajā un fiskālajā pārvaldībā periodā, kas noveda pie banku bankrota” (15). Ziņojumā kritizēts arī tas, cik viegli bankas varēja saņemt aizņēmumus no CBI, kā rezultātā CBI īstermiņa nodrošināto aizdevumu apmērs palielinājās no ISK 30 miljardiem 2005. gada rudenī līdz ISK 500 miljardiem 2008. gada oktobra sākumā.

Islandes krona, ārējās nelīdzsvarotības un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu ienākumu/izdevumu starpība

(21) Ziņojumā atzīmēts, ka 2006. gadā Islandes kronas vērtība bija nepastāvīgi augsta, Islandes tekošā konta deficīts bija lielāks nekā 16 % no IKP un pasīvu apjoms ārvalstu valūtā, atskaitot aktīvus, bija tuvu gada kopējam IKP. Bija visi priekšnoteikumi finanšu krīzei. Līdz 2007. gada beigām kronas vērtība pamazām kritās un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu ienākumu/izdevumu starpība Islandei un bankām pārmērīgi pieauga.

2.3. Veiktie pasākumi banku nozares atjaunošanai

(22) Pēc trīs lielāko komercbanku (tostarp Kaupthing) bankrota 2008. gada oktobrī Islandes iestādes saskārās ar nepieredzētu pārbaudījumu saglabāt nepārtrauktas banku operācijas Islandē (16). Islandes valdības piemērotā politika lielākoties ir noteikta Likumā par ārkārtas stāvokli (17), ko Islandes parlaments pieņēma 2008. gada 6. oktobrī. Likums piešķir FME ārkārtējas pilnvaras kontrolēt finanšu uzņēmumus un atbilstoši rīkoties ar to aktīviem un pasīviem. Valsts kase bija pilnvarojusi Finanšu ministru izmaksāt līdzekļus, lai izveidotu jaunus finanšu uzņēmumus. Turklāt finanšu uzņēmumu bankrota procedūrās noguldījumiem bija jādod prioritāte salīdzinājumā ar citām prasībām. Valdība paziņoja, ka noguldījumiem iekšzemes komercbankās un krājbankās un to filiālēs Islandē jābūt pilnībā aizsargātiem.

(23) Sākotnēji politikas prioritātes bija vērstas uz iekšzemes banku, maksājumu un norēķinu sistēmu pamatfunkciju nodrošināšanu. Pirmajās nedēļās pēc sabrukuma Islandes valdība sadarbībā ar Starptautisko Valūtas fondu (“SVF”) sagatavoja arī ekonomikas programmu, kā rezultātā 2008. gada 20. novembrī tika apstiprināts Islandes pieprasījums noslēgt divu gadu rezerves vienošanos ar fondu, kas ietvēra USD 2,1 miljarda aizdevumu no SVF ar mērķi stiprināt Islandes valūtas rezerves. Papildu aizdevumus līdz USD 3 miljardu apmēram nodrošināja citas Ziemeļeiropas valstis, kā arī daži citi tirdzniecības partneri. No SVF aizdevuma USD 827 miljoni bija pieejami uzreiz, bet pārējā summa tika piešķirta ar astoņām vienādām iemaksām pēc programmas pārskatīšanas katru ceturksni.

(24) SVF programma bija plaša mēroga stabilizācijas programma, kurai bija trīs galvenie mērķi. Pirmkārt, stabilizēt kronu un atjaunot uzticību tai, lai apturētu krīzes negatīvo ietekmi uz ekonomiku. Pasākumi ietvēra kapitāla kontroles ieviešanu ar mērķi apturēt kapitāla aizplūšanu. Otrkārt, programma ietvēra visaptverošu banku pārstrukturēšanas stratēģiju ar gala mērķi atjaunot dzīvotspējīgu finanšu sistēmu Islandē, kā arī saglabāt valsts starptautiskās finansiālās attiecības. Papildu mērķi cita starpā bija nodrošināt bankas aktīvu godīgu novērtēšanu, līdz maksimumam palielināt aktīvu atgūšanu un stiprināt uzraudzības praksi. Treškārt, programmas mērķis bija nodrošināt ilgtspējīgas valsts finanses, ierobežojot zaudējumu sabiedriskošanu bankrotējušajās bankās un ieviešot vidēja termiņa fiskālās konsolidācijas programmu.

(25) Islandes iestādes uzsvēra, ka ārkārtas apstākļu dēļ saistībā ar banku sistēmas lielo apjomu attiecībā pret valsts kases finanšu kapacitāti iestādēm pieejamie politikas risinājumi bija ierobežoti. Tāpēc izvēlētie risinājumi bija daudzējādā ziņā atšķirīgi no citu valstu valdību veiktajiem pasākumiem finanšu stabilitātes draudu novēršanai.

(26) Balstoties uz Likumu par ārkārtas stāvokli, trīs lielākās komercbankas, t. i., Glitnir Bank, Landsbanki Íslands un Kaupthing Bank, tika sadalītas “vecajās” un “jaunajās” bankās. Finanšu ministrs izveidoja trīs sabiedrības ar ierobežotu atbildību, kas pārņēma veco banku iekšzemes operācijas, un iecēla to direktoru padomes. FME pārņēma veco banku kontroli, lielāko daļu no to iekšzemes aktīviem un pasīviem (noguldījumiem) piešķirot jaunajām bankām, kas turpināja banku operācijas Islandē, bet vecās bankas uzraudzīja to attiecīgās strīdu izšķiršanas komitejas (18). Lielākā daļa no ārvalstu aktīviem un pasīviem tika izvietoti vecajās bankās, kurām vēlāk tika veiktas likvidācijas procedūras, un galu galā visas ārvalstu operācijas tika slēgtas (19).

(27) Trīs jauno banku pagaidu sākuma bilancēs 2008. gada 14. novembrī bija paredzēts, ka banku apvienotie kopējie aktīvi būtu ISK 2886 miljardi, ieskaitot valsts piešķirto pašu kapitālu ISK 385 miljardu apmērā. Kopējais jauno banku emitēto obligāciju apmērs vecajām bankām kā maksājums par pārvesto aktīvu, kas pārsniedz pasīvus, vērtību, bija paredzēts ISK 1153 miljardi. FME pasūtīja Deloitte LLP veikt pārvesto aktīvu un pasīvu vērtības novērtējumus. Šajā procesā atklājās, ka neatkarīgā novērtējumā netiktu noteiktas pārvesto neto aktīvu fiksētās vērtības un tie būtu novērtējumi ar zināmu ierobežojumu. Atklājās arī, ka banku kreditori cēla iebildumus par novērtēšanas procesu, ko tie uzskatīja par neobjektīvu, un sūdzējās, ka tie nebija spējīgi aizsargāt savas intereses. Šo sarežģījumu dēļ tika mainīta rēķinu noslēgšanas politika starp vecajām un jaunajām bankām, nosakot, ka tā vietā, lai uzticētos neatkarīgu ekspertu novērtējumiem, puses mēģinās panākt vienošanos par pārvesto neto aktīvu vērtību.

(28) Bija skaidrs, ka pusēm būs grūti panākt vienošanos par novērtējumiem, jo tie acīmredzami bija balstīti uz daudziem pieņēmumiem, par kuriem puses, visticamāk, nebūs vienisprātis. Valsts mēģināja panākt vienošanās par pamatnovērtējumiem, kas veido stingru pamatu jauno banku sākotnējai kapitalizācijai. Pamatnovērtējumā pārsvarā esošo aktīvu cenu stāvokli varētu attiecināt uz kreditoriem iespējamu obligāciju vai banku akciju kapitāla vērtības paaugstināšanās veidā, jo sarunās atklājās, ka Glitnir un Kaupthing strīdu izšķiršanas komitejas un lielākā daļa no to kreditoriem varētu būt ieinteresēti iegādāties turējumus jaunajās bankās un tas ļautu tiem gūt priekšrocības no pārvesto aktīvu vērtības iespējama paaugstinājuma.

(29) Trīs jauno banku pilnīga kapitalizācija un vienošanos ar veco banku kreditoriem pamatprincipi tika paziņoti 2009. gada 20. jūlijā. Valdība kā vienīgā trīs jauno banku īpašniece noslēdza pamata vienošanos ar veco banku strīdu izšķiršanas komitejām attiecībā uz to, kā tiktu aprēķināta un izmaksāta kompensācija par neto aktīvu pārvešanu uz jaunajām bankām. Attiecībā uz divām no jaunajām bankām – Íslandsbanki un Arion Bank – tajās bija iekļautas vienošanās par nosacītu veco banku pienākumu parakstīties uz lielāko pašu kapitāla daļu jaunajās bankās.

(30) Balstoties uz iepriekš minētajiem pagaidu vienošanās dokumentiem, veco banku strīdu izšķiršanas komitejas 2009. gada oktobrī (attiecībā uz Glitnir) un 2009. gada decembrī (attiecībā uz Kaupthing Bank un Landsbanki Islands) nolēma izmantot tām piešķirtās izvēles tiesības un parakstīties uz akciju paketēm jaunajās bankās. Valdība 2009. gada 18. decembrī paziņoja, ka banku rekonstrukcija ir noslēgusies un starp Islandes iestādēm un jaunajām bankām, no vienas puses, un Glitnir Bank, Landsbanki Íslands un Kaupthing Bank strīdu izšķiršanas komitejām to kreditoru vārdā, no otras puses, ir panāktas vienošanās par strīdu izšķiršanu attiecībā uz aktīviem, kas tika pārvesti no vecajām bankām uz jaunajām, un ka jaunās bankas tādējādi bija pilnībā finansētas.

(31) Kā izrādījās, valsts kases ieguldījums jauno banku pašu kapitālā bija ievērojami samazināts no sākotnēji paredzētajiem ISK 385 miljardiem līdz ISK 135 miljardiem akciju kapitāla veidā un divās no trijām bankām – Íslandsbanki un Arion Bank – līdz aptuveni ISK 55 miljardiem no 2. līmeņa kapitāla pakārtotu aizdevumu veidā vai kopā ISK 190 miljardiem. Turklāt valsts kase slēdza ar Íslandsbanki un Arion Bank konkrētas vienošanās par likviditātes nodrošināšanu. Veco banku piešķirtais akciju kapitāls jaunajām bankām kopā sasniedza aptuveni ISK 156 miljardus. Tāpēc jauno banku kapitalizācijas kopējais apmērs bija aptuveni ISK 346 miljardi. Tādējādi tā vietā, lai saglabātu pilnīgas īpašumtiesības trijās bankās, vienošanās paredzēja, ka valsts turējumi tiktu samazināti līdz aptuveni 5 % Íslandsbanki, 13 % Arion Bank un 81 % Landsbankinn.

(32) Lai gan tas, ka veco banku kreditori pārņēma divas no trijām bankām, atrisināja lielākās problēmas finanšu nozares atjaunošanā un izveidoja stabilāku jauno banku kapitāla pamatu, saglabājās vairāki trūkumi, kas bija jārisina. Kopš 2009. gada rudens bankas centās risināt galvenokārt iekšējās problēmas, izveidojot vispārēju stratēģiju savām operācijām un jo īpaši pārstrukturējot savus aizdevumu portfeļus, kas ir lielākais riska faktors to operācijām un ilgtermiņa dzīvotspējai. Pārstrukturēšanas process bija sarežģīts vairāku sarežģījumus radošu faktoru dēļ, kuru starpā bija Augstākās tiesas nolēmums par ISK valūtā izsniegtu, bet ar ārvalstu valūtām indeksētu aizdevumu nelikumību. Turpmāk aprakstīti šie jautājumi attiecībā uz Arion Bank, kas saistīti ar tās pārstrukturēšanu.

2.4. Makroekonomiskā vide

(33) Pēc banku sistēmas sabrukuma 2008. gada oktobrī sekoja lieli ekonomiskie satricinājumi. Grūtības Islandes finanšu sistēmā papildināja uzticības zaudēšana tās valūtai. Kronas vērtība strauji kritās 2008. gada pirmajā ceturksnī un vēlreiz rudenī pirms un pēc trīs komercbanku bankrota. Neskatoties uz 2008. gada rudenī ieviesto kapitāla kontroli, valūtas kursa svārstības saglabājās visu 2009. gadu (20). Šie satricinājumi izraisīja smagu lejupslīdi Islandes ekonomikā, kā rezultātā IKP pazeminājās par 6,8 % 2009. gadā un par 4 % 2010. gadā.

(34) Dažas no citām ekonomikas krīzes blakusparādībām bija pēkšņais bezdarba pieaugums no 1,6 % 2008. gadā līdz 8 % 2009. gadā, inflācijas kāpums un faktisko algu samazināšanās. Turklāt būtiski palielinājās uzņēmumu un mājsaimniecību parādi un ienākumus nenesošu aizdevumu daļa banku aizdevumu portfeļos, kā arī jaunās bankas lielā mērogā pārņēma finansiālās grūtībās nonākušos uzņēmumus. Vienlaicīgi banku sistēmas pārstrukturēšanas augsto fiskālo izmaksu dēļ strauji palielinājās nodokļu deficīts un valsts parāds.

(35) Pēc dziļās lejupslīdes Islandes Statistikas iestādes provizoriskie dati rāda apgrozījumu 2011. gada otrajā pusē un visā gadā IKP pieaugumu par 3,1 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

(36) Ekonomiskā izaugsme 2011. gadā galvenokārt notika, pateicoties iekšzemes pieprasījuma pieaugumam, jo īpaši privāto mājsaimniecību patēriņa pieaugumam par 4 %. To palīdzēja sasniegt algu un sociālo pabalstu pieaugums, kā arī konkrētas veiktās politikas iniciatīvas, lai atvieglotu mājsaimniecību parāda maksājumu slogu, tostarp pagaidu procentu likmes subsīdija, aizdevumu atmaksāšanas iesaldēšana un privāto pensiju uzkrājumu iepriekšēja atmaksāšana. Provizoriskie dati par 2011. gadu norāda arī uz ieguldījumu lēnu pieaugumu, lai arī to sākotnējais līmenis ir ļoti zems (21). Valsts patēriņš pēdējo trīs gadu laikā ir palicis vājā līmenī.

