LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 249/23

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 127/07/COL

(2007. gada 18. aprīlis)

par Norvēģijas Pētniecības padomes piešķirto atbalstu pētniecībai un attīstībai saistībā ar datorprogrammas Turborouter izstrādi (Norvēģija)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (2), jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ EBTA valstu Nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (3), jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. un 3. punktu un II daļas 1., 4., 6. pantu, 7. panta 3. punktu, 10., 13., 14., 16. un 20. pantu (4),

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības iestādes Pamatnostādnes (5) par EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanu un interpretāciju, un jo īpaši to 14. nodaļu “Atbalsts pētniecībai un attīstībai”,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumu Nr. 195/04/COL par 3. protokola II daļas 27. pantā minētajiem īstenošanas noteikumiem (6),

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības iestādes 1994. gada 1. decembra lēmumu Nr. 217/94/COL par atbilstošu pasākumu piedāvāšanu Norvēģijai cita starpā sakarā ar rūpniecisko pētniecības un attīstības programmu atbalsta shēmu,

ŅEMOT VĒRĀ Norvēģijas piekrišanu piedāvātajiem atbilstošajiem pasākumiem ar 1994. gada 19. decembra vēstuli,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības iestādes 2006. gada 8. marta Lēmumu Nr. 60/06/COL par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu sakarā ar Norvēģijas Pētniecības padomes piešķirto atbalstu pētniecībai un attīstībai saistībā ar datorprogrammas Turborouter izstrādi (7),

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus par šo lēmumu, un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

I. FAKTI

1. Procedūra

Ar 2002. gada 5. marta vēstuli (dokuments Nr. 02-1733-A) Uzraudzības iestāde saņēma sūdzību, kurā tika apgalvots, ka Norvēģija ar Norvēģijas Pētniecības padomes (turpmāk tekstā “NPP”) starpniecību ir piešķīrusi valsts atbalstu dažādiem pētniecības projektiem saistībā ar datorprogrammas Turborouter izstrādi.

Uzraudzības iestāde 2002. gada 26. aprīļa vēstulē (dokuments Nr. 02-2605-D) Norvēģijas iestādēm pieprasīja informāciju. Tirdzniecības un rūpniecības ministrija atbildēja ar 2002. gada 3. jūnija vēstuli (dokuments Nr. 02-4177-A), kurā bija ietvertas NPP apsvērumi par tā saucamo Turborouter projektu.

Pēc vairākkārtējas sarakstes (8)2006. gada 8. marta vēstulē (Notikums Nr. 363353) Uzraudzības iestāde informēja Norvēģijas iestādes, ka tā ir pieņēmusi lēmumu sākt Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā izklāstīto procedūru attiecībā uz Norvēģijas Pētniecības padomes piešķirto atbalstu pētniecībai un attīstībai saistībā ar datorprogrammas Turborouter izstrādi.

Ar 2006. gada 7. aprīļa vēstuli Norvēģijas iestādes iesniedza savus apsvērumus par Uzraudzības iestādes lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru.

Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 60/06/COL sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā (9). Uzraudzības iestāde uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus.

Uzraudzības iestāde saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās personas. Ar 2006. gada 1. decembra vēstuli (Notikums Nr. 400677) Uzraudzības iestāde pārsūtīja šos apsvērumus Norvēģijas iestādēm. Norvēģijas iestādes iesniedza apsvērumus ar 2007. gada 8. janvāra Valsts pārvaldes un reformu ministrijas vēstuli (Notikums Nr. 405517), pārsūtot Izglītības un pētniecības ministrijas 2007. gada 5. janvāra vēstuli.

2. Četri NPP finansējuma atbalstītie ar datorprogrammu Turborouter saistītie projekti

2.1. Projektu apraksts

Turpmāk Uzraudzības iestāde sniegs tikai īsu novērtējamo projektu aprakstu. Sīkākam katra projekta aprakstam norādīta atsauce uz Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 60/06/COL (10).

2.1.1. Projekts Nr. 40049 – “Stratēģiskās darbības jūras transportā un loģistikā” (datorprogrammas Turborouter pirmā versija)

Turborouter ir kuģu flotes grafiku optimizēšanas rīks (11), t.i., tas ir paredzēts, lai izlemtu, kuriem kuģiem uzdot vest dažādas kravas. Programmā apvienotas plānotāju zināšanas un pieredze un datorizētu aprēķinu iespējas. Turborouter pamatā ir elektroniskās jūras kartes, kur var attēlot informāciju par grafikiem, un tajā ir iekļauta kuģu, ostu, kravu u.t. datubāze; iespējams automātiski noteikt attālumus starp ostām, ziņot par kuģa atrašanās vietu un automātiski atjaunināt plānoto ierašanās laiku; ir iekļauta moderna flotes grafika plānošanas un grafika vizualizēšanas optimizācijas kārtība vai grafiku kalkulators cilvēka veiktai plānošanai.

Eksperimentālās programmas Turborouter pirmā versija tika izstrādāta pirmajā pētniecības gadā vienā no projekta Nr. 40049 “Stratēģiskās darbības jūras transportā un loģistikā” apakšprojektiem ar nosaukumu “Integrētu transporta un loģistikas ķēžu izstrādes un ekspluatācijas metodes un analīzes rīki”.

2.1.2. Datorprogrammas Turborouter turpmāka izstrāde

Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju NPP pētniecības un attīstības atbalstam izraudzījās vairākus projektus saistībā ar datorprogrammu komplekta Turborouter izstrādi.

2.1.2.1. Projekts Nr. 138811 – AlgOpt

Šī projekta (12) mērķis bija izstrādāt un veikt praktiskas algoritmu pārbaudes, lai aprēķinātu kuģu flotes optimālo izmantojumu, ņemot vērā vajadzību iekraut vairāku klientu kravu, prasības attiecībā uz kravu iekraušanas un izkraušanas laiku galamērķa ostā, iespēju katrā reisā pārvadāt ierobežotu skaitu beztaras kombinēto kravu, kā arī ņemot vērā ierobežojumus, kas nozīmē, ka ne visi kuģi ir piemēroti visu klientu vai visu ostu apkalpošanai. Algoritmus jāintegrē tādas programmatūras koncepcijā, kuru lietotāji pilnībā varētu vadīt un kurā būtu dota iespēja ignorēt algoritmu sniegtos ieteikumus.

Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu iesniegto informāciju AlgOpt projekts bija tikai pirmsizpēte, kurā tika noskaidrotas lietotāju prasības un pārbaudīts Turborouter lietošanas izdevīgums līguma partnera – uzņēmuma Beltship Management AS darbībā.

2.1.2.2. Projekts Nr. 144265 – Shiplog II

Projekts Shiplog galvenokārt bija saistīts ar jūras transportu. Bija paredzēts, ka šajā projektā (13) tiks izmantoti iepriekšēja projekta Shiplog (kurā netika izmantota programma Turborouter) rezultāti, lai pievērstu uzmanību prasībām preču tiešajai piegādei, kur būtisks elements ir jūras transports. Viens no galvenajiem uzdevumiem bija transporta ķēžu pārvaldības sistēmas (TCMS) un programmas Turborouter integrēšana, kurā būtu jāprecizē saskarne un jāparāda informācijas apmaiņa starp Turborouter un TCMS demonstrētāju. Šā projekta mērķis netika sasniegts galvenokārt tāpēc, ka TCMS un Turborouter nevarēja integrēt.

2.1.2.3. Projekts Nr. 144214. “Kuģniecības grafiku plānošanas optimizācijas kārtības bibliotēka”

Pirmskonkurences pētniecības projekta “Kuģniecības grafiku plānošanas optimizācijas kārtības bibliotēka” mērķis bija izstrādāt algoritmus ļoti sarežģītu pārvadājumu optimizēšanas un grafiku plānošanas vajadzībām. Norvēģijas iestādes ir skaidrojušas, ka algoritmu bibliotēka katrā nozarē un uzņēmumā ļoti atšķiras, tāpēc tai jābūt uzņēmuma īpašumā, nevis jāietilpst programmas Turborouter standarta rīkkopā.

