EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMSNr. 83/19/COL

(2019. gada 28. novembris)

Trondheim Spektrum (Norvēģija) [2020/413]

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (“Iestāde”),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgumu”) un jo īpaši tā 61. un 62. pantu,

ņemot vērā EEZ līguma 26. protokolu,

ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokolu un jo īpaši tā I daļas 1. panta 2. punktu un II daļas 7. panta 3. punktu,

ņemot vērā Iestādes Lēmumu Nr. 195/04/COL (grozīts),

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes, un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

I. FAKTI

1. PROCEDŪRA

1.1. PIRMĀ SŪDZĪBA

(1) 2017. gada 14. martā Iestāde saņēma sūdzību (1), kurā tika apgalvots, ka Tronheimas pašvaldība (“Pašvaldība”) ir piešķīrusi nelikumīgu valsts atbalstu Trondheim Spektrum AS (TS) – uzņēmumam, kam pieder un kas ekspluatē Trondheim Spektrum, daudzfunkcionālu sporta kompleksu Tronheimā, Norvēģijā. Iestāde 2017. gada 27. marta vēstulē uzaicināja Norvēģijas iestādes iesniegt piezīmes par sūdzību (2). Norvēģijas iestādes atbildēja 2017. gada 2. jūnija vēstulē (3).

1.2. OTRĀ SŪDZĪBA

(2) Iestāde 2017. gada 27. jūlijā saņēma otro sūdzību (4), kurā arī tika apgalvots, ka Pašvaldība ir piešķīrusi nelikumīgu valsts atbalstu TS. Iestāde 2017. gada 24. augusta vēstulē aicināja Norvēģijas iestādes iesniegt piezīmes (5). Tajā pašā vēstulē Iestāde pieprasīja no Norvēģijas iestādēm papildu informāciju attiecībā uz to piezīmēm par pirmo sūdzību. Iestāde 2017. gada 1. septembra vēstulē pārsūtīja Norvēģijas iestādēm papildu informāciju, ko sniedzis otrais sūdzības iesniedzējs (6).

(3) Norvēģijas iestādes 2017. gada 20. septembrī iesniedza piezīmes par otro sūdzību un sniedza informāciju, ko Iestāde bija pieprasījusi saistībā ar pirmo sūdzību (7). Lieta 2017. gada 29. septembrī tika papildus apspriesta ikgadējā kompleksajā sanāksmē Oslo. Apspriedes kopsavilkums vēlāk tika iekļauts atgādinājuma vēstulē (8).

1.3. PIEPRASĪJUMS SNIEGT INFORMĀCIJU

(4) Iestāde 2017. gada 20. oktobrī nosūtīja Norvēģijas iestādēm informācijas pieprasījumu (9). Norvēģijas iestādes un Iestāde 2017. gada 22. novembrī rīkoja videokonferenci, lai apspriestu informācijas pieprasījumu. Norvēģijas iestādes sniedza atbildi 2017. gada 8. decembrī (10).

1.4. PAPILDU INFORMĀCIJA, KO SNIEDZIS OTRAIS SŪDZĪBAS IESNIEDZĒJS

(5) Otrais sūdzības iesniedzējs 2017. gada 19. septembrī iesniedza papildu informāciju (11). Otrais sūdzības iesniedzējs 2017. gada 6. novembrī iesniedza papildu informāciju (12). Iestāde 2017. gada 9. novembrī informēja Norvēģijas iestādes par papildu informāciju, ko bija iesniedzis viens no sūdzības iesniedzējiem (13). Norvēģijas iestādes un Iestāde 2017. gada 22. novembrī un 13. decembrī apsprieda lietu videokonferencēs. Norvēģijas iestādes 2017. gada 1. decembrī iesniedza Iestādei papildu informāciju (14).

(6) Otrais sūdzības iesniedzējs 2018. gada 26. oktobrī iesniedza vēl citu papildu informāciju (15).

1.5. PAPILDU INFORMĀCIJAS PIEPRASĪŠANA

(7) Iestāde 2018. gada 16. janvārī nosūtīja Norvēģijas iestādēm informācijas pieprasījumu (16), uz ko tās atbildēja 2018. gada 1. un 5. februāra vēstulē (17).

1.6. 2019. GADA NOMAS LĪGUMA PAZIŅOŠANA

(8) Norvēģijas iestādes 2018. gada 29. novembrī (18) paziņoja par nomas līgumu (“2019. gada nomas līgums”), kura stāšanās spēkā ir paredzēta 2019. gada 1. decembrī. Iestāde 2019. gada 28. janvāra vēstulē pieprasīja papildu informāciju Norvēģijas iestādēm. Norvēģijas iestādes sniedza atbildi 2019. gada 21. februārī (19).

(9) Norvēģijas iestādes un Iestāde 2019. gada 13. martā apsprieda lietu videokonferencē. Pēc sanāksmes Norvēģijas iestādes iesniedza vēl papildu informāciju (20). Norvēģijas iestādes 2019. gada 18. martā iesniedza papildu informāciju (21). Norvēģijas iestādes un Iestāde 2019. gada 11. jūnijā, 15. jūlijā un 18. oktobrī apsprieda lietu videokonferencēs.

1.7. VGAR INFORMĀCIJAS LAPA PAR KAPITĀLA PALIELINĀŠANU

(10) Norvēģijas iestādes 2018. gada 10. decembrī iesniedza VGAR (22) informācijas lapu (23) par ad hoc atbalstu TS 55 miljonu NOK vērta kapitāla palielinājuma veidā (aptuveni 5,68 miljoni EUR), apgalvojot, ka uz šo pasākumu attiecas grupu atbrīvojums.

1.8. OFICIĀLĀ IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRA

(11) Ar Lēmumu Nr. 32/19/COL (“lēmumu par procedūras sākšanu”) Iestāde sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru. Norvēģijas iestādes 2019. gada 2. maija vēstulē (24) lūdza pagarināt 2019. gada 20. maija termiņu piezīmju iesniegšanai un pasākumu izvērtēšanai visu nepieciešamo dokumentu, informācijas un datu nodrošināšanai. Iestāde 2019. gada 10. maija vēstulē (25) piekrita termiņa pagarinājumam līdz 2019. gada 20. jūnijam. Norvēģijas iestādes 2019. gada 19. jūnijā lūdza vēlreiz pagarināt termiņu līdz 2019. gada 30. augustam, kam Iestāde 2019. gada 20. jūnijā piekrita (26).

(12) Norvēģijas iestādes 2019. gada 30. augusta vēstulē (27) sniedza atbildi uz lēmumu par procedūras sākšanu.

(13) Lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts 2019. gada 23. maijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un EEZ papildinājumā (28). Iestāde saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas, kas bija viena no sūdzības iesniedzējiem. Iestāde 2019. gada 27. jūnija vēstulē (29) nosūtīja šīs piezīmes Norvēģijas iestādēm, lai dotu tām iespēju atbildēt. Norvēģijas iestādes 2019. gada 30. augusta vēstulē (30) iesniedza piezīmes pie ieinteresēto personu piezīmēm.

2. KONTEKSTS

(14) Pašvaldības mērķis ir nodrošināt Tronheimas iedzīvotājiem telpas sporta un atpūtas pasākumiem. Trondheim Spektrum rīko lielus un mazus sporta pasākumus, kā arī citus pasākumus, piemēram, koncertus, gadatirgus un kongresus. Piemēram, 2020. gadā Trondheim Spektrum uzņems Eiropas čempionātu rokasbumbā sievietēm un vīriešiem.

(15) Pašvaldība 2004. gadā apstiprināja principu bez maksas nodrošināt telpas pašvaldības sporta klubiem. Šādi tiek veicināta bērnu un jauniešu dalība sporta nodarbībās neatkarīgi no katras ģimenes ienākumu līmeņa.

(16) Lai varētu sasniegt mērķi – nodrošināt iedzīvotājiem sporta objektus –, pašvaldība ekspluatē vairākus tai piederošus sporta objektus, kā arī nomā trešām personām piederošus un to ekspluatētus objektus. Pašvaldība iepērk kapacitāti no TS, sporta klubiem, kuriem ir pašiem savi sporta kompleksi, citām valsts iestādēm (piemēram, vidusskolām), kā arī pavisam nelielā apmērā – no privātām struktūrām.

(17) Pašvaldība nomā šo struktūru kapacitāti saskaņā ar īpašiem nomas līgumiem, un apvienotā kapacitāte bez maksas tiek sadalīta sporta klubiem. Šīs kapacitātes turpmākās sadales uzdevums ir uzticēts vietējai sporta padomei (Idrettsrådet), kas ietilpst Norvēģijas Sporta konfederācijas (Norges idrettsforbund) organizatoriskajā struktūrā.

(18) Kopējā pieejamā kapacitāte tiek atvēlēta vietējās sporta padomes izmantošanai. Sporta padome ir izveidojusi komiteju, lai sadalītu kapacitāti, ko tai piešķīrusi pašvaldība. Komiteja sadala piešķirtās stundas, pamatojoties uz sporta padomes izstrādātām nostādnēm.

(19) TS ekspluatē sev piederošo daudzfunkcionālo kompleksu Trondheim Spektrum, kas atrodas Tronheimas centrā. Komplekss sastāv no astoņām daudzfunkcionālām zālēm. Zāles tiek izmantotas kā vietējo sporta klubu treniņu vieta, nelielu un lielu sporta pasākumu un citu pasākumu, piemēram, koncertu, tirdzniecības izstāžu un kongresu, norises vieta.

(20) TS pirmsākumi saistās ar uzņēmumu Nidarøhallen un tā dibināšanu 1961. gadā, lai Tronheimā būvētu un ekspluatētu sporta un izstāžu zāli. Uzņēmuma nosaukums 2002. gada 5. jūnijā tika mainīts uz Trondheim Spektrum AS.

(21) Pašvaldība ir bijusi un joprojām ir TS akciju kontrolpaketes turētāja. Pašvaldībai patlaban pieder 99,68 % akciju (31).

(22) Pirmās objekta daļas būvniecība tika pabeigta 1963. gadā (A un B zāle). Objekts ir ticis paplašināts četras reizes – 1971. gadā (C zāle), 1980. gadā (G zāle), 1988. gadā (D un E/H zāle) un 2000. gadā (F zāle).

(23) Kopš 2017. gada vasaras Trondheim Spektrum telpās notiek ievērojami atjaunošanas un paplašināšanas darbi.

(24) Pašvaldība no TS nomā kapacitāti, lai darītu to pieejamu sporta padomei. Saskaņā ar nomas līgumu Trondheim Spektrum galvenokārt tiek rezervēts jauniešu sporta aktivitātēm no septembra līdz maijam (32). Pārējo kapacitāti laikā no septembra līdz maijam, kā arī visu kapacitāti pārējā gada laikā TS iznomā citām sporta aktivitātēm, gadatirgiem, koncertiem utt. TS rīko vairākus gadatirgus, tostarp ikgadēju zivsaimniecības nozares gadatirgu. TS gūst ienākumus arī no kioska, kafejnīcas un restorāna darbības.

(25) TS turpmāko darījumdarbības plānu mērķis ir panākt, lai saskaņā ar nomas līgumu, kas noslēgts ar pašvaldību, gūtā ienākumu daļa būtu līdzīga un aptuveni vienāda ar ienākumiem, ko gūst no citām aktivitātēm, kā tas ir bijis arī agrāk (33).

3. PASĀKUMU APRAKSTS

3.1. PASTĀVOŠIE ATBALSTA PASĀKUMI

(26) Lēmums par procedūras sākšanu attiecās uz vairākiem iespējamiem atbalsta pasākumiem, kas piešķirti TS. Lēmumā par procedūras sākšanu Iestāde nevērtēja to pasākumu būtību, kuri, ja tie būtu atbalsts, būtu pastāvošs atbalsts Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola (“UTN 3. protokols”) II daļas 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē. Tādēļ šie pasākumi nav iekļauti šā lēmuma darbības jomā. Šie pasākumi attiecās uz i) pašvaldībai izsniegto aizdevumu (1. pasākums), ii) pašvaldības sniegto galvojumu (2. pasākums), iii) ilgtermiņa nomas līgumiem (3. pasākums) un iv) no Azartspēļu fonda shēmas piešķirto atbalstu (8. pasākums) (34).

3.2. IESPĒJAMIE ATBALSTA PASĀKUMI

(27) Kā norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 120. punktā, oficiālās izmeklēšanas procedūras darbības jomā bija ietverti šādi pasākumi: — 4. pasākums (daļēji): no 2007. gada līdz 2017. gadam noslēgtie nomas līgumi starp TS un pašvaldību, — 5. pasākums: jaunais TS un pašvaldības 2019. gada nomas līgums (paziņots), — 6. pasākums: kapitāla palielināšana saistībā ar jaunām un negaidītām Trondheim Spektrum paplašināšanas un atjaunošanas izmaksām, — 7. pasākums: infrastruktūras izmaksu finansēšana, — 9. pasākums: netiešs galvojums, kas iekļauts aizdevuma līgumā starp Nordea un TS.

(28) Sīkākam pasākumu aprakstam Iestāde atsaucas uz lēmuma par procedūras sākšanu 4. iedaļu.

3.3. 4. PASĀKUMS – NOMAS LĪGUMI, KAS NOSLĒGTI NO 1999. GADA LĪDZ 2017. GADAM

(29) Lielākā daļa Trondheim Spektrum kapacitātes tradicionāli ir izmantota sporta klubu vajadzībām, pamatojoties uz nomas līgumiem, kas noslēgti starp TS un pašvaldību. Pašvaldība šo objektu ir iznomājusi kopš tā atvēršanas 1963. gadā. Pašvaldība no 1990. gada līdz 2002. gadam nomāja telpas no Trondheim Spektrum par aptuveni 12 miljoniem NOK gadā.

(30) Sūdzības iesniedzēji ir apgalvojuši, ka noma pārsniedz tirgū pastāvošās maksas. Proti, noma ir noteikta, pamatojoties uz TS vajadzībām, nevis uz pašvaldībai nepieciešamo kapacitāti. Sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka nomas maksa nekad nav tikusi izlemta nesaistītu pušu darījuma sarunās, bet gan to vienpusēji noteikusi pašvaldības dome.

(31) Kā norāda Norvēģijas iestādes, nomas maksa, ko pašvaldība maksājusi TS, ir atbildusi tirgus apstākļiem un tādējādi neveido valsts atbalstu. Ja Iestāde secinātu citādi, Norvēģijas iestādes apgalvo, ka jauns atbalsts jebkurā gadījumā būtu saderīgs ar EEZ līguma darbību.

(32) Procesā pirms lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas Norvēģijas iestādes bija apgalvojušas, ka nomas līgumi ir daļa no pastāvošās atbalsta shēmas. Lēmumā par procedūras sākšanu Iestāde sākotnēji uzskatīja, ka no 1999. gada līdz 2017. gadam noslēgtie nomas līgumi nav atbalsta shēma. Norvēģijas iestādes savās piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu nav iebildušas pret Iestādes sākotnējo nostāju šajā ziņā.

(33) Saskaņā ar UTN 3. protokola II daļas 15. panta 1. punktu uz Iestādes tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma periods. Noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts saņēmējam kā individuāls atbalsts vai kā atbalsts saskaņā ar atbalsta shēmu. Visas darbības, kuras Iestāde veic attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, pārtrauc noilguma periodu (35).

(34) Lēmumā par procedūras sākšanu Iestāde veica tikai to nomas līgumu vērtējumu, kam nebija beidzies noilguma periods (36). Iestāde uzskatīja, ka noilguma periods ir ticis pārtraukts 2017. gada 27. martā (37).