(37) Vispārīgie makroekonomiskie dati slēpj būtiskākas atšķirības nozarēs. Papildus finanšu nozares sabrukumam lielas grūtības ir skārušas celtniecību un daudzas citas iekšzemes ražošanas un pakalpojumu darbības. Savukārt dažās eksporta nozarēs ir notikusi izaugsme. Tā kā kronai bija zems valūtas maiņas kurss un tā kā jūras produktiem un alumīnija ražojumiem bija nosacīti stabila cena ārvalstu valūtā, ieņēmumi no eksporta pēc ekonomikas krīzes sākuma pieauga, arī attiecībā uz tūrismu un citu pakalpojumu eksportu. Vienlaicīgi imports strauji kritās, kā rezultātā tirdzniecības bilances (22) pārpalikums 2010. gadā īslaicīgi bija aptuveni 10 % no IKP. Tomēr lielāka iekšzemes pieprasījuma dēļ 2011. gadā imports atkal pieauga, kā rezultātā kopējais tirdzniecības pārpalikums bija mazāks – 8,2 % no IKP.

(38) Islandes Statistikas iestādes prognoze 2012.–2017. gadam paredz, ka pakāpeniska ekonomikas atveseļošanās 2012. gadā turpināsies ar 2,6 % pieaugumu. Līdzīgs izaugsmes temps ir gaidāms visā prognožu periodā. Tomēr šajās prognozēs ir vairākas neskaidrības. Plānotie liela apjoma ieguldījumi rūpniecībā varētu turpināt kavēties. Islandes tirdzniecības situāciju negatīvi ietekmētu ieilgusī lejupslīde galvenajās tirdzniecības valstīs, palēninot izaugsmes tempu Islandē. Lēnāks progress nekā paredzēts mājsaimniecību un uzņēmumu parāda sloga mazināšanā turpinātu ierobežot iekšzemes pieprasījumu un ekonomikas izaugsmes izredzes. Izaugsmi varētu apdraudēt arī pastāvīga cenu nestabilitāte, kas saistīta ar valūtas kursa svārstībām saistībā ar kapitāla kontroles atcelšanu.

2.5. Finanšu uzraudzība un uzlabojumi tiesiskajā regulējumā

(39) Pēc sākotnējā darba saistībā ar jauno banku izveidošanu un no vecajām bankām pārvesto neto aktīvu vērtības novērtēšanu FME 2009. gada pavasarī veica jauno banku un to uzņēmējdarbības plānu, finansiālo iespēju un kapitāla prasību revīziju tā sauktajā nobeiguma projektā. Tas tika veikts ar starptautiskās vadības konsultantu firmas Oliver Wyman palīdzību.

(40) Pēc iepriekš minētā procesa pabeigšanas FME piešķīra bankām darbības licences ar dažādiem nosacījumiem. Ņemot vērā aktīvu portfeļu kvalitāti un paredzamo ekonomisko nenoteiktību, tika uzskatīts, ka trijām bankām jāuzliek augstākas kapitāla prasības nekā obligātais minimums. Tāpēc FME trijām bankām noteica minimālo kapitāla atbilstības (CAD) koeficientu 16 % apmērā, no kura – minimālo 1. līmeņa kapitāla rādītāju 12 % apmērā. Prasības bija jāpiemēro vismaz trīs gadus, ja vien FME tās nepārskata. Tika izveidoti arī likviditātes nosacījumi, nosakot, ka pieejamo likvīdo naudas līdzekļu apmēram jebkurā brīdī jābūt vismaz 20 % no noguldījumiem un naudai un naudas ekvivalentiem jābūt vismaz 5 % no noguldījumiem. Turklāt tika izveidotas prasības attiecībā uz citām jomām, piemēram, aizdevumu portfeļu pārstrukturēšanu, risku novērtēšanu, korporatīvo pārvaldību un īpašumtiesībām. FME ieviesa salīdzinošas kapitāla prasības attiecībā uz citiem finanšu uzņēmumiem.

(41) Ekonomikas stabilizācijas programmā, kas izveidota, konsultējoties ar SVF, bija noteikts, ka jāpārskata viss tiesiskais regulējums attiecībā uz finanšu pakalpojumiem un uzraudzību, lai uzlabotu aizsardzību pret finanšu krīzi nākotnē. Valdība uzaicināja bijušo Somijas Finanšu uzraudzības iestādes ģenerāldirektoru K. Jännäri veikt esošā tiesiskā regulējuma un uzraudzības prakses novērtējumu. Viens no K. Jännäri ieteiktajiem uzlabojumiem bija valsts kredītu reģistra izveidošana FME ietvaros, lai samazinātu sistēmas kredītriskus. Viņa ziņojumā tika ieteikts arī izveidot stingrākus noteikumus un praksi attiecībā uz lieliem riska darījumiem un saistītajiem aizdevumiem, kā arī veikt vairāk klātienes pārbaužu, lai pārbaudītu no attāluma veikto uzraudzību un ziņojumus, jo īpaši attiecībā uz kredītrisku, likviditātes risku un ārvalstu valūtas risku. Tika ieteikts arī pārskatīt un uzlabot noguldījumu garantiju sistēmu, cieši sekojot attīstībai ES.

(42) Valdība pēc tam iesniedza likumprojektu Altingam, cita starpā balstoties uz K. Jännäri ieteikumiem, kā arī uz EEZ līgumā veiktajiem grozījumiem attiecībā uz finanšu darbībām sākot no 2009. gada, kas tika pieņemti un stājās spēkā 2010. gada 1. jūlijā ar Likumu Nr. 75/2010. Ar jauno likumu tika izdarīti būtiski grozījumi Likumā par finanšu uzņēmumiem. Vēlāk tika ieviesti vairāki citi grozījumi Likumā par finanšu uzņēmumiem, kā arī attiecībā uz finanšu pakalpojumu regulējumu un uzraudzību. Šie grozījumi regulējumā sīkāk apskatīti pielikumā.

2.6. Lielākie turpmākie izaicinājumi (23)

(43) Neskatoties uz būtiskiem sasniegumiem finanšu nozares atjaunošanā, Islande turpina cīnīties ar 2008. gada rudens finanšu un valūtas krīzes sekām. Finanšu krīze ir atklājusi dažādus trūkumus un nepilnības finanšu sistēmā, kas jārisina, lai atjaunotu sabiedrības uzticību. Šķiet acīm redzami, ka Islande, tāpat kā daudzas citas valstis, kuras smagi skārusi finanšu krīze, saskaras ar daudzām grūtībām pielāgot finanšu pakalpojumu tiesisko un darbības vidi, lai atbalstītu dzīvotspējīgu un efektīvu finanšu sistēmu nākotnē un pēc iespējas samazinātu risku, ka sistēmiski satricinājumi turpmāk varētu atkārtoties.

(44) Akūtākās problēmas, ar kurām pašlaik saskaras Islandes finanšu uzņēmumi, ir saistītas ar to, ka bankas darbojas saudzīgā vidē ar kapitāla kontroli un vispārējo noguldījumu garantiju. Bankām tagad jāsagatavojas darboties vidē, kas vairāk pakļauta riskam, kad kapitāla kontrole tiks atcelta un noguldījumu garantijas no jauna tiks piemērotas saskaņā ar attiecīgo ES/EZZ direktīvu noteikumiem (24). Islandes iestādes ir uzsvērušas, ka, ieviešot jaunus noteikumus šajā jomā, jārīkojas īpaši piesardzīgi.

(45) Cita liela problēma ir nepieciešamība turpmāk pielāgot tiesisko un normatīvo regulējumu, lai atbalstītu stabilu un efektīvu finanšu sistēmu, kas būtu saskaņota arī ar EEZ un starptautisko noteikumu attīstību (25).

2.7. Konkurences situācija Islandes finanšu nozarē

(46) Saskaņā ar jaunāko informāciju no Islandes iestādēm (26) konkurence finanšu tirgū kopš banku bankrota ir radikāli mainījusies. Finanšu uzņēmumu skaits ir samazinājies, jo vairākas krājbankas, komercbankas un specializēti aizdevēji tiek likvidēti vai ir apvienoti ar citiem uzņēmumiem (27). Finanšu uzņēmumu skaits turpina samazināties, nesenākie piemēri ir Landsbankinn un SpKef apvienošana 2011. gada martā, Íslandsbanki un Byr apvienošana 2011. gada decembrī un Landsbankinn un Svarfdaelir krājbankas apvienošana, ko Iestāde apstiprināja 2012. gada 20. jūnijā. Ar finanšu uzņēmumu skaita samazināšanos un lielākajām bankām pārņemot noguldījumus no bankām, kas tiek likvidētas, ir palielinājusies koncentrācija iekšzemes tirgū. No otras puses, jauno banku visuresošā klātbūtne EEZ finanšu tirgos ir daudz mazāka salīdzinājumā ar to priekšgājējām, jo starptautiskās banku operācijas ir likvidētas.

(47) Turklāt iekšzemes tirgus ir ievērojami samazinājies, jo daži pakārtotie tirgi ir izzuduši vai to stāvoklis ir ievērojami pasliktinājies. Vērtspapīru tirgus gandrīz pilnīgas izzušanas un kapitāla kontroles ieviešanas dēļ ir samazinājušās operācijas vērtspapīru un valūtas tirgos, un tā rezultātā ir ierobežotas ieguldījumu iespējas. Ar ieguldījumu līmeni ekonomikā vēsturiski zemā līmenī un mājsaimniecību un uzņēmumu vispārēji augsto aizņemto līdzekļu apjoma līmeni pieprasījums pēc kredīta ir mazs. Kopš sabrukuma bankas ir centušās pievērsties galvenokārt iekšējām problēmām un aizdevumu portfeļu pārstrukturēšanai, kā arī dažu lielāko korporatīvo klientu pārstrukturēšanai.

(48) Pirms finanšu krīzes krājbanku kopējā tirgus daļa noguldījumos bija aptuveni 20–25 %. Tagad tā ir sarukusi līdz aptuveni 2–4 %. Tirgu atstājošo krājbanku un komercbanku zaudētās tirgus daļas ieguva trīs lielākās komercbankas Arion Bank, Íslandsbanki un Landsbanki. Tagad trim lielajām bankām kopā pieder aptuveni 90–95 % no tirgus salīdzinājumā ar 60–75 % iepriekš, un Landsbankinn tirgus daļa ir nedaudz lielāka. Bez 10 reģionālajām krājbankām, kurām pašlaik pieder aptuveni 2–4 % no tirgus, vienīgais cits tirgus dalībnieks ir pārstrukturētā MP Bank (28) ar tirgus daļu aptuveni 1–5 %.

(49) Tādējādi Islandes finanšu tirgus ir kļuvis izteikti oligopols un trīs lielākie uzņēmumi kopā varēja iegūt dominējošu tirgus pozīciju. Islandes Konkurences iestāde (ICA), kurai Iestāde lūdza izteikt viedokli par konkurences situāciju Islandē un iespējamiem uzlabojumiem, uzskata, ka pastāv ievērojami šķēršļi iekļūšanai Islandes banku tirgū. Tam ir kaitējoša ietekme uz konkurenci. Pastāv arī konkrēti traucējumi patērētājiem mainīt bankas. Turklāt Islandes iestādes atzina, ka ar Islandes mazo un netirgojamo valūtu Islandes kronu saistītie valūtas maiņas kursa riski ir papildus ierobežojuši konkurenci un atturējuši ārvalstu bankas un uzņēmumus ienākt Islandes tirgū.

(50) ICA pēdējā laikā ir pievērsusi uzmanību konkrētam jautājumam par IT infrastruktūru banku operācijām un banku sadarbību šajā saistībā. Tas attiecas uz finanšu iestāžu kopīgo īpašumu – IT pakalpojumu sniedzēju Reiknistofa bankanna (Islandes banku datu centru RB). Šis temats ir ietverts attiecīgā gadījuma novērtējumā un bija viens no jautājumiem, ko Iestāde apsprieda ar Islandes iestādēm un bankām.

(51) RB ir trīs galveno Islandes banku, divu krājbanku, Islandes krājbanku asociācijas un trīs Islandes galveno maksājumu karšu apstrādātāju kopīgs īpašums. Landsbankinn pieder 36,84 % no akcijām RB, Íslandsbanki – 29,48 % un Arion Bank – 18,7 %. Tātad trim komercbankām kopā pieder 85,02 % no RB akcijām. RB klienti ir īpašnieki, Islandes Centrālā banka un citi finanšu uzņēmumi, kā arī citas publiskā sektora struktūras. Banku sadarbība šajā jomā ir plaša, jo RB ir izveidojis tīrvērtes un norēķinu sistēmu Islandē. Tas sniedz arī daudzus banku pamatpakalpojumu risinājumus, kas attiecas uz daudziem lietotājiem, un tos izmanto lielākā daļa Islandes banku. Turklāt RB pārvalda e-rēķinu un e-maksājumu sistēmu uzņēmumiem un privātpersonām.

(52) ICA uzskata, ka sabrukums 2008. gadā ir padarījis īpaši neaizsargātas mazākās bankas un krājbankas. Mazākiem finanšu uzņēmumiem nepieciešamie IT pakalpojumi bija ļoti nozīmīgi, jo tos var uzskatīt par vienu no šķēršļiem jauniem tirgus dalībniekiem, lai iekļūtu tirgū. IT pakalpojumu platformu attiecībā uz lielākajiem finanšu uzņēmumiem lielā mērā ir nodrošinājis RB un attiecībā uz krājbankām un mazākiem tirgus dalībniekiem – Teris. Pēc daudzu mazo finanšu uzņēmumu slēgšanas pēdējos gados Teris zaudēja nozīmīgu savu ieņēmumu daļu, kā rezultātā 2012. gada janvārī tas pārdeva RB dažus no saviem IT risinājumiem. Kā apgalvo RB un Teris, šā darījuma mērķis cita starpā bija nodrošināt pastāvīgu IT pakalpojumu sniegšanu mazākiem finanšu uzņēmumiem.