2.2. Četru atbalsta piešķīrumu un Norvēģijas rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmu atbalsta shēmas saistības apraksts

Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju četri atbalsta piešķīrumi, uz kuriem attiecas šis lēmums, tika veikti atbalsta shēmā “Rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmas” (brukerstyrte forskningsprogrammer).

Atbalsta shēma, kuras nosaukums bija “Rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmas” (brukerstyrte forskningsprogrammer) un kuru pārvaldīja NPP, tika izveidota pirms EEZ līguma stāšanās spēkā.

Uzraudzības iestāde 1994. gada decembrī pieņēma lēmumu par vairākām pētniecības un attīstības atbalsta shēmām, kas pastāvēja Norvēģijā pirms EEZ līguma stāšanās spēkā, cita starpā, rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmu atbalsta shēmu (brukerstyrte forskningsprogrammer, lieta Nr. 93-183). Attiecīgajā lēmumā Uzraudzības iestāde ieteica atbilstošus pasākumus, lai shēma būtu saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem par valsts atbalstu (14). Jo īpaši Uzraudzības iestāde ieteica Norvēģijai ieviest sīki izstrādātus noteikumus, kas nodrošinātu, ka atbalsta piešķīrumi tiek veikti saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādņu 14. nodaļā izklāstītajiem principiem.

Norvēģija ar 1994. gada 19. decembra vēstuli pieņēma Uzraudzības iestādes piedāvātos atbilstošos pasākumus. Piekrišana atbilstošiem pasākumiem nozīmēja, ka atbalsta piešķiršana rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmā notiks saskaņā ar to Uzraudzības iestādes Pētniecības un attīstības pamatnostādņu noteikumiem, kuras pieņēma 1994. gadā.

Atbalstu šiem projektiem piešķīra NPP saskaņā ar pētniecības un attīstības atbalsta shēmu “Rūpnieciskās pētniecības un attīstības programma”.

3. Lēmumā Nr. 60/06/COL Uzraudzības iestādes paustās šaubas

Uzraudzības iestāde 2006. gada 8. martā izlēma sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 1. panta 2. punktā, par NPP piešķirto atbalstu pētniecībai un attīstībai saistībā ar datorprogrammas Turborouter izstrādi (Lēmums Nr. 60/06/COL). Lēmumā par procedūras sākšanu Uzraudzības iestāde aprakstīja sūdzību, četrus ar datorprogrammu Turborouter saistītos un ar NPP līdzekļiem atbalstītos projektus un saistību starp četriem atbalsta piešķīrumiem un Norvēģijas rūpniecisko pētniecības un attīstības programmu atbalsta shēmu.

Uzraudzības iestāde sagatavoja četru attiecīgo projektu vērtēšanai piemērojamā tiesiskā regulējuma izvērstu novērtējumu (15). Pēc Uzraudzības iestādes Lēmumā Nr. 217/94/COL ieteikto atbilstošo pasākumu pieņemšanas jebkurš atbalsta piešķīrums rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmā jāveic saskaņā ar 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādnēm. Tādēļ atbilstoši definīcijai jebkurš atbalsts, kas piešķirts rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmas atbalsta shēmā, bet kas neatbilst 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādņu noteikumiem, neietilpst shēmas piemērošanas jomā. Tādējādi tas ir jauns, atsevišķs atbalsts, un kā tāds tas arī ir jāpiesaka Uzraudzības iestādei atsevišķi un jāvērtē, pamatojoties uz atbalsta piešķiršanas laikā piemērojamajām Pētniecības un attīstības pamatnostādnēm.

Attiecībā uz oficiālās izmeklēšanas sākšanas iemesliem Uzraudzības iestāde vairākos aspektos izteica šaubas par to, vai četri attiecīgie pētniecības un attīstības projekti bija saņēmuši atbalstu rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmu atbalsta shēmā.

Uzraudzības iestādei bija šaubas par to, vai šie projekti pārsniedza lietišķas vai pirmskonkurences pētniecības posmu, tādējādi kļūstot par komercproduktu. Robeža starp izmēģinājuma projektu, ko nevar izmantot tirdzniecībā, un komerciālu galaproduktu šajā gadījumā šķita ļoti neskaidra, jo programmatūra ir jāpielāgo no jauna katrai jaunai lietojumprogrammai, kas ir specifiska katram galapatērētājam. Uzraudzības iestāde apšaubīja to, kādā mērā uz datorprogrammas Turborouter turpmāko izstrādi tādu lietojumprogrammu izstrādei, kas apmierina konkrētas galapatērētāju vajadzības, var attiekties lietišķās pētniecības definīcija.

Pamatojoties uz konkrētajā procedūras posmā pieejamo informāciju, Uzraudzības iestāde nevarēja apstiprināt, vai šie projekti tika pareizi klasificēti kā pirmskonkurences attīstības darbības vai, tieši otrādi, tie bija jau pārāk tuvu tirgum, lai saņemtu valsts atbalstu.

Turklāt Uzraudzības iestādei bija šaubas par projektu finansēšanu, jo īpaši par projektu saņēmēju pašu ieguldījumu natūrā reālu izmaksāšanu.

Pēc sūdzības iesniedzēja izvirzītajiem argumentiem Uzraudzības iestādei bija šaubas par to, vai projektu kopējās izmaksas ir mākslīgi palielinātas, lai segtu saņēmēju uzņēmumu darbības izmaksas, un vai projektu reālās pētniecības izmaksas atbilda NPP piešķirtajām summām.

Uzraudzības iestāde uzskatīja, ka projekta realizēšanai vajadzīgā zinātība un tehnoloģiskā kompetence bija pētniecības institūtam Marintek, kas izstrādāja pirmo datorprogrammu Turborouter. Tādēļ šķita racionāli pieņemt, ka lielāko daļu darba visdrīzāk veikuši šā institūta darbinieki. Tas principā nozīmēja, ka projektā iesaistīto uzņēmumu personāla dalība projektā visticamāk bija saistīta ar lietotāju vajadzību noteikšanu un/vai zināmā pakāpē – testēšanu. Ja projektā iesaistīto uzņēmumu ieguldījums natūrā neatbilstu pētniecības izmaksām, pētniecības projekta kopējās izmaksas būtu zemākas, bet atbalsta intensitāte attiecīgi būtu lielāka.

Šo iemeslu dēļ Uzraudzības iestādei bija šaubas par to, vai iepriekš minētie projekti bija saņēmuši atbalstu saskaņā ar piemērojamajām Pētniecības un attīstības pamatnostādnēm un vai saņēmēji ir izmantojuši atbalstu, pārkāpjot rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmu shēmai pieņemtos atbilstošos pasākumus.

4. Trešo personu apsvērumi

Uzraudzības iestāde 2006. gada 24. novembrī saņēma apsvērumus no ieinteresētas personas, tomēr šie apsvērumi bija drīzāk vispārīgi, nevis tieši saistīti ar šaubām, kas paustas Uzraudzības iestādes Lēmumā Nr. 60/06/COL par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu sakarā ar pētniecībai un attīstībai piešķirto atbalstu saistībā ar datorprogrammas Turborouter izstrādi. Šī persona apgalvoja, ka Norvēģijas Pētniecības padome ir piešķīrusi ievērojamus līdzekļus jaunam projektam ar nosaukumu OPTIMAR (16). Šo projektu 2005.–2009. gadā pilnībā atbalsta Norvēģijas Pētniecības padome. Ideālā gadījumā šo projektu vada Norvēģijas Zinātņu un tehnoloģiju universitātes Operatīvo pētījumu fakultāte (turpmāk tekstā – NZTU) Tronheimā. Šī projekta galīgais mērķis ir tālāk izstrādāt Turborouter par komerciālu projektu, un šis process jau notiek.

Šī persona piebilda: “Profesore Marielle Christiansen (OPTIMAR projekta vadītāja) Tronheimā uzskata, ka uzņēmumiem ir ļoti grūti piedalīties šajā programmā, kas tiek dēvēta par publisku pētniecības programmu ar mērķi palielināt visu Norvēģijas uzņēmumu pētniecisko bāzi, un izmantot tās rezultātus, jo tie jau strādā, cieši sadarbojoties ar SINTEF un MARINTEK, un ir apsolījuši izplatīt pētījumu rezultātus šīm komerciālajām organizācijām (gan SINTEF, gan MARINTEK ir institūti, kas atrodas Tronheimā un kuriem vairāku iemeslu dēļ ir cieša saikne ar tehnisko universitāti NZTU).”

