3-11/1041/6  
2014.gads   
L Ē M U M S  
  
  Rīgas pilsētas Latgales priekšpilsētas tiesas tiesnese D.Ķeire 2014.gada 
29.decembrī , Rīgā, Lomonosova ielā 10, izskatīja prasības pieteikuma materiālus 
/pers.A/  prasībā pret /pers.A/ par cesijas līgumā noteiktās atlīdzības, līgumsoda un 
nokavējuma procentu piedziņu. Tiesnese konstatēja:  
2014.gada 19.decembrī Rīgas pilsētas Latgales priekšpilsētas tiesā saņemts 
/pers.A/  prasības pieteikums pret /pers.B/ , kurā prasītājs lūdz tiesu piedzī t no 
atbildētāja 2011.gada 19.jūlija cesijas līgumā noteikto atlīdzību 100 000 euro  apmērā, 
līgumsodu 54 100 euro  apmērā un nokavējuma procentus 17 786,30 euro, kopā 
lūdzot piedzīt 171 886,30 euro. 
Prasība pamatota ar Civillikuma 1587.pantu, 1759.panta 1.p unktu, 1765.panta 
pirmo daļu, 1804. un 1805.pantu.  
Pārbaudījusi prasības pieteikumu un tam pievienotos materiālus, tiesnese atzīst, 
ka /pers.A/ prasības pieteikums pret /pers.B/ par cesijas līgumā noteiktās atlīdzības, 
līgumsoda un nokavējuma procentu pied ziņu ir atstājams bez virzības turpmāk 
norādīto motīvu dēļ.  
Civilprocesa likuma 133.panta pirmā daļa noteic, ka tiesnesis atstāj prasības 
pieteikumu bez virzības, ja prasības pieteikumā nav visu šā likuma 128.pantā noteikto 
rekvizītu, prasības pieteikumam nav pievienoti šā likuma 129.pantā noteiktie 
dokumenti.  
Civilprocesa likuma 128.panta otrās daļas 5.punktā ir noteikts, ka prasības 
pieteikumā ir jānorāda apstākļi, ar kuriem prasītājs pamato savu prasījumu, un 
pierādījumi, kas tos apstiprina.  
Saskaņā ar C ivilprocesa likuma 26.panta pirmās daļas noteikumiem prasību pret 
fizisko personu ceļ tiesā pēc tās deklarētās dzīvesvietas.  
Prasības pieteikumā atbildētājam /pers.B/ ir norādīta adrese “ /adrese/ ”, taču, 
pārbaudījusi iedzīvotāju reģistrā esošo informāciju p ar atbildētāju, tiesnese secina, ka 
atbildētāja deklarētās dzīvesvietas adrese ir “ /adrese A/ ”. 
No minētā tiesnese secina, ka atbildētāja /pers.B/ deklarētās dzīvesvietas adrese 
atrodas atrodas Igaunijas Republikas teritorijā.  
Ievērojot minēto, tiesnese s ecina, ka /pers.A/ prasības pret /pers.B/ piekritība 
Rīgas pilsētas Latgales priekšpilsētas tiesai atbilstoši Civilprocesa likuma 26.panta 
pirmās daļas noteikumiem nav konstatējama.  
Eiropas Savienības pārrobežu civillietu un komerclietu piekritību dalībva lstu 
tiesām regulē Padomes 2000.gada 22.decembra regula (EK) Nr. 44/2001 par 

2 jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās ( turpmāk 
tekstā, Brisel es I regula ).  
Brisel es I regulas 2.pantā ir paredzēts piekritības pamatnoteikums,  personas, 
kuru domicils ir kādā dalībvalstī, neatkarīgi no viņu pilsonības, var iesūdzēt attiecīgās 
dalībvalsts tiesā.  
Tomēr, pirms noteikt civillietas vai komerclietas piekritību saskaņā ar Brisel e I 
regulas 2.pantu, tiesai ir jāizvērtē, vai konkrētajā g adījumā nepastāv kāds no 
īpašajiem Brisel e I regulā paredzētajiem piekritības gadījumiem, jeb izņēmuma 
piekritības pamatnoteikumiem ( sk. piem. Rīgas apgabaltiesas Civillietu tiesu 
kolēģijas 2014.gada 20.oktobra lēmumu lietā Nr. CA -3121 -14/19 ).  
Prasības pi eteikuma izlemšanas stadijā civillietas piekritību konkrētai tiesai 
tiesnesis var konstatēt, vadoties no prasības pieteikumā norādītajiem apstākļiem, kas 
apstiprināti ar prasības pieteikumam pievienotiem dokumentiem.  