(35) Tādēļ nomas līgumi, attiecībā uz kuriem nav iestājies noilguma termiņš, šķiet, varētu būt šādi: a) 2007.–2008. gada nomas līgums; b) 2009.-2010. gada nomas līgums, kā arī c) 2011. gada nomas līgums (kas reizi gadā ticis atjaunots).

(36) Tas tā ir tādēļ, ka no Norvēģijas iestāžu sniegtās informācijas šķiet, ka nomas līgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī (38), kas, tā kā nav nekādu pierādījumu par pretējo, būtu jāuzskata par dienu, kad saskaņā ar līgumu tika piešķirts atbalsts.

(37) Tomēr Iestāde lēmumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tai nav informācijas par 2007. gadā spēkā esošo nomas līgumu, jo nomas līgums, kuru Norvēģijas iestādes bija norādījušas kā iepriekšējo pirms 2007.–2008. gada līguma, beidzās 2006. gada 31. decembrī. Turklāt Iestādes rīcībā nebija informācijas par to, kad parakstīts 2007.–2008. gada nomas līgums un vai parakstīšanas datums varētu būt datums, kad saskaņā ar līgumu ticis piešķirts atbalsts.

(38) Norvēģijas iestādes savās piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu norādīja, ka tās nevar iesniegt 2007. gadā spēkā bijušo nomas līgumu, jo šķiet, ka nav ticis noslēgts rakstisks līgums. Norvēģijas iestādes norādīja, ka, tā kā saskaņā ar iepriekšējā laikposma nomas līgumu tika maksāta nomas maksa, tas saskaņā ar Norvēģijas līgumtiesībām nozīmēja līguma automātisku pagarināšanu. Jebkurā gadījumā Norvēģijas iestāžu sniegtā informācija liecina, cik lielu nomas maksu pašvaldība maksājusi par konkrētu kapacitātes apjomu.

(39) Iestāde šajā saistībā nepieprasīja papildu informāciju, jo Norvēģijas iestādes neiebilda pret Iestādes novērtējumu attiecībā uz noilguma periodu, kā arī Norvēģijas iestādes bija sniegušas informāciju par nomas līguma ietvaros samaksāto naudas summu. Tādēļ dokumentācijas trūkums šajā lēmumā neietekmēs Iestādes novērtējumu attiecībā uz pasākumu.

3.4. 5. PASĀKUMS – 2019. GADA NOMAS LĪGUMS – PAZIŅOŠANA

(40) Kā norādīts 8. apsvērumā, Norvēģijas iestādes paziņoja par 2019. gada nomas līgumu. TS un pašvaldība ir noslēguši jaunu nomas līgumu, kura stāšanās spēkā ir paredzēta 2019. gada 1. decembrī (39). Līguma darbības termiņš beigsies 2035. gada 30. aprīlī.

(41) Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka šis nomas līgums ir izstrādāts uz iepriekšējo nomas līgumu pamatā esošajiem principiem. Norvēģijas iestādes ir arī paskaidrojušas, ka ar jauno nomas līgumu tiek būtiski palielināta kapacitāte, ko dara pieejamu sporta klubiem. Saskaņā ar jauno nomas līgumu tiek nomātas kopumā 16 848 stundas gadā salīdzinājumā ar līdzšinējām 12 500 stundām. Jaunajā nomas līgumā nomas maksa par stundu tiek paaugstināta no aptuveni 1 200 NOK līdz 1 700 NOK (aptuveni no 124 EUR līdz 176 EUR). Šādam palielinājumam ir divi iemesli. Pirmkārt, iepriekšējā pašvaldības maksātā nomas maksa bija noteikta, pamatojoties uz 1989. gadā un 1990. gadā noteikto līmeni, un nebija tikusi koriģēta. Otrkārt, ar elastīguma nodrošināšanu un izmantošanu vairākiem sporta veidiem saistītās būvniecības izmaksas rada tādas darbības izmaksas par kvadrātmetru, kas ievērojami pārsniedz pašreizējā kompleksa izmaksas par kvadrātmetru.

(42) Abi sūdzības iesniedzēji ir apgalvojuši, ka jaunajā nomas līgumā paredzētā noma pārsniedz tirgū pastāvošās maksas, jo tā ir noteikta, pamatojoties uz TS vajadzībām, nevis pašvaldībai nepieciešamo kapacitāti. Sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka nomas maksa nav tikusi izlemta nesaistītu pušu darījuma sarunās, bet gan noteikta tā, lai segtu būvniecības izmaksas par Trondheim Spektrum paplašināšanu.

(43) Viens no sūdzības iesniedzējiem ir arī apgalvojis, ka galvenie paplašināšanas un atjaunošanas izmaksu elementi ir saistīti ar prasībām, kas attiecas uz citām aktivitātēm, nevis tām, kuras aptver nomas līgumi, piemēram, koncertiem, profesionālā sporta pasākumiem un gadatirgiem. Viens no sūdzības iesniedzējiem apgalvo, ka izmaksu dalīšana starp dažādām aktivitātēm tādēļ ir nepareiza, jo sporta klubu vajadzības būtu bijis iespējams apmierināt ar mazākām izmaksām.

(44) Kā norāda Norvēģijas iestādes, nomas maksa, ko pašvaldība maksā TS saskaņā ar jauno nomas līgumu, atbilst tirgus apstākļiem un tādējādi neveido valsts atbalstu. Gadījumā, ja Iestāde nevarētu izslēgt valsts atbalsta esību jaunajā nomas līgumā, Norvēģijas iestādes ir paziņojušas, ka nomas līgums ir saderīgs atbalsts saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

3.5. 6. PASĀKUMS – KAPITĀLA PALIELINĀŠANA SAISTĪBĀ AR JAUNĀM UN NEGAIDĪTĀM IZMAKSĀM – GRUPU ATBRĪVOJUMS

(45) Kā izklāstīts 10. apsvērumā, 2018. gada 10. decembrī Norvēģijas iestādes iesniedza VGAR informācijas lapu (40) par ad hoc atbalstu TS 55 miljonu NOK (aptuveni 5,68 miljonu EUR) apmērā kā kapitāla palielināšanu. Norvēģijas iestādes ir palielinājušas TS kapitālu saskaņā ar VGAR 55. pantu.

(46) Galvenokārt tādēļ, ka 2018. gadā tika grozīta projekta darbības joma, budžets pieauga no 536 miljoniem NOK līdz 591 miljonam NOK (aptuveni 61,05 miljoniem EUR) (41). Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka TS nevar segt papildu izmaksas no esošajiem līdzekļiem vai papildu tirgus finansējuma. Tādēļ tas 2018. gada 6. jūlijā iesniedza pieteikumu kapitāla palielināšanai. Kapitāla iepludināšana tika apstiprināta 2018. gada 5. decembrī.

(47) Kā norāda Norvēģijas iestādes, papildu izmaksas 55 miljonu NOK apmērā var attiecināt šādi: — jaunās izmaksas: projekta summas grozījums par 40,5 miljoniem NOK, ko rada papildu izmaksas, — neparedzētās izmaksas: budžeta pārsniegšana par 14,5 miljoniem NOK.

(48) Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka, tā kā TS aizņemto līdzekļu apjoms jau bija augsts, šo papildu izdevumu segšanai priekšroka tika dota svaigam kapitālam, nevis papildu aizdevumiem. Tādējādi tirgū būtu bijis grūti iegūt finansējumu (papildu aizdevuma izpratnē). Tādēļ TS nepieciešamā finansējuma saņemšanai vērsās pie saviem īpašniekiem.

(49) Pašvaldība tolaik bija TS kontrolpaketes īpašniece (aptuveni 78 %), savukārt citi īpašnieki neizrādīja nodomu piedalīties kapitāla palielināšanā (42). Tāpēc pašvaldībai bija jāizvēlas vai nu izsniegt papildu līdzekļus, lai projekts tiktu pabeigts, vai samierināties, ka TS nespēs pabeigt projektu saskaņā ar grozītajiem galīgajiem plāniem, kas bija noteikti pēc tam, kad bija sācies darbs pie sākotnējā projekta.

(50) Kā norāda Norvēģijas iestādes, vairāku apsvērumu dēļ TS kontrolpaketes īpašniekam – pašvaldībai – bija izdevīgi veikt kapitāla iepludināšanu.

(51) Zāles paplašināšana par 3 200 vietām ļaus TS rīkot lielākus pasākumus, kas padarīs kompleksu pievilcīgāku pasākumu rīkotāju acīs. TS pieņem, ka tam izdosies sarīkot no četriem līdz sešiem šādiem lieliem pasākumiem gadā. Līdztekus nomai lielie pasākumi ienes lielākus ienākumus no VIP pasākumiem, ēdināšanas un garderobes pakalpojumiem. Tādēļ paplašināšana, visticamāk, radītu būtisku TS ienākumu pieaugumu.

(52) Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka atjaunošanas darbs bija sākts pirms TS iesniegtā pieteikuma kapitāla palielināšanai. Darbi bija sākušies pirms sīki izstrādātu projekta izpildes plānu pabeigšanas. Būvdarbu steidzīgās sākšanas iemesls bija nepieciešamība nodrošināt, ka projekts tiks pabeigts laikā, lai TS varētu uzņemt 2020. gada Eiropas čempionātu rokasbumbā sievietēm un vīriešiem.

(53) TS lielu daļu ienākumu gūst ne tikai no nomas, bet arī no kases ieņēmumiem. Tādēļ papildu 3 200 vietas, visticamāk, paaugstinātu kases ieņēmumus, jo īpaši tādēļ, ka paplašināšana ļāva TS rīkot tādus pasākumus kā “Disney on Ice”.

(54) Paplašināšanas alternatīva bija pagaidu sēdvietu uzstādīšana Eiropas čempionāta rokasbumbā un citu lielu pasākumu vajadzībām. Pagaidu sēdvietu uzstādīšana un demontāža prasītu aptuveni 11 dienas, kuru laikā TS būtu jāslēdz zāle visām sporta aktivitātēm. Tādēļ pagaidu sēdvietu izmantošanas rezultātā būtu samazinājušies TS ienākumi.

(55) Lielāka lifta ietilpība un noliktava samazinās izmaksas un paaugstinās efektivitāti. Lielāka lifta ietilpība nozīmē, ka aprīkojumu var droši un efektīvi pārvietot uz citām ēkas daļām. Efektivitātes ieguvumi, visticamāk, ļaus TS samazināt ikdienas darbību izdevumus. Alternatīva būtu bijusi aprīkojuma manuāla transportēšana stadiona teritorijā ar automobili. Tas tika uzskatīts par dārgu un neefektīvu risinājumu, jo īpaši ņemot vērā gaidāmo čempionātu.

(56) Noliktava bija nepieciešama, lai nodrošinātu labu loģistiku un lielu pasākumu, tostarp čempionāta rokasbumbā, efektīvu norisi. Turklāt valde uzskatīja, ka noliktavas varētu iznomāt, piemēram, laikā starp lieliem pasākumiem, un tā būtu vēl viena droša iespēja TS gūt ienākumus.

(57) Visbeidzot, situācija ļāva pašvaldībai kļūt gandrīz par vienīgo TS akcionāru. 2018. gada 5. decembrī apstiprinātās kapitāla palielināšanas rezultātā pašvaldības daļa pieauga līdz 99,68 % (43). Vairāk nekā 99 % visu akciju daļa ļauj pašvaldībai izpirkt atlikušās akcijas pat bez šābrīža mazākuma akcionāru piekrišanas. Kā vienīgais akcionārs pašvaldība atradīsies labvēlīgā situācijā Norvēģijas Sabiedrību ar ierobežotu atbildību likuma izpratnē (44), jo tā varēs vienpersoniski lemt par TS turpmāko darbību.

(58) Tas arī netieši liecina, ka pašvaldība varētu nolemt mainīt nolikumu, lai TS varētu pieņemt lēmumus bez mazākuma akcionāru piekrišanas. Tādējādi kapitāla iepludināšana radīja pašvaldībai situāciju, kurā tā ilgtermiņā varētu gūt ievērojamu atdevi no sava ieguldījuma vai arī būt komerciāli pievilcīgas, modernas un daudzfunkcionālas infrastruktūras vienīgais akcionārs (45).

(59) Alternatīvs hipotētisks scenārijs minētajam būtu vairākuma akcionāra statusa saglabāšana uzņēmumā, kura vienīgie aktīvi būtu komerciāli mazāk pievilcīgi, infrastruktūra sliktāka un attiecīgi nākotnes izredzes – mazāk pozitīvas (46).

(60) Viens no sūdzības iesniedzējiem ir apgalvojis, ka kapitāla palielināšana neatbilst visiem VGAR I nodaļā paredzētajiem nosacījumiem.

3.6. 7. PASĀKUMS – INFRASTRUKTŪRAS IZMAKSU FINANSĒŠANA

(61) 2017. gada 14. martā pilsētas dome pieņēma zonējuma plānu teritorijai, kurā atrodas Trondheim Spektrum, un apkārtējai parka teritorijai. Šo procesu sāka TS, lai paplašinātu objektu un pārveidotu to par daudzfunkcionālu kompleksu, kas ir piemērots koncertiem un lieliem sporta pasākumiem un kam ir lielāka kapacitāte apkalpot sporta klubus, gadatirgus un kongresus.

(62) Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka zonējuma plāns ir pamats tāda projekta kā Trondheim Spektrum paplašināšanai (47). Zonējuma plāns, tostarp procesuālo rīkojumu izmantošanu (48) (norvēģu valodā: rekkefølgekrav), neparedz nekādas ekonomiskas saistības attīstītājam, bet nosaka ar projektu saistītās teritorijas izmantošanu un norāda, kāda (publiskā) infrastruktūra ir jāierīko pirms projekta īstenošanas (49).

(63) Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka tādi īpašuma attīstības līgumi kā pašvaldības un TS šajā lietā savstarpēji noslēgtais, ir instruments, kas palīdz attīstītājam un pašvaldībai nodrošināt, ka ir ievērotas zonējuma plānā un procesuālajos rīkojumos (rekkefølgekrav) paredzētās prasības, tostarp attiecībā uz vispārējiem infrastruktūras pasākumiem.

(64) Lai gan tas nav obligāts nosacījums, īpašuma attīstības līgumi var ietvert noteikumus, kas attīstītājam uzliek daļu ekonomiskā sloga, kurš saistīts ar vispārējiem infrastruktūras pasākumiem. Svarīgi ņemt vērā, ka īpašuma attīstības līgumi ir pašvaldības un attīstītāja sarunu rezultāts (50).

(65) Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka par vispārējiem infrastruktūras pasākumiem ir atbildīgi nevis attīstītāji, bet pašvaldības. Turklāt ne pašvaldībai, ne attīstītājam nav pienākuma slēgt īpašuma attīstības līgumu (51).

(66) Tomēr, ja ir noslēgts nekustamā īpašuma attīstības līgums, attiecīgajos tiesību aktos ir noteikti attīstītājam piemērojamo izmaksu ierobežojumi. Tas tā ir tādēļ, ka attīstības līgumu sagatavošanas sarunās un noslēgšanā pastāv asimetrisks varas sadalījums par labu pašvaldībai.

(67) Pilsētas dome 1993. gadā pieņēma pilnīgas izdevumu nodošanas principu, kas paredz, ka būvniecības projektiem ir jāsedz visas projekta radītās infrastruktūras izmaksas. Tomēr, ja pašvaldība piemēro šo principu, tai jāņem vērā Plānošanas un būvniecības likuma 17-3. panta trešais punkts, kurā ir reglamentēta īpašuma attīstības līgumā iekļaujamā informācija (52).

(68) Viens no sūdzības iesniedzējiem apgalvo, ka pašvaldība ir atbrīvojusi TS no infrastruktūras izmaksām, kas attīstītājam parasti būtu jāsedz attiecībā uz šādu būvniecības veidu, tādējādi piešķirot priekšrocību TS.

