Lietas Nr. C02028013  
Lietas arhīva Nr. PAC -0508 -15 
LĒMUMS  
   
Rīgā 2015.gada 29.decembrī  
  
Latvijas Republikas Augstākās tiesas Civillietu tiesu palāta šādā sastāvā: tiesas sēdes priekšsēdētāja 
tiesnese I.Grauda, tiesneši D.Jansone un N.Riņķis ar sekretāri I.Jakoveli, tulci A.Zariņu, piedaloties 
SIA „HBSI Production” pārstāvim zvērinātam advokāt am Laurim Lejam un SIA  
„STARBAK” pārstāvim zvērinātam advokātam Jānim Pūcem, atklātā tiesas sēdē izskatīja civillietu 
SIA „STARBAK” prasībā pret SIA „HBSI Production” par parāda piedziņu sakarā ar SIA „HBSI 
Production” apelācijas sūdzību par Kurzemes apgab altiesas Civillietu tiesas kolēģijas 2013.gada 
28.novembra spriedumu.  
  
A p r a k s t o š ā d a ļ a  
  
[1] 2013.gada 24.aprīlī prasītājs SIA „Zetko” Kurzemes apgabaltiesā cēla prasību pret 
atbildētāju SIA „HBSI Production” par parāda 265 395,72 Ls piedziņu.  
[1.1] Prasības pieteikumā norādīts, ka pēc atbildētāja pasūtījuma SIA „BAU -
HOWBALTIC” 2010.gadā saražoja un nodeva atbildētājam dažādus ēku modeļus, savukārt 
atbildētājs apņēmās par tiem samaksāt. Pirms pasūtījumu izpildes SIA „BAU -HOW 
BALTIC” un atbildētājs ved a pārrunas par produkcijas piegādes līguma noslēgšanu, tika 
panāktas mutiskas un rakstiskas vienošanās par ēku moduļu izgatavošanu, piegādi un 
apmaksu, kas bija izteiktas sarunās un esarakstē, bet rakstisks līgums starp šīm sabiedrībām 
netika noslēgts. Nes katoties uz SIA „BAUHOW BALTIC” atgādinājumiem, uz 2012.gada 
18.decembri atbildētājs nebija veicis astoņu rēķinu apmaksu par kopējo summu 991 022,00 
Ls. Rēķinu apmaksas termiņi bija no 2010.gada 26.augusta līdz 2011.gada 28.decembrim.  
[1.2] Ar Ventspils tiesas 2 011.gada 22.decembra spriedumu lietā Nr.C40144911 
tikapasludināts SIA „BAU -HOW BALTIC” maksātnespējas process. Maksātnespējas 
administratora 2012.gada 18.decembrī rīkotajā izsolē prasījuma tiesības pret atbildētāju par 
kopējo summu 991 022 Ls ieguva prasīt ājs. 

2 Prasītājs nav starp SIA „BAU -HOW BALTIC” un atbildētāju noslēgto vienošanos un 
līgumu dalībnieks, tāpēc, pat tad, ja starp šīm personām bija kādi līgumi vai vienošanās, tie prasītāju 
nesaista atbilstoši Civillikuma 1800.pantam.  
[1.3] Atbildētājs neapstrīd f aktu, ka SIA „BAU -HOW BALTIC” ir piegādājis 
pasūtītosmoduļus un ka atbildētājam par tiem bija jāmaksā. Atbildētāja pārstāvis ir 
parakstījis moduļu pieņemšanas -nodošanas aktus bez iebildumiem par produkcijas skaitu un 
kvalitāti. Apstāklis, ka atbildētājs ir  parādā SIA „BAU -HOW BALTIC”, ir uzrādīts 
atbildētāja pārstāvja 2011.gada 7.novembrī parakstītajā dokumentā, kurā ir atzītas parāda 
summas un norādīts, kādā veidā šie rēķini ir apmaksāti vai ieskatīti. Dokumentā ir norādīts, 
ka atbildētājs vienpusēji ir ve icis savstarpējo prasījumu ieskaitu, taču Civillikums neparedz 
vienpusēju iekaita veikšanu.  