Pēc šīs personas domām, “Turborouter ļoti lielā mērā ir vienojošais elements šajā jautājumā, jo visi NZTU/Operatīvo pēt. fak./Marintek/SINTEF strādājošie par savu kopējo mērķi uzskata TURBOROUTER”.

Šī persona apgalvo, ka uzņēmumi, kas darbojās TURBOROUTER izstrādē, tagad saņem vēl lielāku valsts atbalstu ar NZTU starpniecību kā finansējumu fundamentālajiem pētījumiem.

Beidzamajā apsvērumā teikts, ka programmu Turborouter neizmantoja neviens no uzņēmumiem, kas saņēma līdzekļus tā izstrādei, līdz ar to šī persona secināja, ka pētniecības projektā saņemtie līdzekļi bija tikai subsīdijas šo uzņēmumu ikdienas darbības atbalstam.

5. Norvēģijas iestāžu apsvērumi

5.1. Apsvērumi par Uzraudzības iestādes lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru

5.1.1. Valsts pārvaldes un reformu ministrijas apsvērumi

Valsts pārvaldes un reformu ministrija 2006. gada 7. aprīļa vēstulē atsaucās uz Uzraudzības iestādes Lēmumā Nr. 60/06/COL aprakstīto oficiālo saraksti ar Norvēģijas iestādēm. Arī Norvēģijas iestādes atsaucās uz tikšanos starp Uzraudzības iestādi un Norvēģijas iestādēm 2002. gada oktobrī un 2004. gada septembrī un piebilda, ka Uzraudzības iestādes un Norvēģijas iestādes tikās arī Briselē 2003. gada 22. maijā.

Norvēģijas iestādes norādīja, ka Uzraudzības iestādes Lēmumā Nr. 60/06/COL nebija aprakstīts, kā atbalsts programmas Turborouter izstrādei radījis konkurences traucējumus EEZ vai trešo valstu tirgos. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu viedokli šis jautājums jāprecizē, jo Turborouter pētniecības un attīstības programma nedeva cerētos rezultātus. Kaut gan Norvēģijas iestādes atzina, ka projektā gūtā nemateriālā zinātība ir izplatīta citos pētniecības un attīstības projektos, tās neuzskatīja, ka tas ir acīmredzami ietekmējis konkurenci iekšējā tirgū vai trešo valstu tirgos.

Norvēģijas iestādes sūdzības iesniedzēja apgalvojumos apšaubīja dažus faktus, kas bija atkārtoti Uzraudzības iestādes lēmumā, jo īpaši Lēmuma Nr. 60/06/COL 3. lappusē trešajā iedaļā minētos apgalvojumus un sūdzības iesniedzēja pamatojumus.

Norvēģijas iestādes apšaubīja, pirmkārt, to, kā sūdzības iesniedzējs varējis noteikt, ka projekti bijuši pārāk tuvi tirgum. Tās apšaubīja arī to, kā sūdzības iesniedzējs varējis apgalvot, ka pētniecības un attīstības rezultāti nav tikuši izplatīti, neraugoties uz to, ka Marintek saņēma īpašumtiesības uz programmu. Visbeidzot, tās apšaubīja to, kā sūdzības iesniedzējs varējis apgalvot, ka projektā iesaistīto uzņēmumu pašu kapitāla ieguldījumi patiesībā bijuši mazāki nekā norādīts pieteikuma veidlapā. Saskaņā ar NPP sniegto informāciju sūdzības iesniedzējam atteikts pieprasījums piekļuvei pieteikuma veidlapām un pētniecības un attīstības līgumiem konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Šādos apstākļos Norvēģijas iestādes uzskatīja, ka kopumā šķiet, ka sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem trūkst pamatojuma. Norvēģijas iestādes piebilda: “Sūdzības iesniedzēja apgalvojumi par to, ka attiecīgo uzņēmumu pašu kapitāla ieguldījumi bija mazāki nekā norādīts pieteikuma veidlapās, nozīmē arī to, ka šīs firmas tiek apsūdzētas par valsts atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu. Tas rada jautājumus saistībā ar Turborouter projektos piedalījušos uzņēmumu juridisko noteiktību. Tādēļ šie sūdzības iesniedzēja apgalvojumi ir skaidri jāpamato.”

5.1.2. Norvēģijas Pētniecības padomes apsvērumi

Vēstulē, kas pievienota iepriekšminētajai Pārvaldes un reformu ministrijas vēstulei, Norvēģijas pētniecības padome (turpmāk “NPP”) komentēja Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 60/06/COL. NPP norādīja, ka tā ir pārsūtījusi Uzraudzības iestādei visu pieejamo informāciju un prasītos skaidrojumus, tostarp iesniegusi dokumentācijas kopijas par visiem četriem ar NPP līdzekļiem atbalstītajiem un programmas Turborouter izstrādi saistītajiem projektiem. Saskaņā ar NPP datiem tikšanos laikā un sarakstē līdz Norvēģijas iestāžu 2003. gada 20. jūnija vēstulei ieskaitot vienīgais apspriežamais jautājums bija projektu pareiza klasifikācija saskaņā ar Pētniecības un attīstības atbalsta pamatnostādnēm.

Attiecībā uz projektu aprakstu NPP apgalvoja, ka Uzraudzības iestādes Lēmuma Nr. 60/06/COL projektu finansējuma aprakstā dotās tabulas pilnībā neatbilda tekstā dotajiem skaitļiem. Projektiem piešķirtos NPP līdzekļus veidoja divas daļas. Viena daļa NPP piešķirto līdzekļu faktiski bija privāti līdzekļi, kuru izcelsme bija Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācija, bet pārējais bija valsts finansējums. Tālāk redzamajā tabulā, kas ir tā pati, kas tika iesniegta Uzraudzības iestādei ar 2003. gada 11. aprīļa vēstuli, ir aprakstīta situācija. Attiecībā uz projektu Nr. 138811 AlgOpt Lēmumā Nr. 60/06/COL iekļautajā tabulā ir doti skaitļi projekta sākumā. Realizācijas laikā projektam tika piešķirti papildu līdzekļi NOK 100 000 apmērā, no kuriem NOK 25 000 piešķīra NPP.

1. tabula.

NPP atbalstītie projekti, kuros bija iekļauta Turborouter izstrāde

Projekts Nr. 40049 Projekts Nr. 144265 Projekts Nr. 138811 Projekts Nr. 144214 “Stratēģiskās darbības jūras transportā un loģistikā” Shiplog II AlgOpt “Kuģniecības grafiku plānošanas optimizācijas kārtības bibliotēka” 1 000 NOK % 1 000 NOK % 1 000 NOK % 1 000 NOK % Pašu līdzekļi 4 500 43 800 13 625 61 1 950 28 Citi privātie līdzekļi 0 0 3 250 52 75 7 2 750 39 Citi valsts līdzekļi 0 0 0 0 0 0 0 0 NPP progr. MARITIM 6 000 57 2 150 35 325 32 2 300 33 no tiem NKĪA 1 380 13 750 12 120 12 805 12 no tiem valsts 4 620 44 1 400 23 205 20 1 495 21 Kopējais finansējums 10 500 100 6 200 100 1 025 100 7 000 100 Personāla un netiešie izdevumi 8 700 83 800 13 545 53 4 100 59 Pētniecības un attīstības iegāde 600 6 2 150 35 380 37 2 900 41 Iekārtas 450 4 100 2 0 0 0 0 Pārējās darbības izmaksas 750 7 3 150 51 100 10 0 0 Kopējās izmaksas 10 500 100 6 200 100 1 025 100 7 000 100 Līguma partneris Marintek UECC Beltship Management AS Beltship Management AS Dalībnieki NTNU Marintek Marintek Marintek R.S. Platou Shipbrokers Iver Ships AS Iver Ships AS Shipnet AS LogIT AS Laycon Solutions AS Lorentsen & Stemoco AS Astrup Fearnleys AS DFDS Tollpost Globe Shipnet AS Wallenius Wilhelmsen SINTEF Tele og data Projekta periods 1996. g. janv.–1998. g. dec. 2001. g. janv.–2002. g. dec. 2000. g. janv.–2000. g. okt. 2001. g. janv.–2002. g. dec.

