LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 114/14

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 368/06/COL

(2006. gada 29. novembris)

par Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. (Īslande)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Eiropas Kopienu Tiesas izveidošanu (3) un jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. un 2. punktu un II daļas 4. panta 2. un 4. punktu, 6. pantu un 7. panta 2. punktu,

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes pamatnostādnes (4) EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanai un interpretācijai,

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumu par īstenošanas noteikumiem, uz kuriem ir atsauce Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 27. pantā,

AICINOT ieinteresētās personas iesniegt atsauksmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem par Lēmumu Nr. 421/04/COL (5) un Lēmumu Nr. 367/06/COL (6),

tā kā:

I. FAKTI

1. Procedūra

Ar Īslandes pārstāvniecības Eiropas Savienībā 2003. gada 19. augusta vēstuli, nosūtot Finanšu ministrijas 2003. gada 19. augusta vēstuli, kuras Iestāde saņēma un reģistrēja tajā pašā dienā (Dok. Nr. 03-5685 A), Īslandes iestādes paziņoja par valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

Uzņēmums Aalborg Portland Íslandi ehf.2003. gada 17. decembrī iesniedza Iestādei sūdzību par Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanas noteikumiem. Iestāde saņēma un reģistrēja šo vēstuli 2003. gada 23. decembrī (Dok. Nr. 03-9059 A). Sūdzības iesniedzējs pieprasīja izskatīt šo sūdzību vienlaicīgi ar valdības paziņojumu par pārdošanu.

Pēc vairākām korespondences apmaiņām (7)2004. gada 21. decembra vēstulē Iestāde informēja Īslandes iestādes, ka tā ir nolēmusi sākt Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. (Notikums Nr. 296878).

Iestādes Lēmums Nr. 421/04/COL sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā (8). Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt atsauksmes. Īslandes iestādes iesniedza atsauksmes par šo lēmumu 2005. gada 24. februāra vēstulē (Notikums Nr. 311243). Iestāde 2005. gada 20. jūnijā saņēma atsauksmes no Sementsverksmiðjan hf. pircēja Íslenskt sement ehf. (Notikums Nr. 323552). Aalborg Portland Íslandi ehf.2005. gada 2. septembrī iesniedza papildu atsauksmes (Notikums Nr. 333018).

Iestāde lūdza neatkarīga eksperta, Norvēģijas Vadības augstskolas BI Oslo asociētā profesora Erlend Kvaal palīdzību, lai noteiktu, vai valstij piederošo kapitāla daļu pārdošana uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. tika veikta atbilstīgi tirgus ieguldītāja principam. Pamatojoties uz neatkarīgā eksperta veikto pirmo novērtējumu attiecībā uz Iestādei pieejamo informāciju par pārdošanu, Īslandes iestādēm 2005. gada 12. jūlijā tika nosūtīts informācijas pieprasījums (Notikums Nr. 326295). Īslandes iestādes atbildēja ar Īslandes pārstāvniecības ES vēstuli, nosūtot Finanšu ministrijas attiecīgi 2005. gada 30. un 31. augusta vēstuli. Šo vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2005. gada 1. septembrī (Notikums Nr. 332274).

Otrs informācijas pieprasījums Īslandes iestādēm tika nosūtīts 2005. gada 28. oktobrī oficiālās izmeklēšanas procedūras ietvaros (Notikums Nr. 347691). Šim pieprasījumam sekoja sanāksme Briselē 2005. gada 23. novembrī starp Iestādes, Īslandes iestāžu un Sementsverksmiðjan hf. pārstāvjiem un vienu no ieguldītājiem, kas piedalās konsorcijā, kurš iegādājās valstij piederošās kapitāla daļas. Sanāksmē piedalījās arī Iestādes nolīgtais neatkarīgais eksperts.

Ar 2005. gada 6. decembra vēstuli, ko Iestāde saņēma un reģistrēja 2005. gada 7. decembrī (Notikums Nr. 353483), Īslandes pārstāvniecība ES nosūtīja Finanšu ministrijas 2005. gada 2. decembra vēstuli, atbildot uz iepriekšminēto informācijas pieprasījumu, kā arī uz dažiem neatbildētiem jautājumiem, kas uzdoti sanāksmes laikā.

Neatkarīgais eksperts 2006. gada 31. janvārī iesniedza Iestādei nobeiguma ziņojumu par to, vai Īslandes valsts veiktā tai piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošana ir veikta, pamatojoties uz tirgus noteikumiem (Notikums Nr. 360438).

Iestāde 2006. gada 16. februārī, 9. martā un 4. augustā nosūtīja vēstules Īslandes iestādēm, pieprasot papildu informāciju un skaidrojumus par joprojām neskaidriem jautājumiem (Notikums Nr. 363213, 365145 un 383227). Īslandes iestādes atbildēja ar vēstulēm attiecīgi 20. februārī, 19. aprīlī un 25. septembrī (Notikums Nr. 363608, 370425 un 390092).

Šī lieta tika apspriesta 2006. gada 12. oktobrī valsts atbalsta grupas ikgadējā sanāksmē Reikjavīkā. Kā papildinājumu šai apspriedei Īslandes iestādes 2006. gada 2. novembrī nosūtīja Iestādei vēstuli (Notikums Nr. 396476).

Iestāde 2006. gada 29. novembrī pieņēma Lēmumu Nr. 367/06/COL pagarināt formālo izmeklēšanas procedūru, kas sākta ar Iestādes Lēmumu Nr. 421/04/COL. Pagarinājums ir saistīts ar to, ka valsts pārņem Sementsverksmiðjan hf. pensiju saistības uzņēmuma sagatavošanas pārdošanai procesā. Ar pašreizējo lēmumu Iestāde slēdz oficiālo izmeklēšanu, kas sākta par Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanu ieguldītāju grupai Íslenskt sement ehf. par cenu 68 miljoni Īslandes kronu. Pārējie oficiālās izmeklēšanas procedūras elementi joprojām tiek izmeklēti.