[1.4] 2011.gada 30.novembrī SIA „BAU -HOW BALTIC” izrakstīja un nodeva 
atbildētājam pēdējo rēķinu Nr.BH 2011/0161 par atlikušajām summām – atlikušie 
piegādātie moduļi, pap ildus darbi un transporta izmaksas, kopējā rēķina summa 377 624,09 
EUR, kas pēc Latvijas Bankas oficiālā kursa atbilst 265 395,72 Ls. Atbildētājs nav šo rēķinu 
apmaksājis.  
Ievērojot minēto, prasītājs uzskata, ka no pievienotajiem dokumentiem ir redzams, ka  
atbildētājs ir bijis parādā par saražoto un nodoto produkciju SIA „BAU -HOW BALTIC” un ka šīs 
prasījuma tiesības ir iegādājies prasītājs. Tāpēc prasītājam ir tiesības saņemt parāda samaksu no 
atbildētāja saskaņā ar Civillikuma 2223.pantu.  
Pamatojoties uz C ivillikuma 1587., 1651., 1652., 1793. -1810., 1854., 2212. -2228.pantu, 
lūdz piedzīt prasītāja labā no atbildētāja parāda summu 265 395,72 Ls; atzīt prasītājam tiesības 
saņemt no atbildētāja likumiskos procentus 6% gadā no piespriestās summas no sprieduma 
taisīšanas dienas līdz sprieduma izpildes dienai; piedzīt no atbildētāja samaksāto valsts nodevu un 
visus tiesāšanās izdevumus.  
[2] Prasības pieteikumam tika pievienots pieteikums par prasības nodrošināšanu.  
Ar Kurzemes apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģijas tiesneša 2013.gada 3.maija lēmumu 
prasība tika nodrošināta, ierakstot Ventspils zemesgrāmatu nodaļas Ventspils pilsētas 
zemesgrāmatas nodalījumā Nr.100000432522 ķīlas tiesības atzīmi atbildētājam piederošajam 
nekustamajam īpašumam Rūpniecības ielā 27, Vent spilī, kadastra numurs 2700 515 0027, un 
nosakot, ka nodrošinājums piemērojams 265 395,72 Ls apmērā.  
[3] 2013.gada 5.jūnijā Kurzemes apgabaltiesā tika saņemti atbildētāja paskaidrojumi, 
kuros atbildētājs prasību neatzīst. Prasītājs kļūdaini norāda, ka starp SI A „BAU -HOW BALTIC” un 
atbildētāju nav noslēgts līgums. Tā kā prasība izriet no it kā atbildētāja nesamaksātajām naudas 
summām par SIA „BAU -HOW BALTIC” saražotajiem ēku moduļiem un to piegādi, šīs tiesiskās 
3 attiecības starp atbildētāju un SIA „BAU -HOW BALTI C” nosaka starp šīm sabiedrībām 2009.gada 
22.oktobrī noslēgtais ražošanas un uzstādīšanas līgums. Minētais līgums nosaka, ka līgumam 
piemērojams Norvēģijas likums un ka strīdi risināmi Norvēģijas tiesā, Tronheimā. Tāpēc atbildētājs 
uzskata, ka iesniegtā pr asība nav piekritīga Latvijas tiesām.  
[4] 2013.gada 4.jūlijā Kurzemes apgabaltiesā tika saņemti atbildētāja paskaidrojumu 
papildinājumi, kuros atbildētājs prasību neatzīst un lūdz atstāt to bez izskatīšanas, jo celtā prasība 
nav piekritīga Latvijas tiesai.  
[4.1] Neatbilst patiesībai prasības pieteikumā izteiktais apgalvojums, ka starp SIA 
„BAUHOW BALTIC” un atbildētāju netika noslēgts rakstisks līgums. Līgums par 
rūpnieciski ražotu celtniecības moduļu ražošanu un montāžu (turpmāk – ražošanas līgums) 
starp SIA „BAU -HOW BALTIC” un atbildētāju tika noslēgts 2009.gada 22.oktobrī. No SIA 
„BAU -HOW BALTIC” puses ražošanas līgumu noslēdza SIA „BAU -HOW BALTIC” 
komercpilnvarnieks /pers.A/ . Ražošanas līgumu tā dalībnieki kļūdaini ir datējuši ar 
2010.gadu. Pareizais ražošanas līg uma noslēgšanas gads ir 2009.gads, ko apstiprina no SIA 
„BAU -HOW BALTIC” komercpilnvarnieka /pers.A/  saņemtais 2009.gada 19.oktobra e -
pasts par nodomu minēto līgumu parakstīt, kā arī turpmāk aprakstītā ražošanas līguma 
izpilde, kas notika 2010.gada sākumā un vidū.  