Attiecībā uz Uzraudzības iestādes apsvērumu Lēmumā Nr. 60/06/COL par to, ka nešķiet, ka NPP kontrolētu, kā iedalās saņēmēju pašu ieguldījumi dažādajās darbībās un vai tie ir reāli izmaksāti, NPP uzskatīja, ka iepriekšējā sarakstē ar Uzraudzības iestādi ir aprakstījusi attaisnoto izmaksu kontroli pirms atbalsta izmaksas līguma partnerim un dažādo ieguldījumu izmaksāšanu (17).

Attiecībā uz projektu Nr. 138811 AlgOpt, Nr. 144265 Shiplog II un Nr. 144214 “Kuģniecības grafiku plānošanas optimizācijas kārtības bibliotēka” NPP atkārtoti apgalvoja, ka visi trīs projekti tika klasificēti kā pirmskonkurences izstrāde, pamatojoties uz projekta lietojumprogrammu rūpīgu novērtējumu un izvērtējumu saskaņā ar NPP projektu izvērtēšanas procedūrām un pamatnostādnēm. Šīs procedūras un pamatnostādnes tika ieviestas, lai nodrošinātu, ka rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmu atbalsta shēmā piešķirtais atbalsts atbilst Valsts atbalsta pamatnostādņu 14. nodaļā izklāstītajiem principiem.

NPP izskaidroja, ka NPP darbībām ir iekšēja kvalitātes nodrošināšanas sistēma. Šo sistēmu sauc DOKSY. DOKSY aptver lielu dokumentācijas apjomu par NPP ievērotajām pamatnostādnēm, procedūrām un praksi. Viens no šiem dokumentiem ir pamatnostādnes saglabātiem projektiem piemērotās atbalsta intensitātes noteikšanai. Šis iekšējais dokuments DOKSY-5-6-1-4-IE, kura nosaukums ir “Støtteandel etter EØS-bestemmelser” (atbalsta intensitāte saskaņā ar EEZ noteikumiem) atbilst Uzraudzības iestādes Pētniecības un attīstības pamatnostādnēm. Definīcijas un atbilstošā atbalsta intensitāte dokumentā ir izmantota atbilstīgi Uzraudzības iestādes Pētniecības un attīstības pamatnostādnēs noteiktajai dažādo pētniecības un attīstības posmu definīcijai. Visu to projektu novērtējums un klasificēšana, kas saņem atbalstu no NPP, ir balstīts uz DOKSY pamatnostādnēm.

Pēc 1999. gada papildus DOKSY 5-6-1-4-IE visi projekti ir izvērtēti, izmantojot datorizēto sistēmu Provis. Provis ir aprakstīta Doksy dokumentā Nr. 5-6-1-2-EE “Prosjektvurdering i Provis”. Sistēmā Provis katru projektu izvērtē vienpadsmit dažādos aspektos. Svarīgākie Provis aspekti saistībā ar pētījumu kategoriju klasifikāciju ir 3. aspekts “Pētījuma saturs” un 9. aspekts “Papildināmība”. Katram no šiem aspektiem ir vairāki kritēriji vai īpašības, kas tiek piemērotas, lai raksturotu, kādā mērā projekts atbilst šiem aspektiem.

Doksy Nr. 5-6-1-2-IE 3. aspekta izvērtēšanas rokasgrāmatā sniegtajā aprakstā ir uzsvērts, ka “Pētījuma saturs norāda, kādā pakāpē projektā tiek radītas jaunas zināšanas”. Šis kritērijs ir tieši saistīts ar rūpnieciskās pētniecības aprakstu Pētniecības un attīstības pamatnostādnēs, kur ir prasība, lai darbības “mērķis būtu jaunu zināšanu ieguve”.

Doksy Nr. 5-6-1-2-EE 9. aspekta izvērtēšanas rokasgrāmatā apraksts ir šāds: “Papildināmība norāda, kādā pakāpē Pētniecības padomes atbalsts radīs centienus, darbības, rezultātus un ietekmi, kāda netiktu panākta, ja atbalsts netiktu piešķirts.” Šis kritērijs ir saistīts ar Pētniecības un attīstības pamatnostādņu 14.7. punktu “Pētniecības un attīstības atbalsta stimulējošā ietekme”.

Uz šī pamata NPP argumentēja, ka, tā kā projektu izvērtēšana ir veikta rūpīgi saskaņā ar NPP projektu vērtēšanas procedūrām un pamatnostādnēm, nebūtu apšaubāms, vai projekti ir klasificēti pareizi. Pēc sūdzības celšanas un pēc tam, kad Uzraudzības iestāde sāka iepriekšējo izmeklēšanu, NPP šos projektus izskatīja vēlreiz un tomēr saglabāja savu sākotnējo nostāju.

“Tikšanās laikā Briselē 2003. gada 22. maijā tika apspriesta divos projektos Nr. 40049 un Nr. 144214 īstenoto darbību klasificēšana. 2003. gada 20. jūnija vēstulē, kas bija atbilde uz šo tikšanos, mēs atbalstījām viedokli, ka NPP principiāla nostāja ir tāda, ka projektā Nr. 40049 minimālā līmenī visas darbības var klasificēt kā rūpniecisku pētniecību, bet projektā Nr. 144214 visas darbības var klasificēt vismaz kā pirmskonkurences attīstību. Tomēr Uzraudzības iestādei tika pierādīts, ka projektiem piešķirtā atbalsta kopējais apjoms bija pieļaujamajā vidējā svērtā līmenī, kā definēts Pētniecības un attīstības pamatnostādņu 14.5.2. nodaļas 5. punktā. Tā ir arī tajā gadījumā, ja apstrīdētās darbības netiek atbalstītas, kā ir projektā Nr. 144214. Līdzīgus apsvērumus un aprēķinus var veikt projektam Nr. 138811 un Nr. 144265. Šajā kontekstā vēlamies izdarīt atsauci arī uz faktu, ka visos trijos šajos projektos Nr. 138811, Nr. 144214 un Nr. 144265 bija efektīva firmu un valsts pētniecisko iestāžu (šajā gadījumā Marintek) sadarbība. Saskaņā ar Pētniecības un attīstības pamatnostādņu 14.5.3. nodaļas 5. punkta b) apakšpunktu šīm darbībām, ko klasificē kā pirmskonkurences attīstību, pienākas 35 % liela atbalsta intensitāte. Uzraudzības iestāde ir paudusi savas šaubas arī par projektu finansēšanu un atbalsta intensitāti. Projekta Nr. 138811 AlgOpt skaitļu nelielā nesakritība Lēmuma Nr. 60/06/COL 17. lappuses 1. un 2. tabulā ir skaidrota iepriekš 1.3.a) iedaļā. Pareizie skaitļi, tostarp Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācijas ieguldījums, ir norādīti tabulā šīs vēstules attiecīgajā iedaļā.”

Projektam Nr. 144265 Shiplog II, ņemot vērā Uzraudzības iestādes apsvērumu par to, ka NPP piešķirtā summa bija vienāda ar summu, kas bija vajadzīga pētniecības un attīstības iegādei, NPP argumentēja, ka tas nenozīmē, ka projektā Shiplog II ieguldītie privātie līdzekļi netika izmantoti pētniecības un attīstības darbībām: “Rūpnieciskos projektos, kuriem var pieteikties privātuzņēmumi, mēs parasti atbalstām sadarbību starp privātuzņēmumiem un valsts pētniecības un attīstības iestādēm. Lai veicinātu šādu sadarbību, dažos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus rūpniecības projektiem mēs varam minēt, ka pieteikums saņems labvēlīgu novērtējumu, ja pētniecības un attīstības ārējā iegāde no pētniecības iestādēm (institūtiem vai universitātēm) ir vismaz tikpat liela kā NPP piešķirtais atbalsts. Šādas pieejas nolūks ir nodrošināt stimulu privātā sektora ieguldījumu palielināšanai pētniecības un attīstības iegādē no pētniecības iestādēm. Šī iemesla dēļ NPP piešķirtie līdzekļi precīzi atbilst summai, kas bija vajadzīga pētniecības un attīstības pakalpojumu iegādei vairākos projektos.”