2. Novērtēto pasākumu apraksts pašreizējā lēmumā

Valstij piederošajam uzņēmumam Sementsverksmiðjan hf. bija de facto monopolstāvoklis cementa tirgū Īslandē līdz cementa importētāja ienākšanai no Dānijas 2000. gadā. Šķiet, ka jaunās konkurences situācijas rezultātā Sementsverksmiðjan hf. radās saimnieciskas grūtības un sāka uzkrāties zaudējumi. Šajos apstākļos 2003. gadā valsts nolēma pārdot savas kapitāla daļas uzņēmumā (9). Atbilstīgi valsts paziņojumam par kapitāla daļu pārdošanu: “Privatizācijas izpildkomiteja un rūpniecības ministrs plāno pārdot privātpersonai vai ieguldītāju grupai visas kapitāla daļas, kas pašlaik pieder valstij uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf.450 000 000 kronu nominālvērtībā. Tas attiecas uz 100 % emitētajām kapitāla daļām uzņēmumā. Paredzams, ka pirkuma cena tiks maksāta skaidrā naudā. Tiek meklēts ieguldītājs, kas ir ieinteresēts turpināt uzņēmuma darbību, nostiprināt to un veicināt veselīgu konkurenci Īslandes celtniecības tirgū.”

Rūpniecības ministrija 2003. gada 2. oktobrī Īslandes valdības vārdā parakstīja akciju pirkuma līgumu ar ieguldītāju grupu Íslenskt Sement ehf. Pamatojoties uz šo līgumu, valsts, kas ir 100 % kapitāla daļu īpašniece uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf., pārdeva tās Íslenskt sement ehf. par cenu 68 miljoni Īslandes kronu.

Vienlaicīgi tika noslēgts atsevišķs līgums starp Sementsverksmiðjan hf. un Valsts kasi. Saskaņā ar šo līgumu Īslandes valsts nopirka no Sementsverksmiðjan hf. atsevišķus pamatlīdzekļus un finanšu aktīvus, kas bija lieki cementa ražošanai, par cenu 450 miljoni Īslandes kronu. Ieņēmumi tika izmantoti, lai samaksātu uzņēmuma nesamaksātos parādus.

Turklāt atbilstīgi 4. pantam akciju pirkuma līgumā starp Īslandes valdību un Íslenskt sement ehf. Īslandes valsts pārņēma Sementsverksmiðjan hf. pensiju saistības ar līgumu starp Finanšu ministriju un Valsts darbinieku pensiju fondu.

Citiem vārdiem, attiecīgi izpārdeva aktīvus un saistības uzņēmumā, kura kapitāla daļas nopirka Íslenskt sement ehf.

Šis darījums – Sementsverksmiðjan hf. pārdošana Íslenskt sement ehf. – aplūkots šajā lēmumā. Oficiālā izmeklēšanas procedūra attiecībā uz citiem iespējamiem valsts atbalsta pasākumiem Sementsverksmiðjan hf. labā, kura sākta ar Lēmumu Nr. 421/04/COL, ir pagarināta, lai ietvertu valsts veikto uzņēmuma pensiju saistību pārņemšanu ar Lēmumu Nr. 367/06/COL, un tiks aplūkota citā lēmumā.

3. Oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas iemesli

Attiecībā uz valsts veikto 100 % tās kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanu Lēmumā Nr. 421/04/COL sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru Iestāde apšaubīja Valsts atbalsta pamatnostādņu 18.B nodaļas par valsts iestāžu veiktu zemes un ēku pārdošanu piemērojamību konkrētajai lietai. Iestāde uzskatīja, ka valsts pārdeva ne tikai zemi un ēkas, kas tai piederēja, bet arī savas kapitāla daļas 100 % piederošā uzņēmumā.

Turklāt Iestādei bija šaubas, vai pārdošana ir notikusi saskaņā ar tirgus ieguldītāja principu. Tā nebija pārliecināta, kādā mērā valsts sarunu procesa laikā ņēma vērā citus apsvērumus papildus darījuma tīri ekonomiskai atdevei un vai attiecīgi pārdošanā saņemtā cena atbilst uzņēmuma tirgus vērtībai.

Ar paziņojumu par darījumu Īslandes iestādes iesniedza Sementsverksmiðjan hf. novērtējumu, ko veicis neatkarīgs eksperts, pamatojoties uz likvidācijas vērtību. Lēmumā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru Iestāde apšaubīja, vai darbību veicoša uzņēmuma vērtību var pieņemt par vienādu ar tā likvidācijas vērtību, kas ir balstīta uz pieņēmumu, ka darbība tiks pārtraukta. Iestāde uzskatīja, ka, ja 100 % valstij piederošu kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. tirgus vērtība būtu bijusi augstāka nekā Íslenskt sement ehf. samaksātā cena 68 miljoni Īslandes kronu, valsts būtu pārdevusi uzņēmumu par cenu, kas ir zemāka par tā tirgus cenu. Būtu bijuši iesaistīti valsts līdzekļi EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē negūto ieņēmumu veidā, jo valsts būtu saņēmusi zemāku cenu, nekā par tiem pašiem aktīviem būtu saņēmis privāts uzņēmums, darbojoties uz tirgus noteikumu pamata.

4. Īslandes iestāžu atsauksmes

Īslandes iestādes 2005. gada 23. februāra vēstulē iesniedza savas atsauksmes par Iestādes lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru par valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanu.

Īslandes iestādes uzsvēra, ka viens no svarīgākajiem iemesliem nosacījumam, ka cementa ražošana jāturpina, bija palielināt Sementsverksmiðjan hf. vērtību, pārdodot uzņēmumu trešajai personai. Īslandes iestādes paziņoja: “Ja šāds nosacījums nebūtu piemērojams, pircējam būtu jāsedz ražotnes tīrīšanas izmaksas. Paredzot nosacījumu, ka cementa ražošana tiks turpināta, šīs izmaksas palika apslēptas. Turklāt jāatzīmē, ka nosacījums tika pārrunāts ar pircējiem un iekļauts akciju pirkuma līgumā vienīgi kā pircēju nodoms turpināt Sementsverksmiðjan hf. darbību, kamēr tas ir ekonomiski dzīvotspējīgs. Valsts nevar uzspiest pircējiem vadīt uzņēmumu, ja tas nav ekonomiski dzīvotspējīgs. To nevar uzskatīt par pierādījumu tam, ka valsts ņēma vērā apsvērumus papildus ekonomiskai atdevei.”

Īslandes iestādes uzskata, kā norādīts arī Iestādes pamatnostādnēs, ka valsts atbalstu var iesaistīt tikai tad, ja nav objektīvu iemeslu pamatoti cerēt, ka ieguldījums dos pietiekamu peļņu, kas būtu pieņemama privātam ieguldītājam salīdzināmā privātā uzņēmumā, kurš darbojas parastos tirgus apstākļos.