Citu līgumu vai atsevišķu pasūtījumu SIA „BAU -HOW BALTIC” un atbildētāja starpā nav. 
Uz tādiem nenorāda arī prasītājs.  
Atbildētāja rīcībā nav SIA „BAU -HOW BALTIC” izdota komercpilnvara /pers.A/  noslēgt 
ražošanas līgumu SIA „BAU -HOW BALTIC” vārdā, taču atbilstoši Komerclikuma  
40.pantam šādu pilnvaru nebija nepieciešams izdot rakstiskā formā. To, ka SIA „BAU -HOW 
BALTIC” atzina noslēgto ražošanas līgumu par sev saistošu, apstiprina turpmāk aprakstītā 
ražošanas līguma izpilde gan no SIA „BAU -HOW BALTIC ”, gan no atbildētāja puses.  
Ņemot vērā minēto, pirmkārt, secināms, ka SIA „BAU -HOW BALTIC” un atbildētāja 
tiesiskās attiecības, kas izriet no ēku moduļu ražošanas un ēku būvniecības, nosaka starp SIA 
„BAU -HOW BALTIC” un atbildētāju noslēgtais ražošanas lī gums. Otrkārt, secināms, ka prasījumi, 
kas izriet no ražošanas līguma, tai skaitā strīdus 2011.gada 30.novembra rēķina Nr.BH 2010/0161, 
ir izspriežami no ražošanas līgumā ietvertajām līguma dalībnieku saistībām.  
[4.2] No ražošanas līguma 11.panta 11.punkta  un 9.panta secināms, pirmkārt, ka atbildētājs 
ar SIA „BAU -HOW BALTIC” vienojās par to, ka papildus ražošanas līgumam pušu līgumiskās 
saistības izriet arī no Norvēģijas standarta NS 3430, vispārējiem līguma noteikumiem par būvdarbu 
un inženiertehnisko darb u veikšanu, bet pārējā daļā ir piemērojami Norvēģijas likumi. Otrkārt, 
atbildētājs ar SIA „BAU -HOW BALTIC” vienojās, ka strīdi, kas izriet no ražošanas līguma, ir 
piekritīgi Norvēģijas tiesai Tronheimā.  
4 [4.3] No Civillikuma 1807., 1808.panta un tiesību zin ātnes atziņām jāsecina, ka notikušās prasījuma 
tiesību pārdošanas prasītājam rezultātā atbildētāja stāvoklis nedrīkst pasliktināties un ka 
atbildētājam pret prasītāju saglabājas visas tās pašas ierunas tiesības, kādas atbildētājam bija pret 
SIA „BAU -HOW BA LTIC”. Tostarp, no iepriekš minētā jāsecina, ka prasījumi, kas izriet no 
strīdus 2011.gada 30.novembra rēķina Nr.BH 2010/0161, ir izspriežami, vadoties no ražošanas 
līgumā ietvertajām atbildētāja un SIA „BAU -HOW BALTIC” saistībām, tai skaitā respektējot 
ražošanas līgumā ietvertās vienošanās par Norvēģijas standarta NS 3430 un Norvēģijas likumu 
piemērošanu, kā arī vienošanos par strīdu piekritību Norvēģijas tiesai Tronheimā.  
[4.4] Atbildētājs norāda, ka 2007.gada 30.oktobra Konvencijas par jurisdikciju un 
spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (turpmāk – Lugāno konvencija) 23.panta 
pirmā daļa un Civilprocesa likuma 30.panta pirmā daļa respektē tiesiska darījuma dalībnieku 
līgumu slēgšanas brīvību. Attiecībās ar Norvēģiju Lugāno konvencija i r saistoša arī Latvijai kā 
Eiropas Savienības dalībvalstij. Tā kā Latvijai ir saistošs Lugāno konvencijā noteiktais, ka 
jārespektē darījuma dalībnieku vienošanās par jurisdikciju, kā arī, ņemot vērā to, ka arī Civilprocesa 
likums respektē dalībnieku vienoš anās par piekritību, Latvijas tiesām ir saistošs pienākums 
respektēt atbildētāja un SIA „BAU -HOW BALTIC” ražošanas līgumā ietverto vienošanos par 
strīdu piekritību Norvēģijas tiesai Tronheimā. Līdz ar to saskaņā ar Civilprocesa likuma 219.panta 
pirmās daļa s 5.punktu Kurzemes apgabaltiesai šo prasību ir jāatstāj bez izskatīšanas.  