(69) Infrastruktūras izmaksas, ko (daļēji) apmaksā pašvaldība, attiecas uz šādiem elementiem: — ūdens/notekūdeņu sistēmu Klostergata ielā — Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka ūdens un notekūdeņu sistēma bija jāmaina neatkarīgi no Trondheim Spektrum uzlabošanas. — Tā sakrīt ar būvdarbiem, ko veic saistībā ar Trondheim Spektrum. — TS maksā daļu 20 miljonu NOK apmērā. — Tilta savienojums starp Nidarē un Īlenas baznīcu — Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka tilts ir daļa no atpūtas zonas un tīkla. — Pašreizējais tilts ir novecojis un ir jāatjauno. — Tilts savienos pilsētas centrālās daļas, kā arī svarīgas atpūtas un parku zonas, tādējādi to varēs izmantot visi Tronheimas iedzīvotāji un viesi. — Zaļā zona un publiskais parks — Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka zaļā zona un publiskais parks ir paredzēti, lai nodrošinātu pievilcīgu vietu izveidošanu plašākas sabiedrības nodarbēm un atpūtai. — TS maksā daļu 26 miljonu NOK apmērā.

3.7. 9. PASĀKUMS – NETIEŠS GALVOJUMS, KAS IEKĻAUTS AIZDEVUMA LĪGUMĀ STARP NORDEA UN TS

(70) TS2017. gada 11. decembrī noslēdza aizdevuma līgumu ar Nordea par 490 miljoniem NOK (53). Nordea būvniecības periodā nodrošinās apgrozāmos līdzekļus. Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka pašvaldība nav aizdevuma līguma puse un ka nepastāv nekādas līgumsaistības, kas paredzētu pašvaldības pienākumu nodrošināt TS finansējumu vai kapitālu (54).

(71) Tomēr aizdevuma līgumā ir iekļauti šādi paziņojumi (55): “Nordea ir īpaši pievērsusi uzmanību faktam, ka Trondheim Spektrum AS plāno uzņēmumā veikt strukturālas pārmaiņas vai citus pasākumus, kas palielina iespēju, ka Tronheimas pašvaldība, nerīkojoties pretēji tiesību aktiem, var nepieciešamības gadījumā sniegt Nordea galvojumu, kas mazina izmaksu pārsniegšanas risku.” “Turklāt Nordea par ļoti svarīgu apstākli uzskata Tronheimas pašvaldības īpašumtiesības un izpildpadomes 2015. gada 25. jūnija lēmumu lietā 144/14, kura otrajā punktā ir norādīts, ka Tronheimas pašvaldība kā Trondheim Spektrum kontrolpaketes īpašnieks ir gatava uzņemties nepieciešamo finansiālo atbildību, kas izriet no Trondheim Spektrum atjaunošanas un attīstīšanas.”

(72) Šie paziņojumi attiecas uz aizdevuma līguma noteikumu, kura sadaļā “citi noteikumi” ir norādīts (56): “Risks, ko būvniecības periodā rada izmaksu pārsniegšana, kuru nevar apmaksāt pats kredīta klients: Trondheim Spektrum veiks strukturālas pārmaiņas uzņēmumā vai citus pasākumus, kas ļaus Tronheimas pašvaldībai, nenonākot pretrunā ar tiesību aktiem, nepieciešamības gadījumā sniegt Nordea galvojumu.”

(73) Tajā pašā sadaļā nākamais noteikums paredz (57): “2017. gada 26. oktobra nomas līgumu ar Tronheimas pašvaldību nevar grozīt vai samazināt bez Nordea iepriekšējas rakstiskas piekrišanas.”

(74) Visbeidzot, nomas līguma sadaļā, kas saucas “Īpašumtiesību maiņa – obligāta priekšlaicīga atmaksa” (58), ir noteikts (59): “Būvniecības aizdevuma līguma noslēgšanas un tā spēkā esības nosacījums paredz, ka Tronheimas pašvaldībai pieder vismaz 77,93 % kredīta klienta un šīs īpašumtiesības nemainās. Ja īpašnieku sastāvs mainās bez Nordea iepriekšējas rakstiskas piekrišanas, Būvniecības aizdevums un visas neatmaksātās summas atmaksā, kā noteikts 11. punktā (būvniecības aizdevuma priekšlaicīga termiņa iestāšanās).”

(75) TS un Nordea iepriekš bija noslēguši 2017. gada 27. jūlija aizdevuma līgumu. Līgumā bija ietverts nosacījums, ka visas būvniecības periodā pārsniegtās būvniecības izmaksas sedz vai nu TS, vai pašvaldība. Aizdevuma līgumu līdzparakstīja pilsētas finanšu izpilddirektors. Tādējādi līgums ietvēra noteikumus attiecībā uz pašvaldības atbildību par jebkādām pārsniegtām projekta izmaksām, kā arī saistības attiecībā uz nomas līgumu, kas tobrīd nebija pilnīgi izstrādāts (60).

(76) Aizdevuma līguma līdzparakstīšana vēlāk tika atzīta par pašvaldības galvojumu Pašvaldību likuma 51. panta izpratnē (61). Pilsēta secināja, ka galvojumam, lai tas būtu spēkā, ir nepieciešams valsts apstiprinājums. Dažādu iemeslu dēļ galvojums šādu apstiprinājumu, domājams, nesaņemtu, tādēļ pilsētas izpilddirektoram tika ieteikts nekavējoties informēt Nordea, ka pašvaldība nevar būt aizdevuma līguma puse. Šis līgums nav spēkā. Tādējādi TS un Nordea parakstīja šo aizdevuma līgumu bez oficiālas pašvaldības iesaistes.

4. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

(77) Iestāde 2019. gada 12. jūnijā saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas, kas bija viena no sūdzības iesniedzējiem lietā. Piezīmes attiecās uz cenu, ko pašvaldība maksā citam sporta kompleksam, un pamatoja iepriekš iesniegtos apgalvojumus par pārmērīgi augstu cenu nomas līgumā.

5. NORVĒĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTĀS PERSONAS PIEZĪMĒM

(78) Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka komplekss, uz kuru attiecas trešās personas piezīmes, ir daļa no skolas ēkas un pilnīgi pieder filkei, kurā tas atrodas. Pašvaldība 2018. un 2019. gadā no tās iepirka vairāk stundu kā pagaidu risinājumu, lai nodrošinātu sporta klubiem pietiekamu zāles kapacitāti, jo daļa no Trondheim Spektrum kapacitātes nebija pieejama tur notiekošo būvdarbu dēļ. Pēc šā laikposma pašvaldībai nav nedz nepieciešamības, nedz finansiālu iespēju turpināt līgumu ar šo kompleksu.

(79) Norvēģijas iestādes neuzskata, ka pagaidu kārtība būtu salīdzināma ar nomas līgumu. Kamēr notiek Trondheim Spektrum paplašināšana, filke kā kompleksa īpašniece bija gatava piedāvāt daļu zāles kapacitātes par cenu, kas zemāka par tirgus cenu. Šī kārtība nebija atbilstīga tirgus apstākļiem, un nebija plānots, ka tā tāda būs, tādēļ to nevar uzskatīt par pazīmi, ka pašvaldības un Trondheim Spektrum nomas līgums neatbilst tirgus apstākļiem.

II. NOVĒRTĒJUMS

6. VALSTS ATBALSTA ESĪBA

6.1. IEVADS

(80) EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts: “Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.”

(81) Tādēļ, lai pasākumu kvalificētu kā atbalstu šā noteikuma izpratnē, ir jāizpilda šādi kumulatīvi nosacījumi: i) atbalsta pasākums jāpiešķir valstij vai izmantojot valsts līdzekļus; ii) tam jāpiešķir atbalsta saņēmējam priekšrocība; iii) tam jāatbalsta noteikti uzņēmumi (selektivitāte), un iv) tam jādraud izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību

6.2. UZŅĒMUMA JĒDZIENS

(82) Lai pasākums būtu valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta izpratnē, pasākumam ir jāpiešķir priekšrocība uzņēmumam. Uzņēmumi ir subjekti, kas veic saimniecisko darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un to finansēšanas veida (62). No minētā izriet, ka tam, vai attiecīgo darbību veic publisko tiesību vai privāto tiesību subjekts, vai tam, ka subjekts pilnīgi vai daļēji pieder valsts iestādei, nav ietekmes attiecībā uz to, vai šim subjektam ir vai nav “uzņēmuma” statuss valsts atbalsta tiesību izpratnē (63).

(83) Saimnieciska darbība ir darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu tirgū (64). Attiecīgi subjekti, kas nav komerciāli aktīvi tādā izpratnē, ka tie nepiedāvā preces vai pakalpojumus konkrētā tirgū, nav uzņēmumi. Kopumā gan infrastruktūras būvniecība, gan tās ekspluatācija pati par sevi ir saimnieciskā darbība (un tādējādi pakļauta valsts atbalsta noteikumiem), ja šo infrastruktūru izmanto vai izmantos, lai piedāvātu tirgū preces vai pakalpojumus (65). Valsts atbalsts var tikt piešķirts vairākos līmeņos: infrastruktūras būvniecībai, ekspluatācijai un izmantošanai (66).

(84) Trondheim Spektrum ir daudzfunkcionāls komplekss, kurā cita starpā tiek rīkoti koncerti, lieli sporta pasākumi, gadatirgi un kongresi. Turklāt Trondheim Spektrum 2020. gadā ir paredzēts rīkot Eiropas čempionātu rokasbumbā vīriešiem un sievietēm. Tādējādi TS veic saimniecisko darbību.

(85) TS arī iznomā telpas pašvaldībai, kas savukārt dara tās pieejamas sporta klubiem. Tas, ka pašvaldība no TS nomāto kapacitāti piedāvā pašvaldības sporta klubiem kā bezmaksas telpas, neietekmē TS un pašvaldības darījuma būtību, kas ir saimnieciskā darbība. Tādēļ TS ir uzņēmums EEZ līguma 61. panta izpratnē.

6.3. VALSTS LĪDZEKĻU IZMANTOŠANA

(86) Lai pasākums būtu valsts atbalsta, tas ir jāpiešķir valstij vai no valsts līdzekļiem.

(87) Valsts līdzekļi var tikt piešķirti daudzos dažādos veidos, piemēram, kā tiešās dotācijas, aizdevumi, galvojumi, tieši ieguldījumi komercsabiedrību kapitālā un pabalsti natūrā. Valsts līdzekļi ietver visus publiskā sektora, tostarp pašvaldību, līdzekļus (67).

6.3.1. 4. un 5. pasākums – no 2007. gada līdz 2017. gadam noslēgtie nomas līgumi un 2019. gada nomas līgums

(88) Ja nomas līgumi starp pašvaldību un TS (4. un 5. pasākums) ietver valsts atbalsta elementus, šādus atbalsta pasākumus piešķirtu valsts, izmantojot valsts līdzekļus EEZ 61. panta 1. punkta izpratnē, jo finansējums nāktu tieši no pašvaldības.

6.3.2. 6. pasākums – kapitāla palielināšana

(89) Kapitāla palielināšanu (6. pasākums) pašvaldība tieši izmaksā TS, tādēļ tie ir valsts līdzekļi EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

6.3.3. 7. pasākums – infrastruktūras izmaksu finansēšana

(90) Attīstītāja parasti segto infrastruktūras izmaksu finansēšana no pašvaldības puses notiktu, pašvaldībai tieši veicot samaksu, tādēļ tie būtu valsts līdzekļi EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

6.3.4. 9. pasākums – netiešs galvojums, kas iekļauts aizdevuma līgumā starp Nordea un TS

(91) TS2017. gada 11. decembrī noslēdza aizdevuma līgumu ar Nordea par 490 miljoniem NOK (aptuveni 50,67 miljoniem EUR) (68). Nordea būvniecības periodā nodrošinās apgrozāmos līdzekļus (69).

(92) Kā izklāstīts 3.7. iedaļā, aizdevuma līgums ietver noteikumus, kuros norādīts, ka TS plāno veikt pasākumus, kas ļautu pašvaldībai, nepārkāpjot tiesību aktu prasības, nepieciešamības gadījumā izdot galvojumu Nordea saistībā ar risku, kas izriet no izmaksu pārsniegšanas būvniecības periodā (70).

(93) Aizdevuma līgumā ir iekļauts arī noteikums, ka starp TS un pašvaldību noslēgto nomas līgumu nevar grozīt bez Nordea iepriekšējas rakstiskas piekrišanas (71). Turklāt aizdevuma līgums ietver nosacījumu, ka pašvaldībai jāpieder vismaz 77,93 % TS daļu (72).

(94) Norvēģijas iestādes ir apgalvojušas, ka pašvaldībai nav saistošs aizdevuma līgumā iekļautais punkts, kurā noteikts, ka nomas līgumu ar pašvaldību nevar grozīt bez Nordea iepriekšējas rakstiskas piekrišanas. Ja nomas līgums tiktu grozīts, TS pienākums būtu nodrošināt, ka tiek saņemta tā kreditora, t. i., Nordea, piekrišana.

(95) Saistībā ar nosacījumu par to, ka pašvaldībai jāpieder vismaz 77,93 % TS akciju, lai būvniecības aizdevums tiktu piešķirts un saglabāts, Norvēģijas iestādes atgādina, ka TS valdei, kas noslēdza aizdevuma līgumu, nav pilnvaru noteikt saistības akcionāriem un līdz ar to – pašvaldībai, tostarp attiecībā uz akciju iespējamu pārdošanu nākotnē. Aizdevuma līgums atspoguļo, ka Nordea labi apzinās, ka līgums nav saistošs pašvaldībai, jo otrajā punktā ir noteikts, ka TS ir pārkāpis līgumu, ja bez piekrišanas tiek veiktas īpašumtiesību struktūras pārmaiņas (73).

(96) Norvēģijas iestādes ir sniegušas papildu informāciju par aizdevuma līgumu, uzsverot, ka pašvaldība nav aizdevuma līguma puse un ka TS valde nekādi nevar piemērot saistības pašvaldībai, kas ir tā kontrolpaketes īpašniece. Līguma noteikumi, kas attiecas uz TS pienākumu izdarīt uzņēmumā varbūtējas strukturālas pārmaiņas un veikt pasākumus, kuri ļautu pašvaldībai nepieciešamības gadījumā izsniegt galvojumu, nav stingrs un konkrēts juridisks pienākums, kas varētu būt saistošs pašvaldībai.

(97) Norvēģijas iestādes ir atsaukušās uz pašvaldības vēstuli filkes gubernatoram (norvēģu valodā: Fylkesmannen). Vēstule tika nosūtīta pēc notikumiem, kuru rezultātā iepriekšējais aizdevuma līgums tika atzīts par spēkā neesošu pēc juridiska izvērtējuma, nosakot, ka pašvaldība nevarēja būt aizdevuma līguma dalībniece un nevarēja sniegt galvojumu.

(98) Vēstulē pašvaldība informēja filkes gubernatoru, ka TS un Nordea meklē citus finansiālus risinājumus, neiesaistot pašvaldību (74).

(99) Norvēģijas iestādes ir arī norādījušas, ka tad, ja pašvaldībai būtu bijis juridisks pienākums iejaukties, TS nebūtu bijis jāpiesakās kapitāla palielināšanai (75) un pašvaldībai nebūtu bijis iespējams lemt par vai pret šādu pasākumu.

(100) Tādēļ Norvēģijas iestādes paskaidro, ka aizdevuma līgums neietver pašvaldības līgumisku saistību kā stingru un konkrētu apņemšanos darīt pieejamus valsts resursus.