Lēmumā Nr. 60/06/COL Uzraudzības iestāde apgalvoja, ka ir apšaubāms, vai šīs NPP pieejas rezultātā saņēmēji pētniecības un attīstības izmaksās ir iekļāvuši savas parastās darbības izmaksas. Tādēļ Uzraudzības iestāde apšaubīja, vai kopējās projektu izmaksas ir mākslīgi palielinātas, lai iegūtu lielāku valsts finansējumu. Pēc NPP domām, nav saprotams, kā NPP pieeja pētniecības un attīstības iegādes veicināšanai ar iestrādātu stimulējošo struktūru varētu radīt šādus rezultātus.

Savā 2005. gada 31. janvāra vēstulē Uzraudzības iestādei NPP skaidroja projekta izmaksu dokumentēšanas standarta procedūru, kas bija spēkā šo projektu īstenošanas laikā: “Līgumslēdzējam partnerim par attiecīgajiem projektiem trīs reizes gadā bija jāiesniedz izmaksu paziņojuma atskaite (regnskapsrapport), kurā sīki uzskaitītas projekta izmaksas, iekļaujot iesaistīto personu (pēc vārda) pārbaudi, katras personas nostrādāto stundu skaitu, kā arī no projekta konta atskaitītās izmaksas par stundu. Atskaiti paraksta par projektu atbildīgā persona. Gada beigās gada pārskatus pārbauda un paraksta arī sertificēts grāmatvedis. Grāmatvedis nav saistīts ar līgumslēdzēju partneri. NPP maksājums bija atkarīgs no iesniegto pārskatu apstiprināšanas.”

NPP informēja Uzraudzības iestādi par to, ka ir sazinājusies ar uzņēmumu United European Car Carriers (UECC) un Jebsens (Beltship Management pēcteci) un pieprasījusi papildu dokumentāciju par izmaksām, kas saistītas ar šiem projektiem. Jebsens2006. gada 17. marta vēstule un UECC 2006. gada 29. marta vēstule tika pārsūtīta Uzraudzības iestādei. UECC vēstulē sniegtajās projekta Nr. 144265 Shiplog II izmaksu paziņojuma atskaitēs bija iekļautas pārējo iesaistīto partneru parakstītas izmaksu deklarācijas. Uzņēmumiem nebija vispārējas darba stundu uzskaites sistēmas, tādēļ projektiem patērēto stundu skaits bija dokumentēts tikai izmaksu paziņojumu atskaitēs, ko trīs reizes gadā nosūtīja NPP. Papildu dokumentācijas nav. Pēc NPP domām, tas nozīmē, ka projektu izmaksas jānovērtē pēc pieejamajām izmaksu paziņojumu atskaitēm.

Beigās NPP norādīja, ka šīs izmaksu paziņojumu atskaites ir saskaņā ar NPP atskaišu iesniegšanas kārtību un ka saņēmēji ir izpildījuši visas saistības saskaņā ar līgumiem, ar kuriem tiek piešķirts atbalsts. NPP uzskata, “ja vien nav nepārprotamu pierādījumu par pretējo, nav pamata uzskatīt, ka notikusi atbalsta ļaunprātīga izmantošana.”

5.2. Apsvērumi, atbildot uz trešās personas apsvērumiem

Ar Valsts pārvaldes un reformu ministrijas 2007. gada 8. janvāra vēstuli (Notikums Nr. 405517), pārsūtot Izglītības un pētniecības ministrijas 2007. gada 5. janvāra vēstuli, Norvēģijas iestādes iesniedza novērojumus par trešās personas apsvērumiem.

Pēc Norvēģijas iestāžu domām, apsvērumi par projektu OPTIMAR nesniedz nekādu informāciju saistībā ar četriem projektiem, kas ir Uzraudzības iestādes Lēmuma Nr. 60/06/COL priekšmets: “Lai arī tas nav tieši apgalvots, šķiet, ka trešā persona uzskata, ka fundamentālo pētījumu projektam, ko sauc “Jūras transporta un loģistikas optimizēšana” (OPTIMAR) ir piešķirts nelikumīgs valsts atbalsts. Uzskatām, ka šajā gadījumā tā nav. OPTIMAR projekta atbalstam Norvēģijas Zinātnes un tehnoloģiju universitāte (NZTU) Tronheimā saņem līdzekļus no NPP par projektu Nr. 1666S6. Rūpnieciskie partneri, kas bija četru sākotnējo projektu dalībnieki, šajā fundamentālo pētījumu projektā nepiedalās.”

Attiecībā uz trešās personas apgalvojumu par to, ka Turborouter neizmanto neviens no tiem uzņēmumiem, kas ir saņēmuši līdzekļus, NPP uzskata, ka, pat ja tā būtu, tas nav pamats valsts atbalsta nelikumīgai izmantošanai četros projektos, kas ir Uzraudzības iestādes Lēmuma Nr. 60/06/COL priekšmets. Viena no raksturīgākajām pētniecības un attīstības pazīmēm ir tajās pastāvošais risks. Reizēm pētījumu rezultātus var lietot uzņēmuma darbībā vai izmantot komerciālos ražojumos vai pakalpojumos, bet reizēm nevar.

II. VĒRTĪBAS PIEAUGUMS

1. Valsts atbalsta esība

1.1. Valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu:

“Ja vien šajā līgumā nav paredzēts citādi, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalstis vai EBTA valstis vai ko jebkādā veidā sniedz no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm.”

Tādējādi, lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu, tam jāsniedz selektīva priekšrocība konkrētiem uzņēmumiem, jābūt piešķirtam no valsts līdzekļiem, jārada konkurences traucējumi un jāietekmē tirdzniecība starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm.

Uzraudzības iestāde jau Lēmumā Nr. 60/06/COL ietvertajā novērtējumā secināja, ka apskatāmie NPP piešķirtie līdzekļi projektiem saistībā ar datorprogrammas Turborouter izstrādi ir valsts atbalsts. Šai sakarā tiek veikta atsauce uz šī lēmuma II.2. punktu. Šo novērtējumu nav apstrīdējusi ne trešā persona, ne Norvēģijas iestādes. Tādēļ Uzraudzības iestāde paliek pie sava uzskata, ka piešķīrumi ir valsts atbalsts.

1.2. Piemērojamais tiesiskais regulējums

Lēmumā Nr. 60/06/COL par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu par NPP piešķirto atbalstu pētniecībai un attīstībai saistībā ar datorprogrammas Turborouter izstrādi Uzraudzības iestāde sīki paskaidroja, kāds ir šo četru projektu, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, novērtēšanai piemērojamais tiesiskais regulējums. Lai novērtējums turpmāk tekstā būtu saprotamāks, Uzraudzības iestāde tālāk īsi iezīmē tiesisko situāciju (18).

Šajā lēmumā novērtētajiem četriem projektiem tika piešķirts rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmas (brukerstyrte forskningsprogrammer, lieta Nr. 93-183) atbalsts pētniecībai un attīstībai. Rūpnieciskā pētniecības un attīstības programma darbojās jau pirms 1994. gada. Ar 1994. gada decembra Lēmumu Nr. 217/94/COL Uzraudzības iestāde novērtēja rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmu un piedāvāja atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka atbalsta piešķiršana notiktu saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādņu 14. nodaļā izklāstītajiem principiem.

Tas, ka Norvēģijas iestādes pieņēma piedāvātos atbilstošos pasākumus, norāda, ka pēc tam visi atbalsta piešķīrumi saskaņā ar rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmu bija jāveic saskaņā ar noteikumiem par pētniecību un attīstību, kas bija piemērojami laikā, kad Uzraudzības iestāde pieņēma Lēmumu Nr. 217/94/COL, t.i., ar 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādnēm (19).