[4.5] Atbildētājs nesniedz paskaidrojumus un pierādījumus par strīda būtību, lai šādi 
paskaidrojumi netiktu iztulkoti kā atbildētāja piekrišana Latvijas tiesu piekritībai.  
[5] 2013.gada  19.septembrī Kurzemes apgabaltiesā tika saņemti atbildētāja 
paskaidrojumu papildinājumi, kuros atbildētājs prasību neatzīst un lūdz to noraidīt.  
[5.1] Prasībā prasītājs nepamatoti norāda, ka 2011.gada 30.novembra rēķins 
Nr.BH2010/0161 ir izrakstīts par tiem ēku  moduļiem, par ko prasītājs ir iesniedzis 
2010.gada 12.jūlija pieņemšanas -nodošanas aktus. Strīdu rēķins ir vērtējams kopējā 
2009.gada 22.oktobra ražošanas līguma izpildes kontekstā.  
[5.2] Atbildētājs ir pilnībā izpildījis savas maksājuma saistības pret SIA „BAU -
HOWBALTIC” saskaņā ar ražošanas līgumu, tai skaitā par strīdus rēķinā norādītajām 
summām, jo galīgā norēķina procedūras ietvaros, kas tika veikta saskaņā ar ražošanas 
līgumā noteikto kārtību, SIA „BAU -HOW BALTIC” prasījumi pret atbildētāju tika 
samazināti  atbildētāja pretprasījumu pret SIA „BAU -HOW BALTIC” apmērā (tika izdarīts 
ieskaits).  
[5.3] Ja netiek akceptēti galīgā norēķina procedūras rezultāti, tad atbildētājs vērš 
savuspretprasījumus pret SIA „BAU -HOW BALTIC” ieskaitam pret prasītāju šobrīd.  
[5.4] Turklāt str īdus rēķins vispār nav pamatots, jo tajā ietvertās naudas summas 
irsamaksātas, izdarot ieskaitu 2011.gada 7.novembrī. Izdarītais ieskaits ir spēkā.  
5 [6] 2013.gada 19.septembrī Kurzemes apgabaltiesā tika saņemti prasītāja prasības 
pieteikuma papildinājumi.  
[6.1] Papil dus paskaidrots, ka 2009.gadā starp SIA „BAU -HOW BALTIC” un 
atbildētājutika apspriesti vismaz divi līguma varianti (projekti). Atbildētājs ir iesniedzis 
tiesai ar 2010.gada 22.oktobri datētu ražošanas līgumu norvēģu valodā, kurš no SIA „BAU -
HOW BALTIC” pus es nav parakstīts. Prasītājs iesniedz ar 2009.gada 22.oktobri datētu 
ražošanas līgumu angļu valodā, kuru ir parakstījušas SIA „BAU -HOW BALTIC” 
paraksttiesīgās amatpersonas, taču kurš nav parakstīts no atbildētāja puses. Salīdzinot 
līgumu tekstus, ir redzam s, ka abu līgumu projektu teksti par līguma priekšmetu (moduļu 
mājām) un to cenu ir faktiski identiski. Atšķiras citi līguma projektu noteikumi, tai skaitā 
par piemērojamo likumu un tiesas piekritību. Šādos apstākļos ir acīmredzams, ka SIA 
„BAU -HOW BALTIC”  un atbildētāja starpā bija vienošanās par līguma priekšmetu – 
moduļu māju ražošanu, konkrētiem māju modeļiem un cenām, taču nebija panākta 
vienošanās par citas valsts likumu piemērošanu vai tiesāšanos ārpus Latvijas. Tātad ne SIA 
„BAU -HOW BALTIC” un atbil dētāja savstarpējām attiecībām, ne arī prasītāja un 
atbildētāja savstarpējām attiecībām nav piemērojami Norvēģijas likumi vai Norvēģijas 
standarti.  