(53) ICA ir izmeklējusi divus gadījumus attiecībā uz RB. Pirmkārt, vai kopīgas īpašumtiesības un banku un citu finanšu uzņēmumu sadarbība diskusijā par RB būtu jāuzskata par aizliegtu vienošanos aizlieguma pārkāpumu saskaņā ar Islandes Likuma par konkurenci 10. pantu. Otrkārt, RB iegādāto Teris lielāko aktīvu saderība tiek novērtēta saskaņā ar tā paša likuma noteikumiem attiecībā uz apvienošanu. Tomēr 2012. gada maijā šo divu gadījumu izskatīšana tika izbeigta ar strīda izšķiršanu starp RB un tā īpašniekiem, no vienas puses, un ICA, no otras puses (29).

(54) Bez iepriekš minētajām bažām, kas attiecas tieši uz Islandes finanšu tirgu, ICA ir īpaši norādījusi uz nepieciešamību bez nepamatotas kavēšanās pabeigt strādājošu uzņēmumu (30) pārdošanu un pārstrukturēšanu. Bankas ir pārņēmušas daudzus strādājošus uzņēmumus (kā šo uzņēmumu kreditori) to lielo parādu dēļ pēc 2008. gada ekonomikas krīzes. ICA uzskata, ka var rasties interešu konflikts, ja bankas sniedz finanšu pakalpojumus uzņēmumiem, kuri vienlaicīgi ir to īpašums. ICA uzskata, ka tiešas vai netiešas banku īpašumtiesības (31) ir visizplatītākā un bīstamākā konkurences problēma pēc finanšu krīzes, jo tā ietekmē gandrīz visus uzņēmumus un nozares Islandē. ICA uzskata, ka straujāka uzņēmumu pārstrukturēšana uzlabotu konkurenci finanšu tirgū. Gadījumos, kad uz banku iesaistīšanos to korporatīvo klientu pārstrukturēšanā ir attiekušās paziņošanas prasības saskaņā ar valsts īstenotu apvienošanas kontroli, ICA šajā saistībā bieži ir izveidojusi nosacījumus attiecībā uz banku īpašumtiesībām. Tomēr visaptverošs problēmu risinājums šķiet sarežģīts, jo tas attiecas galvenokārt uz Islandes uzņēmējdarbības nozares aizņemto līdzekļu lielo īpatsvaru.

(55) Visas trīs komercbankas, t. i., Arion Bank, Íslandsbanki un Landsbankinn, savos iesniegtajos dokumentos Iestādei ir izteikušas viedokli, ka konkurences apstākļos Islandes finanšu tirgū kopš 2008. gada rudens nav notikušas būtiskas izmaiņas, kas radītu bažas. Tirgū valdīja efektīva konkurence bez jebkādas norādes uz trīs lielāko dalībnieku slepenu rīcību. Pārbaudot konkurences apstākļus tirgū, ICA nav pievērsusi uzmanību dažiem galvenajiem faktoriem. Lai arī ārvalstu bankas fiziski neatrodas Islandē, tās jau sen aktīvi konkurē ar Islandes bankām tādās jomās kā korporatīvo aizdevumu izsniegšana un citu finanšu pakalpojumu sniegšana lielākajiem klientiem, piemēram, uzņēmumiem, kas galvenokārt veic eksporta darbības (zivsaimniecībām, energoietilpīgai nozarei utt.), kā arī valsts un pašvaldību darbībai.

(56) Tomēr šis viedoklis ir pretrunā Islandes iestāžu iesniegtajos dokumentos izteiktajam viedoklim, kā norādīts iepriekš minētajā ekonomikas lietu ministra ziņojumā Altingam, un ICA viedoklim. Turklāt, kā aprakstīts turpmāk, Arion Bank, neskatoties uz dažām atrunām attiecībā uz konkurences apstākļu analīzi, nolēma noteikt konkrētas saistības ar mērķi ierobežot konkurences kropļošanu saistībā ar attiecīgajiem atbalsta pasākumiem. Šīs saistības ir uzskaitītas pielikumā.

3. PASĀKUMU APRAKSTS

3.1. Atbalsta saņēmējs

(57) Kā aprakstīts iepriekš, Kaupthing Bank bankrotēja 2008. gadā tāpat kā divas citas lielas Islandes komercbankas. Lai nodrošinātu iekšzemes banku nozares darbības turpināšanos, Islandes iestādes veica konkrētus pasākumus, lai atjaunotu dažas (vecās) Kaupthing Bank hf operācijas, tostarp veiktu New Kaupthing Bank hf (tagad pārsaukta par Arion Bank) izveidi un kapitalizāciju.

3.1.1. Kaupthing Bank

(58) Pirms finanšu krīzes 2008. gadā Kaupthing Bank bija lielākā banka Islandē. Tās bilances apmērs 2007. gada beigās sasniedza ISK 5 347 miljardus (EUR 58,3 miljardus). Sākotnēji Kaupthing bija Ziemeļeiropas banka, kas darbojās trīspadsmit valstīs. Kaupthing piedāvāja integrētus finanšu pakalpojumus uzņēmumiem, institucionāliem ieguldītājiem un privātpersonām, un tai bija pieci uzņēmējdarbības segmenti: korporatīvie bankas pakalpojumi un maza apjoma bankas pakalpojumi, kapitāla tirgi, dārgumu glabātuve, investīciju bankas pakalpojumi un aktīvu pārvaldība, un bankas pakalpojumi privātpersonām. Turklāt banka pārvaldīja maza apjoma bankas pakalpojumu filiāļu tīklu Islandē, kur atradās tās galvenā pārvalde, un mazākā mērā Norvēģijā un Zviedrijā. Kaupthing bija banku licences, izmantojot meitasuzņēmumus Dānijā, Zviedrijā, Luksemburgā un Apvienotajā Karalistē, un filiāles Somijā, Norvēģijā un Menā. Kaupthing lielākie meitasuzņēmumi bija Kaupthing Singer & Friedlander (Apvienotajā Karalistē) un FIH Erhvervsbank (Dānijā), bet banka pārvaldīja vēl sešpadsmit meitasuzņēmumus un filiāles dažādās valstīs Eiropā, Ziemeļamerikā, Āzijā un Tuvajos Austrumos. 2007. gada beigās bankā bija 3 334 darbinieki. Bankas akcijas bija iekļautas OMX Nordic Exchange biržas sarakstā Reikjavīkā un Stokholmā.

3.1.2. Arion Bank

(59) Kaupthing pārņēmēja Arion Bank ir Islandes banka, kas piedāvā universālus finanšu pakalpojumus uzņēmumiem, institucionāliem ieguldītājiem un privātpersonām. Bankas mērķis ir būt par banku, kas veidota uz attiecību pamata un meklē visdažādākos finanšu risinājumus lieliem uzņēmumiem un privātpersonām.

(60) Arion Bank grupu veido mātesuzņēmums un astoņi galvenie meitasuzņēmumi, kas ir bankas operāciju neatņemama sastāvdaļa (32).

(61) Banka saistībā ar tās aizdevumu portfeļa neseno pārstrukturēšanu, kas joprojām turpinās, ir pārņēmusi aktīvus, kas ir kategorizēti kā turēti pārdošanai vai, ja aizdevumu atgūšana nav pabeigta, kā pagaidu operācijas. Banka apgalvo, ka tā tomēr cenšas pārdot šos aktīvus bez nepamatotas kavēšanās (33).

(62) Tai pieder citas lielākās akciju paketes – Auðkenni (kontrolakciju sabiedrība, kas pārvalda drošības atslēgas tiešsaistes banku pakalpojumiem; 20 %) un Reiknistofa bankanna (Islandes banku datu centrs RB; 18,05 %). Arion Bank ir slēgusi vai pašlaik slēdz kopā 15 uzņēmumus, kuros bankai ir bijusi līdzdalība pašu kapitālā. Šie uzņēmumi ir likvidācijas procesā vai tiem nav aktīvu, vai arī tie neveic operācijas.

(63) Galvenos bankas produktus iedala četrās kategorijās: aktīvu pārvaldība, investīciju bankas pakalpojumi, korporatīvie bankas pakalpojumi un maza apjoma bankas pakalpojumi, kā sīkāk aprakstīts turpmāk.

Aktīvu pārvaldība

(64) Aktīvu pārvaldības struktūrvienībā ietilpst šādas nodaļas: Tirdzniecība un pakalpojumi, Bankas pakalpojumi privātpersonām un Institucionālā aktīvu pārvaldība. Bankas meitasuzņēmums aktīvu pārvaldības uzņēmums Stefnir veic fonda pārvaldīšanu, un Arion Bank aktīvu pārvaldības struktūrvienība ir galvenā fonda izplatītāja. Aktīvu pārvaldības struktūrvienība ir vadošais dalībnieks Islandes tirgū ar aktīviem, kurus pārvalda Arion Bank un meitasuzņēmumi un kuru apjoms 2011. gada beigās bija vairāk nekā ISK 659 miljardi.

(65) Aktīvu pārvaldības struktūrvienība ir atbildīga par aktīvu pārvaldību savu klientu, tostarp institucionālo ieguldītāju, korporāciju, finansiāli nodrošinātu klientu un privāto ieguldītāju vārdā. Tā apkalpo klientus ar dažādiem ieguldīšanas mērķiem, piedāvājot plašu pakalpojumu klāstu. Papildus dažādiem kopieguldījumu fondiem, alternatīviem ieguldījumu instrumentiem un pensiju programmām struktūrvienība piedāvā individuālas aktīvu sadalījuma stratēģijas un pārvaldītos kontus. Struktūrvienība piedāvā arī fondus no citiem vadošajiem pasaules fondu pārvaldības uzņēmumiem.

Investīciju bankas pakalpojumi

(66) Investīciju bankas pakalpojumu struktūrvienība sniedz dažādus pakalpojumus korporatīvajiem klientiem, kas tiek nodrošināti, izmantojot četrus galvenos produktu veidus: — konsultāciju pakalpojumi saistībā ar apvienošanos un pārņemšanu, — kapitāla tirgus darījumi, — iegāde un aizņemto līdzekļu finansēšana, — galvenie ieguldījumi.

(67) Struktūrvienības mērķis ir apvienot konsultācijas ar bankas finansēšanas iespējām, izveidojot integrētu risinājumu klientiem ciešā sadarbībā ar citām bankas struktūrvienībām, jo īpaši Kapitāla tirgus un Korporatīvo bankas pakalpojumu struktūrvienību.

Korporatīvie bankas pakalpojumi

(68) Korporatīvo bankas pakalpojumu struktūrvienība ir sadalīta 7 nodaļās: Korporatīvie aizdevumi; Specializēti aizdevumi; Juridiskie pakalpojumi un dokumentācija; Portfeļa pārvaldība; Pakalpojumi uzņēmumiem; Parādu piedziņa un Faktūrkreditēšana. Korporatīvo bankas pakalpojumu struktūrvienība piedāvā finanšu pakalpojumu un produktu klāstu saviem korporatīvajiem klientiem no vidēja apjoma uzņēmumiem līdz lielām korporācijām Galvenais struktūrvienības mērķis ir uzturēt ilgtermiņa attiecības ar saviem klientiem, kā arī sniegt individuālus risinājumus un personalizētus pakalpojumus.

(69) Arion Bank uzskata, ka tā ir jau gandrīz atrisinājusi uzņēmumu parādu problēmas un ir sasniegusi ievērojamu progresu uzņēmumu pārstrukturēšanā. Korporatīvo bankas pakalpojumu struktūrvienības Parādu piedziņas nodaļa ir atbildīga par bankas parādu atgūšanu, t. i., tādu uzņēmumu pārstrukturēšanu, kuriem ir grūtības ar maksājumiem. Darbs ir ievērojami progresējis un drīz tiks pabeigts.

Maza apjoma bankas pakalpojumi

(70) Maza apjoma bankas pakalpojumu tirgus daļa Islandē ir 30 %. Visā Islandē ir 24 filiāles un vairāk nekā 100 000 klientu. Filiāles sniedz visaptverošu pakalpojumu klāstu, tostarp konsultācijas par noguldījumiem un aizdevumiem, maksājuma kartēm, pensiju uzkrājumiem, apdrošināšanu, fondiem un vērtspapīriem.

(71) Filiāļu tīkls ir sadalīts septiņās grupās, un katrai no tām ir savs vadītājs. Katrā grupā mazākās filiāles izmanto priekšrocības, ko sniedz lielāko filiāļu iespējas. Liela daļa izpildes pilnvaru un atbildības ir nodota filiālēm, tādējādi pietuvojoties klientiem. Banka uzskata, ka šis noteikums palīdz koordinēt procedūras un pilnībā izmantot filiāļu darbinieku zināšanas. Četri no šiem vadītājiem darbojas lielās Reikjavīkas teritorijā un trīs – citu lielāko pilsētu apgabalos. Šī struktūra ir izveidota, lai stiprinātu saiknes starp filiālēm katrā valsts daļā.

Tirgus daļu rādītāji

(72) Pēc Arion Bank aprēķiniem tās tirgus daļa noguldījumos, balstoties uz Islandes banku un krājbanku gada pārskatiem, ir [> 30] % vai nedaudz mazāka par Landsbankinn ([> 30 %]) un Íslandsbanki ([> 30 %]) akcijām. Citi daudz mazāk nozīmīgi tirgus dalībnieki ir MP Bank ([< 5 %]) un krājbankas (kopā [< 5 %]).