Ņemot vērā to, ka /pers.A/ prasības pre t /pers.B/ piekritība Rīgas pilsētas 
Latgales priekšpilsētas tiesai, atbilstoši Civilprocesa likuma 26.panta pirmās daļas 
noteikumiem, nav konstatējama, bet prasības pieteikumā nav norādīti citi apstākļi, 
vadoties no kuriem būtu konstatējama /pers.A/ prasī bas pieteikuma piekritība 
Latvijas Republikas un konkrēti Rīgas pilsētas Latgales priekšpilsētas tiesai, tiesnese 
atzīst, ka prasītājam ir jāprecizē prasības pieteikumā norādītie apstākļi, norādot, ar 
kādiem apstākļiem prasītājs pamato celtās prasības piek ritību Latvijas Republikas un 
konkrēti Rīgas pilsētas Latgales priekšpilsētas tiesai.  
Tāpat tiesnese atzīst, ka prasītājam ir jāprecizē prasības pieteikumā norādītie 
apstākļi un jāiesniedz tiesai papildus dokumentus attiecībā uz celtās prasības 
pamatojumu . 
No prasības pieteikuma ir konstatējams, ka prasītājs celto prasību pamato ar 
atbildētāja apņemšanos samaksāt 100 000 euro, kas izriet no 2011.gada 19.jūlija 
cesijas līguma 4.punkta noteikumiem.  
Tiesiskie darījumi, ar kuriem kādam no dalībniekiem tiek piešķirta mantiska 
vērtība jeb piešķīrums, tiek iedalīti kauzālos un abstraktos darījumos. Piešķīrumam 
vienmēr ir kāds tiesisks pamats ( causa - latīņu val. ), kas juridiski attaisno piešķīruma 
izdarīšanu. Kauzālie tiesiskie darījumi ir tie, kuros piešķīruma tiesiskais pamats 
ietilpst darījuma saturā un ir no tā redzams ( sk. Balodis K. Ievads Civiltiesībās.  
174.lpp., Apgāds Zvaigzne ABC, Rīga. 2007.g. ).  
Ievērojot to, ka 2011.gada 19.jūlija cesijas līguma 4.punktā noteiktā atlīdzība ir 
paredzēta par cedēto pra sījumu, kas izriet no 2008.gada 4.novembra līguma Nr. 
1/2008/REQ, kas noslēgts starp Yves Requillart no vienas puses un SIA 
“SORELAX” no otras puses, tiesnese atzīst, ka, 2011.gada 19.jūlija cesijas līguma 
4.punktā noteiktā /pers.B/ apņemšanās samaksāt atl īdzību 100 000 euro ir kauzāls 
tiesisks darījums, kura tiesiskais pamats ir Yves Requillart prasījuma tiesības pret 
SIA “SORELAX”, kas izriet no 2008.gada 4.novembra līgumu Nr. 1/2008/REQ, kas 
noslēgts starp Yves Requillart un SIA “SORELAX”.  
Secīgi, tas ap stāklis, ka Yves Requillart uz 2011.gada 19.jūlija cesijas līguma 
noslēgšanas brīdi bija prasījuma tiesības pret SIA “SORELAX” cita starpā veido 
konkrētās prasības pamatu šajā lietā.  
3 Tādējādi, ņemot vērā to, ka prasītājs tiesai nav norādījis, kas konkrēti ir 
2008.gada 4.novembrī starp Yves Requillart un SIA “SORELAX” noslēgtā līguma  
Nr. 1/2008/REQ priekšmets un kādi apstākļi apstiprina to, ka  Yves Requillart uz 
2011.gada 19.jūlija cesijas līguma noslēgšanas brīdi bija prasījuma tiesības pret SIA 
“SORELAX”,  tiesnese atzīst, ka prasītājam arī šajā daļā ir jāprecizē prasības 
pieteikumā norādītie apstākļi, kā arī jāiesniedz tiesā minētos apstākļus apstiprinoši 
dokumenti, kā to paredz Civilprocesa likuma 129.panta otrās daļas 3.punkta 
noteikumi.  
Atbilstoši Civil procesa likuma 129.panta otrās daļas 3.punktam, prasības 
pieteikumam jāpievieno dokumenti, kas apstiprina apstākļus, uz kuriem pamatots 
prasījums.  