[6.2] Prasības pieteikuma papildinājumos prasītājs palielina prasības summu par 
663 580,26 Ls (kopējā prasības sum ma 928 975,98 Ls), pamatojot to ar pārējiem 
neapmaksātajiem (daļēji neapmaksātajiem) rēķiniem Nr.BH 2010/0036, Nr.BH 2010/0037, 
Nr.BH 2010/0039, Nr.BH 2010/0044, Nr.43 un Nr.44.  
Pamatojoties uz Civillikuma 1587., 1651., 1652., 1793. -1810., 1854., 2212. -2228.pantu, 
lūdz piedzīt prasītāja labā no atbildētāja parāda summu 928 975,98 Ls; atzīt prasītājam tiesības 
saņemt no atbildētāja likumiskos procentus 6% gadā no piespriestās summas no sprieduma 
taisīšanas dienas līdz sprieduma izpildes dienai; pied zīt no atbildētāja samaksāto valsts nodevu un 
visus tiesāšanās izdevumus.  
[7] Prasības pieteikuma papildinājumiem tika pievienoti pieteikuma par 
prasībasnodrošinājumu papildinājumi.  
Ar Kurzemes apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģijas tiesneša 2013.gada 2.okt obra lēmumu 
prasība tika nodrošināta, ierakstot Ventspils zemesgrāmatu nodaļas Ventspils pilsētas 
zemesgrāmatas nodalījumā Nr.100000432522 ķīlas tiesības atzīmi atbildētājam piederošajam 
nekustamajam īpašumam Rūpniecības ielā 27, Ventspilī, kadastra numurs  2700 515 0027, un 
nosakot, ka nodrošinājums piemērojams 928 975,98 Ls apmērā.  
[8] 2013.gada 4.novembrī Kurzemes apgabaltiesā tika saņemti atbildētāja 
paskaidrojumu papildinājumi un lūgums par tiesvedības izbeigšanu lietā.  
6 [8.1] Lūgumā par tiesvedības izbeigšanu at bildētājs norāda, ka prasība celta 
neatbilstošinopirktajām prasījuma tiesībām un izsolītās prasījuma tiesības nav pietiekami 
sīki noteiktas, tāpēc prasījuma tiesību pirkums un cesija nav spēkā. Ņemot vērā minēto, 
atbildētājs uzskata, ka tiesai jāizbeidz ti esvedība lietā, pamatojoties uz Civilprocesa likuma 
223.panta 2.punktu.  
[8.2] Paskaidrojumos par prasības pieteikuma papildinājumiem atbildētājs norāda, 
kaprasība ir noraidāma to pašu motīvu dēļ, kā iepriekš.  
Prasītāja iesniegtais līguma projekts angļu valodā na v patiess. Atbildētājs nekad nav saņēmis 
no SIA „BAU -HOW BALTIC” līguma projektu angļu valodā vai to redzējis citos apstākļos. Šāds 
līguma projekts nekad nav ticis apspriests. Šāds līguma projekts nav minēts arī 2012.gada 
18.decembra izsoles aktam Nr.2 (2)  pievienotajā pieņemšanas -nodošanas aktā par nododamajiem 
dokumentiem, kas pamato izsolītās prasījuma tiesības. Šajā izsoles akta pielikumā ir minēts cits 
līgums – līgums par rūpnieciski ražotu celtniecības moduļu ražošanu un montāžu norvēģu valodā un 
tā neoficiāls tulkojums angļu valodā bez parakstiem. Tāpēc atbildētājs apstrīd līguma projekta angļu 
valodā patiesīgumu.  
Atbildētājs nekad nav saņēmis tādus rēķinus, kādus prasītājs iesniedzis tiesā. Atbildētājs 
nekad nav saņēmis rēķinus latviešu valodā. Turkl āt atsevišķi tiesā iesniegto rēķinu kopijās ietvertie 
noteikumi atšķiras no tiem rēķiniem, kādus atbildētājs parasti saņēma no SIA „BAU -HOW 
BALTIC”. Tāpēc atbildētājs apstrīd rēķinu latviešu valodā kopiju patiesīgumu.  
[9] Ar Kurzemes apgabaltiesas Civillietu t iesas kolēģijas 2013.gada 28.novembra 
spriedumuprasība tika apmierināta; no atbildētāja prasītāja labā tika piedzīti 928 975,98 Ls; 
prasītājam tika atzītas tiesības saņemt no atbildētāja likumiskos procentus 6% gadā no piespriestās 
summas no sprieduma spēk ā stāšanās brīža līdz sprieduma izpildei (izsoles dienai); no atbildētāja 
prasītāja labā tika piedzīti tiesas izdevumi – samaksātā valsts nodeva 8698,86 Ls un ar lietas 
izskatīšanu saistītie izdevumi 9,30 Ls.  