1.3. Projektu novērtējums, pamatojoties uz rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmu atbalsta shēmu

Uzraudzības iestāde, sākot oficiālu izmeklēšanu ar Lēmumu Nr. 60/06/COL, uzskatīja, ka šiem četriem projektiem rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmā ir piešķirts valsts atbalsts pētniecībai un attīstībai. Šī programma darbojās jau pirms 1994. gada. Pēc jauno Pētniecības un attīstības pamatnostādņu pieņemšanas 1994. gadā visi turpmākie atbalsta piešķīrumi pētniecības un attīstības shēmā bija jāveic saskaņā ar jaunajiem noteikumiem. Tādēļ Uzraudzības iestāde uzskatīja, ka pēc definīcijas jebkurš atbalsts, kas piešķirts rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmu shēmā, kurš neatbilst 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādņu noteikumiem, neietilpst shēmas piemērošanas jomā. Attiecīgi pasākums ir jauns, atsevišķs atbalsts un kā tāds atsevišķi jāpiesaka Uzraudzības iestādei.

Turpmāk tekstā Uzraudzības iestāde novērtēs, vai rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmu shēmas piemērošana četriem konkrētajiem projektiem, par kuriem ir noskaidrots, ka tie ir saistīti ar datorprogrammas Turborouter izstrādi, tika veikta saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pamatojoties uz 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādņu noteikumiem.

1.3.1. Projekts Nr. 40049. Stratēģiskās darbības jūras transportā un loģistikā (Datorprogrammas Turborouter pirmā versija)

Projekta Nr. 40049 viena apakšprojekta “Stratēģiskās darbības jūras transportā un loģistikā kā rūpnieciski pētījumi” rezultātā tika izstrādāta datorprogrammas Turborouter pirmā versija. NPP klasificēja visu projektu Nr. 40049 “Stratēģiskās darbības jūras transportā un loģistikā” kopumā kā rūpnieciskus pētījumus.

1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādņu 14.1. panta 2. punktā fundamentāls rūpniecisks pētījums ir “patstāvīgs teorētisks vai eksperimentāls darbs, kura mērķis ir iegūt jaunu vai labāku izpratni par zinātnes un tehnikas likumiem, ieskaitot to piemērošanu kādā rūpniecības sektorā vai noteikta uzņēmuma darbībās.”

Lai arī programma Turborouter ir kļuvusi par komerciālu programmatūras rīku, Uzraudzības iestāde uzskata, ka projekta Nr. 40049 apakšprojektam “Integrētu transporta un loģistikas ķēžu izstrādes un ekspluatācijas metodes un analīzes rīki” NPP piešķirtie līdzekļi, kā rezultātā tika izstrādāta pirmā datorprogramma Turborouter, attiecās uz pētniecības un attīstības posmu, kas uzskatāms par rūpnieciskiem pētījumiem 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādņu nozīmē. Kā Uzraudzības iestāde piebilda Lēmumā Nr. 60/06/COL, kopš pirmās programmatūras izstrādāšanas apakšprojekta pirmajā posmā vēl 1996. gada sākumā programmatūra ir uzlabota un arī tirgota. Tomēr šķiet, ka šī fakta dēļ atbalsta piešķiršanu projektam Nr. 40049, kā rezultātā cita starpā tika izstrādāta pirmā programmatūra Turborouter, saistībā ar tuvumu tirgum nevar uzskatīt par notikušu citā posmā kā rūpnieciska pētniecība, kā to klasificējusi NPP. Uzraudzības iestātei nav pamata apšaubīt NPP novērtējumu, ka apakšprojektā “Integrētu transporta un loģistikas ķēžu izstrādes un ekspluatācijas metodes un analīzes rīki” ir iegūta jauna vai labāka izpratne par zinātnes un tehnikas likumiem, ieskaitot to piemērošanu kādā rū'niecības sektorā, kas uzskatāms par rūpniecisku pētījumu 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādņu nozīmē.

Projektam Nr. 40049 kā rūpnieciskas pētniecības projektam piešķīra NPP atbalstu par summu, kas atbilda 43,8 % no projekta izmaksām. Šāda intensitāte ir mazāka par pamatnostādnēs atļauto maksimālo atbalsta intensitāti, saskaņā ar kurām “atbalsta līmenim fundamentāliem rūpnieciskiem pētījumiem nevajadzētu būt lielākam par 50 % no projekta vai programmas bruto izmaksām.”

Lai aprēķinātu atbalsta intensitāti pētniecības un attīstības darbībām, 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādņu 14.5.1. iedaļā tika paredzētas šādas attaisnojamās izmaksas:

“— personāla izmaksas (pētnieki, tehniķi, cits palīgpersonāls), ko aprēķina kā kopējo naudas summu, kas vajadzīga projekta īstenošanai;

— citas darbības izmaksas, kas aprēķinātas tāpat (materiālu, izejvielu u.t. izmaksas);

— instrumenti un iekārtas, zeme un ēkas;

— konsultācijas un tām līdzvērtīgi pakalpojumi, tostarp pētniecības datu, tehnisko zināšanu, patentu u.c. iepirkšana;

— papildu pārvaldības izmaksas, kas radušās tieši veicināmās pētniecības un attīstības projekta vai programmas darbības rezultātā.”

Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju, nosakot piešķiramā atbalsta apjomu, vērā ņēma projekta izmaksas saskaņā ar attaisnoto izmaksu definīciju, kas sniegta 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādnēs. Dokumenta “Retningslinjer for Norges Forskningsråds behandling av brukerstyrte og næringsrettede prosjekter” 3. iedaļā minētas izmaksas, ko NPP var uzskatīt par attaisnotām, izvērtējot, vai projektam piešķirams atbalsts pētniecībai un attīstībai. Tajās bija ietvertas personāla izmaksas (ar projektu saistītās un tā īstenošanai vajadzīgās pētniecības un attīstības personāla, t.i., pētnieku, tehniķu un asistentu algas un sociālās izmaksas), pētniecības un attīstības pakalpojumu iegāde (konsultācijas un līdzvērtīgi pakalpojumi), darbības izmaksas (tostarp ar projektu tieši saistītās un tā īstenošanai vajadzīgās materiālu un citas darbības izmaksas) un iekārtas un instrumenti, ja tos izmanto tikai pētniecībai un attīstībai. Tādējādi Uzraudzības iestāde uzskata, ka attaisnoto izmaksu apraksts ir saskaņā ar 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādnēs iekļauto definīciju.

Projektu pilnībā īstenoja pētniecības institūts Marintek, šajā pētniecības un attīstības posmā nepiedaloties privātiem uzņēmumiem un nesadarbojoties ar tiem.

Kā jau minēts lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu, saskaņā ar 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādnēm un attiecīgi saskaņā ar rūpniecisko pētniecības un attīstības programmu atbalsta shēmas noteikumiem nebija rakstisku saistību izplatīt pētījuma rezultātus. Tādējādi pat tad, ja sūdzības iesniedzēja izvirzītie apgalvojumi par to, ka pētījuma rezultāti nav izplatīti un ka pētniecības institūts Marintek ir saņēmis īpašumtiesības programmas pārdošanai, ir pareizi, tie nav pretrunā ar atbalsta piešķiršanas laikā piemērojamajiem Pētniecības un attīstības pamatnostādņu noteikumiem.

Šo iemeslu dēļ Uzraudzības iestāde uzskata, ka atbalsta piešķiršana projektam Nr. 40049 ietilpst rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmas shēmā, kas grozīta, pamatojoties uz Uzraudzības iestādes 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādņu 14. nodaļu. Tāpēc atbalsts ir piešķirts saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

1.3.2. Projekti saistībā ar datorprogrammas Turborouter turpmāko izmantošanu

1.3.2.1. Uzraudzības iestādes Lēmumā Nr. 60/06/COL paustās šaubas

NPP 2000. gadā atļāva piešķirt atbalstu pētniecībai un attīstībai trim pētniecības un attīstības projektiem, kas attiecās uz datorprogrammas Turborouter izmantošanu un turpmāku izstrādi: projektam Nr. 138811 AlgOpt, projektam Nr. 144265 Shiplog II un projektam Nr. 144214 “Kuģniecības grafiku plānošanas optimizācijas kārtības bibliotēka”.

