Iepriekš izklāstītos principus var ilustrēt ar šādiem piemēriem:

Licencēšana starp nekonkurējošām pusēm

1. piemērsSabiedrība A ir specializējusies biotehnoloģisko produktu un tehniku izstrādē un ir izstrādājusi jaunu produktu Xeran. Tā nenodarbojas ar Xeran ražošanu, jo tai nav ne ražošanas, ne izplatīšanas iespējas. Sabiedrība B ir viena no konkurējošu produktu ražotājām, kurus ražo, izmantojot brīvi pieejamas bezīpašnieka tehnoloģijas. 1. gadā B pārdeva produktus, kuru ražošanā izmantotas brīvi pieejamas tehnoloģijas, 25 miljonu euro vērtībā. 2. gadā A izsniedz licenci B Xeran ražošanai. Šajā gadā B pārdod produktus, kuru ražošanā izmantotas brīvi pieejamas tehnoloģijas, par 15 miljoniem euro un Xeran par 15 miljoniem euro. 3. un turpmākajos gados B ražo un pārdod tikai Xeran – katru gadu 40 miljonu euro apmērā. Bez tam 2. gadā A izdod licenci arī C. C pirms tam nebija aktīva šī produkta tirgū. C ražo un pārdod tikai Xeran, 10 miljonu euro apmērā 2. gadā un 15 miljonu apmērā 3. gadā un vēlāk. Ir noteikts, ka kopīgā Xeran un tā aizstājēju tirgus, kurā darbojas B un C, vērtība ir 200 miljoni euro ik gadu.2. gadā kad tiek noslēgts licences nolīgums, sabiedrības A tirgus daļa tehnoloģiju tirgū ir 0 %, un tās tirgus daļa ir jāaprēķina, balstoties uz kopējo Xeran pārdošanas apjomu iepriekšējā gadā. 3. gadā sabiedrības A tirgus daļa tehnoloģiju tirgū ir 12,5 %, kas atspoguļo B un C 2. gadā saražotā Xeran vērtību. 4. un turpmāk sabiedrības A tirgus daļa tehnoloģiju tirgū ir 27,5 %, kas atspoguļo B un C iepriekšējā gadā saražotā Xeran vērtību.2. gadā B kompānijas tirgus daļa produktu tirgū ir 12,5 %, kas atspoguļo sabiedrības B pārdošanas apjomu 25 miljonu euro apmērā 1. gadā. 3. gadā sabiedrības B tirgus daļa ir 15 %, jo tās pārdošanas apjoms 2. gadā pieauga līdz 30 miljoniem euro. 4. gadā un turpmāk B tirgus daļa ir 20 %, jo pārdošanas apjoms ik gadu ir 40 miljoni euro. Sabiedrības C tirgus daļa produktu tirgū 1. un 2. gadā ir 0 %, 3. gadā 5 % un turpmāk 7,5 %.Tā kā licences nolīgumi ir noslēgti starp nekonkurentiem un individuālās A, B un C tirgus daļas katru gadu ir mazākas par 30 %, nolīgumi ir ārpus TTBER“pieļaujamajām robežām”.

2. piemērsSituācija ir tāda pati kā 1. piemērā, taču tagad B un C darbojas dažādos ģeogrāfiskajos tirgos. Ir konstatēts, ka kopējā Xeran un tā aizvietotāju tirgus vērtība ik gadu katrā ģeogrāfiskajā tirgū ir 100 miljoni euro.Šajā gadījumā A tirgus daļu tehnoloģiju tirgū ir jāaprēķina katrā no abiem ģeogrāfiskajiem tirgiem. Tirgū, kur darbojas B, A tirgus daļa ir atkarīga no tā, kāds ir B Xeran pārdošanas apjoms. Tā kā šajā piemērā kopējais tirgus apjoms ir 100 miljoni euro, proti, puse no 1. piemēra tirgus apjoma, A tirgus daļa 2. gadā ir 0 %, 3. gadā 15 % un turpmāk – 40 %. B tirgus daļa 2. gadā ir 25 %, 3. gadā 30 % un turpmāk– 40 %. 2. un 3. gadā gan A, gan B tirgus daļa nepārsniedz 30 % slieksni. Taču, sākot ar 4. gadu, šis slieksnis ir pārsniegts un tas nozīmē, ka saskaņā ar TTBER 8. panta 2. punktu, pēc 6. gada licences nolīgums starp A un B vairs nevar gūt labumu no “pieļaujamajām robežām” un tas ir jāvērtē individuāli.Tirgū, kur darbojas C, A tirgus daļa ir atkarīga no tā, kāds ir C Xeran pārdošanas apjoms. Tādējādi A tirgus daļa tehnoloģiju tirgū, kas balstīta uz C pārdošanas apjomu iepriekšējā gadā, 2. gadā ir 0 %, 3. gadā 10 % un turpmāk – 15 %. C tirgus daļa produktu tirgū ir tāda pati: 2. gadā 0 %, 3. gadā 10 % un turpmāk – 15 %. Uz licences nolīgumu starp A un C tādējādi visu laiku attiecas “pieļaujamās robežas”.