(101) Valsts līdzekļi var tikt piešķirti daudzos dažādos veidos, piemēram, kā tiešās dotācijas, aizdevumi, galvojumi, tieši ieguldījumi komercsabiedrību kapitālā un pabalsti natūrā. Stingra un konkrēta apņemšanās valsts līdzekļus darīt pieejamus kādā vēlākā laika posmā arī ir uzskatāma par valsts līdzekļu piešķiršanu (76). EEZ līguma 61. panta 1. punkta piemērošanas nolūkā pietiek ar to, ka ar galvojumu vai līguma piedāvājumu ir radīts konkrēts risks nākotnē izraisīt papildu izmaksas valstij (77). Tā kā valsts pasākumu veidi var būt dažādi un tie jāanalizē no seku viedokļa, nevar izslēgt, ka priekšrocības, kas piešķirtas valsts garantijas formā, var nozīmēt papildu izmaksas valstij (78).

(102) Iestāde ir izvērtējusi aprakstīto aizdevuma līguma noteikumu būtību, ņemot vērā Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju.

(103) Norvēģijas iestādes ir pierādījušas, ka pašvaldība formāli nav šā līguma puse (79). Aizdevuma līguma noteikumos ir atsauce uz 2015. gada 25. jūlija pašvaldības izpildpadomes lēmumu, kurā ir minēts, ka tā ir gatava uzņemties nepieciešamo finansiālo atbildību, kas izriet no TS atjaunošanas un attīstīšanas. Tomēr Norvēģijas iestādes ir iesniegušas dokumentus, kas pierāda, ka pašvaldības izpildvara 2016. gadā ir norādījusi, ka pašvaldība nefinansēs būvniecību, bet tikai nomās kapacitāti (80).

(104) Lai gan pašvaldības finanšu direktors līdzparakstīja pirmo aizdevumu, saskaņā ar Norvēģijas tiesību aktiem, kas paredz valsts piekrišanu šāda veida galvojumiem, parakstīšana tika atzīta par spēkā neesošu un par to attiecīgi informētas puses.

(105) Tāpēc arī saistībā ar šo aizdevumu aizdevuma līguma noteikumi, kuros ir atsauce uz pašvaldību, atbilstīgi Norvēģijas tiesību aktu prasībām nebūtu izpildāmi valsts tiesās.

(106) Ņemot vērā iepriekš minēto, jebkurš tāds paziņojums aizdevuma līgumā, kurā ir atsauce uz to, ko Nordea ir visvairāk ņēmusi vērā, vērtējot, vai piešķirt TS aizdevumu, ir jāuzskata par Nordea vienpusēju apsvērumu.

(107) Aizdevuma līguma noteikumus, kas paredz, ka nomas līgums nevar tikt grozīts bez Nordea piekrišanas, kā arī noteikumu, kurā norādīts, ka aizdevumu var piešķirt tikai ar nosacījumu, ka vismaz 77,93 % TS pieder pašvaldībai, nevar uzskatīt par stingru un noteiktu apņemšanos atvēlēt valsts resursus, ja nav pierādījumu, kas apliecinātu pašvaldības oficiālu iesaisti. TS ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību (81), kurai Norvēģijas tiesību aktos nav paredzētas nekādas papildu tiesības salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem tāpēc vien, ka pašvaldībai tajā ir īpašumtiesības.

(108) Tā kā nav pieejama cita informācija, kas liecinātu par skaidru un noteiktu pašvaldības apņemšanos, nav iespējams pierādīt, ka šie aizdevuma līguma noteikumi paredz valsts resursu atvēlēšanu.

(109) Tā kā Iestāde lēmumā par procedūras sākšanu nebija apšaubījusi nevienu citu aizdevuma līguma noteikumu, kā arī ņemot vērā to, ka Nordea ir privāts tirgus dalībnieks, Iestāde konstatē, ka aizdevuma līgums starp TS un Nordea nav valsts atbalsts. Tādēļ šis pasākums turpmāk netiks vērtēts.

6.4. PRIEKŠROCĪBA

(110) Atbalsta pasākumam, ir jāpiešķir TS priekšrocība, kas atbrīvo to no maksas, kuru tas parasti veic no sava budžeta.

6.4.1. 4. un 5. pasākums – no 2007. gada līdz 2017. gadam noslēgtie nomas līgumi un 2019. gada nomas līgums

6.4.1.1. Ievads

(111) Procesā pirms lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas Norvēģijas iestādes apgalvoja, ka nomas līgumi ir daļa no pastāvošās atbalsta shēmas. Lēmumā par procedūras sākšanu Iestāde sākotnēji uzskatīja, ka no 1999. gada līdz 2017. gadam noslēgtie nomas līgumi nav atbalsta shēma. Norvēģijas iestādes savās piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu nav iebildušas pret Iestādes sākotnējo nostāju šajā ziņā. Ņemot vērā minēto un atsaucoties uz Iestādes vērtējumu lēmuma par procedūras sākšanu 5.1. iedaļā, Iestāde konstatē, ka no 1999. gada līdz 2017. gadam noslēgtie nomas līgumi nav atbalsta shēma.

(112) Norvēģijas iestādes ir apgalvojušas, ka no 2007. gada līdz 2017. gadam noslēgtie nomas līgumi, kā arī 2019. gada nomas līgums atbilst tirgus apstākļiem un tādēļ neveido priekšrocību EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

(113) EEZ tiesiskā kārtība attiecībā uz īpašumtiesībām ir neitrāla un nekādi neierobežo EEZ valstu tiesības darboties kā ekonomikas dalībniekam. Tomēr, ja publiskas iestādes tieši vai netieši veic jebkādus saimnieciskus darījumus, tām piemēro EEZ valsts atbalsta noteikumus. Saimnieciski darījumi, ko veic publiskas struktūras (tostarp publiski uzņēmumi), nepiešķir priekšrocību to darījumu partnerim un tāpēc nenozīmē atbalstu, ja tos veic atbilstoši parastajiem tirgus apstākļiem (82).

(114) Norvēģijas iestādes ir vērsušas uzmanību uz to, ka citi Norvēģijā esoši kompleksi ir atšķirīgi lieluma, aprīkojuma, projekta un atrašanās vietas ziņā, tāpēc nav iespējams noteikt Trondheim Spektrum pilnīgi līdzvērtīgu kompleksu Norvēģijā (83). Tomēr Norvēģijas iestādes, lai pamatotu argumentu, ka nomas līgumi bijuši atbilstoši tirgus apstākļiem, ir sniegušas informāciju par citiem kompleksiem, kas tiek nomāti līdzīgiem mērķiem, kādiem pašvaldība nomā kapacitāti no TS, un par citiem kompleksiem Norvēģijā.

6.4.1.2. Salīdzinošie rādītāji, ko iesniegušas Norvēģijas iestādes

(115) Pašvaldība ir sniegusi informāciju par to, kā TS trešām personām noteiktās cenas ir salīdzināmas ar citiem kompleksiem, un informāciju par zāles kapacitātes nomas cenām sporta un atpūtas mērķiem citos kompleksos.

(116) Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka Trondheim Spektrum piedāvā divas zāles, kas ir lielākas par 2 000 m2 (D zāli un F zāli) un ir īpaši piemērotas lielākiem gadatirgiem, konferencēm un līdzīgiem pasākumiem. Atkarībā no pasākuma veida TS iekasē aptuveni no 70 000 NOK līdz 85 000 NOK dienā par lielāko D zāli (aptuveni no 7 230 EUR līdz 8 780 EUR) un no 59 000 NOK līdz 70 000 NOK par nedaudz mazāko F zāli (aptuveni no 6 100 EUR līdz 7 230 EUR).

(117) Norvēģijas iestādes veica salīdzinājumu ar šādu telpu nomu citos kompleksos Tronheimā. Piemēram, Tronheimas brīvmūrnieku loža kā dienas maksu iekasē tikai no 15 000 NOK līdz 18 000 NOK (aptuveni no 1 550 EUR līdz 1 860 EUR). Šis komplekss ir nedaudz mazāks un var uzņemt līdz 600 personām, savukārt Trondheim Spektrum F zāles ietilpība pārsniedz 1 000 personu.

(118) Kā norāda Norvēģijas iestādes, līdzīga lieluma Norvēģijas pilsētās esošas norises vietas nosaka līdzīgas likmes. Stavangerē F zālei līdzīgas kapacitātes platību uz četrām dienām var noīrēt par 200 000 NOK, savukārt Bergenā par Grieghallen nomu uz četrām dienām ir noteikta maksa aptuveni 300 000 NOK (aptuveni 20 100 EUR un 31 000 EUR). TS cenas ir nedaudz zemākas par cenām Bergenā (84).

(119) Norvēģijas iestādes ir atsaukušās arī uz Sotra Arena, kas atrodas Fjellas pašvaldībā 25 minūšu brauciena attālumā no Bergenas – kompleksu, kura iekštelpu platība ir 12 000 m2. 2016. gadā šis komplekss par tā izmantošanu gadatirgiem uz trim dienām iekasēja aptuveni no 100 000 NOK līdz 125 000 NOK (aptuveni no 10 300 EUR līdz 12 900 EUR) par aptuveni 5 000 līdz 7 000 m2 lielu platību.

(120) Ņemot vērā salīdzinājumu, Norvēģijas iestādes norāda, ka TS cenas par zāles kapacitātes iznomāšanu trešām personām šķietami atbilst tirgus cenām.

(121) Pašvaldība iepērk kapacitāti no TS, sporta klubiem, kuriem ir pašiem savi sporta kompleksi, citām valsts iestādēm (piemēram, vidusskolām), kā arī pavisam nelielā apmērā – no privātām struktūrām.

(122) Pašvaldības maksātā stundas likme ir no 350 NOK līdz 2 046 NOK stundā (aptuveni 36 EUR un 211 EUR). Stundas likme, kas tiek maksāta TS, ir 1 174 NOK (aptuveni 121 EUR). Saskaņā ar jauno nomas līgumu stundas likme ir 1 700 NOK. Norvēģijas iestādes norāda, ka cenu atšķirības var izskaidrot ar dažādiem faktoriem. Vairākus no šiem kompleksiem ir arī (daļēji) finansējusi valsts, un tiem ir līgumisks pienākums nodrošināt (daļu) kapacitātes par fiksētu likmi.

(123) Citi faktori, ar ko varētu izskaidrot samērā lielās cenu atšķirības, ir tādi, ka ne visi dienas laiki ir vienlīdz vērtīgi un visi kompleksi nav tik moderni, labi aprīkoti un neatrodas centrā kā Trondheim Spektrum. Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka visi minētie apsvērumi ir iemesli, kāpēc daļa kapacitātes, ko pašvaldība iepērk no citiem kompleksiem, tiek nomāta par salīdzinoši zemāku cenu (85).

(124) Norvēģijas iestādes kā piemēru ir iesniegušas Bergenas sporta centra Vestlandshallen noteiktās likmes. Kā norāda Norvēģijas iestādes, lietotājiem, kas nav sporta klubi, komplekss ir noteicis aptuveni tādu pašu cenu, kādu pašvaldība maksā TS. Tā pamatā ir aprēķins, ka viena no TS“zāles stundām” ir aprēķināta 800 m2 platībai un ilgst 60 minūtes. Vestlandshallen“ceturtdaļzāle” ir aptuveni 440 m2 liela un izmaksā 940 NOK par 90 minūtēm (aptuveni 97 EUR). Tas nozīmē, ka teorētiskā cena par 60 minūtēm būtu aptuveni 626 NOK un tādējādi 1 252 NOK par nedaudz lielāku platību nekā līdzvērtīgs TS piedāvājums (aptuveni 65 EUR un 129 EUR).

(125) Turklāt Norvēģijas iestādes apgalvo, ka Bergenas pilsēta no neprivileģētiem lietotājiem par Haukelandshallen – ar Trondheim Spektrum salīdzināma kompleksa – iekasē 1 150 NOK (aptuveni 119 EUR) stundā. Tāpat arī Trumses pilsēta par vienu stundu ilgu līdzīgas platības izmantošanu Tromsøhallen iekasē līdz 1 940 NOK (aptuveni 200 EUR).

(126) Attiecībā konkrēti uz 2019. gada nomas līgumu Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka jaunajā nomas līgumā par aptuveni 50 % ir paaugstināta nomas maksa stundā – aptuveni no 1 200 NOK līdz 1 700 NOK (aptuveni no 124 EUR līdz 176 EUR) (86). Norvēģijas iestādes atzīst, ka šī summa ir viena no augstākajām stundas likmēm, ko tās ir iesniegušas (atlasītu sporta objektu stundas likmes ir aptuveni no 350 NOK līdz 2 046 NOK) (aptuveni no 36 EUR līdz 211 EUR) (87).

(127) Kā norāda Norvēģijas iestādes, Trondheim Spektrum pēc uzlabošanas būs moderns, pilsētas centrā izvietots objekts vienā no Norvēģijas lielākajām un visstraujāk augošajām pilsētām. Norvēģijas iestādes uzskata, ka Iestāde varētu secināt, ka nomas līgums rada priekšrocību, tad, ja stundas likmei būtu jābūt ievērojami augstākai par tirgū novērotajiem cenu diapazoniem (88).

(128) Norvēģijas iestādes ir arī norādījušas, ka iepriekš Trondheim Spektrum komerciālajiem lietotājiem stundas likme bija augstāka (no 1 000 NOK līdz 1 800 NOK; aptuveni no 103 EUR līdz EUR 186 EUR) nekā pašvaldības nomas līgumā (1 200 NOK; aptuveni 124 EUR). Ir gaidāms, ka situācija nemainīsies arī turpmāk – saskaņā ar jauno nomas līgumu stundas likme būs aptuveni 1 700 NOK (aptuveni 176 EUR) un attiecīgi augstāka stundas likme komerciālajiem lietotājiem.

(129) Kā uzskata Norvēģijas iestādes, ja tiktu atzīts, ka pašvaldība maksāja cenu virs tirgus līmeņa, tas katrā ziņā nozīmētu, ka tā ir darījuši arī TS komerciālie lietotāji. Norvēģijas iestādes uzskata, ka nav pamata pieņemt, ka komerciālie lietotāji par Trondheim Spektrum zāles platības nomu maksātu cenu, kas ir augstāka par tirgus līmeni (89).

(130) Pēc Norvēģijas iestāžu domām, Iestāde varētu atzīt, ka nomas līgumi nesatur atbalstu. Lai palīdzētu Iestādei izdarīt šādu secinājumu, Norvēģijas iestādes būtībā līdz šim ir iesniegušas — ārējos salīdzinošos rādītājus, proti, salīdzināmas daudzfunkcionālas infrastruktūras zāles laika nomas vai īres stundas likmes, — “iekšējos salīdzinošos rādītājus”, proti, dokumentāciju, kas apliecina, ka citas TS darbības rada aptuveni tādu pašu ienākumu līmeni, bet vienlaikus patērē mazāk kapacitātes, — dokumentāciju, ka TS nepārdod savu kapacitāti trešām personām par mākslīgi zemām cenām, tādējādi norādot, ka tās “komercdarbībai” nav šķērssubsīdiju (90).

6.4.1.3. Iestādes vērtējums par nomas līgumiem

(131) Nosakot, vai darījums atbilst tirgus apstākļiem, darījuma novērtējumu var veikt, ņemot vērā noteikumus, ar kādiem salīdzināmā situācijā salīdzināmus darījumus veikuši salīdzināmi privātie uzņēmēji (91).

(132) Salīdzinošā novērtēšana tirgus cenu noteikšanai var nebūt piemērota metode, ja pieejamie atsauces darījumi nav noteikti, ievērojot tirgus apsvērumus, vai ja attiecīgās cenas valsts iejaukšanās ietekmē ir būtiski izkropļotas (92).

(133) Turklāt, kā norādījušas Norvēģijas iestādes, pastāv nozīmīgas atšķirības šo kompleksu salīdzinājumā, piemēram, attiecībā uz nomas laiku (93), nomas ilgumu stundās, telpu kvalitāti un kompleksa atrašanās vietu pilsētās (vai ārpus tām).