[9.1] Tiesa noraidīja atbildētāja argumentus, ka pras ība celta neatbilstoši 
nopirktajāmprasījuma tiesībām. Tiesa atzina, ka prasītājam sakarā ar iegūto prasījumu ir 
tiesības izvēlēties, kādā apjomā un par kādu parāda summas daļu celt prasību tiesā. 
Gadījumā, ja prasītājs cēlis prasību par mazāku summu, šis a pstāklis nevar tikt novērtēts kā 
prasības priekšmeta neatbilstība prasījuma cesijai. Tiesa atzina, ka cesijas priekšmets ir 
pietiekami skaidri noteikts un norādīts izsoles aktā. Tiesa atzina, ka nav pamata arī apšaubīt 
prasītāja iesniegtos rēķinus un neatz īt tos par vērtējamiem pierādījumiem lietā, ievērojot 
apstākli, ka atbildētāja pārstāvis ir apstiprinājis rēķinu esamību, sagatavojot maksājumu 
kopsavilkumu. Līdz ar to tiesa atzina, ka nav pamata tiesvedību lietā izbeigt, atzīstot, ka 
prasību tiesā cēlusi  persona, kurai nav prasījuma tiesības.  
7 [9.2] Izvērtējot tiesai nodotos divu līgumu tekstus, tiesa atzina, ka tiesas rīcībā nav 
abu pušuparakstīta tiesīgi noslēgta ražošanas līguma. Tomēr lietai pievienotie dokumenti, kā 
arī abu pušu pārstāvju paskaidrojumi liec ina, ka abos līgumos norādītie darbi tika izpildīti. 
Tādējādi tiesa atzina par pierādītu faktu, ka starp SIA „BAU -HOW BALTIC” un atbildētāju 
ir notikusi vienošanās par ēku moduļu izgatavošanu, piegādi un apmaksu, par ko liecina e -
pastu sarakste, savstarpēj ie norēķinu dokumenti un ēku moduļu pieņemšanas -nodošanas 
akti. Turklāt netiek apstrīdēts, ka SIA „BAU -HOW BALTIC” ir piegādājis pasūtītos 
moduļus.  
Lietā ir strīds, vai starp pusēm bijušas līgumiskās attiecības, kas izriet no konkrēta līguma, 
vai arī ēku m oduļu ražošanā notikusi ar līguma blakus noteikumiem neakceptēta sadarbība. Līdz ar 
to pušu iesniegtie līgumi vērtējami tiktāl, ciktāl tie ietekmē prasības pamatojumu, t.i., parāda 
esamību.  
Tiesa pievienojās pušu viedoklim, ka līgums angļu valodā nav atzīs tams par spēkā esošu un 
šī līguma noteikumi nav piemērojami strīda izšķiršanā, jo to nav parakstījušas abas līgumslēdzēja 
puses, kā arī tiesas sēdē netika iegūts apstiprinājums, ka šāds līgums vispār ticis apspriests.  
Starp pusēm pastāv strīds, vai strīda izšķiršanai ir piemērojami līguma norvēģu valodā 
noteikumi. Tiesa, novērtējot pušu iesniegtos pierādījumus, noraidīja atbildētāja argumentu, ka 
līguma pušu starpā noticis galīgs norēķins ar ieskaitu, jo secināja, ka pušu attiecībās nav 
piemērojams Norvēģij as standarts un Norvēģijas likumi. Atsaucoties uz Civillikuma 19.pantu, 
izvērtējot liecinieku /pers.B/ , /pers.C/  un /pers.A/  liecības, tiesa secināja, ka starp pusēm nebija 
noslēgts abu pušu parakstīts ražošanas līgums, tomēr notikusi sadarbība ēku moduļu ražošanā, kas 
atbilst abu pušu iesniegto līgumu projektu priekšmetam un ko apstiprina arī lietas materiāliem 
pievienotie protokoli par rūpnieciski ražotu ēku moduļu ražošanu un uzglabāšanu un gatavo 
dzīvokļu pārņemšanas akti. Starp pusēm nebija panākta vie nošanās par līgumu blakus noteikumiem 
– termiņiem, soda sankcijām un pēc kādiem likumiem apspriežamas pušu līgumiskās attiecības. 