Lēmumā Nr. 60/06/COL par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu Uzraudzības iestāde pauda šaubas par pētniecības un attīstības projektu klasifikāciju kā pirmskonkurences izpēti un par katra projekta dažādu daļu klasificēšanu katrā pētniecības kategorijā. Turklāt Uzraudzības iestāde apšaubīja to, vai ir ievērota atbalsta intensitāte un vai projektu finansēšana tika veikta saskaņā ar 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādņu noteikumiem un saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Uzraudzības iestādei bija šaubas par to, vai iesaistīto privātuzņēmumu finanšu ieguldījumi, kas galvenokārt bija jāveic natūrā, patiešām atbilst darba stundām saistībā ar pētniecības un attīstības projektu izstrādi, vai, tieši otrādi, tie sedza attiecīgo uzņēmumu darbības izmaksas.

1.3.2.2. Piemērojamie Pētniecības un attīstības pamatnostādņu noteikumi

NPP klasificēja visus trīs projektus kā pirmskonkurences attīstības darbību. 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādņu 14.1. punkta 2. apakšpunktā ir nošķirtas trīs pētījumu kategorijas: fundamentālie pētījumi, fundamentālie rūpnieciskie un lietišķie pētījumi, un attīstība. Lietišķie pētījumi un attīstība atbilst pirmskonkurences pētījumu jēdzienam, ko lieto, kopš pieņemtas 1996. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādnes. Saskaņā ar šo noteikumu lietišķi pētījumi “ir izmeklēšanas vai eksperimentāls darbs, kura pamatā ir fundamentālo rūpniecisko pētījumu rezultāti, lai iegūtu jaunas zināšanas praktisku mērķu sasniegšanas veicināšanai, piemēram, jaunu ražojumu, ražošanas procesu vai pakalpojumu radīšanai. Parasti tie ir uzskatāmi par pabeigtiem ar pirmā prototipa izveidi.” Par attīstību uzskata “darbu, kura pamatā ir lietišķie pētījumi un kura mērķis ir radīt jaunus vai būtiski uzlabotus ražojumus, ražošanas procesus vai pakalpojumus, neieskaitot pielietošanu rūpniecībā un komerciālo izmantošanu.”

1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādņu 14.4. sadaļā noteikta atļautā atbalsta intensitāte. “Pieņemamo atbalsta intensitāti EBTA Uzraudzības iestāde izvērtē katrā gadījumā individuāli. Novērtējumā ņem vērā projekta vai programmas raksturu, tehnisko un finanšu risku, vispārējos politiskos apsvērumus saistībā ar Eiropas rūpniecības konkurētspēju, kā arī risku, ka tiks radīti konkurences traucējumi un ietekmēta EEZ līguma līgumslēdzēju pušu tirdzniecība. Šādu risku vispārēja novērtējuma rezultātā EBTA Uzraudzības iestādei jāapsver, vai rūpnieciskiem fundamentāliem pētījumiem pienākas augstāks atbalsta līmenis nekā lietišķo pētījumu un attīstības darbībām, kas ir ciešāk saistītas ar pētniecības un attīstības rezultātu ieviešanu tirgū, kur tie, ja saņems atbalstu, daudz vieglāk radītu traucējumus konkurencei un tirdzniecībai”. Ņemot vērā šos faktorus, 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādnēs minēts, ka rūpniecisko fundamentālo pētījumu atbalsta līmenim nevajadzētu būt vairāk kā 50 % no projekta bruto izmaksām, ņemot vērā to, ka, atbalstāmajam pasākumam nonākot tuvāk tirgum, atbalsta līmenim jābūt zemākam. Pieļaujamā bruto atbalsta intensitāte pirmskonkurences attīstības darbībām 25 % līmenī no attaisnotajām izmaksām ir noteikta tikai 1996. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādnēs.

1.3.2.3. Izvērtējums par to, vai atbalsts ir piešķirts saskaņā ar Pētniecības un attīstības pamatnostādnēm un vai tas ir ļaunprātīgi izmantots:

a) darbību klasificēšana kā pirmskonkurences attīstības darbība.

Kā minēts iepriekš un sīki skaidrots Lēmumā Nr. 60/06/COL, Uzraudzības iestāde pauda šaubas par projekta Nr. 138811 AlgOpt, projekta Nr. 144265 “Shiplog II” un projekta Nr. 144214 “Kuģniecības grafiku plānošanas optimizācijas kārtības bibliotēka” klasificēšanu kā pirmskonkurences attīstības darbības.

Uzraudzības iestāde savā Lēmumā Nr. 60/06/COL pauda šaubas par atšķirību starp ražojuma pirmskonkurences posmu un komerciālo galaproduktu attiecībā uz šāda veida IT projektiem. Norvēģijas iestādes nav izskaidrojušas, kādai šai atšķirībai jābūt. Tomēr tās ir uzsvērušas, ka projektu klasifikācijas pamatā bija projektu rūpīgs novērtējums un izvērtējums saskaņā ar NPP projektu vērtēšanas procedūrām un pamatnostādnēm. Saskaņā ar sniegto informāciju šajās pamatnostādnēs ir iekļauti Uzraudzības iestādes Pētniecības un attīstības pamatnostādņu noteikumi.

NPP izskaidroja, ka pastāv iekšēja sistēma NPP darbības kvalitātes nodrošināšanai – DOKSY. DOKSY aptver lielu dokumentācijas apjomu par NPP ievērotajām pamatnostādnēm, procedūrām un praksi. Viens no šiem dokumentiem ir atsevišķiem projektiem piemērotās atbalsta intensitātes noteikšanas pamatnostādnes. Šis iekšējais dokuments DOKSY-5-6-1-4-IE, kura nosaukums ir “Støtteandel etter EØS-bestemmelser” (atbalsta intensitāte saskaņā ar EEZ noteikumiem) atbilst Uzraudzības iestādes Pētniecības un attīstības pamatnostādnēm. Definīcijas un atbilstošā atbalsta intensitāte dokumentā ir lietota atbilstīgi Uzraudzības iestādes Pētniecības un attīstības pamatnostādnēs noteikto dažādo pētniecības un attīstības posmu definīcijai. Visu to projektu novērtējums un klasificēšana, kuri saņem atbalstu no NPP, balstās uz DOKSY pamatnostādnēm.

Pēc 1999. gada papildus DOKSY 5-6-1-4-IE visi projekti ir izvērtēti, izmantojot datorizēto sistēmu Provis, kas ir aprakstīta Doksy dokumentā Nr. 5-6-1-2-EE “Prosjektvurdering i Provis”. Saskaņā ar Provis noteikumiem katru projektu izvērtē vienpadsmit dažādos aspektos (20). Katram no šiem aspektiem sistēmā Provis ir paredzēts piemērot vairākus kritērijus vai īpašības, lai raksturotu, kādā mērā projekts atbilst šiem aspektiem. Viens no svarīgākajiem aspektiem saistībā ar pētījumu kategoriju klasifikāciju ir pētījuma saturs.

Doksy Nr. 5-6-1-2-IE projekta pētījuma satura izvērtēšanas rokasgrāmatā sniegtajā aprakstā ir uzsvērts, ka “Pētījuma saturs norāda, kādā pakāpē projektā tiek radītas jaunas zināšanas”. Saskaņā ar NPP sniegto informāciju šis kritērijs ir tieši saistīts ar Pētniecības un attīstības pamatnostādnēs sniegto aprakstu, kur ir noteikta prasība, lai darbības “mērķis būtu jaunu zināšanu ieguve”.

NPP ir informējusi Uzraudzības iestādi, ka projektu novērtēšana tika veikta rūpīgi saskaņā ar NPP projektu izvērtēšanas procedūrām un pamatnostādnēm, precīzāk, pamatojoties uz prasībām, kas izklāstītas Doksy un Provis iekšējos dokumentos, kuri atbilst Pētniecības un attīstības pamatnostādnēm.