(134) Iestāde uzskata, ka Norvēģijas iestāžu iesniegtie salīdzinošie rādītāji nav pietiekami salīdzināmi vai piemēroti, lai noteiktu tirgus cenu, ar kuru var tieši salīdzināt nomas līguma ietvaros maksāto nomas maksu, sk. turpmāk 142.–152. apsvērumu.

(135) Lai Iestāde noteiktu, ka nomas līgumi ietver atbalsta elementus un tādējādi piešķir uzņēmumam TS priekšrocības EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, Iestādei ir jāpārliecinās, vai saskaņā ar nomas līgumu maksātā cena novirzās no noteiktās tirgus cenas pietiekami, lai varētu pamatot šādu konstatējumu (94).

(136) Kā paskaidrots iepriekš, izskatāmajā lietā nav iespējams noteikt precīzu tirgus cenu, izmantojot tradicionālās salīdzinošās novērtēšanas metodes, jo nav iespējams identificēt salīdzināmus un piemērotus rādītājus.

(137) Turklāt šajā lietā, šķiet, nebūtu piemēroti noteikt cenu, atsaucoties uz pakalpojumu sniegšanas izmaksām nomas līguma ietvaros, jo ir grūti pamatoti noteikt attiecīgo ieguldījuma izmaksu daļu, kas būtu jāattiecina uz nomas līgumu, vai to, kādas būtu šīs izmaksas, ja TS neveiktu citas darbības.

(138) Kā paskaidroja Norvēģijas iestādes, Trondheim Spektrum atjaunošanas un paplašināšanas daļējs iemesls bija tas, ka pašvaldībai trūka piemērotu objektu lielāku sporta un kultūras pasākumu rīkošanai. Šajā saistībā Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka Tronheima rīkos 2020. gada Eiropas čempionātu rokasbumbā vīriešiem un sievietēm. Tādēļ viens no uzlabošanas mērķiem bija nodrošināt, lai atjaunotais komplekss atbilstu Eiropas rokasbumbas federācijas prasībām un ļautu to apmeklēt ievērojamam skaitam skatītāju.

(139) Pēc Iestādes domām, var pieņemt, ka privāts operators, kas nomā kapacitāti, lai nodrošinātu zāles telpas jauniešu sporta klubiem, nomas līgumā nepiekristu cenai, kura aptvertu būtiskas ar atjaunošanu un paplašināšanu saistītas izmaksas, kas ir nesamērīgas ar tā vajadzībām. Ja tiktu pieņemta šāda pieeja, tā ļautu izmantot mehānismu, saskaņā ar kuru pašvaldība, nomājot objektu, kas nodrošina zāles platību jaunatnes sportam, varētu maksāt tādu cenu, kas segtu ar objekta atjaunināšanu saistītās finansiālās vajadzības, nepaziņojot šādu ieguldījumu kā valsts atbalstu (95).

(140) Sporta un citu publisku pasākumu kompleksu būvniecību un dažādu darbību atbalstīšanu plašākas sabiedrības labā var uzskatīt par valsts atbildības jomu. Šādā gadījumā valsts nerīkotos kā tirgus dalībnieks. Tā rīkotos kā publiska iestāde. Tāpēc noteiktās situācijas valsts var finansēt šādas darbības, piešķirot valsts atbalstu. Tomēr šādam pasākumam būtu jāatbilst visiem VGAR paredzētajiem attiecīgajiem kritērijiem (96), lai tas saņemtu grupu atbrīvojumu, vai arī par to būtu jāziņo un tas jāapstiprina kā saderīgs saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

(141) Ņemot vērā minēto, Iestādei ir jāizmanto citi paņēmieni, lai izvērtētu, vai nomas līgumi satur atbalsta elementus. Iestāde uzskata, ka Norvēģijas iestāžu iesniegtie salīdzinošie rādītāji nav tieši piemērojami, tomēr var palīdzēt noteikt tirgū atrodamo cenu diapazonu, lai izvērtētu, vai cena, kas tiek maksāta saskaņā ar nomas līgumiem, būtiski atšķiras no līdzīga pakalpojuma izmaksām šķietamajos tirgus apstākļos.

(142) Norvēģijas iestādes ir iesniegušas Iestādei pārskatu par cenām, ko pašvaldība maksā citiem kompleksiem par zāles kapacitātes nomu tiem pašiem mērķiem, kuru sasniegšanai pašvaldība pērk zāles kapacitāti no TS (97). Pēc Iestādes domām, tās var vislabāk salīdzināt ar šajā lēmumā vērtētajiem nomas līgumiem.

(143) Iestāde uzskata, ka šie kompleksi ir piemērotāki salīdzināšanai ar pašvaldības nomāto zāles kapacitāti nekā citās pilsētās esošo kompleksu noteikto cenu piemēri (98). Iesniegtās citu kompleksu stundu likmes, šķiet, attiecas uz situācijām, kad kompleksu iznomā ierobežotu laikposmu un atšķirīgiem pasākumiem. Šie kompleksi atšķiras arī telpu ziņā.

(144) Norvēģijas iestāžu iesniegtie salīdzinošie rādītāji par pašvaldības nomāto zāles platību attiecas arī uz situācijām, kad tiek nomāts lielāks stundu skaits par vienu un to pašu pakalpojumu, – tomēr nevienā no šiem gadījumiem netiek sasniegts tāds stundu skaits, kāds tiek nomātas saskaņā ar pašvaldības un TS nomas līgumu. Arī šie kompleksi atrodas Tronheimā (99).

(145) Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka cenu diapazons ir no 350 NOK līdz 2 046 NOK stundā. Norvēģijas iestādes ir uzsvērušas, ka stundas likmes, ko pašvaldība maksā saskaņā ar lielu skaitu šādu atsevišķu līgumu, nepārprotami ir zemākas par tirgus cenu un tāpēc nav pilnīgi salīdzināmas, jo vairākus no šiem kompleksiem daļēji finansē valsts, un tiem ir līgumiski noteikts pienākums nodrošināt zināmu kapacitāti par fiksētu maksu, kā arī līgumi var būt saistīti ar telpu izmantojumu dienu un nedēļu laikos, kam ir atšķirīga vērtība (100).

(146) Turklāt no vienpadsmit nomas līgumiem, kuru cenas ir norādītas, tikai divos kompleksos – Heimdal un Utleira – cenas līdzinās tai, ko pašvaldība maksā TS (101). Norvēģijas iestādes ir atzinušas, ka šo divu kompleksu likmes ir augstākas par tām, kas tiek maksātas citiem kompleksiem, par kuriem ir sniegta informācija. Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka likmes var neatspoguļot tirgus cenu, jo pašvaldība, nosakot nomas maksas likmi, ir ņēmusi vērā arī pašvaldības intereses atbalstīt pēc biedrību principa veidoto brīvprātīgo sporta klubu darbību. Tādēļ šo kompleksu tirgus cena varētu būt nedaudz zemāka par norādīto (102).

(147) Heimdal tīmekļa vietnē publiski pieejamā informācija liecina, ka stundas likmes atkarībā no noslēgtā līguma ir no 275 NOK līdz 550. Tādēļ šķiet, ka likme, ko komplekss nosaka tirgū, ir būtiski zemāka par likmi, ko saskaņā ar nomas līgumu maksā pašvaldība.

(148) Saskaņā ar pārējiem deviņiem nomas līgumiem kompleksi nosaka cenu, kas ir no 77 % līdz 242 % (103) zemāka par cenu, ko pašvaldība maksā TS saskaņā ar iepriekšējiem nomas līgumiem, un no 154 % līdz 385 % zemāka par cenu, ko pašvaldība maksā TS saskaņā ar 2019. gada nomas līgumu.

(149) Četri no vienpadsmit kompleksiem, kuru cena ir norādīta, tiek nomāti no privātiem operatoriem (104). Šo četru kompleksu cenas ir no 425 NOK līdz 677 NOK.

(150) Tādēļ Iestāde uzskata, ka Norvēģijas iestāžu iesniegtie salīdzinošie rādītāji pierāda, ka cena, ko pašvaldība maksājusi saskaņā ar nomas līgumiem, ir bijusi būtiski augstāka par cenu, kas tiek maksāta un ko nosaka citi kompleksi, – tas attiecas gan uz iepriekšējiem līgumiem, gan īpaši uz cenas palielinājumu, kas par zāles kapacitātes nomu noteikts 2019. gada nomas līgumā.

(151) Pēc Iestādes domām, šādas cenu atšķirības starp šo kompleksu stundas likmēm un stundas cenu, ko pašvaldība maksā saskaņā ar nomas līgumu, kurš noslēgts ar TS, – turklāt visas minētās vietas pašvaldība nomā vieniem un tiem pašiem mērķiem – nevar izskaidrot tikai ar faktu, ka dažus no šiem kompleksiem varētu būt daļēji finansējusi valsts vai tie varētu būt uzņēmušies nodrošināt noteiktu kapacitāti par fiksētu maksu. Tas, ka šie līgumi varētu attiekties uz dienas vai nedēļas laikiem, kuru vērtība ir atšķirīga, ir vienlīdz piemērojams visiem kompleksiem, kurus kā iespējamus salīdzinošus rādītājus ir iesniegušas Norvēģijas iestādes.

(152) Ņemot vērā minētos apsvērumus, Iestāde nevar izslēgt, ka ar nomas līgumiem, kas noslēgti no 2007. gada līdz 2017. gadam, un 2019. gada nomas līgumu ir piešķirta priekšrocība TS. Tomēr, tā kā šāds atbalsts būtu saderīgs ar EEZ līguma darbību saskaņā ar tā 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, nav nepieciešams galīgi konstatēt atbalsta esību (105).

6.4.2. 6. pasākums – kapitāla palielināšana saistībā ar jaunām un negaidītām izmaksām – VGAR

(153) Norvēģijas iestādes piešķīra TS kapitāla palielinājumu par summu 55 miljonu EUR apjomā (aptuveni 5,68 miljoni EUR) saskaņā ar VGAR 55. pantu. Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka TS nevar segt šīs papildu izmaksas no esošajiem līdzekļiem vai papildu tirgus finansējuma.

(154) Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka kapitāla iepludināšana nerada priekšrocību TS. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu teikto vairāki apsvērumi lika pašvaldībai kā TS īpašniecei uzskatīt kapitāla iepludināšanu par izdevīgu.

(155) Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka izmaiņas, visticamāk, varēja būtiski ietekmēt TS rentabilitāti, jo īpaši salīdzinājumā ar hipotētisko scenāriju, kurā netiktu veiktas atsevišķas sēdvietu, liftu un noliktavu plānojuma izmaiņas. Visu pasākumu rezultāts būtu ienākumu palielināšanās un izmaksu samazināšanās, savukārt alternatīvas nozīmētu pretējo (106).

(156) Norvēģijas iestādes ir arī paskaidrojušas, ka kapitāla palielināšana padarīja pašvaldību gandrīz par vienīgo TS akcionāru, un tas ļauj pašvaldībai atpirkt pārējās akcijas pat bez šābrīža mazākuma akcionāru piekrišanas. Kā vienīgais akcionārs pašvaldība atradīsies labvēlīgā situācijā Norvēģijas Sabiedrību ar ierobežotu atbildību likuma izpratnē (107), jo tā varēs vienpersoniski lemt par TS turpmāko darbību.

(157) Kā norāda Norvēģijas iestādes, tirgus ekonomikas dalībnieks, kam būtu jāizšķiras starp šiem abiem scenārijiem, visticamāk, būtu rīkojies tāpat kā pašvaldība. Jebkurā gadījumā Norvēģijas iestādes uzskata, ka nav pietiekamu pazīmju, lai secinātu, ka nav izpildīts tirgus ekonomikas dalībnieka tests (108).

(158) Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka TS akciju vērtība, kas ir nesaraujami saistīta ar TS piederošo infrastruktūru, būtu augstāka, ja tā būtu saistīta ar pabeigtu Trondheim Spektrum, nekā tad, ja atjaunošanas projekts būtu ticis apturēts. Ar kapitāla palielināšanu finansētie uzlabojumi sniegs ieguldījumu TS turpmākajā rentabilitātē, ietaupot izmaksas un stiprinot infrastruktūras spēju radīt ieņēmumus.

(159) Pašvaldība ir arī būtiski palielinājusi savu daļu TS. Pirmkārt un galvenokārt, tas nozīmē tai piederošās daļas vērtības pieaugumu. Pašvaldība būtībā par 55 miljoniem NOK nopirka 18 % akciju uzņēmumā, kam pieder infrastruktūra, kuras paplašināšana vien maksā aptuveni 600 miljonus NOK. Turklāt atrašanās faktiski vienīgā TS akcionāra statusā ļaus pašvaldībai īstenot tiešāku un tūlītēju ietekmi uz uzņēmuma darbību un tā nākotni.

(160) Norvēģijas iestādes vērš uzmanību uz to, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā noteikti nav izslēgts, ka Trondheim Spektrum varētu pārdot par cenu, kas radītu pieņemamu atdevi no ieguldījuma kapitāla iepludināšanā. Ja Trondheim Spektrum netiks pārdots, tā īpašumtiesību vērtība, visticamāk, būtiski palielināsies, kad būs pabeigta tā paplašināšana un īstenots darījumdarbības plāns un stratēģija, saskaņā ar kuru pakāpeniski palielināsies no komercdarbības gūto ienākumu daļa.

(161) Ja valsts apgalvo, ka tā ir rīkojusies kā tirgus ekonomikas dalībniece, šaubu gadījumā šai valstij ir jāiesniedz pierādījumi, kas parāda, ka lēmums veikt darījumu tika pieņemts, pamatojoties uz ekonomiskiem novērtējumiem, kuri līdzīgi tiem, ko ar mērķi noteikt darījuma rentabilitāti vai ekonomiskās priekšrocības līdzīgos apstākļos būtu veicis saprātīgs tirgus ekonomikas dalībnieks (kura iezīmes ir līdzīgas attiecīgās publiskās struktūras iezīmēm) (109).

(162) Šāda iepriekšēja novērtējuma sarežģītība var atšķirties atkarībā no attiecīgā darījuma sarežģītības, kā arī iesaistīto aktīvu, preču vai pakalpojumu vērtības. Parasti šādu iepriekšēju novērtējumu veic, piedaloties ekspertiem, kam ir attiecīgas prasmes un pieredze. Šādu novērtējumu pamatā vienmēr jābūt objektīviem kritērijiem, un tos nedrīkst ietekmēt publiskās politikas apsvērumi. Neatkarīgu ekspertu veiktie novērtējumi var papildus pamatot novērtējuma ticamību.

(163) Lai noteiktu, vai pasākums rada ekonomisku priekšrocību, ir jānovērtē, vai attiecīgam uzņēmumam līdzīga lieluma tirgus ekonomikas dalībnieks līdzīgā situācijā būtu veicis tikpat lielu kapitāla ieguldījumu, jo īpaši, ņemot vērā šīs investīcijas laikā pieejamo informāciju un attīstības prognozes.

(164) Tirgus ekonomikas dalībnieka princips ir izstrādāts attiecībā uz dažādiem saimnieciskiem darījumiem. EEZ tiesas ir formulējušas “tirgus ekonomikas ieguldītāja principu”, kas ļauj konstatēt valsts atbalsta klātbūtni publisko ieguldījumu (jo īpaši kapitāla iepludināšanas) gadījumos. Saskaņā ar šo principu, lai noteiktu, vai publiskas struktūras ieguldījums ir uzskatāms par valsts atbalstu, ir jānovērtē, vai līdzīgos apstākļos līdzīga lieluma privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos tirgus ekonomikas apstākļos, būtu bijis ieinteresēts veikt attiecīgo ieguldījumu (110).