Īslandes iestādes paziņoja: “Ņemot vērā iepriekšminēto, nevar uzskatīt, ka valstij nebija objektīvu iemeslu uzskatīt, ka Sementsverksmiðjan pārdošana nedos valstij pietiekamu peļņu. Gluži pretēji, valsts pēc sarunām ar pircējiem varēja cerēt uz uzņēmuma pirkšanas cenu, kas ievērojami pārsniedz tirgus vērtību. Tādējādi ir jāsecina, ka valsts nesaņēma mazākus ieņēmumus, nekā par tiem pašiem aktīviem būtu saņēmis privāts uzņēmums, darbojoties uz tirgus noteikumu pamata. Tādēļ valsts rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Iestādei ir jāpierada, ka valsts nevarēja cerēt uz pietiekamu peļņu. Tā kā tas nav pierādīts un valsts uzskata, ka to nevar pierādīt, ir jāsecina, ka valsts ir rīkojusies atbilstīgi tirgus ekonomikas principam.”

Paziņojumā par darījumu Īslandes iestādes apgalvoja, ka uzņēmuma vērtība atbilst tā likvidācijas vērtībai. Tika aplēsts, ka Sementsverksmiðjan hf. likvidācijas vērtība atbilst 46,5 miljoniem Īslandes kronu, neņemot vērā Akranes pilsētā atrodošās rūpnīcas tīrīšanas izmaksas. Lēmumā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru Iestāde pauda šaubas, vai uzņēmuma, kas tika pārdots kā darbību turpinošs uzņēmums, tirgus vērtība jānosaka, izmantojot likvidācijas vērtību. Savās atsauksmēs uz Iestādes lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru Īslandes iestādes turklāt atsaucās uz Iestādei iesniegtajiem naudas plūsmas vērtējumiem. Jo īpaši atbilstīgi naudas plūsmas vērtējumam, kas sniegts 2005. gada 23. februāra vēstules pielikumā, Sementsverksmiðjan hf. tirgus vērtība bija 1,5 miljardi Īslandes kronu. Pamatojoties uz to, Īslandes iestādes uzskatīja, ka Sementsverksmiðjan hf. kā darbību turpinoša uzņēmuma tirgus vērtība ir ievērojami zemāka nekā tā likvidācijas vērtība.

Īslandes iestādes papildus apgalvoja, ka, tā kā Sementsverksmiðjan hf. tirgus vērtība, piemērojot naudas plūsmas vērtējumu vai likvidācijas vērtējumu, bija zemāka nekā pārdošanas cena 68 miljonu Īslandes kronu apmērā, ne Sementsverksmiðjan hf, ne Íslenskt sement ehf. nesaņēma ekonomisku priekšrocību EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

Īslandes iestādes uzskatīja, ka, nosakot, vai piešķirts valsts atbalsts, Iestādei jāvērtē uzņēmuma kopējā pārdošanas cena pēc to aktīvu pārdošanas, kas bija lieki cementa ražošanai, atpakaļ Īslandes valstij: “Turklāt valsts uzskata, ka tad, ja Iestāde nonāk pie secinājuma, ka uzņēmuma [naudas plūsmas vērtējums] ir pareizais vērtējums, lai noteiktu pārdošanas cenu (…), tad jāizmanto naudas plūsmas metode, novērtējot uzņēmuma vērtību pēc aktīvu pārdošanas.”

Īslandes iestādes paskaidroja, ka valsts nebija gatava pārrunāt pārdošanas cenu, kas atbilst aprēķinātajai Sementsverksmiðjan hf. naudas plūsmas vērtībai. “Sakarā ar uzņēmuma uzkrātajiem zaudējumiem kopš piedāvājumu konkursa brīža kļuva skaidrs, ka, lai uzņēmumu pārdotu pircējam, uzņēmums būtu jāpārstrukturē. Valsts nopirktu no uzņēmuma visus aktīvus, kas nav ražošanas un darbības pamatā, lai samazinātu darbības izmaksas un padarītu uzņēmuma darbību dzīvotspējīgu.”

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Īslandes iestādes uzskatīja, ka darījumā nav iesaistīts valsts atbalsts. Tomēr, ja Iestāde nonāktu pie secinājuma, ka valsts atbalsts bija iesaistīts, viņasprāt, šāds valsts atbalsts jāuzskata par attaisnotu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto izņēmumu, jo īpaši Valsts atbalsta pamatnostādņu 16. nodaļas noteikumiem kā atbalstu grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanai.

Īslandes iestādes 2006. gada 2. novembra vēstulē pieprasīja Iestādei apsvērt esošās oficiālās izmeklēšanas dažu aspektu neslēgšanu, jo “ir jāņem vērā visi darījuma aspekti kopumā, lai būtu skaidra izpratne par šo jautājumu.”

5. Trešo personu atsauksmes

5.1. Íslenskt sement ehf. atsauksmes

Íslenskt sement ehf.2005. gada 20. jūnija vēstulē iesniedza atsauksmes par Iestādes Lēmumu Nr. 421/04/COL sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan pārdošanu. Íslenskt sement ehf. uzskata, ka iepriekš minētajā pārdošanā nav iesaistīts valsts atbalsts. Uzņēmums paziņoja: “Islenskt Sement ir pārliecināts, ka tika ievērots tirgus ieguldītāja princips, īpaši tā kā Sementsverksmiðjan kopējā pirkšanas cena minētajā darījumā bija vismaz vienāda ar uzņēmuma reālo tirgus vērtību, ja ne ievērojami augstāka.”

Íslenskt sement ehf. uzskatīja, ka naudas plūsmas vērtējums, ko parasti izmanto cementa ražošanas uzņēmumu vērtējumā, bija uzņēmuma vērtēšanas vienīgā patiesā metode. Tomēr uzņēmums apgalvoja, ka Īslandes valsts nevēlējās to pārrunāt, jo tas būtu novedis pie negatīvas pirkšanas cenas. Saskaņā ar Íslenskt sement ehf. sniegto informāciju, ja Sementsverksmiðjan gadījumā būtu piemērota naudas plūsmas metode, aplēstā tirgus vērtība būtu bijusi nulle vai pat negatīva. Šā iemesla dēļ Íslenskt sement ehf. uzskatīja, ka vērtība, kas iegūta, piemērojot likvidācijas vērtību, atbilst uzņēmuma maksimālajai tirgus vērtībai pirkšanas brīdī. Íslenskt sement ehf. turklāt apgalvoja, ka likvidācijas vērtībā 69,6 miljonu Īslandes kronu apmērā nav ņemti vērā izdevumi sakarā ar darbības likvidāciju un slēgšanu, tostarp zemes attīrīšanu. Íslenskt sement ehf. apgalvoja, ka uzņēmuma Sementsverksmiðjan hf. kapitāla daļu pirkšanas cena ievērojami pārsniedza uzņēmuma likvidācijas vērtību.