Pamatojoties uz informāciju, kas sniegta pirms oficiālās izmeklēšanas procedūras un tās laikā, Uzraudzības iestāde nav varējusi secināt, ka projekti būtu bijuši nepareizi vadīti vai kļūdaini novērtēti. Tā kā trūkst šādu izšķirošu pierādījumu un ņemot vērā iepriekš aprakstīto kārtību un NPP profesionālā personāla spējas, Uzraudzības iestādei nav pamata secināt, ka tas būtu nepareizi novērtējis projektus kā pirmskonkurences izpēti.

b) Saņēmēju uzņēmumu dalība un atbalsta intensitāte

Norvēģijas iestādes ir precizējušas skaitļus attiecībā uz projektu finansēšanu, kā minēts šā lēmuma 4.1.2. sadaļā.

Uzraudzības iestāde savā Lēmumā Nr. 60/06/COL par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu pauda šaubas par pētniecības projektā iesaistīto uzņēmumu dalību. Pēc tās domām, būtu racionāli pieņemt, ka lielāko daļu darba veicis pētniecības institūta Marintek personāls, kas principā norādītu, ka projektā iesaistīto kuģniecību kā programmatūras gala lietotāju personāls visdrīzāk ir bijis saistīts ar lietotāju vajadzību noteikšanu un/vai zināmā pakāpē testēšanu. Tādēļ Uzraudzības iestāde apšaubīja to, ka kopējās projekta izmaksas bija mākslīgi palielinātas, lai šķietami iegūtu lielāku finansējumu.

Norvēģijas iestādes sniedza Uzraudzības iestādei to izmaksu paziņojuma atskaišu kopijas, kuras projektā iesaistītajiem uzņēmumiem bija trīs reizes gadā jāiesniedz NPP, sīki uzskaitot projekta izmaksas, iekļaujot iesaistīto personu pārbaudi, katras personas darba stundu skaitu un no projekta konta atskaitītās izmaksas par stundu. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegtajiem skaidrojumiem šīs atskaites gada beigās paraksta par projektu atbildīgā persona un pārbauda un paraksta sertificēts grāmatvedis. Uzraudzības iestādei nav pamata apšaubīt šo atskaišu patiesīgumu, uz kuru pamata saņēmējiem uzņēmumiem tika piešķirtas atbalsta summas pētniecībai un attīstībai.

Lai arī var apgalvot, ka kopumā būtu vēlams ieviest zināmus kontroles elementus pētniecības projektu izstrādē, lai pārbaudītu šo izmaksu atskaišu precizitāti, Uzraudzības iestāde uzskata, ka NPP ir pareizi piemērojusi 1994. gada Pētniecības un attīstības pamatnostādnes, kurās netiek prasīts veikt turpmākas pārbaudes.

1.4. Secinājums

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Uzraudzības iestāde uzskata, ka atbalsta piešķiršana iepriekš minētajiem pētniecības un attīstības projektiem ir veikta atbilstīgi spēkā esošās rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmu atbalsta shēmas noteikumiem, kas ir saskaņā ar piemērojamajām Pētniecības un attīstības pamatnostādnēm. Uzraudzības iestāde šajā oficiālās izmeklēšanas procedūrā nevarēja konstatēt, ka projekta Nr. 40049 “Stratēģiskās darbības jūras transportā un loģistikā”, projekta Nr. 138811 AlgOpt, projekta Nr. 144265 Shiplog II un projekta Nr. 144214 “Kuģniecības grafiku plānošanas optimizācijas kārtības bibliotēka” pētniecības un attīstības atbalsta saņēmēji būtu izmantojuši atbalstu pretrunā shēmai vai EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

Tā kā projekti saņēma valsts atbalstu rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmas shēmā, nevis atsevišķu atbalstu, nav jāvērtē, vai atbalsts būtu bijis saderīgs, ja būtu piešķirts ārpus shēmas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EBTA Uzraudzības iestāde ir izlēmusi slēgt oficiālās izmeklēšanas procedūru atbilstīgi Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktam par Norvēģijas Pētniecības padomes piešķirto atbalstu pētniecībai un attīstībai saistībā ar datorprogrammas Turborouter izstrādi, jo tas ir piešķirts saskaņā ar spēkā esošu rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmu atbalsta shēmu atbilstoši EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam un Valsts atbalsta pamatnostādnēm pētniecībai un attīstībai.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

3. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2007. gada 18. aprīlī EBTA Uzraudzības iestādes vārdā, priekšsēdētājs Bjørn T. GRYDELAND kolēģijas loceklis Kurt JÄGER

(1) Turpmāk tekstā saukta par “Uzraudzības iestādi”.

(2) Turpmāk tekstā saukts par “EEZ līgumu”.

(3) Turpmāk tekstā saukts par “Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgumu”.

(4) Turpmāk tekstā saukts par “3. protokolu”.

(5) Procesuālo un materiālo tiesību noteikumi valsts atbalsta jomā, Pamatnostādnes par EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanu un interpretāciju, ko 1994. gada 19. janvārī pieņēmusi un izdevusi EBTA Uzraudzības iestāde, publicētas OV 1994 L 231, EEZ papildinājumā Nr. 32 3.9.94. Turpmāk tekstā sauktas par “pamatnostādnēm”.

(6) Publicēts OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 26, 25.5.2006., 1. lpp.

(7) OV C 258, 26.10.2006., 42. lpp.

(8) Sīkākai informācijai par vairākkārtējo saraksti starp Uzraudzības iestādi un Norvēģijas iestādēm norādīta atsauce uz Uzraudzības iestādes lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, Lēmums Nr. 60/06/COL, kas publicēts OV C 258, 26.10.2006., 42. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 53, 26.10.2006., 15. lpp.

(9) Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

(10) Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

(11) Šī informācija ir iegūta no brošūras “TurboRouter Vessel schedule optimizing software” (“Kuģu grafiku optimizēšanas programma Turborouter”), kas ir pieejama Marintek tīmekļa vietnē: http://www.marintek.no

(12) Informācija iegūta Marintek tīmekļa vietnē:

http://www.marintek.no

(13) Informācija iegūta Marintek tīmekļa vietnē: http://www.marintek.no

(14) EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 217/94/COL, 1.12.1994. Šis lēmums attiecās uz šādām shēmām: rūpnieciskās pētniecības un attīstības līgumi (lieta 93-147) un valsts pētniecības un attīstības līgumi (lieta 93-182), kurus piešķir SND, rūpnieciskās pētniecības un attīstības projekti (lieta 93-181) un rūpnieciskās pētniecības un attīstības programmas (lieta 93-183), kurus piešķir NPP.

(15) Sk. Lēmuma Nr. 60/06/COL, II.1. iedaļu, 11. un turpmākās lpp.

(16) Sk. http://www.iot.ntnu.no/optimar/

(17) Jo īpaši savā 2005. gada 31. janvāra vēstulē, 4. lappuse.

(18) Sīkākam aprakstam ir atsauce uz Lēmumu Nr. 60/06/COL, II.1. iedaļu 11. lappusē.

(19) Iestāde 1994. gada janvārī pieņēma Lēmumu Nr. 4/94/COL par Procesuālo un materiālo tiesību noteikumu pieņemšanu un izdošanu valsts atbalsta jomā (Pamatnostādnes par EEZ līguma 61. un 62. panta un 3. protokola 1. panta piemērošanu un interpretāciju). To 14. nodaļā apskatīts atbalsts pētniecībai un attīstībai, kurš atbilst galvenokārt valsts atbalsta pētniecībai un attīstībai tiesiskajam regulējumam Kopienā. Šis lēmums tika publicēts Oficiālā Vēstneša L 231, 3.9.1994., 1. līdz 84. lappusē un EEZ papildinājuma Nr. 32, 3.9.1994., 1. lappusē.

(20) Provis projektu izvērtēšanas pamatnostādnēs ir ņemti vērā vairāki aspekti: i) projekta kvalitāte kopumā, ii) projekta izvērtējums, pamatojoties uz tādiem būtiskiem kritērijiem kā novatorisma līmenis, pētniecības līmenis un saturs, starptautiskā orientācija, uzņēmējdarbības vērtība, sociālekonomiskā ietekme un risks, iii) atbalsta ietekme, iv) nozīmība programmai un kompetences jomai, kā arī v) atbilstība prasībām.