Savas prasījuma tiesības pret /pers.B/ prasītājs pamato ar 2014.gada 24.oktobra 
cesijas līgumu, kurš noslēgt s starp Yves Requillart no vienas puses kā cedentu un 
prasītāju no otras puses kā cesionāru.  
Tomēr prasības pieteikumam prasītājs ir pievienojis tikai neapliecinātu izrakstu 
no minētā cesijas līguma vienlaicīgi norādot, ka 2014.gada 24.oktobra cesijas līgu ma 
noteikumi attiecībā uz prasītāja samaksu Yves Requillart kā cedentam par prasījuma 
tiesību nodošanu saskaņā ar pušu vienošanos ir uzskatāmi par konfidenciāliem.  
Tāpat prasītājs norāda, ka lietā būtiskā fakta, prasījuma tiesību nodošanas, 
pierādīšanai pi etiek ar pārējo cesijas līguma daļu, ko satur prasītāja tiesai iesniegtais 
izraksts no cesijas līguma. Turklāt prasītājs norāda, ka prasījuma tiesību nodošanas 
fakts ir konstatējams arī no prasītāja un Yves Requillart kopīgā 2014.gada 
11.novembra paziņojum a. 
Atbilstoši Civilprocesa likuma 111.panta otrās daļas noteikumiem, rakstveida 
pierādījumi iesniedzami oriģinālā vai noteiktā kārtībā apliecināta noraksta, kopijas 
vai izraksta veidā. Ja to faktu noskaidrošanai, kuriem ir nozīme lietā, pietiek ar 
rakstvei da dokumenta vai cita raksta daļu, tiesai var iesniegt izrakstu no tā.  
Šajā sakarā tiesnese norāda, ka tiesai iesniegtā 2014.gada 24.oktobra cesijas 
līguma izraksta pareizība vispār nav apstiprināta ne ar vienas personas parakstu un 
līdz ar to šāds izrakst s neatbilst Dokumentu juridiskā spēka likuma noteikumiem.  
Turklāt, kā atzīts juridiskajā literatūrā, iztulkojot līguma noteikumus, ir 
iespējams izmantot arī sistēmisko metodi ( sk. Danovskis E. Līgumu iztulkošana. 
2007.gada 21.augusts. Nr.34. (487)  ), kas s avukārt ietver nepieciešamību iepazīties 
iepazīties ar visu līguma tekstu un interpretēt to savstarpējā kopsakarā (sistēmiski).  
Tā kā prasītājs nav norādījis arī pamatojumu, kādēļ daļa no 2014.gada 
24.oktobra cesijas līguma noteikumiem prasītāja ieskatā i r atzīstama par 
konfidenciālu informāciju, tiesnese nesaskata šķēršļus, kādēļ prasītājam nebūtu 
iespējams iesniegt tiesā oriģinālu vai arī Dokumentu juridiskā spēka likumā 
noteiktajā kārtībā apstiprinātu norakstu vai kopiju no 2014.gada 24.oktobra cesijas 
līguma, tādējādi dodot iespēju tiesai iepazīties ar pilnu minētā līguma tekstu, kas ir 
būtisks apstāklis, lai konstatētu, ka prasītājam pieder prasījuma tiesības šajā lietā.  
Vienlaicīgi tiesnese prasītājam norāda, ka, atbilstoši likuma “Par tiesu varu” 
28.3panta otrās daļas noteikumiem lietas materiāli līdz brīdim, kad spēkā stājies 
tiesas galīgais nolēmums šajā lietā, ir pieejami tikai tām personām, kurām šādas 
tiesības paredzētas procesuālajos likumos.  
4 Savukārt Civilprocesa likuma 11.panta trešās daļas 1. punkts noteic, ka, ja 
nepieciešams aizsargāt valsts noslēpumu vai komercnoslēpumu, pēc lietas dalībnieka 
motivēta lūguma vai tiesas ieskata tiesas sēdi vai tās daļu var pasludināt par slēgtu.  
Ņemot vērā augstāk norādītos apstākļus, tiesnese atzīst, ka pras ītājam ir 
jāiesniedz tiesā oriģinālu vai arī Dokumentu juridiskā spēka likumā noteiktajā kārtībā 
apstiprinātu norakstu vai kopiju no 2014.gada 24.oktobra cesijas līguma (pilna 
līguma teksta), kurš noslēgts starp Yves Requillart kā cedentu no vienas puses u n 
/pers.A/ kā cesionāru no otras puses.  