Islenskt Sement apgalvoja, ka Valsts kases nopirktie konkrētie aktīvi netika pārdoti atsevišķi, bet saistībā ar kapitāla daļu pārdošanu kā kopējā pirkuma līguma neatņemama sastāvdaļa. Tādēļ, “vērtējot, vai Semenstverksmidjan pārdošanā bija iesaistīts valsts atbalsts, Iestāde nevar veikt atsevišķu vērtējumu par katru pārdoto aktīvu, bet tai ir jāņem vērā atsevišķo aktīvu pārdošanas ietekme uz uzņēmuma vērtējuma kopējo izvērtējumu pārdošanas brīdī.”

5.2. Aalborg Portland Íslandi ehf. atsauksmes

Aalborg Portland Íslandi ehf.2005. gada 2. septembra vēstulē iesniedza atsauksmes par Iestādes Lēmumu Nr. 421/04/COL sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanu. Uzņēmums pauda bažas un uzskatus, kas atbilst Iestādes paustajām bažām un uzskatiem minētajā lēmumā, bet atsaucās arī uz to, ka Īslandes valsts pārņēma Sementsverksmiðjan hf. pensiju saistības, kas nebija aplūkots Iestādes lēmumā.

II. NOVĒRTĒŠANA

1. Valsts atbalsts valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanā uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf.

Saskaņā ar Īslandes iestāžu sniegto informāciju valsts pārdeva savas kapitāla daļas uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. par cenu 68 miljonu Īslandes kronu apmērā darījumā, kas ir saistīts ar Īslandes Valsts kases veikto dažu uzņēmuma aktīvu iegādi, kuri nebija nepieciešami uzņēmuma darbībai. Lai gan šie abi darījuma elementi ir cieši saistīti, tā ka tas, ko nopirka Íslenskt sement ehf., bija Sementsverksmiðjan hf. darbības daļa, kas atbrīvota no aktīviem un kapitāla daļām, kuras ir liekas cementa ražošanai, šajā lēmumā Iestāde atsevišķi novērtēs kapitāla daļu pārdošanu. Tas ir tādēļ, ka valsts atbalsta potenciālais saņēmējs valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanas gadījumā būtu Íslenskt sement ehf. Turpretim tā iespējamā valsts atbalsta potenciālais saņēmējs, kas piešķirts saistībā ar uzņēmuma aktīvu un saistību pārstrukturēšanu, ko veica valsts sakarā ar kapitāla daļu pārdošanu, būtu pats cementa ražotājs, t. i., Sementsverksmiðjan hf. No pēdējā minētā valsts nopirka dažādus aktīvus un pārņēma pensiju saistības.

EEZ līguma 61. panta 1. punktā noteikts:

“Ja šajā līgumā nav noteikts citādi, jebkurš atbalsts, ko piešķir EK dalībvalstis, EBTA valstis vai no valsts resursiem jebkādā iespējamā formā, kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci par labu dažiem uzņēmumiem vai zināmu preču ražošanai, apmērā, kādā tas ietekmē tirdzniecību starp līguma pusēm, nav savienojams ar šā līguma darbību.”

Pirms novērtēšanas, vai šī pārdošana ietver valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta nozīmē, Iestāde pievērsīsies Īslandes valdības argumentiem, ka valsts atbalstu var nepieļaut sakarā ar Valsts atbalsta pamatnostādņu 18.B nodaļas “Valsts atbalsta elementi zemes un ēku pārdošanā, ko veic valsts iestādes” piemērošanu.

1.1. Valsts atbalsta pamatnostādņu 18.B nodaļa “Valsts atbalsta elementi zemes un ēku pārdošanā, ko veic valsts iestādes”

Valsts atbalsta pamatnostādņu 18.B nodaļā “Valsts atbalsta elementi zemes un ēku pārdošanā, ko veic valsts iestādes” sniegta informācija par to, kā Iestāde interpretē un piemēro EEZ līguma noteikumus, kas reglamentē valsts atbalstu, kad jānovērtē zemes un ēku pārdošana, ko veic valsts iestādes. Ja ievēro Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 18.B nodaļā noteiktās procedūras saistībā ar zemes un ēku pārdošanu, ko veic valsts iestādes, pastāv pieņēmums, ka pārdošanā nav iesaistīts valsts atbalsts.

Lai gan Īslandes iestādes paziņoja darījuma noteikumus attiecībā uz valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf., tās uzskatīja, ka pārdošana ir notikusi saskaņā ar 18.B nodaļu Valsts atbalsta pamatnostādnēs par zemes un ēku pārdošanu. Tādēļ, viņuprāt, darījumā nebija iesaistīts valsts atbalsts.

Kā jau norādīts lēmumā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, Iestāde uzskata, ka attiecīgajam darījumam nevar piemērot 18.B nodaļu. Valsts nepārdeva tikai sev piederošo zemi un ēkas, bet savas kapitāla daļas 100 % piederošā uzņēmumā, kas turpina darboties. Pat tad, ja 18.B nodaļa būtu piemērojama, netika ievērotas aprakstītās procedūras, lai nepieļautu valsts atbalstu.

Attiecīgajā gadījumā ievērotā konkursa procedūra neatbilda 18.B nodaļas 2.1. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētajai definīcijai. Pirmkārt, tā nebija pietiekami publiskota. Turklāt tā kalpoja tikai tam, lai izvēlētos turpmāko pircēju, ar kuru pēc tam pārrunāja cenu. Attiecībā uz alternatīvo procedūru, t. i., pārdošanu, pamatojoties uz neatkarīga eksperta vērtējumu, attiecīgajā gadījumā eksperts MP-verðbréf hf. noteica Sementsverksmiðjan hf. likvidācijas vērtību. Tomēr uzņēmums tika pārdots kā darbību turpinošs uzņēmums, kas nozīmē, ka cementa ražošana tiks turpināta. Šajos apstākļos nevar pieņemt, ka likvidācijas vērtība atbilda tirgus vērtībai, nepieļaujot valsts atbalstu bez papildu novērtējuma.

Šķiet, ka ir jānosaka, kura ir piemērotākā metode, lai šajos apstākļos noteiktu uzņēmuma tirgus vērtību un attiecīgi veiktu novērtējumu. Tālāk dota papildu analīze par to, kāda varētu būt uzņēmuma tirgus cena un vai Sementsverksmiðjan hf. kapitāla daļu pārdošanā Íslenskt sement ehf. bija iesaistīts valsts atbalsts.