(73) Arion Bank aizdevumu klientiem daļa ir aptuveni [15–25] % jeb līdzīga Íslandsbanki daļai un nedaudz mazāka par Landsbankinn daļu. Mājokļu finansējuma fondam ir vislielākā daļa šajā tirgū – [> 25] %. Rēķinot kopā, pensiju fondiem arī ir ievērojama daļa šajā tirgū jeb [5–10] %, bet citu tirgus dalībnieku daļas ir nebūtiskas.

(74) Arion Bank tirgus daļa Islandes biržas tirdzniecībā, rēķinot pēc apgrozījuma 2012. gada pirmajās 14 nedēļās, bija [10–20] %, bet visu pārējo komercbanku – Íslandsbanki, Landsbankinn un MP Bank – daļas atsevišķi bija [20–25] %.

3.2. Vecās un jaunās bankas salīdzinājums

(75) 1. tabulā attēlotais galveno finanšu datu indikatīvs salīdzinājums veco un jauno banku bilancēs parāda divu operāciju apjoma un darbības jomas lielo atšķirību (34). Arion Bank kopējie aktīvi 2009. gada beigās bija tikai 11,5 % no Kaupthing Bank aktīviem 2008. gada vidū. Aizdevumu portfelis ir lielākā atsevišķā aktīvu kategorija. Kaupthing Bank aizdevumu portfeļa uzskaites vērtība 2008. gada jūnija beigās bija ISK 4169 miljardi salīdzinājumā ar Arion Bank aizdevumu portfeļa apmēru – ISK 358 miljardi 2009. gada beigās, no kuriem 8,6 % pieder Kaupthing. Būtiskas atšķirības ir arī Arion Bank vērtspapīru turējumos salīdzinājumā ar Kaupthing Bank. Akcijas un atvasinātie finanšu instrumenti ir samazinājušies par 96–100 %. Attiecībā uz obligācijām samazinājums ir mazāks, jo Arion Bank turēto obligāciju apmērs bija 25,7 % no Kaupthing Bank turējumiem. 1. tabula Arion Bank un Kaupthing Bank bilanču salīdzinājums, miljardos ISK Kaupthing 30.6.2008. Arion 31.12.2009. Arion % daļa no Kaupthing Kopējie aktīvi 6 603 757 11,5 — Aizdevumi un debitoru parādi klientiem 4 169 358 8,6 — Obligācijas un parāda instrumenti 676 173 25,7 — Akcijas un pašu kapitāla instrumenti 172 7 4,1 Kopējie pasīvi 6 166 667 10,8 — Noguldījumi 1 848 495 26,8 Kopējais pašu kapitāls 438 90 20,6

(76) Abu struktūru ienākumu pārskatos parādās līdzīgas atšķirības apjomā un darbības jomā. Salīdzinot Arion Bank 2009. gadā un Kaupthing Bank 2007. gadā, Arion Bank neto procentu ienākumi bija 15,2 % no attiecīgajiem Kaupthing ienākumiem un Arion neto maksu un komisijas maksu ienākumi bija 10,7 % no attiecīgajiem Kaupthing ienākumiem. Arion Bank 2009. gada beigās bija 1057 darbinieki (ieskaitot meitasuzņēmumu darbiniekus) salīdzinājumā ar Kaupthing Bank3 334 darbiniekiem 2007. gada beigās. Tātad kopējais Arion darbinieku skaits bija 32 % no attiecīgā kopējā Kaupthing darbinieku skaita (35). Salīdzinot abu banku operācijas Islandē, Kaupthing ar Islandes iekšzemes operācijām 2008. gada jūnija beigās nodarbojās 1 133 darbinieki (neieskaitot meitasuzņēmumu darbiniekus), bet Arion Bank 2009. gada beigās bija 952 darbinieki (neieskaitot meitasuzņēmumus). 2. tabula Arion Bank un Kaupthing Bank ienākumu pārskatu salīdzinājums, miljardos ISK Kaupthing 2007. gads Arion 2009. gads Arion % daļa no Kaupthing Neto procentu ienākumi 80 12 15,2 Neto maksu un komisijas maksu ienākumi 55 6 10,7 Saimnieciskās darbības ienākumi 166 50 29,9 Peļņa pirms ienākuma nodokļa nomaksas 81 15 19,0

3.3. Valsts juridiskais pamats

(77) Valsts juridiskais pamats atbalsta pasākumiem ir šāds: — Likums Nr. 125/2008 par valsts kases līdzekļu izmantošanas atļauju neparastos finanšu tirgus apstākļos utt., parasti saukts – Likums par ārkārtas stāvokli Likums par ārkārtas stāvokli ļāva FME iestādei iejaukties “ārkārtas apstākļos” un pārņemt finanšu iestāžu pilnvaras akcionāru sapulcēs un padomes sanāksmēs un lemt par to aktīvu un pasīvu izvietošanu. FME bija piešķirtas pilnvaras arī iecelt tās pārņemto finanšu uzņēmumu strīdu izšķiršanas komitejas, kas ietvēra pilnvaras akcionāru sapulcēs. Iestāžu likvidēšanā minētais likums dod prioritāti noguldījumu turētāju prasībām un noguldījumu garantiju sistēmām. Likums piešķir arī pilnvaras Islandes Finanšu ministrijai izveidot jaunas bankas. Likums par ārkārtas stāvokli ietver grozījumus Likumā Nr. 161/2002 par finanšu uzņēmumiem, Likumā Nr. 87/1998 par finanšu darbību oficiālu uzraudzību, Likumā Nr. 98/1999 par noguldījumu garantijām un ieguldītāju kompensācijas sistēmu un Likumā Nr. 44/1998 par mājokļu jautājumiem. — Papildu Valsts budžeta likums 2008. gadam (4. pants) — Valsts budžeta likums 2009. gadam (6. pants)

3.4. Atbalsta pasākumi

(78) Islandes iestāžu intervence pēc Kaupthing Bank bankrota tika aprakstīta iepriekš, un detalizētāk tā ir aprakstīta lēmumā par procedūras uzsākšanu. Intervences būtību apkopojošā veidā var izklāstīt šādi: FME2008. gada 9. oktobrī pārņēma Kaupthing vadību, un iekšzemes pasīvi un iekšzemes aktīvi (lielākā daļa) tika pārvesti uz New Kaupthing. Šajā pārvešanā bija jākompensē vecās bankas īpašums, saņemot aktīvu un pasīvu starpības summu. Tā kā noteikt šo starpību izrādījās grūti un laikietilpīgi, valsts piešķīra nelielu sākotnējo kapitālu un uzņēmās saistības vajadzības gadījumā piešķirt papildu kapitālu. Tad tā kapitalizēja banku pirms 2009. gada 1. decembrī tika noslēgta vienošanās starp valsti un veco banku, kā rezultātā valsts daļa bankā samazinājās no 100 % līdz 13 % (36). Iestāde šo datumu – 2009. gada 1. decembri – uzskata par 5 gadu pārstrukturēšanas perioda sākumu, un periods attiecīgi ilgs līdz 2014. gada 1. decembrim.

(79) Nākamajā iedaļā aprakstīti šie valsts intervences aspekti, kas ir novērtējamie pasākumi saskaņā ar EEZ līguma 61. pantu.

3.4.1. 1. līmeņa kapitāls

(80) Valsts divas reizes piešķīra 1. līmeņa kapitālu – pirmo reizi, kad tika izveidota New Kaupthing, un otrreiz, kad tā pilnībā kapitalizēja banku (un ar atpakaļejošu spēku); pēc tam sekoja vienošanās ar veco banku tās kreditoru vārdā, saskaņā ar kuru valsts paturēja 13 % daļu bankā.

3.4.1.1. Sākotnējais kapitāls

(81) Pēc New Kaupthing Bank izveidošanas 2008. oktobrī valsts piešķīra ISK 775 miljonus (37) (EUR 5 miljonus) skaidrā naudā kā sākotnējo kapitālu jaunajai bankai un papildus uzņēmās saistības piešķirt kopā līdz ISK 75 miljardiem kā 1. līmeņa riska kapitālu jaunajai bankai apmaiņā pret visu tās pašu kapitālu. Iepriekš minētā pirmā summa atbilst Islandes tiesību aktos noteiktajam kapitāla minimumam bankas izveidošanai. Otrā summa tika aprēķināta kā 10 % no līdzīga apjoma bankas kopējo riska svērto aktīvu sākotnējā novērtējuma. Šīs summas piešķiršana tika oficiāli iekļauta 2009. gada valsts budžetā kā valdības līdzekļu piešķiršana, lai risinātu ārkārtēju situāciju finanšu tirgos. Šī kapitāla piešķiršana bija paredzēta kā atbilstošs nodrošinājums bankas darbībai līdz brīdim, kad būtu iespējams atrisināt problēmas saistībā ar tās galīgo rekapitalizāciju, ietverot tās sākotnējās bilances apmēru un vecajai bankai maksājamo kompensāciju par pārvestajiem aktīviem.

3.4.1.2. Kapitāla iepludināšana un 13 % daļas paturēšana saskaņā ar vienošanos ar vecās bankas kreditoriem

(82) Islandes valdība 2009. gada 20. jūlijā paziņoja, ka tā ir noslēgusi pamata vienošanos ar Kaupthing strīdu izšķiršanas komiteju attiecībā uz New Kaupthing Bank (2009. gada 21. novembrī pārsaukta par Arion Bank) sākotnējo kapitalizāciju un abpusēji maksājamās kompensācijas pamatu. Valdība nosacīti vienojās ar Kaupthing strīdu izšķiršanas komiteju, ka kreditoriem ar komitejas starpniecību būtu jādod iespēja iegādāties Arion Bank vairākuma akciju paketi, lai veicinātu bankas neatkarīgu attīstību. Tas faktiski iesaistītu veco banku saskaņā ar vienošanos par kompensāciju nodrošināt lielāko daļu no Arion Bank kapitāla. Ja Kaupthing Bank neparakstītos uz Arion Bank attiecīgo akciju daļu, valdība paturētu pilnas īpašumtiesības.

(83) Valdība 2009. gada 14. augustā paziņoja, ka tā ir apņēmusies kapitalizēt Arion Bank ar ISK 72 miljardu 1. līmeņa kapitālu valdības obligāciju veidā, kā rezultātā bankas 1. līmeņa pamata kapitāla rādītājs būtu aptuveni 12 %. Valdības veiktā Arion Bank kapitalizācija tika īstenota 2009. gada 9. oktobrī, ietverot ISK 71 225 miljonu iepludināšanu bankā ar atpakaļejošu datumu – 2008. gada 22. oktobri, papildus sākotnējiem ISK 775 miljoniem skaidrā naudā. Tādējādi kopējais valdības akciju kapitāls bija ISK 72 miljardi. Turklāt valdības obligāciju uzkrāto procentu apmērs bija ISK 9,2 miljardi.

(84) Valdība 2009. gada 4. septembrī paziņoja, ka ir panākta galīgā vienošanās par Arion Bank kapitalizāciju un pamatu kompensācijai. Saskaņā ar 2009. gada 20. jūlija pamata vienošanos tajā galvenokārt bija ietverti noteikumi diviem alternatīviem līgumiem: kapitalizācija ar veco banku (kreditoru) kā īpašnieci (kopējas kapitalizācijas līgums) vai kapitalizācija ar valdību kā īpašnieci (alternatīvs kapitalizācijas līgums) (38). Saskaņā ar pirmo līgumu Kaupthing kreditoriem bija iespēja iegūt (ar strīdu izšķiršanas komitejas starpniecību) kontroli pār Arion Bank, parakstoties uz jauno akciju kapitālu. Tā kā uz Arion Bank pārvesto pasīvu vērtība pārsniedza pārvesto aktīvu vērtību, Kaupthing bija jāsamaksā par jauno akciju kapitālu no vecās bankas pašu aktīviem. Šīs kompensācijas apmērs tika lēsts ISK 38 miljardi, bet tas bija regulāri jāpārvērtē, balstoties uz konkrētā aizdevumu portfeļa turpmāku sniegumu. Valdība paturētu mazāko daļu no parastā akciju kapitāla, kas bija 13 % no Arion Bank kapitāla. Lai atbilstu FME uzraudzības nobeiguma prasībai par papildu 4 % no 2. līmeņa kapitāla, valdība piešķirtu Arion Bank kapitālam arī ISK 24 miljardus pakārtota aizdevuma veidā.

(85) 2009. gada 1. decembrī starp valdību un Arion Bank, no vienas puses, un Kaupthing strīdu izšķiršanas komiteju, no otras puses, tika noslēgta vienošanās par norēķiniem attiecībā uz aktīviem un pasīviem, kas pārvesti no Kaupthing uz jauno banku. Tajā pašā dienā Kaupthing strīdu izšķiršanas komiteja nolēma izmantot šo iespēju, ko tai deva kopējas kapitalizācijas līgums, – pārņemt 87 % no Arion Bank akciju kapitāla. Valdībai paliktu atlikušie 13 % no 1. līmeņa kapitāla.

(86) Kaupthing samaksāja par iegādi, pārvedot aktīvus no sava īpašuma uz Arion Bank ISK 66 miljardu apmērā. Šim nolūkam Kaupthing izmantoja dažādus līdzekļus – skaidru naudu, aizdevumus uzņēmumiem Islandē un hipotēku un aizdevumu portfeli struktūrām, kas saistītas ar Islandes valdību. Valdības 2009. gada 9. oktobrī veiktā kapitalizācija attiecīgi bija apvērsta, un Arion Bank atdeva valdībai ISK 32,6 miljardus valdības obligācijās un emitēja subordinētu obligāciju valdībai ISK 29,5 miljardu apmērā.