Licencēšana starp konkurentiem

3. piemērsUzņēmumi A un B darbojas vienā un tajā pašā noteikta ķīmiska produkta produktu un ģeogrāfiskajā tirgū. Katrai no tām pieder patents uz dažādām tehnoloģijām, kuras izmanto šī produkta ražošanā. 1. gadā A un B paraksta savstarpēju licences nolīgumu, viens otram izsniedz savstarpēju licenci par attiecīgo tehnoloģiju izmantošanu. 1. gadā A un B ražo, izmantojot tikai savu tehnoloģiju, un A pārdod produktu par 15 miljoniem euro, bet B pārdod produktu par 20 miljoniem euro. Sākot ar 2. gadu, abi uzņēmumi izmanto savu un viens otra tehnoloģijas. Kopš tā laika A pārdod produktu, kas ražots, izmantojot savu tehnoloģiju, par 10 miljoniem euro un produktu, kas ražots, izmantojot B tehnoloģiju, par 10 miljoniem euro. B, sākot ar 2. gadu pārdod produktu, kas ražots, izmantojot savu tehnoloģiju, par 15 miljoniem euro un produktu, kas ražots ar A tehnoloģiju, par 10 miljoniem euro. Ir aprēķināts, ka kopīgā produkta un tā aizvietotāju tirgus vērtība ir 100 miljoni euro ik gadu.Lai novērtētu licences nolīgumu saskaņā ar TTBER, ir jāaprēķina A un B tirgus daļas gan tehnoloģiju tirgū, gan produktu tirgū. A tirgus daļa ir atkarīga no iepriekšējā gadā pārdotā produkta apjoma, ko saražoja A un B, izmantojot A tehnoloģiju. Tādējādi 2. gadā A tirgus daļa tehnoloģiju tirgū ir 15 %, atspoguļojot pašas kompānijas ražošanu un 1. gada pārdošanas apjomu 15 miljonu euro apmērā. Kopš 3. gada A tirgus daļa tehnoloģiju tirgū ir 20 %, atspoguļojot produkta, kas ražots, izmantojot A tehnoloģiju, un kuru ražo un pārdod A un B, pārdošanas apgrozījumu 20 miljonu euro apmērā (katrs 10 miljonus euro). Līdzīgi 2. gadā B tirgus daļa tehnoloģiju tirgū ir 20 % un pēc tam 25 %.A un B tirgus daļas produktu tirgū ir atkarīgas no attiecīgā produkta pārdošanas apjoma iepriekšējā gadā neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas. A tirgus daļa produktu tirgū 2. gadā ir 15 % un vēlāk 20 %. B tirgus daļa produktu tirgū 2. gadā ir 20 % un vēlāk 25 %.Tā kā nolīgums ir noslēgts starp konkurentiem, lai izmantotu “pieļaujamās robežas”, viņu kopējai tirgus daļai gan tehnoloģiju, gan produktu tirgū ir jābūt mazākai par 20 % tirgus daļas slieksni. Ir skaidrs, ka šis nav tas gadījums. Kopējā tirgus daļa tehnoloģiju tirgū un produktu tirgū 2. gadā ir 35 % un vēlāk 45 %. Tāpēc šo nolīgumu starp konkurentiem ir jāvērtē individuāli.