Līdz ar to nav pamatota atbildētāja atsaukšanās uz Norvēģijas likumiem un Norvēģijas standartu.  
[9.3] Izvērtējusi 2011.gada 7.novembrī atbildētāja pilnvarotas personas /pers.D/  
sagatavoto un izsniegto rakstu Nr.10 „Par ieskaita veikšanu un paziņojumu par atlikušajām 
BAU -HOW parāda saistībām” un SIA „BAU -HOW BALTIC” izrakstītos rēķinus, tiesa 
secināja, ka m inētā raksta tabulā Nr.1 ir uzskaitīti visi rēķini, tajā skaitā arī rēķini, kas 
pamato prasības grozījumos norādīto summu.  
Ievērojot to, ka dokumentu parakstījis atbildētāja pilnvarots pārstāvis, turklāt sarakstā 
ietverto rēķinu summas atbilst lietas mater iāliem pievienoto rēķinu summām, nav pamatots 
atbildētāja arguments, ka atbildētājs neesot saņēmis tādus rēķinus, kādus prasītājs iesniedzis tiesā. 
8 Atbildētāja pārstāvis arī nenoliedza, ka minētie rēķini nav apmaksāti, pamatojot to ar atbildētāja 
veikto vi enpusējo ieskaitu.  
Atbildētāja pārstāvja raksts par veikto ieskaitu un savstarpējie rēķini, prasības pieteikumam 
pievienotie moduļu pieņemšanas -nodošanas akti un atbildētāja 2013.gada 19.septembra 
paskaidrojumiem pievienotie nodošanas akti par gataviem dzī vokļiem apliecina, ka starp SIA 
„BAU -HOW BALTIC” un atbildētāju ir pastāvējusi sadarbība ēku moduļu ražošanā un starp pusēm 
nav strīda par to, ka šie moduļi ir saražoti un nodoti atbildētājam. Līdz ar to ir iestājies atbildētāja 
pienākums veikt samaksu. No vērtējusi lietas materiāliem pievienotos dokumentus, tiesa atzina par 
pierādītu arī prasības summu 928 975,98 Ls.  
[9.4] Neapstrīdot to, ka abi prasījumi ir vienādas šķiras un tiem, pēc pušu ieskata, 
iestājiessamaksas termiņš, tiesa secināja, ka Civillikuma 1847. panta noteikumi konkrētajā 
gadījumā nevar tikt piemēroti, jo no atbildētāja dokumenta par ieskaita piemērošanu izriet, 
ka atbildētājs attiecībā pret SIA „BAU -HOW BALTIC” ir kreditors, līdz ar to atbildētājs 
nevarēja izlietot savu pretprasījumu ieskaitam, j o šādas tiesības likums piešķir nevis 
kreditoram, bet parādniekam. SIA „BAU -HOW BALTIC” savu parādu neatzina, jo parāds 
aprēķināts par summām, kas sastāvēja arī no līgumā norvēģu valodā noteiktajiem 
līgumsodiem par nokavētiem termiņiem un Norvēģijas standa rtu noteikumiem, par kuru 
piemērošanu puses nebija vienojušās.  
Nav piemērojami arī Civillikuma 1808.panta noteikumi. No lietas materiāliem izriet, ka ar 
Ventspils tiesas 2011.gada 22.decembra spriedumu pasludināts SIA „BAU -HOW BALTIC” 
maksātnespējas proces s. Maksātnespējas likuma 73.pantā noteiktajā termiņā atbildētājs nav 
iesniedzis kreditora pretenziju pret SIA „BAU -HOW BALTIC” par prasījumiem kopsummā 479 
187,33 Ls, kas atbildētāja ieskatā izriet no ražošanas līguma, bet šāds prasījums izvirzīts tikai šī s 
lietas ietvaros. Tiesa atzina, ka, nepiesakot kreditora pretenziju maksātnespējas procesa ietvaros, 
atbildētājs ir zaudējis savas prasījuma tiesības pret SIA „BAU -HOW BALTIC”.  