(87) Sarežģījumi radās attiecībā uz 12 % no 1. līmeņa kapitāla un 4 % no papildu 2. līmeņa kapitāla atbilstības prasību, jo, pārvedot ar risku nesaistītos brīvos aktīvus uz Arion Bank, palielinājās bankas riska svērto aktīvu bāze. Tā kā Arion Bank tika rekapitalizēta ar pārvedumu, kā rezultātā radās ievērojams riska svērto aktīvu palielinājums, atbilstīgi kopējas kapitalizācijas līgumam bija nepieciešams lielāks kapitāls nekā valdības kapitalizācijai, ko finansēja tikai ar valdības obligācijām. Lielākā daļa no valdībai atmaksātajiem līdzekļiem bija jāpārvērš 2. līmeņa kapitāla saistībās, kādās tie būtu bijuši parastā situācijā. Tā paša iemesla dēļ Kaupthing samaksāja ISK 66 miljardus par 87 % no akcijām, nevis ISK 62,6 miljardus, kā bija sākotnēji paredzēts (t. i., 87 % no ISK 72 miljardiem). Valdība samaksāja ISK 12,2 miljardus par savu 13 % akciju daļu Arion.

3.4.2. 2. līmeņa kapitāla iemaksa

(88) Valsts piešķīra jaunajai bankai arī divus pakārtotus aizdevumus, lai stiprinātu tās pašu kapitālu un likviditātes pozīciju. Ārvalstu valūtā denominētais A instruments tolaik atbilda ISK 29,5 miljardiem. Aizdevums tika izsniegts kapitāla instrumenta veidā, ļaujot Arion Bank emitēt nenodrošinātas pakārtotas parādzīmes. B instrumenta apmērs bija ISK 6,5 miljardi, un Arion Bank to izmantoja nesadalīto ieņēmumu (dividenžu) izmaksāšanai valstij visā laikposmā, kamēr kopējas kapitalizācijas līgums bija spēkā. Valdības piešķirtie 2. līmeņa kapitāla instrumenti bija balstīti uz nepieciešamību nodrošināt spēcīgu kapitāla struktūru, un tie atbilda FME prasībām.

(89) A instrumenta termiņš ir desmit gadi sākot no 2009. gada 30. decembra. Tajā ir ietverts stimuls izbeigt šo instrumentu, paaugstinot procentu likmi pēc pieciem gadiem. Procentu likme gadā pirmajos piecos gados ir 400 bāzes punkti virs EURIBOR likmes, bet laikposmā no pieciem līdz desmit gadiem procentu likme ir 500 bāzes punkti virs EURIBOR likmes. B instrumenta nosacījumi ir tādi paši ar atšķirību, ka pirmajos trijos gados procentu likme ir 300 bāzes punkti virs EURIBOR likmes.

3.4.3. Noguldījumu garantija

(90) Lai ievērotu Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 3. marta Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (39) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām (40), Islande pieņēma Likumu Nr. 98/1999 par noguldījumu garantijām un ieguldītāju kompensācijas sistēmu un ar to izveidoja tā saukto Noguldītāju un ieguldītāju nodrošinājuma fondu (“TIF”), kuram līdzekļus katru gadu piešķir bankas, aprēķinot pēc kopējiem noguldījumiem attiecīgajā bankā.

(91) Saskaņā ar Islandes iestāžu nostāju un lai dotu turpmāku ticamību un mierinājumu sabiedrībai kopumā attiecībā uz to noguldījumu drošību krīzes gadījumā, Islandes valdības 2008. gada rudenī veiktie banku glābšanas pasākumi ietvēra arī papildu nodrošinājumu valsts noguldījumiem iekšzemes komercbankās un krājbankās ārpus Likuma Nr. 98/1999, ar kuru ievieš noguldījuma garantiju saskaņā ar Direktīvu 94/19/EK un ieguldītāju kompensāciju saskaņā ar Direktīvu 97/9/EK, darbības jomas.

(92) Premjerministra biroja 2008. gada 6. oktobra paziņojumā bija noteikts: “Islandes valdība uzsver, ka noguldījumi iekšzemes komercbankās un krājbankās un to filiālēs Islandē tiks pilnībā nosegti.” Šo paziņojumu vēlāk atkārtoja pašreizējā premjerministra birojs 2009. gada februārī un decembrī. Turklāt uz to bija atsauce nodomu vēstulē, ko Islandes valdība 2010. gada 7. aprīlī nosūtīja Starptautiskajam Valūtas fondam (tā tika publicēta Ekonomikas lietu ministrijas un SVF tīmekļa vietnēs) (un tas tika atkārtots turpmākā 2010. gada 13. septembra nodomu vēstulē). Vēstulē (ko parakstīja Islandes premjerministrs, finanšu ministrs, ekonomikas lietu ministrs un CBI vadītājs) teikts: “Pašlaik mums saglabājas saistības pilnībā aizsargāt noguldītājus, bet, kad būs nodrošināta finanšu stabilitāte, mēs plānojam pakāpeniski atcelt šo vispārējo garantiju.” Turklāt 2011. gada budžeta likumprojekta iedaļā, kas attiecas uz valsts garantijām, zemsvītras piezīmē saistībā ar Islandes valdības paziņojumu minēta atsauce, norādot, ka noguldījumiem Islandes bankās piemēro valsts garantiju (41).

(93) Arī pašreizējā ekonomikas lietu ministra un bijušā finanšu ministra Steingrímur Sigfússon (2009.–2011. gads) nesenā paziņojumā Islandes parlamenta debatēs par valdības izdevumiem saistībā ar Landsbankinn veikto krājbankas SpKef pārņemšanu iepriekš minētais atkārtots vēlreiz. Ministrs uzskata, ka šajā saistībā jāņem vērā valsts 2008. gada rudens paziņojums, ka visiem noguldījumiem krājbankās un komercbankās būtu jābūt drošiem un aizsargātiem. “Kopš tā laika darbs visās institūcijās ir bijis balstīts uz to (t. i., uz šo paziņojumu), un diemžēl ir pareizi, ka šis (t. i., maksājumi saistībā ar SpKef) būs viens no lielākajiem rēķiniem, ko valsts ir samaksājusi tiešā veidā kā izmaksas noguldījumu nodrošināšanai visiem Suðurnes iedzīvotājiem … un visiem SpKef klientiem Rietumfjordos un rietumu un ziemeļrietumu apgabalā … Es nedomāju, ka kāds uzskatīja, ka noguldījumu turētājiem šajos apgabalos būtu jāpiemēro citāda pieeja nekā pārējiem iedzīvotājiem, tāpēc valstij šajā saistībā nebija īpašas izvēles” (42).

(94) Islandes valdība uzskata, ka papildu noguldījumu garantija tiks atcelta pirms pilnīgas kapitāla kontroles atcelšanas, kas, kā apgalvo Islandes iestādes, pašlaik ir paredzēta 2013. gada beigās.

3.4.4. Īpašā vienošanās par likviditātes nodrošināšanu

(95) Valdības veiktā Arion Bank finansēšana tika īstenota ar ISK 72 miljardu iepludināšanu valdības obligācijās, kuras var pārdot ar atpirkšanu (repo), apmaiņā pret visu bankas pašu kapitālu. Tomēr Kaupthing Bank lēmums izmantot savu iespēju iegādāties 87 % bankas akciju nozīmēja, ka lielākā daļa no šīm obligācijām tika atdotas valdībai. Kaupthing Bank pārveda aktīvus no sava īpašuma uz Arion Bank apmaiņā pret pašu kapitālu, ievērojami samazinot bankas aktīvus, kurus var pārdot ar atpirkšanu (repo), un apdraudot tās spēju atbilst uzraudzības prasībām attiecībā uz likviditātes rezervēm. Ņemot to vērā un tā kā Kaupthing izmantoja iepriekš minēto iespēju, valdība piekrita slēgt ar Arion Bank papildu vienošanos par likviditātes nodrošināšanu. Vienošanās par likviditātes nodrošināšanu tika formulēta kā turpmāk aprakstītā SPRON mijmaiņas darījumu līguma pagarinājums.

3.4.5. SPRON mijmaiņas darījumu līgums

(96) FME, izmantojot tai ar Likumu par ārkārtas stāvokli piešķirtās pilnvaras, 2009. gada 21. martā pārņēma Reikjavīkas krājbankas (SPRON) kontroli un pārveda lielāko daļu no tās noguldījumiem uz Arion Bank. Tika izveidota SPRON piederoša sabiedrība ar ierobežotu atbildību, lai pārņemtu SPRON aktīvus un arī visas nodrošinājuma tiesības, tostarp visas hipotēkas, garantijas un citas līdzīgas tiesības saistībā ar SPRON prasībām. Meitasuzņēmums Drómi hf pārņēma SPRON saistības pret Arion Bank attiecībā uz pārvestajiem noguldījumiem un 2009. gada 22. jūnijā emitēja obligāciju Arion Bank ISK 96,7 miljardu apmērā. Visi SPRON aktīvi tika ieguldīti kā obligācijas nodrošinājums, tostarp tā akcijas Drómi. Tomēr puses līdz šim nav varējušas panākt vienošanos par procentu likmi, kas jāmaksā par obligāciju (43).

(97) Pamata noteikumos, kas tika parakstīti 2009. gada 17. jūlijā, valdība apņēmās uzskatīt Arion Bank par nevainīgu attiecībā uz SPRON obligācijas vērtību. Puses vienojās turpmāk censties, lai SPRON obligācija iegūtu CBI finansējuma nodrošinājuma tiesības.

(98) Valdība 2009. gada 3. septembra vēstulē, kas adresēta Arion Bank, paplašināja SPRON mijmaiņas darījumu līguma nosacījumus, lai nosegtu ne tikai iespējamu SPRON noguldījumu aizplūšanu, atlīdzinot bankai zaudējumus par noguldījumu pārņemšanu, bet arī nepieciešamo likviditāti, lai atbilstu FME nosacījumiem. Valdība šajā vēstulē apņēmās piešķirt summu līdz ISK 75 miljardiem valdības obligācijās, ja Kaupthing nolemtu izmantot savu iespēju kļūt par Arion Bank lielāko īpašnieci. Pēc grozījumiem vienošanās paredz, ka citi aktīvi, kas nav SPRON obligācija, var tikt izmantoti kā nodrošinājums ar mazāk izdevīgiem nosacījumiem. Šīs valdības saistības vēlāk tika oficiāli apstiprinātas 2010. gada 21. septembra līgumā par valdības obligāciju aizdevumu Arion Bank, kas izmantojams kā nodrošinājums (44). Šīs vienošanās termiņš beidzas 2014. gada 31. decembrī, kas atbilst SPRON obligācijas atmaksāšanas termiņam. Katras vienošanās apjoma samazināšanas apmērs ir vismaz ISK 1 miljards. Valdības obligācijas izmanto tikai, lai nodrošinātu aizdevumus pret nodrošinājumu no CBI ar mērķi iegūt likviditāti Arion Bank (45).

3.5. Pārstrukturēšanas plāns

(99) Islandes iestādes 2011. gada 31. martā iesniedza Arion Bank pārstrukturēšanas plānu un 2011. gada 26. oktobrī iesniedza šā plāna grozījumu. Atjaunināts pārstrukturēšanas plāns tika iesniegts 2012. gada 30. aprīlī kopā ar piecu gadu uzņēmējdarbības plānu un 2012. gada aprīļa ziņojumu par iekšējā kapitāla atbilstības novērtējuma procesu (ICAAP). ICAAP ziņojums tika iesniegts FME 2012. gada aprīlī.

(100) Pārstrukturēšanas plānā risināti būtiski dzīvotspējas, sloga sadalījuma un konkurences kropļošanas ierobežošanas jautājumi. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu Arion Bank veic operācijas tikai Islandē un tās mērķis ir pārsvarā pievērsties tradicionālajiem universālajiem banku pakalpojumiem.

3.5.1. Pārstrukturēšanas plāna apraksts

(101) Islandes iestādes un banka uzskata, ka Arion Bank pārstrukturēšana nodrošinās tās atgriešanos stabilas bankas statusā ar pietiekamu finansējumu un stabiliem kapitāla rādītājiem, lai tā varētu saglabāt savu kredīta piegādātājas lomu reālajai ekonomikai. Balstoties uz pārstrukturēšanas plānā iekļauto informāciju un atbildēm uz Iestādes jautājumiem, tas tiks sasniegts ar šādiem pasākumiem: i) ilgtermiņa stratēģiskā virziena noteikšana, operāciju skaita pakāpeniska samazināšana un riska darījumu ierobežošana; ii) spēcīgas kapitāla pozīcijas un pietiekama ienesīguma iegūšana un saglabāšana; iii) stabilas likviditātes pozīcijas saglabāšana un finansējuma struktūras uzlabošana; iv) mājsaimniecību un uzņēmumu aizdevumu portfeļu pārstrukturēšana; v) ārvalstu valūtas nelīdzsvarotību ierobežošana; vi) filiāļu tīkla racionalizēšana un izmaksu efektivitātes sasniegšana.

(102) Pirms sīkāk tiek aprakstīts pārstrukturēšanas plāns, īsi jāpaskaidro bankas viedoklis par to, kā Arion Bank pārstrukturēšanas plānā ir regulētas plūsmas, kuru rezultātā bankrotēja Kaupthing. Šajā saistībā ir uzsvērts, ka, lai gan Arion Bank operācijas ir balstītas uz Kaupthing Bank iekšzemes operācijām un aktīviem, tā tomēr ir jauna banka ar atšķirīgiem komerciāliem mērķiem un citiem īpašniekiem, direktoru padomi un vadību. Pašreizējā Arion Bank vadība ir paudusi viedokli, ka tai nevajadzētu izmantot savā labā konkrētus Kaupthing trūkumus vai bankrotu. Citādi attiecībā uz Kaupthing Bank bankrota cēloņiem Arion Bank pirmkārt atsaucas uz iepriekš apskatīto SIC ziņojumu. Otrkārt, ir norādīts, ka pēc Kaupthing bankrota ir veiktas darbības, lai stiprinātu infrastruktūru pēc FME veiktā riska pārvaldības un vadīšanas novērtējuma.