1.2. Kapitāla daļu pārdošanas valsts atbalsta novērtējums

Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, tam ir jāatbilst šādiem kumulatīviem nosacījumiem:

— atbalsts ir selektīva priekšrocība,

— atbalstu piešķir no valsts resursiem,

— atbalsts izkropļo vai draud izkropļot konkurenci

— un ietekmē tirdzniecību starp EEZ līguma pusēm.

Pasākums, kas piešķir priekšrocību dažiem konkrētiem saņēmējiem un kas nav vispārējs pasākums, atbilst pirmajam no iepriekš minētajiem nosacījumiem. Tādēļ ir jānosaka, vai attiecīgais uzņēmums saņem ekonomisku priekšrocību, kas netiktu saņemta parastos tirgus apstākļos (10). EEZ līguma 61. panta 1. punktā valsts intervences pasākumi nav nošķirti, atsaucoties uz to cēloņiem vai to mērķiem, bet definēti, atsaucoties uz to sekām (11). Izriet, ka atbalsta jēdziens ir objektīvs, pārbaudot, vai valsts pasākums piešķir priekšrocību vienam vai vairākiem konkrētiem uzņēmumiem (12).

Aktīvu iegāde par cenu, kas ir zemāka par to tirgus vērtību, principā ir priekšrocība. Tādēļ, ja Íslenskt sement ehf. būtu samaksājis par Sementsverksmiðjan hf. cenu, kas atbilst uzņēmuma tirgus vērtībai, tas nebūtu guvis priekšrocību no šā darījuma.

Lai noteiktu, vai Íslenskt sement ehf. samaksāja par valstij piederošajām kapitāla daļām cenu, kas ir zemāka par to tirgus vērtību, Iestāde uzdeva neatkarīgam ekspertam novērtēt Sementsverksmiðjan hf. tirgus vērtību pārdošanas brīdī. Neatkarīgais eksperts novērtēja uzņēmuma tirgus vērtību, kad viss darījums bija pabeigts, ņemot vērā uzņēmumu, kas turpina darbību. Tas nozīmē, ka neatkarīgais eksperts novērtēja Sementsverksmiðjan hf. tirgus vērtību pēc tam, kad Īslandes Valsts kase bija atpirkusi dažus uzņēmuma aktīvus, kuri nebija nepieciešami cementa ražošanai (13), un Finanšu ministrija bija pārņēmusi uzņēmuma pensiju saistības. Citiem vārdiem, neatkarīgais eksperts novērtēja tirgus vērtību tam, ko Íslenskt sement ehf. reāli nopirka, t. i., kapitāla daļas izpārdotā uzņēmumā.

Pēc neatkarīgā eksperta uzskata vienīgā metode, kas var sniegt priekšstatu par to, kāda varētu būt uzņēmuma patiesā vērtība tādā darījumā kā valstij piederošo kapitāla daļu pārdošana uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf., ir aplēsto nākotnes naudas plūsmu diskontēšanas metode (lietošanas vērtība) (14). Prognozēto naudas plūsmu tīrā pašreizējā vērtība no pamatlīdzekļa turpmākās lietošanas ir ieguldītāja aprēķins par potenciālā projekta iznākumu. Tādēļ naudas plūsmas prognozes var mainīties līdz ar katra atsevišķa ieguldītāja stratēģijām. Tādēļ pēc neatkarīgā eksperta uzskata labākā pieeja ir noteikt lietošanas vērtības iespējamo iznākumu diapazonu, nosakot iznākumu augstāko un zemāko robežu. Īslandes iestādes tika aicinātas sniegt informāciju un aprēķinus, kuri ir nepieciešami šo robežu noteikšanai (15), lai iegūtu priekšstatu par patieso vērtību no pamatdarbības, kas ir cementa ražošana. Kad ir noteikta darbības vērtība, jebkurš pievienotais aktīvs, kas nepiederēja pamatdarbībai (piemēram, jebkurš finanšu aktīvs), nozīmēja vērtības palielinājumu, un jebkuras saistības (piemēram, jebkurš parāds vai citas finanšu saistības) nozīmēja samazinājumu.

Uz šā pamata pēc neatkarīgā eksperta pieprasījuma Īslandes iestādes tika aicinātas iesniegt divus scenārijus – I scenāriju, kurā pieņemts cementa imports uz Īslandi 30 % apmērā no kopējā tirgus, un II scenārijs, kurā pieņemta importa neesamība. I scenārijā (tā saucamajā pesimistiskajā scenārijā) iegūta nākotnes brīvo naudas plūsmu negatīva tīrā pašreizējā vērtība (turpmāk – TPV) aptuveni 1 000 miljonu Īslandes kronu apmērā, un II scenārijā (tā saucamajā optimistiskajā scenārijā) – nākotnes brīvo naudas plūsmu pozitīva TPV aptuveni 200 miljonu Īslandes kronu apmērā. Koriģējot TPV vērtējumus, atskaitot ilgtermiņa parādu un pieskaitot papildu tīros apgrozāmos līdzekļus, Īslandes valdība ieguva aplēstās pamatkapitāla vērtības – 897 miljonu Īslandes kronu apmērā I scenārijā un 307 miljonu Īslandes kronu apmērā II scenārijā. Iznākuma atšķirībā izšķirošs bija jaudas izmantojums. Mainīgās ražošanas izmaksas par tonnu tika lēstas 5 749 Īslandes kronu apmērā gados ar pilnīgu jaudas izmantojumu (130 000 tonnu) līdz 7 479 Īslandes kronu apmērā gados ar ļoti mazu jaudas izmantojumu (70 000 tonnu). Tādēļ aprēķinā bija divkārša apjomradīta ietaupījuma ietekme, jo gan mainīgās, gan pēc definīcijas nemainīgās izmaksas par tonnu samazinās līdz ar lielāku saražoto apjomu (16).

Pievienotajā vēstulē Īslandes iestādes apgalvoja, ka optimistiskais scenārijs nav reāls, jo tajā pieņemts, ka Īslandes cementa tirgū nepastāv konkurence. Ņemot vērā Dānijas konkurenta Aalborg Portland veiktos ieguldījumus iekārtās, tika uzskatīts par maz ticamu, ka Īslandes cementa tirgū vairs nebūs konkurences. Īslandes iestādes nesniedza atsauksmes par pesimistiskākā scenārija reālismu.