(165) Tirgus ekonomikas ieguldītāja principa ievērošanu var pierādīt ar iepriekšēju darījumdarbības plānu, pamatojoties uz kuru tika pieņemts lēmums veikt ieguldījumu (111). Valsts var atsaukties vienīgi uz objektīviem un pārbaudāmiem elementiem, kas ņemti vērā, pirms tika pieņemts lēmums par ieguldījuma veikšanu vai tā pieņemšanas laikā.

(166) Tādēļ ir jāpierāda, ka ieguldījuma pamatā ir tādi paši ekonomiskie novērtējumi, kādus salīdzināmā situācijā būtu izstrādājis saprātīgs privāts ieguldītājs, lai noskaidrotu šāda ieguldījuma rentabilitāti nākotnē.

(167) Nav pietiekami paļauties uz ekonomiskiem novērtējumiem, kas ir veikti pēc (varbūtējās) priekšrocības piešķiršanas, vai retrospektīvu konstatējumu par veiktā ieguldījuma faktisko rentabilitāti, vai vēlākiem pamatojumiem faktiski veiktās rīcības izvēlei, lai tiktu pierādīts, ka valsts pieņēmusi lēmumu veikt ieguldījumu tā, kā to būtu darījis privāts ieguldītājs tirgus ekonomikā (112).

(168) Tas, ka kapitāla ieguldījums ir nepieciešams uzņēmuma darbības turpināšanai vai uzņēmuma pietiekamas kapitalizācijas nodrošināšanai atbilstīgi prudenciālajiem noteikumiem vai saistīto risku aplēsēm, nav pietiekams pamatojums, ko varētu izmantot, lai secinātu, ka ir ievērotas tirgus ekonomikas ieguldītāja principa prasības.

(169) Privāts ieguldītājs, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, šādu kapitāla ieguldījumu veiktu vienīgi tad, ja tas ieguldījuma veikšanas laikā, pamatojoties uz tobrīd pieejamo informāciju un attīstības prognozēm, gaidāmo rentabilitāti uzskatītu par pietiekamu.

(170) Piemērojot tirgus ekonomikas dalībnieka principu, tiek pieņemts, ka privāts ieguldītājs centīsies gūt maksimālu peļņu (113). Kā lietā Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Komisija ir norādījusi Vispārējā tiesa: “Parasti privātais ieguldītājs nesamierinās vienkārši ar to, ka ieguldījums nerada viņam zaudējumus vai nes tikai ierobežotu peļņu. Viņš no ieguldījuma censtos iegūt saprātīgi maksimālo peļņu atkarībā no pastāvošajiem apstākļiem un ievērojot savas īstermiņa, vidējā termiņa un ilgtermiņa intereses, pat ja viņš iegulda sabiedrībā, kurā viņš jau ir kapitāldaļu turētājs” (114).

(171) Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka pašvaldība vērtēja, vai tai kā Trondheim Spektrum akciju kontrolpaketes turētājai, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, būtu jāveic turpmāki ieguldījumi kapitāla palielinājuma veidā. Turklāt pastāvēja arī pamatoti tirgus ekonomikas iemesli, kādēļ pašvaldība veica kapitāla palielināšanu, jo īpaši ņemot vērā hipotētisko scenāriju (115).

(172) Tomēr, kā jau izriet no Norvēģijas iestāžu sniegtās informācijas, šķiet, ka pašvaldība, pirms pieņēma lēmumu par kapitāla iepludināšanu, neveica iepriekšēju ekonomisko novērtējumu. Nevar uzskatīt par pietiekamu to, ka ekonomikas dalībnieks, kam būtu jāizvēlas starp atjaunošanas pabeigšanu un tās alternatīvu, visticamāk, būtu rīkojies tā, kā rīkojās pašvaldība, konkrēti neizvērtējis gaidāmo ieguldījuma rentabilitāti (116).

(173) Norvēģijas iestāžu sniegtie paskaidrojumi nepierāda, ka ieguldījums bija pietiekami rentabls tirgus ekonomikas ieguldītājam (117). Minētais attiecas gan uz jaunajām izmaksām, gan izmaksu pārsniegšanu. Novērtējumu nevar pamatot ar tik vispārīgiem paskaidrojumiem, kādus sniegušas Norvēģijas iestādes. Piemēram, nav sniegtas aplēses nedz par paredzamo ieņēmumu pieaugumu no papildu sēdvietām, nedz par paredzamo efektivitātes pieaugumu, ko radītu lielāki lifti un plašākas noliktavas telpas.

(174) Iestāde ir devusi Norvēģijas iestādēm iespēju iesniegt jebkurus dokumentus, kas būtu saistīti ar darījumu. Norvēģijas iestādes nav iesniegušas nevienu ekonomikas novērtējumu, kas būtu līdzvērtīgs tam, ko salīdzināmā situācijā pirms ieguldījuma veikšanas būtu izstrādājis saprātīgs privāts ieguldītājs, lai noteiktu šāda ieguldījuma rentabilitāti nākotnē. Tādējādi Norvēģijas iestādes nav iesniegušas pierādījumus, kas apliecinātu, ka privāts ieguldītājs uzskatītu nākotnē gaidāmo rentabilitāti par apmierinošu (118). Laikā, kad TS lūdza papildu kapitālu, pašvaldībai piederēja 78 % no TS akcijām. Citi TS īpašnieki neizrādīja interesi piedalīties kapitāla palielināšanā. Gluži pretēji – vairāki mazākuma akcionāri piekrita nodot savas akcijas pašvaldībai par 1 NOK.

(175) To, ka citi akcionāri nevēlējās piedalīties kapitāla palielināšanā un savas akcijas par 1 NOK nodeva pašvaldībai, var uzskatīt par pazīmi, ka tirgus dalībnieki darījumu neuzskatīja par rentablu.

(176) Visbeidzot, Iestāde konstatē, ka kapitāla palielināšana veido priekšrocību TS, kas atbilst pilnam kapitāla palielinājuma apmēram.

6.4.3. 7. pasākums – infrastruktūras izmaksu finansēšana

(177) Lai noteiktu, vai pasākums uzņēmumam rada ekonomisku priekšrocību, nav svarīgi, kāda ir pasākuma forma. Valsts atbalsta jēdziena izpratnē par priekšrocību var tikt uzskatīta ne tikai pozitīvu ekonomisku priekšrocību piešķiršana, bet arī saimniecisko izdevumu samazināšana. Tā ir plaša kategorija, kurā ietilpst jebkāds to izdevumu samazinājums, kurus parasti sedz no uzņēmuma budžeta. Tas ietver visas situācijas, kurās ekonomikas dalībniekiem tiek samazinātas to saimnieciskajai darbībai raksturīgās izmaksas (119).

(178) Priekšrocība ietver arī situācijas, kad uzņēmējiem nav jāsedz izmaksas, kas citiem līdzīgiem uzņēmējiem saskaņā ar konkrētu tiesību sistēmu parasti ir jāsedz, pat ja darbība, uz kuru attiecas šīs izmaksas, nav saimnieciskā darbība (120).

(179) Tādas infrastruktūras būvniecība, ko valsts izmanto savu publisko pilnvaru īstenošanas nolūkā veicamām darbībām un ko neizmanto komerciāli, principā ir izslēgta no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas (121).

(180) Selektīvas priekšrocības pastāvēšanu attiecībā uz infrastruktūru, kas ir līdzīga šajā lietā vērtētajai un ko finansē no valsts resursiem un neizmanto komerciāli, tomēr var konstatēt šādos gadījumos: — ja noteikumi, ko parasti piemēro projektam, uzliek projekta attīstītājiem pienākumu segt daļu izmaksu, selektīva priekšrocība var būt, ja attīstītājs maksā mazāk, nekā likumīgi pienākas to darīt, — ja infrastruktūra pēc būtības nav vispārēja, bet tiek izmantota tikai vienam vai nelielam skaitam iepriekš zināmu uzņēmumu un ir pielāgota to vajadzībām tā, ka uzņēmumam(-iem) parastā gadījumā būtu bijis pašam (-iem) jāsedz infrastruktūras izmaksas (122).

(181) Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka attiecīgā infrastruktūra ir vispārējas nozīmes publiska infrastruktūra un ka TS nav maksājis mazāk, kā likumīgi noteikts. Infrastruktūras finansēšana attiecas uz trim pasākumiem.

(182) Pirmkārt, attiecībā uz tiltu, kas savieno Nidarē pussalu ar krastu, kurā atrodas Īlenas baznīca. Kā norāda Norvēģijas iestādes, pašreizējais tilts ir novecojis. Tiltu pilnīgi finansē pašvaldība. Tilts savienos pilsētas centrālās daļas, kā arī svarīgas atpūtas un parku zonas, tādējādi to varēs izmantot visi Tronheimas iedzīvotāji un viesi.

(183) Otrkārt, darbi Klostergata attiecas uz ūdens un kanalizācijas sistēmu, kuru pašvaldībai būtu bijis jānomaina jebkurā gadījumā. Būvdarbi sakrīt ar Trondheim Spektrum veiktajiem darbiem. Saskaņā ar Notekūdeņu un ūdens vides pamatplānu 2013.–2024. gadam, Ūdensapgādes pamatplānu 2004.–2012. gadam un Pašvaldības ūdensapgādes apakšplānu 2017.–2028. gadam pašvaldībai ir jānošķir notekūdeņi un virszemes ūdeņi, kā arī jāatjauno vecās ūdens caurules. Šos pasākumus tiek ieteikts veikt 10 gadu laikā (no 2014. gada). Pašvaldība cenšas koordinēt savus darbus ar citu iesaistīto personu darbiem. Klostergata ūdens caurules ir ierīkotas laikā no 1895. gada līdz 1915. gadam. Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka pašvaldība vienmēr nomaina šādas caurules, kad tiek veikti būvdarbi uz ceļa vai gar to. TS maksās daļu 20 miljonu NOK apmērā (123).

(184) Treškārt, zaļā zona un publiskais parks ir paredzēti, lai nodrošinātu pievilcīgu vietu izveidošanu plašākas sabiedrības nodarbēm un atpūtai. Pašvaldība plāno netālu no upes iestādīt augus, lai izveidotu dzīvniekiem un augiem piemērotu vidi. Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka zaļā zona un publiskais parks nav nepieciešami projektam, bet gan ir infrastruktūra, ko izmantos visi Tronheimas iedzīvotāji un viesi (124).

(185) Lai vērtētu, vai pasākums ir valsts atbalsts, Iestādei ir jāanalizē attiecīgo pasākumu ietekme, nevis mērķi, ko ar tiem cenšas sasniegt. Pat ja infrastruktūras plāns būtu ticis pieņemts saistībā ar attiecīgajiem attīstības plāniem, Iestādei būtu jāvērtē, vai infrastruktūras sniedz labumu visai kopienai kopumā vai tikai konkrētam attīstītajam projektam. Vienīgi pēdējā gadījumā infrastruktūra ir jāfinansē attīstītājam, lai atbalsta nebūtu (125).

(186) Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka pašvaldības (daļēji) finansētajiem pasākumiem nav tiešas faktiskas saiknes ar attīstīto projektu, bet tie ir īstenoti saistībā ar pašvaldības publisko politiku – nodrošināt šāda veida vispārpieejamu infrastruktūru un publisku zaļo zonu (126). Zonējuma teritorija ir svarīga atpūtas zona Nidelvas upes krastos, kurā ir ļoti liela augu un dzīvnieku daudzveidība. Nidarē ir daļa no taku tīkla, ko ir iecienījuši pilsētas iedzīvotāji, lai atpūstos un uzturētos svaigā gaisā (127).

(187) Ņemot vērā Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju, Iestāde uzskata, ka attiecīgie infrastruktūras pasākumi ir paredzēti, lai tos izmantotu un baudītu visi Tronheimas iedzīvotāji. Lai gan attīstīšana, iespējams, nedaudz palielināja satiksmi apkārtnē, veiktie būvdarbi radīja ieguvumu visiem iedzīvotājiem (128).

(188) Kā aprakstīts iepriekš, pašvaldība un TS noslēdza attīstības līgumu par projekta attīstīšanu (129). Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka ne pašvaldībai, ne attīstītājam nav pienākuma slēgt attīstības līgumu.

(189) Attīstības līgumi ir instruments, kas palīdz attīstītājam un pašvaldībām nodrošināt, ka tiek ievērotas zonējuma plānā un procesuālajos rīkojumos paredzētās prasības, tostarp attiecībā uz vispārējiem infrastruktūras pasākumiem. Lai gan tas nav obligāts nosacījums, šie līgumi var ietvert noteikumus, kas attīstītājam uzliek daļu ekonomiskā sloga, kurš saistīts ar vispārējiem infrastruktūras pasākumiem. Svarīgi ņemt vērā, ka attīstības līgumi ir pašvaldības un attīstītāja sarunu rezultāts.

(190) Tiesību aktos nav normu, kas noteiktu pašvaldībām pienākumu likt šīs izmaksas segt attīstītājam. Tomēr, ja starp pašvaldību un attīstītāju ir noslēgts nekustamā īpašuma attīstības līgums, attiecīgajos tiesību aktos ir noteikti attīstītājam piemērojamo izmaksu ierobežojumi. Tas tā ir tādēļ, ka attīstības līgumu sagatavošanas sarunās un noslēgšanā pastāv asimetrisks varas sadalījums par labu pašvaldībai.

(191) Norvēģijas iestādes šajā saistībā ir atsaukušās uz nesenu Oslo rajona tiesas spriedumu, kurā Tiesa uzskatīja: “Plānošanas un būvniecība likuma 17–3. panta mērķis cita starpā bija ierobežot prasības, ko pašvaldības ir tiesīgas iekļaut attīstības līgumā, tā kā pašvaldību pilnvaras atļaut vai aizliegt projektu rada tām ietekmīgu stāvokli. Tādēļ šis noteikums ietver prasību ievērot nepieciešamību, piemērotību un proporcionalitāti” (130).

(192) Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka pašvaldības rīcības iespējas no nepieciešamības un proporcionalitātes testa viedokļa tādējādi ierobežo tiesiskais regulējums un minētā judikatūra. Tomēr pašvaldība tik un tā cenšas noteikt attīstītājiem pienākumu segt iespējami daudz izmaksu. Lai gan pašvaldība ir pieņēmusi pilnīgas izmaksu pārneses principu, šo principu praksē nedaudz mīkstina valsts tiesiskā regulējuma ierobežojumi.

(193) Pašvaldību un attīstītāju savstarpējam izmaksu sadalījumam saskaņā ar attīstības līgumu nav noteiktas formulas vai iepriekšēju aprēķinu. Kā norāda Norvēģijas iestādes, šādus aprēķinus neparedz arī likums un tie nav noderīgi praksē. Dažādi projekti, to attīstītāji un ekonomiskās iespējas ir pārāk daudzveidīgi, lai izmantotu matemātiskus modeļus.

(194) Pašvaldība vērtē attīstītāja priekšlikumus. Šajā saistībā, kā arī izmaksu sadalījuma proporcionalitātes nodrošināšanai kopējās izmaksas, kas jāsedz attīstītājam, tiek salīdzinātas ar citiem projektiem un praksi (ieguldījuma publiskā infrastruktūrā izmaksām par BRA m2, proti, izmantojamo platību). Parastam mājokļu attīstības projektam, kas parasti ir ļoti ienesīga attīstīšanas darbība, pieņemami izdevumi par BRA m2 ir aptuveni 2 000 NOK vai zemāki. Kā norāda Norvēģijas iestādes, komerciāliem projektiem vai sabiedrisko pakalpojumu projektiem parasti ir zemāka rentabilitāte un tādējādi zemākas izmaksas par BRA m2.

(195) Saskaņā ar attīstības līgumu, kas tika noslēgts ar TS atbilstīgi šai praksei, TS izmaksas ir 2 226 NOK par BRA m2.