(103) Arion Bank divus projektus uzskata par īpaši svarīgiem attiecībā uz bankas rīcību, reaģējot uz iepriekš minēto novērtējumu. Pirmkārt, attiecībā uz lieliem un saistītiem riska darījumiem. Ir apgalvots, ka Kaupthing bija “formāls” uzskats par pieeju saistītiem riska darījumiem, kas tai ļāva iesaistīties aizdevumu sniegšanā saistītām pusēm, pārsniedzot tiesiski noteikto ierobežojumu – 25 % no riska kapitāla. Ar šo projektu Arion Bank ir paplašinājusi savas saistīto pušu definīcijas un piemēro stingrākus procesus šajā saistībā, un Arion Bank riska pārvaldības struktūrvienība pieņem galīgo spriedumu strīdu gadījumā. Lieli riska darījumi tiek rūpīgi uzraudzīti un paziņoti un kredīta izsniegšanas procesā tiek sagatavots īpašs ziņojums gadījumā, ja kredīta izsniegšana būtu liels riska darījums. Pēc krīzes ieviestie grozījumi Islandes tiesību aktos attiecībā uz finanšu iestādēm ir ievērojami ierobežojuši banku spēju izsniegt aizdevumus saistītajām pusēm. Aizdevumi īpašniekiem vai galvenajiem darbiniekiem vairs nevar pārsniegt 1 % no riska kapitāla, un tos var izsniegt tikai pret kvalitatīvu nodrošinājumu.

(104) Otrkārt, rūpīgāka pārbaude tiek piemērota kopīgām īpašumtiesībām un netiešiem riska darījumiem. Pie tam Kaupthing Bank, iespējams, izsniedza aizdevumus apmaiņā pret pašu akcijām, kas neapšaubāmi bija risks un iespējams Islandes Likumā par uzņēmumiem noteikto ierobežojumu pārkāpums. Izmaiņas Islandes tiesību aktos tagad aizliedz izsniegt jebkādus aizdevumus apmaiņā pret pašu akcijām vai slēgt līgumus, ar kuriem pašu akcijas tiek pakļautas riskam.

Pārstrukturēšanas plāna pieņēmumi

(105) Pārstrukturēšanas plāns ir sagatavots mātesuzņēmumam kā daļa no ICAAP procesa, un tajā ņemta vērā arī meitasuzņēmumu ietekme. Tas ir balstīts uz vispārīgu un ekonomisku pieņēmumu kopumu, izveidojot turpmāk aprakstītā pamatscenārija un stresa scenārija ekonomisko pamatu.

(106) Pieņēmumi attiecas uz turpmāk minēto. — Bankas darbības vidē joprojām pastāv būtiska ekonomiska, tiesiska, politiska un ar regulējumu saistīta nenoteiktība, kas ietekmē tās ilgtermiņa prognozes. Šo iemeslu dēļ bankas pamatdarbībā nav ieviestas būtiskas izmaiņas. — Makroekonomiskie pieņēmumi ir balstīti uz Arion Bank Pētniecības struktūrvienības sagatavoto prognozi, kas ietver šādus galvenos mainīgos lielumus: 3. tabula No Arion Bank Pētniecības struktūrvienības ekonomiskās prognozes Izmaiņas procentos salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu 2012. gads 2013. gads 2014. gads IKP izaugsme 3,0 3,9 3,5 Bezdarbs 6,2 5,3 4,9 Inflācija 5,5 6,1 5,9 Reibor (46) 4,9 5,8 5,6 Libor 0,5 0,5 0,5 Euribor 1,0 1,0 1,0 Algas 9,2 9,7 8,4 ISK valūtas maiņas kursa indekss (TWI) (47) 4,9 5,0 5,0 — Banka izsaka pieņēmumus, piemēram, arī attiecībā uz tās tirgus pozīciju, iespējām un draudiem, iekšējiem datiem un tirgus attīstību, tostarp tā sauktajiem pamatuzskatiem (48). — Ir gaidāma pastāvīga izaugsme, ko galvenokārt rada patēriņš (49). — Patēriņu turpinās ietekmēt konkrēti pasākumi (pensiju izmaksāšana un ārvalstu valūtās izsniegto aizdevumu pārrēķini utt.). Turklāt mājokļu cenu paaugstināšanās uzlabos mājsaimniecību turību. Arī bezdarba samazināšanās palīdzēs paaugstināt patēriņu. — Finanšu krīzes laikā kopš 2008. gada ieguldījumi procentos no IKP ir bijuši zemāki par minimālo rādītāju pēdējos 50 gados, bet ir gaidāma pakāpeniska to paaugstināšanās atlikušajā pārstrukturēšanas periodā. — Saskaņā ar prognozēto ieguldījumu darbības palielināšanos banka paredz, ka pārstrukturēšanas periodā pieprasījums pēc jauniem aizdevumiem palielināsies un tās aizdevumu portfelis pieaugs. — Imports palielināsies vairāk nekā eksports, bet prognožu perioda beigās tie sasniegs līdzsvarotu līmeni. — Bankas uzņēmējdarbības un pārstrukturēšanas plānā būtiska loma ir inflācijas un procentu likmju līmeņiem (50). Tiek uzskatīts, ka inflācija visā prognožu periodā saglabāsies augsta. — Visā prognožu periodā ir gaidāma kronas vērtības pazemināšanās vidēji par 5 %. — Arion Bank izsaka šaubas par stratēģiju saistībā ar kapitāla kontroles atcelšanu un pieņem, ka tā saglabāsies visā prognožu periodā (51).

i) Ilgtermiņa stratēģiskā virziena noteikšana, operāciju skaita pakāpeniska samazināšana un riska darījumu ierobežošana

(107) Strauji pārveidojoties no Ziemeļeiropas bankas ar operācijām trīspadsmit valstīs par banku, kas veic operācijas tikai Islandē, Arion Bank saskārās ar neskaitāmām iekšējām un ārējām grūtībām, kas bija jārisina un jānovērš. Viena no tām bija no Kaupthing uz Arion Bank pārvesto aktīvu atkārtota novērtēšana. Turklāt Bankas infrastruktūra bija pakāpeniski jāsamazina un bankai bija jāpielāgojas jaunajai ekonomikas realitātei, kurā daudzi uzņēmumi, privātpersonas un mājsaimniecības saskārās ar būtiski samazinātu spēju atmaksāt savus parādus.

(108) Tādējādi daudzas no neskaitāmajām grūtībām, ar kurām saskārās jaunā banka, bija tieši saistītas ar apstākļiem, kādos tā tika izveidota. Iekšzemes aktīvu un pasīvu pārvešana no Kaupthing īpašuma uz Arion Bank radīja bankai nelabvēlīgus riska darījumus. Tomēr ar lielajiem centieniem pielāgot bankas operācijas jaunajai ekonomikas realitātei ir sasniegts ievērojams progress, samazinot bankas riska darījumus līdz kontrolējamam līmenim. Uzmanība ir pievērsta: — grūtībās nonākušu aizdevumu ņēmēju parāda atgūšanai (52), — valūtas nelīdzsvarotību samazināšanai (53), — kredītu koncentrācijas uz lieliem un saistītiem klientiem samazināšanai (54), — kapitāla līmeņa paaugstināšanai (55), — termiņa noguldījumu palielināšanai un alternatīvu finansēšanas avotu nodrošināšanai (56), — inflācijas riska samazināšanai patēriņa cenu indeksa (PCI) nelīdzsvarotības dēļ (57).

(109) Bankas ilgtermiņa stratēģiskais virziens tika izveidots 2010. gadā. Arion Bank apgalvo, ka tās klientu portfelis jau virzās uz tās mērķi kļūt par banku, kas veidota uz attiecību pamata, un tiek uzskatīts, ka šādu bankas modeli ir pilnībā iespējams sasniegt.

(110) Bankas organizācijas struktūra kopš tās izveidošanas ir vienkāršota (58), un ir ieviesti korporatīvās pārvaldības standarti, nodrošinot informācijas izpaušanu un pārredzamību un lielāku pārskatatbildību. Atbalsta struktūrvienību, jo īpaši Riska pārvaldības struktūrvienības, loma un funkcijas ir palielinātas. Struktūrvienība ir neatkarīga un centralizēta un ziņo tieši izpilddirektoram. Izpilddirektors un direktoru padome ir atbildīgi par gatavības uzņemties risku par bankas operācijām noteikšanu un skaidru noformulēšanu. Gatavība uzņemties risku ir izteikta ar riska darījumu ierobežojumiem un mērķiem, ko uzrauga riska pārvaldības struktūrvienība, kura regulāri ziņo savus konstatējumus izpilddirektoram un direktoru padomei.

(111) FME izvēlējās Arion Bank, lai pārņemtu visus Reikjavīkas krājbankas (SPRON) noguldījumu pienākumus. Banka 2009. gada aprīlī iegādājās reģionālo Mýrasýsla krājbanku (SPM), tostarp visus tās aktīvus un dažus pasīvus, piemēram, noguldījumus (59). Šīs darbības piesaistīja bankai 22 000 jaunu klientu, nepaplašinot tās esošo filiāļu tīklu.

(112) Arion Bank2011. gada 22. decembrī iegādājās bijušo Kaupthing Hipotēku institucionālo ieguldījumu fondu – KMIIF (tagad pārsaukts par Arion Bank Hipotēku institucionālo ieguldījumu fondu – AMIIF) (60).

(113) Vērtspapīru depozītbanka Verdis, kas ir bankai pilnībā piederošs meitasuzņēmums, 2012. gadā tiks apvienota ar banku. […].

ii) Stabilas kapitāla pozīcijas un pietiekama ienesīguma sasniegšana un saglabāšana

(114) Kā redzams 4. tabulā, Arion Bank ienesīgums kopš tās izveidošanas ir bijis pozitīvs ar peļņu no pašu kapitāla (ROE) no 10,5 līdz 16,7 %. 4. tabula Finanšu pārskats par 2009.–2011. gadu un prognozes 2012.–2014. gadam (Šie ir dati par mātesuzņēmumu. Meitasuzņēmumu ietekme tiek rēķināta, ņemot vērā citus ienākumus. Summas miljonos ISK) 2009. gads 2010. gads 2011. gads 2012. gads 2013. gads 2014. gads Neto procentu ienākumi 14 258 24 440 25 480 […] […] […] Izmaiņas aizdevumu novērtējumā 9 642 29 722 20 037 […] […] […] Komisijas maksu ienākumi 3 914 3 379 4 454 […] […] […] Neto finanšu ienākumi 13 460 – 5 681 1 223 […] […] […] Citi ienākumi 1 713 1 047 4 364 […] […] […] Kopējie ienākumi 42 988 52 908 55 559 […] […] […] Administratīvie izdevumi – 13 133 – 14 226 – 15 791 […] […] […] Vērtības samazināšanās – 14 470 – 23 067 – 26 582 […] […] […] Neto peļņa pirms nodokļiem 15 384 15 614 13 186 […] […] […] Nodokļi un banku nodeva – 2 414 – 2 897 – 2 692 […] […] […] Neto peļņa 12 971 12 717 10 494 […] […] […] Peļņa no pašu kapitāla (ROE) 16,7 % 13,4 % 10,5 % [10-20] % [5-15] % [5-15] % Neto procentu likmju starpība … … 3,6 % […] % […] % […] % Izmaksu pret ieņēmumiem attiecība … … 44,8 % […] % […] % […] %

(115) Nestandarta posteņiem 2009.–2011. gadā ir bijusi liela ietekme uz peļņas un zaudējumu aprēķinu, jo īpaši attiecībā uz izmaiņām aizdevumu novērtējumā. Islandes iestādes ir sniegušas informāciju par kopējiem aizdevumiem un diskontiem, kas iegūti no vecās bankas (61). Kopējā pārvesto aizdevumu nominālvērtība bija ISK 1230 miljardi un uzskaites vērtība – ISK 459 miljardi. Tādējādi kopējais diskonts bija aptuveni ISK 771 miljards. Kad apstākļi ļāva, aizdevumi tika atkārtoti novērtēti, kā rezultātā radās izmaiņas aizdevumu novērtējumā, kā parādīts 4. tabulā (62). Tomēr atlikušajā pārstrukturēšanas periodā ir paredzētas nebūtiskas izmaiņas aizdevumu novērtējumā. Tāpēc bankas ienesīgums vairs nebūs atkarīgs no šā nestandarta posteņa.

(116) FME noteiktās kapitāla prasības kā nosacījums darbības licences piešķiršanai Arion Bank bija 12 % no 1. līmeņa kapitāla un 16 % no kopējā kapitāla (CAD koeficients). Bankas kapitāla politika ir saglabāt spēcīgu kapitāla bāzi, lai atbalstītu uzņēmējdarbības attīstību un ievērotu noteiktās pamatkapitāla prasības, arī stresa periodos. Ilgtermiņa kapitāla plānošana bankā pašlaik tiek balstīta uz minimālo slieksni […] % 1. līmeņa kapitālam un kopējo CAD koeficientu […] %. Bankas kapitāla pozīcija 2009.–2011. gadā pakāpeniski nostiprinājās, un tā ir pārsniegusi gan FME kapitāla prasības, gan bankas iekšējos mērķus. Bankas CAD koeficients 2011. gada beigās bija 20,5 %, ar 1. līmeņa kapitāla rādītāju 15,7 %. 5. tabula Kapitāla rādītāji 2009.–2011. gada beigās un prognozes 2012.–2014. gadam (Šie ir dati par mātesuzņēmumu. Meitasuzņēmumu ietekme tiek rēķināta, ņemot vērā citus ienākumus. Summas miljonos ISK) 2009 2010 2011 2012 2013 2014 1. līmeņa kapitāls 88 302 98 715 106 459 […] […] […] 2. līmeņa kapitāls 29 543 26 257 32 105 […] […] […] Kopējais kapitāls 117 845 124 972 138 564 […] […] […] Riska svērtie aktīvi 685 702 678 563 675 998 […] […] […] 1. līmeņa kapitāla rādītājs 12,9 % 14,5 % 15,7 % [15-20] % [15-20] % [15-20] % CAD koeficients 17,2 % 18,4 % 20,5 % [20-25] % [20-25] % [20-25] %

(117) Bankas novērtējums saskaņā ar ICAAP 2012. gada aprīļa ziņojumu ir tāds, ka ir nepieciešams kapitāls ISK […] miljardu apmērā, lai nosegtu tā riska darījumus. Bankas kapitāla bāze ir ISK […] miljardi, un tādējādi tās kapitāla rezerves ir ISK […] miljardi. Balstoties uz pašreizējo riska svērto summu, tas nozīmē, ka kapitāla rādītājs ir […] %.