Civilprocesa likuma 128.panta otrās daļas 4.punktā ir noteikts, ka prasības 
pieteikumā ir jānorāda prasības summa, ja prasība ir novērtējama naudas izteiksmē, 
kā arī piedzenamās vai apstrīdamās summas aprēķins.  
No p rasības pieteikuma izriet, ka prasītājs lūdz tiesu piedzīt no atbildētāja 
līgumsodu 54 100 euro un likumiskos nokavējuma procentus 17 786,30 euro. 
Prasības pieteikumā ir norādīts, ka līgumsods un likumiskie nokavējuma 
procenti ir aprēķināti uz 2014.gada 18 .decembri, par 1082 dienām.  
Taču prasības pieteikumā nav norādīts, konkrēti no kura datuma pieprasītais 
līgumsods un likumiskie nokavējuma procenti ir aprēķināti.  
Līdz ar to tiesnese atzīst, ka prasītājam ir jāprecizē prasības summas aprēķinu, 
norādot konk rētu datumu, no kura pieprasītais līgumsods un likumiskie nokavējuma 
procenti ir aprēķināti.  
Šādos apstākļos tiesnese atzīst, ka /pers.A/ prasības pieteikums pret /pers.B/  par 
cesijas līgumā noteiktās atlīdzības, līgumsoda un nokavējuma procentu piedziņu ir 
atstājams bez virzības, nosakot termiņu līdz 2015.gada 23.janvārim lēmumā 
norādīto trūkumu novēršanai, prasības pieteikumā norādīto apstākļu precizēšanai, 
norādot, ar kā diem apstākļiem prasītājs pamato celtās prasības piekritību Latvijas 
Republikas un konkrēti Rīgas pilsētas Latgales priekšpilsētas tiesai, prasības 
pieteikumā norādīto apstākļu precizēšanai, norādot, kas konkrēti ir 2008.gada 
4.novembrī starp Yves Requilla rt un SIA “SORELAX” noslēgtā līguma  
Nr. 1/2008/REQ priekšmets un kādi apstākļi apstiprina to, ka  Yves Requillart  uz 
2011.gada 19.jūlija cesijas līguma noslēgšanas brīdi bija prasījuma tiesības pret SIA 
“SORELAX”, pievienojot minētos apstākļus apstiprinošus pierādījumus,  oriģināla 
vai arī Dokumentu juridiskā spēka likumā noteiktajā kārtībā apstiprināta noraksta vai 
kopijas no 2014.gada 24.oktobra cesijas līguma (pilna līguma teksta), kurš noslēgts 
starp Yves Requillart kā cedentu no vienas puses un /pers.A/ kā cesionāru no otras 
puses, iesniegšanai tiesā un prasības summas aprēķina precizēšanai, norādot konkrētu 
datumu, no kura aprēķināti pieprasītie likumiskie nokavējuma procenti un līgumsods.  
Vienlaicīgi prasītājam tiek izskaidrots, ka saskaņā ar Civilprocesa likuma 
133.panta trešo un ceturto daļu, ja prasītāja noteiktajā termiņā trūkumus novērš, 
prasības pieteikums  uzskatāms par iesniegtu dienā, kad tas pirmoreiz iesniegts tiesā, 
pretējā gadījumā prasības pieteikumu uzskata par neiesniegtu un atdod iesniedzējam. 
Prasības pieteikuma atdošana prasītājam nav šķērslis tā atkārtotai iesniegšanai tiesā, 
ievērojot likumā n oteikto vispārējo prasības pieteikuma iesniegšanas kārtību. 
Pamatojoties uz Civilprocesa likuma 128.panta otrās daļas 4. un 5.punktu, 129.panta 
otrās daļas 3.punktu, 133.pantu, tiesnese  
 
5 n o l ē m a :  
 
Atstāt bez virzības /pers.A/ prasības pieteikumu pret  /pers.B/ par cesijas līgumā 
noteiktās atlīdzības, līgumsoda un nokavējuma procentu piedziņu, nosakot termiņu 
līdz 2015.gada 23.janvārim lēmumā norādīto trūkumu novēršanai. Ja lēmumā 
minētie trūkumi noteiktajā termiņā netiks novērsti, prasības pieteikumu u zskatīs par 
neiesniegtu un atdos prasītājam.  
Lēmumu var pārsūdzēt 10 dienu laikā no lēmuma izsniegšanas  dienas Rīgas 
apgabaltiesas Civillietu tiesu kolēģijā, iesniedzot blakus sūdzību Rīgas pilsētas 
Latgales priekšpilsētas tiesā.  
  
  
Tiesnese                                              D.Ķeire