Eksperts kritizēja, ka Īslandes iestāžu iesniegtajos modeļos ir izmantota augsta diskonta likme (kurā iekļauta riska prēmija). Augsta diskonta likme var novest pie nepietiekama novērtējuma par saistībām, kad izrietēja no negatīvām naudas plūsmām, un tādējādi nepienācīgi uzlabot prognozes. Neraugoties uz šo kritiku, konsekvences iemeslu dēļ visā analīzē dažādajos ierosinātajos scenārijos ir izmantota Īslandes iestāžu ierosinātā reālā diskonta likme 12,4 % apmērā.

I scenārijā uzņēmumam bija pastāvīgi zaudējumi trīsdesmit gadu laikposmā, kas šķiet pilnībā neloģisks. Ņemot vērā to, ka neatkarīgā eksperta nodoms ar pesimistiskā scenārija izveidi bija noteikt iespējamo iznākumu zemāko robežu, Īslandes iestāžu iesniegtais I scenārijs bija skaidri neatbilstošs (17). Jebkurš saprātīgs lēmums par ieguldījumiem ir balstīts uz prognozi par pozitīvu atdevi. Rodas jautājums par to, kā reaģētu saprātīgs ieguldītājs, ja nematerializējas prognozētā pozitīvā atdeve. Parasta rīcība šādos gadījumos būtu samazināt zaudējumus, ņemot vērā pārskatītas prognozes.

Tādējādi neatkarīgais eksperts pārveidoja pesimistisko scenāriju, pieņemot piecu gadu laikposmu ar mazu jaudas izmantojumu (82 000 tonnu gadā, kas vienāds ar vidējo rādītāju I scenārijā), zemas pārdošanas cenas 2003. gada līmenī (ISK 7 071 par tonnu) un pieņemot, ka uzņēmums pēc piecu gadu darbības tiks likvidēts. Turklāt tika pieņemts, ka visas negatīvās naudas plūsmas tiek pārnestas uz īpašniekiem. Saskaņā ar eksperta sniegto informāciju tā šķita saprātīga stratēģija sliktākā gadījuma scenārijā, jo jebkurš saprātīgs lēmums par ieguldījumiem tiktu balstīts uz prognozi par pozitīvu atdevi un uz iespēju reaģēt, ja šī pozitīvā atdeve nematerializējas.

Sliktākā gadījuma scenārijs, kas novestu pie cementa ražošanas pārtraukšanas pēc pieciem gadiem, radītu tīrīšanas darbību, kura ir jāveic uzreiz pēc tam. Saskaņā ar nomas līgumu, kas 2003. gada jūlijā noslēgts starp Sementsverksmiðjan hf. un Akranes pilsētu, “ja cementa ražošanu pārtrauc 24 mēnešu pastāvīgu periodu, Iceland Cement Ltd. uz sava rēķina ir jānojauc materiālu noliktava” (18). Pamatojoties uz Īslandes iestāžu sniegto informāciju, tīrīšanas izmaksas ir aplēstas 460 miljonu Īslandes kronu apmērā, domājams, pašreizējās cenās (19).

Uz šā pamata sliktākā gadījuma scenārijs tika noteikts, modelējot piecus gadus ilgu ražošanu mazos apjomos un cementa cenu saglabāšanos 2003. gada līmenī. Saistīto naudas plūsmu tīrā pašreizējā vērtība tika koriģēta ar aktīviem un saistībām ārpus ražošanas cikla pirkuma datumā. Tika pieskaitīta pamatlīdzekļu alternatīva lietojuma tīrā ietekme (piemēram, cementa importēšanai) un tīrīšanas izmaksas.

Atbilstīgi neatkarīgā eksperta veiktajai pārveidei naudas plūsmas modelēšana ar šiem priekšnoteikumiem radīja negatīvu naudas plūsmu no darbības 144 miljonu Īslandes kronu apmērā katru gadu piecu gadu laikā un negatīvu izdevumu tīro pašreizējo vērtību 360 miljonu Īslandes kronu apmērā sestajā gadā. Šo naudas plūsmu diskontētā vērtība tika aprēķināta – 691 miljona Īslandes kronu apmērā, un pēc korekcijas ar bilances posteņiem ārpus darbības cikla ieguldījumu vērtība tika noteikta – 332 miljonu Īslandes kronu apmērā.

Optimistiskā scenārija mērķis bija noteikt iespējamo iznākumu augstāko robežu. Optimistiskā scenārija svarīga iezīme bija tā, ka darbībai pēc pieciem gadiem jāsasniedz peļņas un zaudējumu slieksnis. Sākumpunkts bija pirmais darbības gads pēc privatizācijas, kad pieņemta ražošana 100 000 tonnu apmērā, cementa cena – ISK 7 489, mainīgās izmaksas, kā norādīts izmaksu formulā (ISK 6 381 par tonnu), un netiešās izmaksas, kā pieņemts I scenārijā (127 miljoni Īslandes kronu). Tika pieņemts, ka atkārtotu ieguldījumu gada naudas ietekme ir ISK 40, kas varētu ievērojami pārsniegt nolietojumu. Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, tīrā naudas plūsma pirmajā gadā tika aprēķināta 38 miljonu Īslandes kronu apmērā. Pēc tam tīrā naudas plūsma piecu gadu laikā pakāpeniski sestajā gadā tuvinātos nullei.

Naudas plūsmu tīrā pašreizējā vērtība pirmajos piecos darbības gados tika aplēsta 59 miljonu Īslandes kronu apmērā. Pieņemot, ka darbības peļņa pēc tam būtu tuva nullei, darbības pašreizējā vērtība nākamajos gados tika noteikta nulles apmērā. Šajā scenārijā eksperts pieņēma, ka ir pamatots, ka pirmo gadu laikā netiks izmantota nodokļu zaudējumu pārnešana (20). Darbības rezultāts tika koriģēts ar bilances posteņiem ārpus darbības cikla (kā tas tika veikts pesimistiskajā scenārijā) un deva tīro pašreizējo vērtību 300 miljonu Īslandes kronu apmērā. Eksperts atkal izmantoja diskonta likmi 12,4 % apmērā kā pesimistiskajā scenārijā. Viņš norādīja, ka šī likme atspoguļo tikai pamatkapitāla izmaksas (pirms nodokļiem), turpretim ieguldījumu projektu saskaņā ar šo scenāriju parasti lielā mērā finansēs ar parādu, tādējādi samazinot kopējo nepieciešamo peļņas normu. Zemāka diskonta likme radītu mazāk pozitīvu rezultātu, jo visas iekļautās naudas plūsmas ir negatīvas. Tomēr viņš norādīja, ka ir svarīgi konsekventi izmantot to pašu likmi visos scenārijos.