(118) Arion Bank politika ir bijusi atturēties no dividenžu izmaksāšanas līdz 2013. gadam. Šī politika tiks mainīta tikai sadarbībā ar FME un tikai tad, ja Arion Bank un FME kopīgi noteiks, ka ir sasniegts ilgtspējīgs Islandes ekonomikas apgrozījums.

iii) Stabilas likviditātes pozīcijas saglabāšana un finansējuma struktūras uzlabošana

(119) Attiecībā uz likviditāti FME pieprasa, ka bankai jābūt nodrošinātām likviditātes rezervēm vismaz 20 % apmērā no noguldījumiem un skaidras naudas rezervēm 5 % apmērā no pieprasījuma noguldījumiem. Turklāt Islandes Centrālā banka izveido noteikumus attiecībā uz kredītiestāžu likviditāti (63), saskaņā ar kuriem kredītiestāžu likvīdie aktīvi un pasīvi tiek klasificēti pēc veida un termiņa un piešķirtā svēruma atkarībā no riska. Kredītiestāžu likvīdiem aktīviem jābūt pārsvarā pār pasīviem viena mēneša laikā un pēc viena mēneša līdz trim mēnešiem. Noteikumi ietver arī konkrētu stresa testu, kurā dažādiem pašu kapitāla posteņiem piemēro diskontu, bet kurā, no vienas puses, ir pieņemts, ka visas obligācijas jāapmaksā to termiņa beigās, un, no otras puses, ka citu obligāciju daļas, piemēram, noguldījumi, jāapmaksā tūlīt pēc brīdinājuma vai bez brīdinājuma.

(120) Bankas likviditātes koeficienti 2011.–2012. gadā ir parādīti turpmākajā grafikā. Ir skaidrs, ka banka ir saglabājusi stabilu likviditātes pozīciju, pārsniedzot FME prasības gan attiecībā uz prasību par skaidras naudas koeficientu, gan plašāku prasību attiecībā nodrošinātu likviditāti. Saskaņā ar bankas plāniem 2012.–2014. gadam tā saglabās skaidras naudas koeficientu no […] līdz […] % un likviditātes koeficientu no […] līdz […] %. Banka ir ievērojusi arī CBI likviditātes noteikumus, jo tās likviditātes koeficienti (pēc 1 mēneša un līdz 3 mēnešiem) gada beigās 2009.–2011. gadā ir bijuši no 1,5 līdz 2,1. 1. diagramma Arion Bank likviditātes koeficienti 2011.–2012. gadā [ Arion Bank likviditātes koeficientu grafiks saskaņā ar FME noteikumiem Vērtības netiek izpaustas dienesta noslēpuma iemeslu dēļ]

(121) Lai gan Bāzeles III likviditātes prasības vēl nav obligātas, Arion Bank ir sākusi brīvprātīgi uzraudzīt likviditātes seguma koeficientu (LCR) (64) saskaņā ar šiem noteikumiem, un 2011. gada beigās tās LCR bija […] %.

(122) Arion Bank lielā mērā ir finansēta ar noguldījumiem, bet ir veikti pasākumi, lai dažādotu finansējumu, emitējot segtās obligācijas. FME 2011. gada novembrī piešķīra Arion Bank atļauju emitēt likumīgās segtās obligācijas. 2012. gada februārī tika pabeigta EUR 1 miljarda segto obligāciju programma. Līdzekļi tiks izmantoti, lai finansētu Arion Bankas hipotēku aizdevumus. Tiek atgādināts, ka 2011. gada beigās Arion Bank nopirka KMIIF hipotēku fondu, pārņemot atlikušo summu – ISK 127 miljardus – segtajās obligācijās, un turpināja darboties kā segto obligāciju emitents. Banka uzskata, ka segto obligāciju emitēšana iekšzemes tirgos atbildīs bankas refinansēšanas vajadzībām un finansēs jaunos aizdevumus 2012.–2016. gadā.

iv) Mājsaimniecību un uzņēmumu aizdevumu portfeļu pārstrukturēšana

(123) Viens no vissvarīgākajiem uzdevumiem Islandes finanšu nozarei bija mājsaimniecību un uzņēmumu parāda pārstrukturēšana. Tas ir sarežģīts un jutīgs jautājums, kas ietver daudzus finansiālus, ekonomiskus un ētiskus apsvērumus.

(124) Arion Bank iesniegtajos dokumentos minēts, ka aizdevumu portfeļa pārstrukturēšana ir bijusi lielākā prioritāte, un banka uzskata, ka tā ir gandrīz atrisinājusi uzņēmumu un mājsaimniecību parādu problēmas un sasniegusi labu progresu šajā saistībā. Bankā 2009. gadā tika izveidota Korporatīvo parādu piedzīšanas vienība un tika izveidoti aktīvu pārvaldības uzņēmumi, lai pārvaldītu atsavinātos aktīvus. Banka ir ieviesusi individuālu risinājumu klāstu, kas izveidoti, lai palīdzētu mājsaimniecībām un individuāliem aizņēmējiem tikt galā ar saviem parādiem.

(125) Korporatīvajiem klientiem, kas nav spējuši ievērot savus pienākumus, tiek piemērots bankas parādu piedzīšanas process. Mērķis ir pārvērst maksātnespējīgos uzņēmumus par maksātspējīgiem ar labvēlīgu bilances stāvokli, tādējādi ļaujot tiem turpināt uzņēmējdarbību un dot ieguldījumu ekonomikas attīstībā. Bankas korporatīvās parādu atgūšanas programmās 2011. gada beigās bija iesaistījušies 986 uzņēmumi, un 871 gadījums tika atrisināts. Banka uzskata, ka uzņēmumu parāda pārstrukturēšana būs gandrīz pabeigta līdz 2012. gada beigām.

(126) Attiecībā uz mājsaimniecību parāda pārstrukturēšanu vairāk nekā 14 000 privāto klientu ir izmantojuši bankas parādu risinājumu paketes, tostarp īpašo parādu atvieglošanas programmu. Banka 2010. gada beigās izveidoja arī īpašu parāda konsultāciju pakalpojumu saviem klientiem. Banka uzskata, ka šis pasākums bija svarīgs, ņemot vērā sarežģīto parādu atgūšanas gadījumu lielo skaitu. Bankas mērķis ir pabeigt mājsaimniecību parādu pārstrukturēšanu 2012. gadā.

(127) Parādu atgūšanas programmu mērķis ir uzlabot aktīvu kvalitāti. Ienākumus nenesošo aizdevumu daļa no 37 % 2010. gada beigās ir samazinājusies līdz 13 % 2011. gada beigās. 2011. gada beigās 56 % no aizdevumiem aizdevumu portfelī tika kategorizēti kā ienākumus nesoši, 18 % tika novēroti, 13 % nesa nepietiekamus ienākumus un 13 % nenesa ienākumus.

v) Pasākumi, lai ierobežotu ārvalstu valūtas nelīdzsvarotības

(128) Ārvalstu valūtā (FX) izsniegti aizdevumi aizdevumu portfelī ir iedalīti FX/FX aizdevumos un FX/ISK aizdevumos. FX/FX aizdevumi ir aizdevumi, kuru gadījumā klienti gūst ieņēmumus ārvalstu valūtā, bet FX/ISK aizdevumi ir aizdevumi ārvalstu valūtā, kuru gadījumā klienti gūst ieņēmumus ISK. Bankas ārvalstu valūtas nelīdzsvarotība galvenokārt pastāv FX/ISK daļas dēļ. Banka 2010. un 2011. gadā ir sasniegusi progresu ārvalstu valūtas nelīdzsvarotības samazināšanā. Nelīdzsvarotība turpinās samazināties 2012. gadā ar aizdevumu ārvalstu valūtā privātpersonām denominācijas maiņu uz ISK, kā arī ar darbībām, kas veiktas, lai iedrošinātu uzņēmumus ar ierobežotiem ieņēmumiem ārvalstu valūtā mainīt savu aizņēmumu denomināciju uz ISK. Joprojām pastāv tiesiska nenoteiktība attiecībā uz aizdevumiem ārvalstu valūtā, bet bankas mērķis ir samazināt FX/ISK nelīdzsvarotību, lai līdz 2012. gada beigām šī nelīdzsvarotība atbilstu CBI prasībām.

vi) Filiāļu tīkla racionalizēšana un izmaksu efektivitātes sasniegšana

(129) Arion Bank uzskata, ka Islandes tirgū ir pārāk daudz banku salīdzinājumā ar salīdzināmām ekonomikām. Bankas būs spiestas samazināt izmaksas, lai saglabātu konkurētspēju. Arion Bank ir pievērsusies savu izdevumu līmeņu kontrolēšanai un uzskata, ka tā ir gandrīz pabeigusi tik ļoti nepieciešamo racionalizāciju finanšu nozarē.

(130) Arion Bank ir pilnveidojusi savu uzņēmējdarbību, samazinot darbinieku skaitu un racionalizējot filiāļu tīklu. Filiāļu tīkla racionalizācija tika pabeigta 2011. gada martā, kad trīs Reikjavīkas apgabala filiāles tika apvienotas vienā. Kopā ir slēgtas 15 filiāles, un banka uzskata, ka atlikušais 24 filiāļu tīkls ir izmaksu ziņā efektīvs, saglabājot klientu vajadzību ievērošanu augstā līmenī. Saistībā ar iepriekš minētajām izmaiņām banka 2011. gadā ir samazinājusi savu darbaspēku par aptuveni 10 %. Izmaksu līmeņi ir tikuši uzturēti stingrā kontrolē, un izmaksu pret ieņēmumiem līmenis mātesuzņēmuma līmenī 2011. gadā jau ir samazināts līdz 45 %, un tiks turpmāk nedaudz uzlabots 2012.–2014. gadā līdz […] %.

3.5.2. Spēja sasniegt dzīvotspēju ar pamatscenāriju un stresa scenāriju

(131) Pārstrukturēšanas plānā ar atsauci uz ICAAP ziņojumu ir ticis izveidots Arion Bank stresa scenārijs, izpētot bankas spēju sasniegt ilgtermiņa dzīvotspēju dažādos scenārijos un ar dažādiem riska darījumiem.

3.5.2.1. Pamatscenārijs

(132) Iepriekš aprakstītais pārstrukturēšanas plāns, ietverot pieņēmumus, uz kuriem tas ir balstīts, ir pamatscenārijs.

3.5.2.2. Stresa scenārijs

(133) Pārstrukturēšanas plāns ietver stresa scenāriju gadījumā, ja pamatscenārijs tiek veidots saskaņā ar “ilgstošas dziļas lejupslīdes” (PDR) pieņēmumiem, kas ir balstīti uz FME pamatnostādnēm. Stresa testa mērķis ir izpētīt, kā bankas ieņēmumi, kredītu zaudējumi, kapitāla prasības, pieejamais kapitāls/kapitāla rezerves un likviditātes pozīcijas mainītos ekonomikas stresa apstākļos. Atšķirība ir tāda, ka pieņēmumi PDR scenārijā 2009. gadam tagad ir pieņēmumi 2012. gadam utt. Pieņēmumu kopsavilkums atspoguļots turpmāk 6. tabulā. 6. tabula Galvenie pieņēmumi ilgstošas dziļas lejupslīdes scenārijā (65) (%) 2012. gads 2013. gads 2014. gads IKP izaugsme – 16,0 – 3,9 – 2,8 Bezdarba līmenis 10,6 16,6 16,9 Inflācija 9,7 0,1 0,3 REIBOR 10,0 7,0 8,0

(134) Stresa scenārijs ir izveidots, pamatojoties uz maz ticamām, bet iespējamām izmaiņām ekonomiskajā vidē, kurā banka darbojas. Bankas ienesīgumu noteikti nelabvēlīgi ietekmē ilgstošas dziļas lejupslīdes scenārija smagie apstākļi, jo tās peļņa no pašu kapitāla ievērojami samazināsies (66). Tomēr tā gūs nelielu peļņu, un, tā kā vienlaicīgi samazināsies bankas aizdevumu portfelis un riska svērtie aktīvi, tās kapitāla pozīcija netiks nelabvēlīgi ietekmēta (67). Bankas likviditātes pozīcija arī saglabāsies daudz augstāka par obligātajām prasībām.