(196) Pēc Iestādes pieprasījuma Norvēģijas iestādes ir sniegušas papildu informāciju par neseniem salīdzinoši lieliem būvniecības projektiem Tronheimā, par kuriem tika noslēgts attīstības līgums. Nevienā no projektiem izmaksas par BRA m2 nav ievērojami augstākas kā TS projektam. Projekti ir dzīvojamo namu projekti, kā arī komerciālie un sabiedrisko pakalpojumu projekti. Daži no projektiem pieder vienai no šīm kategorijām, bet citi ir jaukti.

(197) Izmaksas, kas TS noteiktas attīstības līgumā, ir augstākas nekā lielākajā daļā norādīto piemēru. Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka pat ļoti ienesīgiem komerciāliem projektiem, piemēram, viesnīcas paplašināšanai un iepirkšanās centra izveidošanai, ir zemākas vai tikai mazliet augstākas izmaksas par BRA m2 nekā TS.

(198) Atbildot uz Iestādes pieprasījumu, Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka, ciktāl tām zināms, nav valsts mēroga vai tikai ar Tronheimu saistītas statistikas par BRA m2 izmaksām. Tomēr publiski ir pieejami dokumenti, kas liecina, ka TS sedzamās izmaksas ir vienas no augstākajām salīdzinājumā ar citu būvniecības projektu ieguldījumu. Piemēram, Norsk Eiendom 2018. gada augusta ziņojumā bija konstatēts, ka izmaksas par BRA m2 lielu attīstības projektu izlasē Oslo ir no 975 NOK līdz 2 167 NOK, bet lielākajā daļā projektu ieguldījums ir no 1 400 NOK līdz 1 500 NOK (131).

(199) Norvēģijas iestādes norāda, ka iesniegtie salīdzinošie rādītāji par izmaksām par BRA m2 ir salīdzināmi. Saskaņā ar Norvēģijas tiesību sistēmu, vērtējot proporcionalitāti, īpaši jāņem vērā izmaksu sadalījuma ekonomiskā ilgtspējība. Lai noteiktu, vai TS attīstības līgumā ir atkāpe no parastās prakses, par salīdzinošo rādītāju var izmantot mājokļu attīstības projektus, pat ja tie principā var segt vairāk izmaksu nekā TS projektam līdzīgi projekti. Jebkurā gadījumā arī pašvaldību noslēgtajos komerciālo un sabiedrisko pakalpojumu attīstības līgumos ir zemākas izmaksas par BRA m2 nekā TS projektā.

(200) Turklāt attiecīgo tiesību aktu noteikumi (kas paredz veikt proporcionalitātes novērtējumu), kā arī Norvēģijas tiesu prakse (132) skaidri liecina, ka pašvaldība nebūtu varējusi noteikt TS pienākumu segt vairāk izmaksu, nenonākot pretrunā likumam (133).

(201) Norvēģijas iestādes ir sniegušas informāciju par attīstības līgumu sarunu vešanas praksi Tronheimā, kā arī paskaidrojumus par attiecīgo valsts tiesību aktu prasībām. Norvēģijas iestāžu sniegtā informācija neliecina, ka TS gadījumā būtu notikusi atkāpe no parastās prakses attiecībā uz sarunām par izmaksu sadalījumu. Iesniegtie salīdzinošie rādītāji attiecas uz citiem projektu veidiem, tomēr tie nerada priekšstatu, ka TS būtu samaksājis mazāk, nekā parasti tiek prasīts attiecībā uz ieguldījumu ar Tronheimas attīstības projektu saistītā publiskajā infrastruktūrā.

(202) Tādēļ Iestāde nevar pierādīt, ka izskatāmā lieta atšķiras no publiskās infrastruktūras projektu izmaksu dalīšanas parastās prakses.

(203) Izvērtējusi Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju, Iestāde tādējādi nevar secināt, ka infrastruktūras izmaksu sadalījumā attiecībā uz TS atjaunošanu un paplašināšanu TS būtu piešķirta selektīva priekšrocība. Tas nozīmē, ka pasākumu neuzskata par atbalstu un tāpēc turpmāk nevērtēs.

6.5. SELEKTIVITĀTE

(204) Lai pasākumu atzītu par atbalstu, tam jābūt selektīvam, proti, jāatbalsta konkrēti uzņēmumi vai konkrētu preču ražošana.

(205) Vērtējamie pasākumi ir individuāli pasākumi, kas attiecināmi vienīgi uz TS. Tāpēc tie ir selektīvi EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

6.6. IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU UN KONKURENCES IZKROPĻOJUMS

(206) Atbalsta pasākumam ir jāvar radīt konkurences izkropļojumus un jāietekmē tirdzniecība starp EEZ līguma pusēm.

(207) Jau tas vien, ka pasākums stiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē EEZ iekšējā tirdzniecībā, ir uzskatāms par pietiekamu pamatojumu, lai secinātu, ka pasākums varētu ietekmēt tirdzniecību starp EEZ valstīm un radīt konkurences izkropļojumus citās EEZ valstīs dibinātu uzņēmumu starpā (134).

(208) Kapitāla iepludināšana ir radījusi priekšrocību TS, stiprinot tā pozīcijas salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē EEZ mēroga tirgū. Tas attiecas arī uz ikvienu priekšrocību, kas TS radīta ar nomas līgumos esošo varbūtējo atbalsta elementu.

(209) Iestādei turpmāk jāvērtē, vai pasākumi var ietekmēt tirdzniecību starp EEZ dalībvalstīm. Šajā saistībā Eiropas Savienības Tiesa ir lēmusi, ka gadījumā, “ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina kāda uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem [Savienības] iekšējā tirdzniecībā, ir jāuzskata, ka atbalsts ir ietekmējis minēto tirdzniecību” (135).

(210) Trondheim Spektrum kapacitāte ļauj rīkot vidējus un lielus starptautiskus pasākumus, kurus var rīkot arī ārpus reģiona (136).

(211) Iestāde norāda, ka ietekme uz tirdzniecību nevar būt tikai hipotētiska vai pieņemta. Pamatojoties uz pasākuma paredzamajām sekām, ir jākonstatē, kādēļ pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp EEZ valstīm (137).

(212) Iestāde un Komisija vairākās lietās ir uzskatījušas, ka konkrētām darbībām un pasākumiem, ņemot vērā to īpašos apstākļus, ir tikai vietēja mēroga ietekme un tāpēc tie neietekmē tirdzniecību starp EEZ valstīm. Šajās lietās Iestāde un Komisija īpaši pārliecinājās par to, ka saņēmējs sniedz pakalpojumus EEZ valsts ierobežotā teritorijā un ir maz ticams, ka tas piesaistīs klientus no citām EEZ valstīm, un ka nav iespējams paredzēt, vai pasākumam būs lielāka ietekme uz pārrobežu ieguldījumiem vai uzņēmumiem. Daži no šiem lēmumiem attiecās uz sporta un atpūtas objektiem, ko galvenokārt izmanto vietējā sabiedrība un kas, visticamāk, nepiesaistītu klientus vai ieguldījumus no citām EEZ valstīm (138).

(213) Izskatāmajā lietā dažas no TS veiktajām darbībām ir vietēja mēroga, tomēr TS rīko arī tādus pasākumus kā gadatirgi un citi starptautiski pasākumi, kas piesaista ārvalstu klientus. Turklāt TS uzņems 2020. gada Eiropas čempionātu rokasbumbā, un var pieņemt, ka tas piesaistīs ārvalstu klientus.

(214) Visbeidzot, starptautisku pasākumu organizēšanas tirgus ir atvērts konkurencei starp kompleksu nodrošinātājiem un pasākumu organizatoriem, kuri parasti veic darbības saistībā ar tirdzniecību starp EEZ valstīm (139).

(215) Ņemot vērā iepriekš minēto, Iestāde uzskata, ka izskatāmie pasākumi draud izkropļot konkurenci un var ietekmēt tirdzniecību starp EEZ valstīm.

6.7. SECINĀJUMS PAR ATBALSTA ESĪBU

(216) Ņemot vērā iepriekš minēto, Iestāde secina: a) nevar izslēgt, ka nomas līgumi par laiku no 2007. gada līdz 2017. gadam (4. pasākums) un jaunais nomas līgums par 2019. gadu (5. pasākums) satur atbalsta elementus. Kā tiks pierādīts turpmāk, šāds atbalsts būtu saderīgs ar EEZ līguma darbību saskaņā ar tā 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, tādēļ nav nepieciešamības izdarīt galīgu konstatējumu par atbalsta esību; b) 6. pasākums – kapitāla iepludināšana – ir valsts atbalsts; c) 7. pasākums – infrastruktūras izmaksu finansēšana – nav valsts atbalsts; d) 9. pasākums – aizdevuma līgums starp Nordea un TS – nav valsts atbalsts.

7. PROCEDŪRAS NOTEIKUMI

(217) UTN 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā ir noteikts: “Pietiekami laicīgi jāpaziņo EBTA Uzraudzības iestādei par jebkādiem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu, lai tā varētu iesniegt savas piezīmes. (..) Attiecīgās valsts ierosinātie pasākumi nestājas spēkā, pirms saskaņā ar procedūru nav pieņemts galīgs lēmums.”

(218) Norvēģijas iestādes norāda, ka jaunajā nomas līgumā ir jāievēro nosacījums par tā atbilstību tirgus apstākļiem (140). Tajā ir iekļautas īpašas atrunas, kas paredz līguma nosacījumus piemērot tirgus apstākļiem, ja to pieprasa Iestāde. Ņemot to vērā, Iestāde konstatē, ka Norvēģijas iestādes attiecībā uz 2019. gada nomas līgumu ir ievērojušas UTN 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā paredzēto prasību, ja nomas līgums satur atbalsta elementu.

(219) Norvēģijas iestādes nepaziņoja Iestādei par laikā no 2007. gada līdz 2017. gadam noslēgtajiem nomas līgumiem. Tādēļ Iestāde secina, ka iestādes nav ievērojušas savus 3. protokola I daļas 1. punkta 3. apakšpunktā paredzētos pienākumus attiecībā uz šo pasākumu, ja nomas līgumi satur atbalsta elementus.

7.1. 6. PASĀKUMS – KAPITĀLA IEPLUDINĀŠANA NAV SADERĪGA AR VGAR

(220) Saskaņā ar VGAR 3. pantu atbalsta shēmas, atbalsta shēmu ietvaros piešķirts individuālais atbalsts un ad hoc atbalsts ir saderīgi ar iekšējo tirgu EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē un ir atbrīvoti no UTN 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja minētais atbalsts atbilst visiem VGAR I nodaļā paredzētajiem nosacījumiem, kā arī attiecīgajai atbalsta kategorijai noteiktajiem īpašajiem nosacījumiem, kas paredzēti VGAR III nodaļā.

(221) VGAR 6. panta 1. punktā ir noteikts, ka regulu piemēro tikai atbalstam, kam piemīt stimulējoša ietekme. VGAR 6. panta 2. punktā ir noteikts: “Atbalstu uzskata par tādu, kam piemīt stimulējoša ietekme, ja saņēmējs attiecīgajai dalībvalstij ir iesniedzis rakstisku atbalsta pieteikumu, pirms sākas darbs pie projekta vai pirms sākas darbība. Atbalsta pieteikumā iekļauj vismaz šādu informāciju: a) uzņēmuma nosaukums un lielums; b) projekta apraksts, tostarp tā sākuma un beigu datums; c) projekta īstenošanas vieta; d) projekta izmaksu uzskaitījums; e) atbalsta veids (dotācija, aizdevums, garantija, atmaksājams avanss, pašu kapitāla iepludināšana vai cits) un projektam nepieciešamā publiskā finansējuma summa.”

(222) Norvēģijas iestādes uzsver, ka nav skaidrs, kā VGAR 6. panta 2. punkts varētu tikt piemērots esošajiem projektiem, kuri tiek grozīti, paplašināti vai kuru pabeigšana kļūst neskaidra. Norvēģijas iestādes ir apgalvojušas, ka šķiet loģiski, ka “darbs pie projekta” VGAR 6. panta 2. punkta izpratnē var nebūt visa projekta sākums, bet var apzīmēt arī vēlāku brīdi, jo īpaši situācijās, kad “projekts” vai “darbība” patiesībā ir grozījums, palielinājums vai līdzīgas izmaiņas, un tas īpaši būtu jāinterpretē tā, lai aptvertu arī situācijas, kurās rodas jauns “lēmuma pieņemšanas punkts”.

(223) Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka projekti bieži vien tiek grozīti un budžeta tāmes izrādās nepietiekamas. Infrastruktūras projektu gadījumā to pat drīzāk var uzskatīt par normu, nevis izņēmumu.

(224) Šāda interpretācija varētu radīt netiešu diskrimināciju starp esošas infrastruktūras uzlabošanu un pašlaik būvniecības stadijā esošu infrastruktūru. Turklāt varētu nākties pusceļā apturēt vai būtiski sašaurināt projektus, kas jau ir prasījuši būtisku daudzumu publisko resursu.

(225) Turklāt Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka šādai interpretācijai varētu būt neparedzētas un nevēlamas sekas, kas izpaustos kā piesardzīga budžeta plānošana un varētu būt iemesls lielāku atbalsta summu piešķiršanai.

(226) Visbeidzot, Norvēģijas iestādes norāda, ka Iestāde vairākās lietās ir apstiprinājusi atbalstu, kura pieteikums iesniegts pēc projekta sākšanas. Norvēģijas iestādes uzskata, ka VGAR 6. pantu var interpretēt tā, lai tiktu aptverta arī šāda situācija (141).).

(227) Norvēģijas iestādes ir apstiprinājušas, ka Trondheim Spektrum darbi bija sākti pirms TS iesniegtā pieteikuma pašvaldībai par kapitāla palielināšanai. Eiropas Savienības tiesa VGAR interpretācijai ir izvēlējusies stingru pieeju. Tiesa ir atzinusi, ka VGAR nosacījumu neizpilde nozīmē, ka uz pasākumu neattiecas paziņošanas atbrīvojums (142).

(228) Attiecībā uz iespējamu vēlāku projekta sākšanas brīdi Iestāde norāda, ka ar kapitāla iepludināšanu finansētās papildu būvniecības izmaksas nevar uzskatīt par atsevišķu projektu, kas ir nošķirts no infrastruktūras atjaunošanas un paplašināšanas. Šie papildu būvdarbi turpina sākotnējos Trondheim Spektrum atjaunošanas un paplašināšanas darbus un nebūtu īstenoti, ja nepastāvētu sākotnējais projekts. Iestāde uzskata, ka vērtēt papildu būvniecību kā “jaunu lēmuma pieņemšanas brīdi” nozīmētu to uzskatīt par jaunu “projektu”. Pastāvētu risks, ka šāda infrastruktūras projekta mākslīga sadalīšana nelabvēlīgi ietekmētu VGAR 6. pantā iekļauto stingro stimulējošas ietekmes kritēriju un būtu pretrunā VGAR mērķiem.

(229) Ņemot vērā iepriekš minēto, Iestāde secina, ka kapitāla iepludināšana netika piešķirta atbilstīgi VGAR. Valsts atbalstam EEZ Līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, uz kuru neattiecas VGAR, joprojām piemēro paziņošanas prasību. Norvēģijas varas iestādes neziņoja Iestādei par kapitāla iepludināšanu. Tāpēc Iestāde secina, ka Norvēģijas varas iestādes nav ievērojušas savas saistības atbilstīgi UTN 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktam. Tādējādi atbalsta piešķiršana 2018. gada 5. decembrī bija nelikumīga. Turpmāk Iestāde vērtēs pasākuma saderību tieši EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

8. ATBALSTA PASĀKUMU SADERĪBA

(230) Iestāde var atzīt valsts atbalstu par saderīgu ar EEZ līguma darbību saskaņā ar tā 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tiek izpildīti noteikti saderības nosacījumi.