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem novērtējumiem, pēc neatkarīgā eksperta uzskata, ir lietderīgi noteikt patiesās vērtības vērtējumu augstāko un zemāko robežu, diskontējot nākotnes naudas plūsmas. Zemākā robeža būs saistīta ar pesimistisko scenāriju, kurā cementa ražošana jāpārtrauc pēc dažiem darbības gadiem, kuru laikā īpašnieki būs pārliecinājušies, ka darbība nekļūs ienesīga. Papildus resursu aizplūdei šajos zaudējumus nesošajos gados uzņēmumam būs jāapņemas segt tīrīšanas izmaksas, pabeidzot ražošanu (21). Pozitīvais aspekts šajā scenārijā ir sākotnējie krājumi un finanšu līdzekļi, kas likvidācijas gadījumā dos pozitīvus ieņēmumus, kā arī dažu pamatlīdzekļu alternatīvs lietojums. Pamatojoties uz naudas plūsmas vērtējumiem, Sementsverksmiðjan hf. zemākā tirgus vērtība tika lēsta 322 miljonu Īslandes kronu apmērā.

Augstākā robeža tiks noteikta ar optimistisko scenāriju, kurā tika uzskatīts, ka cementa ražošanas rentabilitāte pakāpeniski uzlabosies un pēc dažiem gadiem tiks sasniegts peļņas un zaudējumu slieksnis. Tāpat kā pesimistiskajā scenārijā sākotnējie gadi nesīs zaudējumus, kas rada resursu aizplūdi no uzņēmuma, lai gan mērenākā līmenī. Darbības tīrā pašreizējā vērtība pēc peļņas un zaudējumu sliekšņa sasniegšanas, visticamāk, būs nenozīmīga un tādēļ aprēķinā netika ņemta vērā. Arī šajā scenārijā ir pozitīvi ieguldījumi no sākotnējiem krājumiem un finanšu posteņiem. Pamatojoties uz naudas plūsmas vērtējumiem, Sementsverksmiðjan hf. augstākā tirgus vērtība tika lēsta 300 miljonu Īslandes kronu apmērā.

Tādēļ naudas plūsmas aprēķinos ierosināts patiesās vērtības diapazons, kas ir diezgan simetrisks ap nulli, ar pamatoti ticamiem iznākumiem aptuveni ± 300 miljonu Īslandes kronu diapazonā.

Dažos gadījumos saskaņots darījums var novirzīties no novērojamas vai hipotētiskas tirgus vērtības, jo vienai darījuma pusei ir konstatējamas privātas intereses konkrētajā darījumā. Pēc eksperta uzskata, Íslenskt sement ehf. veiktā valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. iegāde bija skaidri saistīta ar privātām interesēm, kas, iespējams, ir ietekmējušas darījuma cenu.

Íslenskt sement ehf. bija trīs uzņēmumu konsorcijs, kas izveidots valstij piederošo kapitāla daļu iegādei uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf.: BM Valla, Björgun un Norcem. BM Valla ir lielākais celtniecības uzņēmums Īslandē un liels cementa pircējs. Saskaņā ar informāciju, kas sniegta Iestādes pārstāvju, neatkarīgā eksperta, Īslandes iestāžu un Íslenskt sement ehf. pārstāvju sanāksmē, BM Valla ir divas stratēģiskas intereses Īslandes cementa ražotnē. Viena ir nodrošināt, lai attiecībā uz cementa piedāvājumu Īslandes tirgū nedominētu viens vienīgs piegādātājs. Otrā interese ir saglabāt vietējo produktu attīstību un kompetenci celtniecības nozares ilgtermiņa labā, jo īpaši ņemot vērā Īslandes cementa tirgus tehnisko specifiku.

Björgun ir molusku čaulu smilts piegādātājs uzņēmumam Sementsverksmiðjan hf. Ja tiek pārtraukta vietēja cementa ražošana, Björgun produktiem nebūs alternatīva noieta.

Norcem ir Norvēģijas cementa ražotājs, kas pieder Vācijas koncernam Heidelberger Zement. Norcem, iespējams, ir stratēģiskas un konkurences intereses nostiprināt savu klātbūtni Īslandes tirgū.

Ņemot vērā pircēju konsorcija īpašos apstākļus, šajā gadījumā neatkarīgais eksperts uzskata, ka saskaņoto apmaiņas cenu ir ietekmējušas privātas intereses.

Šo iemeslu dēļ neatkarīgais eksperts secināja, ka (22), “lai gan es uzskatu saskaņoto cenu 68 miljonu Īslandes kronu apmērā par diezgan augstu, var būt īpašnieku situācijas elementi, kas palielina ieguldījumu izmaksu atgūšanas iespējamību”.

Iestāde ir novērtējusi Īslandes iestāžu sniegtos faktus un skaitļus un rūpīgi pārbaudījusi novērtējumu un neatkarīgā eksperta sniegto ziņojumu. Iestāde ir konstatējusi, ka eksperta veiktā analīze ir patiess veids Sementsverksmiðjan hf. vērtības noteikšanai. Kā jau norādīts Lēmumā Nr. 421/04/COL sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, nevar pieņemt, ka tāda uzņēmuma likvidācijas vērtība, kuram paredzēts turpināt darbību, ir uzņēmuma tirgus vērtība. Atbilstīgi neatkarīgā eksperta uzskatam Iestāde uzskata, ka diskontētas naudas plūsmas analīze ir piemērots veids, lai aprēķinātu tāda uzņēmuma vērtību kā attiecīgajā gadījumā. Tomēr Iestāde uzskata, ka uzņēmuma vērtības noteikšana darījuma brīdī ir nepārprotami saistīta ar ievērojamu nenoteiktību. Tādēļ, pēc Iestādes uzskata, uzņēmuma vērtības aplēses nolūkā šķiet pamatoti izpētīt dažādus scenārijus, kā to darīja eksperts, lai noteiktu diapazonu, kurā būtu attaisnots pieņemt vērtības atrašanos. Valstij piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošanas cena bija noteiktajā diapazonā un pat virs vidējās vērtības aptuveni nulles apmērā.