(135) ICAAP ziņojums ir balstīts uz 2011. gada 31. decembra finanšu rādītājiem. Tā galvenais rezultāts ir tāds, ka bankas novērtējums paredz, ka ir nepieciešams kapitāls ISK […] miljardu apmērā, lai nosegtu bankas riska darījumu, balstoties uz I un II pīlāru. 16 % no riska svērtajiem aktīviem (RWA) ir ISK […] miljardi. Bankas kapitāla bāze ir ISK […] miljardi, un tāpēc tās kapitāla rezerves ir ISK […] miljardi. Kapitāla novērtējumā ņemti vērā ar stresu saistīti faktori, tostarp ietekme uz bankas aizdevumu portfeli. Saskaņā ar ICAAP ziņojumu bankas Riska pārvaldības struktūrvienība galvenokārt pievēršas visu bankas būtisko risku apzināšanai, novērtēšanai un mērīšanai, un šie riski ir iedalīti četrās kategorijās: kredītrisks (tostarp koncentrācijas risks), tirgus risks, darbības risks un citi riski (tostarp likviditātes risks, uzņēmējdarbības risks un politiskais un juridiskais risks). 7. tabulā attēloti dažādi riska faktori, kas ņemti vērā kapitāla novērtējumā. 7. tabula ICAAP rezultāti attiecībā uz kapitāla novērtējumu, miljardos ISK ICAAP 31.12.2011. Kapitāla prasība (I pīlārs) […] Riska koncentrācija vienuviet […] Nozares koncentrācija […] Procentu likmes risks bankas portfelī […] Ārvalstu valūtas riska C, D, E klase […] Nodokļu iestādes […] Novērtējuma risks – nekotēti kapitāla vērtspapīri […] Novērtējuma risks – aizdevumu portfelis […] II pīlārs – kapitāla novērtējums […] Kopējā kapitāla atbilstības novērtējums (I+II pīlārs) […] 16 % no RWA […] Kopējā kapitāla bāze […] Kapitāla rezerves […]

(136) ICAAP ziņojumā atzīts, ka, lai gan ir panākts liels progress lielās nelīdzsvarotības mazināšanā starp tiem aizdevumiem klientiem, kas denominēti ārvalstu valūtā, un aizdevumiem, kas denominēti Islandes valūtā, jāturpina darbs, lai 2012. gadā novērstu atlikušo nelīdzsvarotību. 2011. gada beigās nelīdzsvarotība joprojām pārsniedza likumīgo robežu un bija nepieciešams atbrīvojums no CBI. Bankas stratēģija tās valūtas nelīdzsvarotības samazināšanai, no vienas puses, ir ārvalstu valūtā izsniegto aizdevumu sistēmiska denominācijas maiņa uz ISK klientiem, kuru ieņēmumi ir ISK, un, no otras puses, valūtas nelīdzsvarotību cenu fiksēšana, izmantojot līgumus ar CBI un valūtas mijmaiņas darījumus ar Islandes klientiem.

(137) Likviditātes risks ir viens no bankas būtiskākajiem riska faktoriem. Tas rodas no tā, ka aizdevumu termiņi pārsniedz noguldījumu termiņus. Bankas stratēģija ir cieši uzraudzīt tās likviditātes pozīciju un pagarināt termiņus pasīvu pusē, izmantojot rūpīgu noguldījumu pastāvības analīzi (68) un to finansējuma dažādošanu. Saskaņā ar bankas iekšējām prasībām nodrošinātas likviditātes koeficientam nevajadzētu būt par […] % zemākam no noguldījumiem un minimālajam skaidras naudas koeficientam būtu jābūt […] % vai nedaudz augstākam par FME prasībām, kas ir 20 % attiecībā uz nodrošinātās likviditātes koeficientu un 5 % attiecībā uz skaidras naudas koeficientu. Kā redzams iepriekš 1. diagrammā, banka ir saglabājusi krietni augstāku līmeni par FME un starptautiskajiem standartiem. Ar savas noguldījumu bāzes analīzi, kurā noguldījumi ir sadalīti septiņās grupās atkarībā no to pastāvības, banka ir veikusi savas likviditātes stresa testu. Pieņemot, ka kapitāla kontrole tiktu atcelta tūlīt, bankas nodrošinātās likviditātes koeficients būtu […]. Skaidras naudas koeficients būtu […]. Tomēr banka ir paredzējusi ārkārtas situācijas plānus, lai reaģētu uz iespējamu finansējuma krīzi, un cita starpā […].

3.5.3. Izejas stratēģija/atmaksāšana valstij

(138) Kā jau aprakstīts iepriekš, 2. līmeņa kapitāla ieguldījuma termiņš ir 10 gadi sākot no 2009. gada 30. decembra. Attiecībā uz atlīdzību ir ietverta pakāpeniskas paaugstināšanas atruna pēc 5 gadiem (t. i., 2014. gadā) – no 400 bāzes punktiem līdz 500 bāzes punktiem virs EURIBOR. Islandes iestādes uzskata, ka šim pakāpeniskumam būtu jābūt kā stimulam bankai ātrāk atmaksāt šo kapitālu.

(139) Attiecībā uz pašu kapitāla daļu 13 % apmērā, kas valstij ir palikusi Arion Bank, valdības turējumus finanšu uzņēmumos pārvalda uzņēmums Islandes valsts finanšu ieguldījumi (ISFI) (69). Saskaņā ar 2012. gada valsts budžeta plānu valdība ir pilnvarota pārdot savas daļas, kas tai pašlaik pieder krājbankās, bet vēl nav pieņemts lēmums attiecībā uz valsts turējumu pārdošanu trijās lielākajās komercbankās. Tomēr atbildīgie ministri ir izveidojuši darba grupu, lai pētītu iespējamos veidus, kā izvietot akciju paketes komercbankās. Valdība ir norādījusi, ka, lai gan tā negatavojas samazināt savus turējumus Landsbankinn mazāk par divām trešdaļām no bankas akciju kapitāla, tās daļas Arion Bank un Íslandsbanki varētu drīz tikt piedāvātas pārdošanai vai bankas varētu pilnībā tikt pārdotas, ja īpašnieku vairākums nolems tās pārdot, ar nosacījumu, ka ir atrisināta konkrētu priekšnoteikumu ievērošana.

(140) Īpašā vienošanās par likviditātes nodrošināšanu ir pieejama tikai līdz 2014. gada 31. decembrim, kas sakrīt ar SPRON obligācijas termiņu.

4. PAMATS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI

(141) Lēmumā par procedūras uzsākšanu Iestāde iepriekš secināja, ka Islandes valsts pasākumi attiecībā uz Arion Bank kapitalizāciju, kā arī vienošanās par likviditātes nodrošināšanu ir valsts atbalsts saskaņā ar EEZ līguma 61. pantu. Turklāt tā nevarēja noliegt, ka valsts atbalsts bija arī noguldījumu garantija. Iestāde vēl pēdējo reizi pārskatīs šos pasākumus, kuru novērtēšana tiek turpināta šajā lēmumā.

(142) Attiecībā uz lēmumā par procedūras uzsākšanu novērtēto pasākumu saderību Iestāde uzskatīja, ka galīgo viedokli varēs pieņemt tikai, balstoties uz pārstrukturēšanas plānu, kas vēl nebija iesniegts 2010. gada 15. decembrī, kad Iestāde uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru. Tieši tāpēc, ka pārstrukturēšanas plāns nebija iesniegts vairāk nekā gadu pēc Arion Bank izveidošanas, Iestāde izteica šaubas par atbalsta saderību.

4.1. Ieinteresēto personu piezīmes

(143) Iestāde saņēma paziņojumu no vecās bankas kreditoriem, kurā tie uzsvēra, ka tie jāuzskata par ieinteresētajām personām, un minēja, ka tie vēlāk, iespējams, iesniegs turpmākas piezīmes.

4.2. Piezīmes no Islandes iestādēm

(144) Islandes iestādes atzīst, ka veiktie pasākumi New Kaupthing Bank, tagad Arion Bank, izveidošanā ir valsts atbalsts. Islandes iestādes uzskata, ka pasākumi tomēr ir saderīgi ar EEZ līguma darbību, balstoties uz šā līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, jo tie ir nepieciešami, proporcionāli un atbilstoši, lai novērstu nopietnus traucējumus Islandes tautsaimniecībā. Islandes iestādes uzskata, ka veiktie pasākumi visos aspektos ir saskaņā ar Iestādes valsts atbalsta pamatnostādnēs noteiktajiem principiem. Tās piebilst, ka atbalsts ir nepieciešams un ierobežots līdz minimālajam vajadzīgajam apmēram.

(145) Turklāt Islandes iestādes uzsver, ka Kaupthing Bank bijušie akcionāri ir zaudējuši visas savas akcijas un nav saņēmuši kompensāciju no valsts, ka atbalsts ir labi strukturēts, lai pēc iespējas samazinātu negatīvu tālāku ietekmi uz konkurentiem, un ka aizdevumu nosacījumi (2. līmeņa kapitāls) ir salīdzināmi ar tirgus likmēm.

(146) Islandes iestādes neuzskata noguldījumu garantiju par valsts atbalstu.

4.3. Islandes iestāžu saistības

(147) Islandes iestādes ir uzņēmušās vairākas saistības, no kurām lielākā daļa attiecas uz konkurences kropļošanu, ko radījis novērtējamais atbalsts. Šīs saistības ir uzskaitītas pielikumā.

II. NOVĒRTĒJUMS

1. VALSTS ATBALSTA ESĪBA

(148) Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu: “Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalstis vai EBTA valstis vai ko jebkādā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.”

(149) Iestāde novērtēs šādus pasākumus (70): — Sākotnējais saimnieciskās darbības kapitāls, ko Islandes valsts piešķīra jaunajai bankai, — jaunās bankas (pagaidu) pilnīga valsts kapitalizācija, — valsts patur atlikušos 13 % no akciju kapitāla pēc tam, kad 87 % no akciju kapitāla jaunajā bankā tika pārvesta Kaupthing kreditoriem, un — valsts piešķir jaunajai bankai 2. līmeņa kapitālu kā pakārtotu parādu. Iepriekš minētie pasākumi kopā turpmāk tiek saukti par “kapitalizācijas pasākumiem”. Turklāt Iestāde novērtēs: — īpašo vienošanos par likviditātes nodrošināšanu, — SPRON mijmaiņas darījumu līgumu, — Islandes valdības paziņojumu par pilnīgu iekšzemes noguldījumu garantiju visās Islandes bankās.

1.1. Valsts līdzekļu esība

(150) Kā Iestāde jau iepriekš lēmumā par procedūras uzsākšanu secināja, ir skaidrs, ka kapitalizācijas pasākumi ir finansēti ar valsts līdzekļiem no Islandes valsts kases. Valsts līdzekļi acīm redzami ir arī vienošanās par likviditātes nodrošināšanu, kas ir noslēgta ar Arion Bank. Attiecībā uz SPRON mijmaiņas darījumu līgumu valsts uzņēmās risku, ka SPRON/Drómi aktīvi nebūtu pietiekami, lai nosegtu SPRON pārvestos pasīvus (noguldījumus). Būtībā tā garantēja nosegt deficītu, kas ietver (iespējamu) valsts līdzekļu pārvešanu.

(151) Attiecībā uz noguldījumu garantiju Iestāde sākotnēji uzsver, ka tās novērtējums attiecas tikai uz iepriekš aprakstīto papildu noguldījumu garantiju, kas būtībā veidota no Islandes valdības paziņojumiem par to, ka noguldījumi iekšzemes komercbankās un krājbankās un to filiālēs Islandē tiks pilnībā nosegti.

(152) Šis novērtējums neskar Iestādes viedokli par Likuma Nr. 98/1999 un Islandes valdības un TIF rīcību finanšu krīzes laikā saderību ar EEZ līgumu un jo īpaši ar Direktīvu 94/19/EK. Attiecībā uz Direktīvas 97/9/EK un Direktīvas 94/19/EK īstenošanu Iestāde uzskata, ka tādā mērā, kādā šie pasākumi veido valsts atbalstu, valsts līdzekļu izmantošana, lai atbilstu EEZ tiesību aktu noteikumiem, vispārīgi neradītu bažas saistībā ar EEZ līguma 61. pantu. Tāpēc šis lēmums neattiecas uz šiem pasākumiem.

(153) Iestāde lēmumā par procedūras uzsākšanu apgalvoja, ka tā turpmāk izmeklēs, vai iepriekš aprakstītie Islandes valsts paziņojumi ir pietiekami precīzi, stingri, bezierunu un tiesiski saistoši, lai ietvertu saistības piešķirt valsts līdzekļus (71). Novērtējot, vai šie kritēriji ir ievēroti, Iestāde atzīmē, ka paziņojumos bija ietvertas negrozāmas saistības piešķirt valsts līdzekļus, kā to norāda fakts, ka Islandes valsts ir darījusi visu iespējamo, lai aizsargātu noguldītājus: tas ne tikai ir mainījis noguldījumu turētāju prioritāti bankrotējušos īpašumos (kas neietvertu valsts līdzekļu izmantošanu), bet ir kļuvis skaidrs arī tas, ka tas neļautu noguldītājiem ciest nekādus zaudējumus. Valdības vispārējā garantija visiem noguldījumiem iekšzemes komercbankās un krājbankās turklāt ir atšķirīga no jebkādām noguldījumu garantiju sistēmām, kas paredzētas EEZ tiesību aktos, jo aizsardzības apjoms ir neierobežots un bankas, kas saņem priekšrocību no šā pasākuma, neveic nekādu finansiālu ieguldījumu.

(154) Islandes valdības izpratni par savu paziņojumu ilustrē valsts intervence finanšu nozarē, kas ir notikusi kopš 2008. gada oktobra un kas ir motivēta ar nolūku ievērot šo paziņojumu. Šī intervence ir ietvērusi pasākumus, lai nosegtu finanšu uzņēmumu noguldījumus, piemēram, trīs komercbanku izveidošanu, SPRON noguldījumu pārvešanu uz Arion Bank, Straumur noguldījumu pārvešanu uz Íslandsbanki, CBI veikto 5 krājbanku noguldījumu pārņemšanu Sparisjódabanki Íslands salu reģionā, noguldījumu pārvešanu no Byr krājbankas uz Byr hf, noguldījumu pārvešanu no Keflavík krājbankas uz SpKef un valsts atbildību par noguldījumiem SpKef pēc piespiedu apvienošanās ar Landsbankinn.

(155) Faktiski Islandes iestādes vairākās valsts atbalsta lietās, kuras Iestāde pašlaik izmeklē un no kurām dažas ir minētas iepriekš, ir apgalvojušas, ka attiecīgais izvēlētais pasākums bija finansiāli vismazāk apgrūtinošais risinājums Islandes valstij, lai atbilstu tās solījumam pilnībā aizsargāt noguldītājus.

(156) Ņemot vērā iepriekš minēto, Iestāde uzskata, ka ir ieviests tiesiski saistošs, precīzs, bezierunu un stingrs pasā