(231) Lielākajā daļā gadījumu saderības nosacījumi ir izklāstīti Iestādes valsts atbalsta nostādnēs. Tomēr šajā gadījumā nav izstrādātu valsts atbalsta nostādņu, kas būtu piemērojamas konkrētajam pasākumam. Tādēļ Iestāde nomas līgumus (4. un 5. pasākumu) un kapitāla iepludināšanu (6. pasākumu) vērtēs tieši saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

(232) Iestādes novērtējuma pamatā ir vispārēji vērtēšanas principi: — ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā, — vajadzība pēc valsts iejaukšanās, — valsts atbalsts ir piemērots politikas instruments, — stimulējošas ietekmes esība, — atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts), — izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību, kā arī — pārredzamība.

8.1. KOPĪGU INTEREŠU MĒRĶIS

(233) Valsts atbalsta mērķim jābūt skaidri definētam kopīgu interešu mērķim, kuru atzinušas līgumslēdzējas puses.

(234) Sporta veicināšana EEZ līgumā nav tieši minēta kā kopīgs mērķis. Tomēr sporta veicināšanu var uzskatīt par daļu no izglītības, apmācības un jaunatnes, kā arī sociālās politikas veicināšanas. Ciešāka sadarbība šajās jomās tiek uzskatīta par EEZ mērķi, kā īpaši noteikts EEZ līguma 1. un 78. pantā. Šīs ciešākās sadarbības aspekti sīkāk definēti EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības. Minētā protokola 4. panta nosaukums ir “Izglītība, apmācība, jaunatne un sports”, un tajā paredzēta, piemēram, līgumslēdzēju pušu līdzdalība “Eiropas Izglītības sporta gadā 2004. gadā”.

(235) Tas uzskatāmi parāda ciešo saikni starp sporta veicināšanu un EEZ līgumā noteiktajiem mērķiem. Iestāde ir atzinusi sporta veicināšanu, tostarp sporta infrastruktūras finansēšanu, par kopīgu interešu mērķi (143).

(236) Papildus sporta pasākumiem kompleksu izmantos arī kultūras pasākumiem, tādējādi palīdzot veicināt kultūru daudzveidību. EEZ līgumā nav iekļauts noteikums, kas atbilstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta d) apakšpunktam. Tomēr Iestāde atzīst, ka valsts atbalsta pasākumus var apstiprināt kultūras apsvērumu dēļ, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu (144).

(237) Komisija ir atļāvusi vairākus sporta un daudzfunkcionālu objektu atbalsta pasākumus. Komisija ir atzinusi, ka plašākai sabiedrībai paredzētu sporta un citu publisku pasākumu kompleksu būvniecība un ekspluatācija var tikt uzskatīta par valsts atbildību (145).

(238) Tā kā Trondheim Spektrum nodrošinās plašai sabiedrībai iespējas nodarboties ar sportu, iesaistīties kultūras aktivitātēs un piekļuvi atpūtas pasākumiem, jo īpaši ņemot vērā tās daudzfunkcionālo būtību, kā arī ietilpības un dažādiem pasākumiem piemērotas infrastruktūras trūkumu Tronheimā, pašvaldība, darot pieejamu šādu objektu, pildīs savu pienākumu pret plašu sabiedrību. Trondheim Spektrum īstenošana tāpēc ir jāuzskata par projektu, kas sasniedz kopīgu interešu politikas mērķi.

(239) Turklāt arī sporta un daudzfunkcionālas infrastruktūras finansēšanai varētu izmantot VGAR 55. pantu, ja tiktu izpildīti konkrēti minētās regulas nosacījumi. Tas vēl vairāk pierāda, ka valsts atbalsts šādai infrastruktūrai var būt kopīgu interešu mērķis.

(240) Tādējādi attiecīgie pasākumi ir vērsti uz kopīgu interešu mērķi.

8.2. VAJADZĪBA PĒC VALSTS IEJAUKŠANĀS

(241) Lai izvērtētu, vai valsts atbalsts efektīvi sasniedz identificēto kopīgu interešu mērķi, vispirms jāidentificē risināmā problēma. Valsts atbalsta pasākumam jābūt vērstam uz tādu situāciju risināšanu, kurās atbalsts var panākt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt, piemēram, novēršot tirgus nepilnību vai atrisinot taisnīguma vai kohēzijas problēmu.

(242) Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka pašvaldībai trūkst pienācīgu telpu, kur varētu rīkot lielākus sporta un kultūras pasākumus. Trondheim Spektrum ļaus pašvaldībai sarīkot dažādu veidu pasākumus, piemēram, EURO 2020 čempionātu rokasbumbā vīriešiem un sievietēm. Bez attiecīgajiem pasākumiem netiktu sasniegts vēlamais publisko interešu mērķis.

(243) Turklāt vietējā sporta padome ir informējusi, ka jauniešu sporta aktivitātēm Tronheimā būtiski trūkst kapacitātes. To pamato arī pašvaldības aplēses, kas liecina, ka līdz 2030. un 2050. gadam būs nepieciešamas attiecīgi vismaz 8–22 zāles (146). Pašvaldībā pieaug nepieciešamība pēc sporta nodarbībām paredzētām iekštelpām, jo bērnu un jauniešu aktivitātes pamazām pārtop par aktivitātēm, ka noris visu gadu, nevis tikai sezonāli, kā tas bija iepriekšējo gados (147).

(244) Norvēģijas iestādes apgalvo, ka ir labi zināms, ka pastāv vispārēja ieguldījumu nepietiekamība tādās infrastruktūrās kā Trondheim Spektrum. Telpu vajadzības nevar apmierināt privātas struktūras, jo, ņemot vērā projekta ekonomiskās īpašības, ir maz ticams, ka privāts ieguldītājs veiktu ieguldījumus projektos Tronheimā, kas apmierina šādas pašas vajadzības (148). TS nesekmīgi centās iegūt finansējumu no citiem akcionāriem, izņemot pašvaldību.

(245) Pašvaldība ir pieņēmusi principu bez maksas nodrošināt telpas pašvaldības jauniešu sporta klubiem. Tas ir darīts ar mērķi veicināt dalību sporta nodarbībās neatkarīgi no katras ģimenes ienākumu līmeņa.

(246) Tas, ka pašvaldība pērk zāles kapacitāti no TS, izmantojot nomas līgumus, un pēc tam sadala šo kapacitāti jauniešu sporta klubiem, ļauj šiem klubiem bez maksas piedāvāt iedzīvotājiem sporta nodarbības. Tā kā šo klubu finansēšanas spējas nav tādas, lai finansētu šo piedāvājumu no saviem līdzekļiem, zāles kapacitātes noma būtu jāsedz galalietotājiem – pašvaldības iedzīvotājiem.

(247) Tādējādi, ja nebūtu varbūtējā atbalsta, kas piešķirts, izmantojot nomas līgumus, būtiski sašaurinātos piedāvājums un varētu rasties situācija, ka amatieru sports tiek liegts iedzīvotājiem, kuru finansiālās iespējas ir ierobežotas. Tādēļ tikai tirgus spēki vien nevarētu nodrošināt Tronheimā tādu pašu sporta aktivitāšu līmeni.

(248) Kā norāda Norvēģijas iestādes, atbalsts gan nomas līgumu (4. un 5. pasākums), gan kapitāla iepludināšanas veidā (6. pasākums) risina tirgus nepilnību. Pašvaldības nodoms ir nodrošināt tās iedzīvotājiem piekļuvi šādai infrastruktūrai, kas atbilst Tronheimas iedzīvotāju vajadzībām (149).

(249) Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka TS strādātu ar zaudējumiem, ja nebūtu nomas līgumu ar pašvaldību. Tādējādi nomas līgumi ir ļoti svarīgi TS darbībai. Turklāt, neveicot kapitāla iepludināšanu, Trondheim Spektrum atjaunošanas un paplašināšanas darbus nebūtu bijis iespējams pabeigt saskaņā ar plānu.

(250) Tas nozīmē, ka pastāv pamatota vajadzība pēc attiecīgajiem pasākumiem, kā arī pēc valsts iejaukšanās.

8.3. VALSTS ATBALSTA PIEMĒROTĪBA

(251) Valsts atbalstam jābūt piemērotam instrumentam, lai sasniegtu identificēto kopīgu interešu mērķi. Atbalsta pasākums nav saderīgs ar EEZ līguma darbību, ja tāds pats pozitīvs ieguldījums kopīgā mērķa sasniegšanā ir panākams, izmantojot mazāk kropļojošus politikas instrumentus vai mazāk kropļojošus atbalsta instrumentu veidus.

(252) Izmantojot nomas līgumus, kā arī kapitāla iepludināšanu, pašvaldība var nodrošināt Tronheimas jauniešu sporta klubiem piekļuvi zāles kapacitātei, proti, īstenot savu lēmumu ļaut visiem jauniešu sporta klubiem bez maksas piekļūt sporta infrastruktūrai. Tas pats kopumā attiecas uz Tronheimas plašas sabiedrības piekļuvi daudzfunkcionālai infrastruktūrai, kas ir piemērota dažādu veidu sporta un kultūras pasākumu rīkošanai. Norvēģijas iestādes norāda, ka nav cita politikas instrumenta, kas būtu tikpat piemērots kopīgo interešu mērķa sasniegšanai un būtu mazāk kropļojošs.

(253) Norvēģijas iestādes ir pamatojušas, ka Tronheimā ir nepieciešama jauna zāles kapacitāte un ka nomas līgumi ļauj TS vienīgi strādāt bez zaudējumiem. Turklāt Trondheim Spektrum atjaunināšanu un paplašināšanu nebūtu bijis iespējams veikt, ja nenotiktu kapitāla iepludināšana. Iestāde arī vērš uzmanību uz to, ka lielākā daļa infrastruktūras uzlabošanas izmaksu tiek finansēta, izmantojot privātu aizdevumu.

(254) Norvēģijas iestādes norāda, ka, lai gan kopumā ieguldījumu atbalsts ir uzskatāms par mazāk kropļojošu nekā darbības atbalsts, ieguldījumu atbalsta piešķiršana nebūtu piemērota metode zāles kapacitātes pirkšanai. Kapacitātes noma par cenu, kas ir tuva tirgus cenai, bija un ir vispiemērotākais, ekonomiskākais un mazāk kropļojošais reālais mērķa sasniegšanas variants.

(255) Iestāde norāda, ka ieguldījumu atbalsts parasti ir vēlamāks un mazāk kropļojošs nekā darbības atbalsts. Tomēr darbības atbalsts noteiktos apstākļos var būt nepieciešams kā instruments, ar ko sasniegt kopīgu interešu mērķi (150).

(256) Nomas līgumos ietverto atbalstu varētu atzīt par darbības atbalstu. Tomēr, kā paskaidrojušas Norvēģijas iestādes, nevar galīgi apgalvot, ka jebkāds atbalsts būtu vienīgi darbības atbalsts. Tas tā ir tādēļ, ka ienākumi no nomas līgumiem var segt arī ar Trondheim Spektrum uzlabošanas finansēšanu saistītās izmaksas (amortizāciju, procentus un aizdevuma sākotnējo iemaksu) (151).

(257) Iestāde uzskata, ka, lai gan varbūtējo atbalstu formāli varētu kvalificēt kā darbības atbalstu, tas faktiski atbalsta ieguldījumus infrastruktūras atjaunošanā un paplašināšanā. Pasākums ļauj TS veikt ieguldījumus šajā būvniecībā. Tādējādi nomas līgumos ietvertā varbūtējā atbalsta ietekmei ir ieguldījumu atbalsta īpašības (152).

(258) Ņemot vērā iepriekš minēto, Iestāde uzskata, ka šāds atbalsts šīs lietas gadījumā ir piemērots kopīgu interešu mērķa sasniegšanai. Turklāt šķiet, ka kopīgo interešu mērķi – nodrošināt plašai sabiedrībai piekļuvi sporta, kultūras un atpūtas pasākumiem un iespēju nodarboties ar sportu, kultūru un atpūtu – nevarētu tikpat lielā mērā sasniegt ar citiem politikas instrumentiem vai atbalsta veidiem. Tāpēc Iestāde secina, ka pasākumi ir piemēroti instrumenti, lai sasniegtu noteiktu kopīgo interešu mērķi.

8.4. STIMULĒJOŠA IETEKME

(259) Valsts atbalsts ar EEZ līguma darbību ir saderīgs tikai tad, ja tam ir stimulējoša ietekme. Stimulējoša ietekme rodas, ja atbalsts pamudina saņēmēju mainīt savu rīcību, lai sekmētu noteikto kopīgo interešu mērķi, un ja šāda rīcības maiņa nebūtu panākama bez atbalsta palīdzības.

(260) Norvēģijas iestādes norāda, ka, nepastāvot nomas līgumiem, jauniešu klubi nespētu nodrošināt saviem biedriem tādu pašu aktivitāšu daudzumu, klāstu un spektru ar tādiem pašiem nosacījumiem, kas atbilstu kopīgajam mērķim, kuru tiecas sasniegt ar minēto pasākumu. Turklāt pat zemākas nomas maksas noteikšana nomas līgumā, visticamāk, panāktu tādu pašu rezultātu, jo tā varētu apdraudēt visu TS darbību.

(261) Turklāt Norvēģijas iestādes ir pierādījušas, ka TS nespētu finansēt Trondheim Spektrum atjaunošanu un paplašināšanu, ja nebūtu ieņēmumu plūsmas no jaunā 2019. gada nomas līguma (153). Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš minēto, Iestāde konstatē, ka prasība pēc stimulējošas ietekmes ir izpildīta attiecībā uz jebkādu nomas līgumos ietverto atbalstu.

(262) Attiecībā uz ieguldījumu atbalstu Iestāde norāda, ka kapitāla iepludināšana, kuras pieteikums tika iesniegts 2018. gada 6. jūlijā, tika piešķirta pēc tam, kad 2017. gada vasarā bija sākušies infrastruktūras atjaunošanas un paplašināšanas darbi. Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka, ja nebūtu veikta kapitāla palielināšana, Trondheim Spektrum nebūtu paplašināts un atjaunots, vismaz ne saskaņā ar tobrīd aktuālo plānu un apmēru. Tādējādi pastāvēja skaidrs, pierādāms hipotētisks scenārijs, kas liecināja, ka atbalsta piešķiršanai ir stimulējoša ietekme.

(263) Tā kā kapitāla iepludināšana tika piešķirta pēc tam, kad bija sākušies projekta būvdarbi, Iestāde nevar paļauties uz stimulējošas ietekmes prezumpciju attiecībā uz atbalstu, kas tika lūgts pirms būvdarbu sākšanas (154). Iestāde noteiktās situācijās pēc padziļinātas apstākļu izvērtēšanas ir apstiprinājusi atbalstu projektiem, kuru būvniecība jau bija sākusies (155).

(264) Iestāde neizslēdz, ka jau sākta projekta atbalstam var būt stimulējoša ietekme, ja atbalsta piešķiršana nepārprotami nodrošina tādu projektu pabeigšanu, kas citādi netiktu pabeigti. Šajā ziņā vērtējot atbalsta stimulējošo ietekmi, ir rūpīgi jāvērtē hipotētiskā situācija, proti, ko uzņēmums darītu, ja atbalsta nebūtu (156).

(265) Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas, ka pastāvēja nodoms finansēt Trondheim Spektrum atjaunošanu un paplašināšanu, izmantojot vienīgi tirgū iegūtu parādu. Šādas pieejas rezultātā TS bilancē tika sasniegta kritiski augsta ilgtermiņa parāda attiecība pret pašu kapitālu. Tomēr tika uzskatīts, ka riskus, ko radītu augstais aizņe