Turklāt Īslandes iestādes ir noteikušas, ka uzņēmuma likvidācijas vērtība atbilda 69,6 miljoniem Īslandes kronu. 2003. gada 31. jūlija līgumā starp Akranes pilsētu un Sementsverksmiðjan hf. noteikts, ka, “ja 24 mēnešu pastāvīgā periodā tiek pārtraukta klinkera ražošana, Iceland Cement Ltd. uz sava rēķina ir jānojauc materiālu noliktava”. Tādējādi Sementsverksmiðjan hf. likvidācijas vērtība ir mazāka nekā 69,6 miljoni Īslandes kronu, jo būs jāpieskaita materiālu noliktavas nojaukšanas izmaksas, kā noteikts iepriekš minētajā līgumā (23). Tādējādi Íslenskt sement ehf. samaksātā cena par valstij piederošajām kapitāla daļām uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. bija augstāka nekā uzņēmuma likvidācijas vērtība.

2. Secinājums

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Iestāde nevar secināt, ka uzņēmums tika pārdots par vērtību, kas ir zemāka par tirgus vērtību. Tādēļ Iestāde nevar secināt, ka Íslenskt sement ehf. kā uzņēmums, kuru ieguldītāju grupa nodibināja valstij piederošo kapitāla daļu pirkšanai uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf., guva ekonomisku priekšrocību EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu ir jāizpilda četri kumulatīvi nosacījumi, lai pasākums būtu valsts atbalsts. Pamatojoties uz iepriekšminēto novērtējumu, Iestāde nav konstatējusi iemeslus, lai pētītu kādu no pārējiem trīs iepriekš uzskaitītajiem nosacījumiem, lai pasākums būtu valsts atbalsts. Tā kā Íslenskt sement ehf. nav guvis priekšrocību, Iestāde uzskata, ka valstij piederošo kapitāla daļu pārdošana uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. ieguldītāju grupai Íslenskt sement ehf. nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

Šā lēmuma pieņemšana par tās izmeklēšanas slēgšanu attiecībā uz valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumam Íslenskt sement ehf. par cenu 68 miljonu Īslandes kronu apmērā, kura ir oficiālās izmeklēšanas daļa, kas sākta ar Iestādes Lēmumu Nr. 421/04/COL un pagarināta ar Lēmumu Nr. 367/06/COL, neietekmē atlikušās izmeklēšanas iznākumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka Īslandes valsts veiktā tai piederošo kapitāla daļu uzņēmumā Sementsverksmiðjan hf. pārdošana uzņēmumam Íslenskt sement ehf. par cenu 68 miljonu Īslandes kronu apmērā nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Īslandes Republikai.

3. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2006. gada 29. novembrī EBTA Uzraudzības iestādes vārdā — priekšsēdētājs Bjørn T. GRYDELAND Kolēģijas loceklis Kristján A. STEFÁNSSON

(1) Turpmāk tekstā – Iestāde.

(2) Turpmāk tekstā – EEZ līgums.

(3) Turpmāk tekstā – Uzraudzības un Tiesas nolīgums.

(4) EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, kuras EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994. Pamatnostādnēs jaunākie grozījumi izdarīti 2006. gada 25. oktobrī. Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes.

(5) EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 20. decembra Lēmums Nr. 421/04/COL par Īslandes valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumā Sementsverksmiðjan (OV C 117 19.5.2005., 17. lpp.), kā arī Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā Nr. 24, 19.5.2005.

(6) EBTA Uzraudzības iestādes 2006. gada 29. novembra Lēmums Nr. 367/06/COL par uzņēmuma Sementsverksmiðjan pensiju saistību pārņemšanu, ko veic Īslandes valsts, vēl nav publicēts.

(7) Sīkākai informācijai par dažādo korespondenci starp Iestādi un Īslandes iestādēm ir atsauce uz Iestādes Lēmumu Nr. 421/04/COL sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru.

(8) Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

(9) Īslandes iestāžu 2003. gada 19. augusta vēstule, 3. lpp.

(10) Lieta C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) and others pret La Poste and others [1996. gads] ECR I-3547, 60. punkts; lieta C-256/97 DM Transport [1999. gads] ECR I-3913, 22. punkts; lieta CT-116/01 un lieta T-118/01 P&O Ferries pret Komisiju [2003. gads] ECR, 112. punkts.

(11) Lieta C-56/93 Beļģija pret Komisiju [1996. gads] ECR I-723, 79. punkts, un lieta C-241/94 Francija pret Komisiju [1996. gads] ECR I-4551, 19. un 20. punkts.

(12) Lieta T-67/94 Ladbroke Racing pret Komisiju [1998. gads] ECR II-1, 52. punkts, un lieta T-46/97 SIC pret Komisiju [2000. gads] ECR II-2125, 83. punkts.

(13) Kā paredzēts akciju pirkuma līgumā starp Īslandes valdību un Íslenskt sement ehf. un veikts, pamatojoties uz noteikumiem pirkuma līgumā starp Sementsverksmiðjan hf. un Valsts kasi.

(14) Eksperta ziņojums, 2. lpp.

(15) Iestādes 2005. gada 12. jūlija vēstule.

(16) Eksperta ziņojums, 8. lpp.

(17) Eksperta ziņojums, 8. lpp.

(18) 2003. gada 2. oktobra nomas līgums starp Akranes pilsētu un Sementsverksmiðjan hf.

(19) Eksperta ziņojums, 9. lpp.

(20) Ienākuma nodokļa zaudējumus vienā gadā var izmantot, lai atmaksātu iepriekš samaksātus nodokļus kādā no pēdējiem pagājušiem gadiem, vai var izmantot, lai samazinātu pienākošos nodokļus kādā no nākamajiem gadiem.

(21) Kā minēts iepriekš, valsts tīri morālais pienākums iztīrīt ražotni Akranes pilsētā ir pārveidots par uzņēmumam Sementsverksmiðjan hf. noteiktām juridiskām saistībām, noslēdzot nomas līgumus starp uzņēmumu un Akranes pilsētu par zemi Akranes pilsētā.

(22) Eksperta ziņojums, 13. lpp.

(23) Likvidācijas vērtības novērtējumā, kuru 2003. gada martā veica MP Verdbref, ar ražotnes (ēku un iekārtu) nojaukšanu un tīrīšanu saistītās izmaksas tika lēstas 460 miljonu Īslandes kronu apmērā. Pat tad, ja šī summa nebūtu pilnīgi pareiza, tā sniedz priekšstatu par to, ka Sementsverksmiðjan ir apgrūtinājumi, kas var ievērojami samazināt aplēsto likvidācijas vērtību.