(1)

Šādas darbības saistības vai garantijas parasti sauc par “balasta izmaksām”. Tās var būt dažādos veidos – kā ilgtermiņa pirkšanas līgumi, ieguldījumi, ko veic ar tiešā vai netiešā veidā izteiktu pārdošanas garantiju, ieguldījumi, ko veic ārpus parastās darbības jomas, u.c. Lai šādas saistības vai garantijas varētu uzskatīt par attaisnotām balasta izmaksām, ko var atzīt Uzraudzības iestāde, tām jāatbilst šādiem kritērijiem: (a) “Darbības saistībām vai garantijām”, no kurām varēja rasties balasta izmaksas, bija jāpastāv pirms 1999. gada 27. novembra – dienas, kad stājās spēkā Lēmums Nr. 168/1999. (b) Šādu saistību un garantiju pastāvēšanas faktu un spēkā esību nosaka tie tiesību aktu un līgumu noteikumi, uz kuriem tās balstās, un to uzņemšanās juridiskais konteksts. (c) Šādām darbības saistībām vai garantijām jāparedz risks, ka tās var netikt nodrošinātas Direktīvas 96/92/EK noteikumu dēļ. Saistības vai garantijas var kvalificēt par balasta izmaksām tikai tad, ja tās tādēļ ir direktīvas ietekmes rezultātā kļuvušas ekonomiski neizdevīgas un ievērojami pasliktina attiecīgā uzņēmuma konkurētspēju. Cita starpā pastāv priekšnoteikums, ka tā rezultātā uzņēmumam ir jāizdara uzskaites ieraksti (piem., rezerves), kuru uzdevums ir atspoguļot šo saistību vai garantijas paredzamo ietekmi. Īpaši tad, ja minēto saistību vai garantijas ietekmē var tikt apdraudēta uzņēmuma dzīvotspēja, ja nav atbalsta vai jebkāda pārejas pasākuma, ir uzskatāms, ka saistības vai garantijas atbilst iepriekšējā daļā izklāstītajām prasībām. Šādu saistību vai garantiju ietekmi uz attiecīgā uzņēmuma konkurētspēju vai dzīvotspēju novērtē konsolidēti. Saistības vai garantijas ir balasta izmaksas tikai tad, ja ir iespējams konstatēt cēloņsakarību starp Lēmuma 168/1999 stāšanos spēkā un attiecīgo uzņēmumu grūtībām pildīt šādas saistības vai garantijas vai nodrošināt to ievērošanu. Nosakot šādu cēloņsakarību, Uzraudzības iestāde ņem vērā visas elektroenerģijas cenas samazināšanās un tirgus daļas zaudējumus, kas radušies attiecīgajiem uzņēmumiem. Tādas saistības un garantijas, ko nevarēja nodrošināt neatkarīgi no Lēmuma 168/1999 stāšanās spēkā, nav balasta izmaksas. (d) Šīm saistībām vai garantijām jābūt neatsaucamām. Ja uzņēmumam ir iespēja atsaukt šādu saistību vai garantiju maksājumu vai grozīt tās, tad šo faktu ņem vērā, aprēķinot attaisnotās balasta izmaksas. (e) Saistības un garantijas tādu uzņēmumu starpā, kas pieder pie vienas uzņēmumu grupas, principā nevar uzskatīt par balasta izmaksām. (f) Balasta izmaksas ir saimnieciskās izmaksas, kam jāatbilst summām, kas ir faktiski ieguldītas vai samaksātas vai ir jāmaksā atbilstīgi tām saistībām vai garantijām, kuru rezultātā tās rodas – tādēļ fiksētas summas aprēķinus nevar pieņemt, izņemot gadījumus, ja iespējams parādīt, ka tie atspoguļo saimnieciskās darbības realitāti. (g) Balasta izmaksām jāatspoguļo summas neto izteiksmē, kas nesatur ienākumus, peļņu un pievienoto vērtību saistībā ar tām garantijām vai saistībām, no kurām tās izriet. (h) Balasta summas jāvērtē neto izteiksmē, kas nesatur atbalstus, kas ir samaksāti vai ir jāmaksā par tiem aktīviem, uz ko tās attiecas. Jo īpaši, ja darbības saistības vai garantija atbilst tādam ieguldījumam, kas ir valsts atbalsta objekts, tad atbalsta vērtība ir jāatskaita no visām balasta izmaksām, ko rada šīs saistības vai garantija. (i) Gadījumos, kad balasta izmaksas rodas no saistībām vai garantijām, ko ir grūti nodrošināt sakarā ar Lēmumu 168/1999, attaisnoto balasta izmaksu aprēķināšanā ņem vērā faktiskās to saimniecisko un konkurences apstākļu izmaiņas, kas pastāv valstu un kopējā elektroenerģijas tirgū. Jo īpaši tad, ja saistības vai garantijas varētu būt balasta izmaksas sakarā ar paredzamo elektrības cenu samazināšanos, balasta izmaksu aprēķināšanā jāņem vērā faktiskās elektroenerģijas cenu izmaiņas. (j) Izmaksas, kas amortizētas pirms Lēmuma 168/1999 pārņemšanas valsts tiesību aktos, nevar radīt balasta izmaksas. Tomēr tādas rezerves vai aktīvu amortizācija, ko iekļāva attiecīgā uzņēmuma bilancē ar skaidri izteiktu mērķi ņemt vērā paredzamo direktīvas ietekmi, var atbilst balasta izmaksām. (k) Attaisnotās balasta izmaksas nedrīkst pārsniegt minimālo apjomu, kas vajadzīgs, lai attiecīgie uzņēmumi varētu turpināt pildīt vai nodrošināt atbilstību saistībām vai garantijām, ko skar Lēmums 168/1999 (4). Tādēļ to aprēķināšanā ir jāņem vērā visekonomiskākais risinājums (nepastāvot nekādam atbalstam) no attiecīgā uzņēmuma viedokļa. Tas cita starpā var ietvert to saistību vai garantiju apturēšanu, no kurām izriet balasta izmaksas, vai visu vai dažu to aktīvu realizēšanu, kas rada balasta izmaksas (ja tas nav pretrunā pašu saistību vai garantiju principiem). (l) Izmaksas, kas atsevišķiem uzņēmumiem varētu rasties pēc direktīvas 26. pantā norādītā laika (2006. gada 26. novembris), principā nevar būt attaisnotās balasta izmaksas šīs metodikas nozīmē (5). Tomēr, ja tas izrādās nepieciešami, Uzraudzības iestāde var savlaicīgi ņemt vērā šādas saistības vai garantijas un attiecīgā gadījumā uzskatīt tās par attaisnotām balasta izmaksām nākošajā kopējā elektroenerģijas tirgus atvēršanas stadijā. (m) Tādām EBTA valstīm, kuras atver savu tirgu agrāk, nekā tas ir prasīts EEZ Apvienotās komitejas Lēmumā Nr. 168/1999, Uzraudzības iestāde var piekrist uzskatīt par attaisnotām balasta izmaksām atbilstoši šai metodikai tādas izmaksas, kas atsevišķiem uzņēmumiem varētu rasties pēc direktīvas 26. pantā norādītā laika, ja šīs izmaksas izriet no tādām saistībām vai garantijām, kas atbilst 21.3. panta a) līdz l) punktā noteiktajiem kritērijiem, un ja to laiks ir ierobežots, nepārsniedzot 2010. gada 31. decembra.