Turklāt, ievērojot lietā konstatētos apstākļus, ka starp SIA „BAU -HOW BALTIC” un 
atbildētāju nav savstarpēji akceptēta līguma ar blakus noteikumiem, proti, līguma izpildes 
termiņiem, likumiem, pēc kādiem apspriežamas pušu attiecības, kā arī faktu, ka SIA „BAU -HOW 
BALTIC” nav atzinis atbildētāja vienpusēji veiktu ieskaitu, tiesa atzi na, ka nav pamata atzīt 
atbildētāja pretprasījumu, kas balstīts tikai uz līguma norvēģu valodā noteikumiem, ko tiesa neatzīst 
par spēkā esošu.  
[10] 2014.gada 2.janvārī atbildētājs iesniedza apelācijas sūdzību par Kurzemes 
apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģij as 2013.gada 28.novembra spriedumu, pārsūdzot to pilnā 
apjomā.  
9 [10.1]  Tiesa spriedumā ir nepareizi secinājusi, ka prasība ir celta atbilstoši 
nopirktajāmprasījuma tiesībām un ka izsoles aktā cesijas priekšmets ir pietiekami skaidri 
noteikts. Prasību pamatojošie r ēķini nav minēti 2012.gada 18.decembra izsoles akta Nr.2(2) 
pielikumā Nr.1, kurā ir norādīti dokumenti, kas pamato izsolītās prasījuma tiesības. Saskaņā 
ar Civillikuma 1085.pantu pirkuma līgums par prasījuma tiesību pirkšanu tika noslēgts 
2012.gada 18.dece mbrī. Jebkuri vēlāk – 2012.gada 20.decembrī – nodotie dokumenti, kas 
ietilpa nodotajās 55 mapēs, neietilpst 2012.gada 18.decembrī notikušās izsoles priekšmetā. 
Tādējādi 2012.gada 18.decembra izsolē tika pārdotas prasījuma tiesības par izdomātu 
summu, ko ne pamato neviens dokuments. To papildus pierāda arī tas fakts, ka tiesā 
iesniegto prasību pamatojošo rēķinu kopsumma ir lielāka par nopirktajām prasījuma 
tiesībām. Arī 2011.gada 20.decembra vēstulē, ko ir parakstījuši bijušie SIA „BAU -HOW  
BALTIC” valdes loce kļi /pers.B/  un /pers.C/ , ir norādīta atšķirīga parāda summa.  
Visbeidzot, 2011.gada 18.decembra izsolēs aktā Nr.2(2) noteikts, ka tiek pārdotas prasījuma 
tiesības par izgatavoto, piegādāto, bet neapmaksāto produkciju. Savukārt prasītājs tiesai ir 
iesniedzi s rēķinus, kuru liela daļa ir maksa par citiem darbiem un lietām. Ņemot vērā minētos 
argumentus to kopsakarā, tiesai vajadzēja secināt, ka 2012.gada 18.decembra izsolē izsolītās 
prasījuma tiesības nebija pietiekami sīki noteiktas, tāpēc prasījuma tiesību p irkums un cesija nav 
spēkā, vai arī, ka prasība celta neatbilstoši nopirktajām prasījuma tiesībām. Līdz ar to tiesai 
tiesvedību lietā vajadzēja izbeigt.  
[10.2]  Tiesa spriedumā nepareizi secināja, ka attiecībās starp atbildētāju un SIA 
„BAUHOW BALTIC” nav piemēroj ami Norvēģijas standarta līguma noteikumi NS 3430 
„Vispārējie līguma noteikumi par būvdarbu un inženiertehnisko darbu veikšanu” un tāpēc 
atbildētāja izdarītais ieskaits nav noticis.  
Tiesas rīcībā bija divi atšķirīgi līgumi – viens norvēģu valodā, otrs angļ u valodā. Tiesa 
pareizi secināja, ka prasītāja iesniegtais līgums angļu valodā nav ņemams vērā, jo būtībā ir fiktīvs. 
Taču tiesa nepareizi secināja, ka līgums norvēģu valodā arī nav ņemams vērā, jo atbildētājs un SIA 
„BAU -HOW BALTIC” esot vienojušies tikai  par ēku moduļu izgatavošanu, piegādi un apmaksu, 
bet neesot vienojušies par tādiem blakus noteikumiem kā termiņi un likumdošana, kāda 
piemērojama līguma attiecībām.  
Minētais tiesas secinājums balstās uz bijušo MSIA „BAU -HOW BALTIC” valdes locekļu  
/pers.B/  un /pers.C/  liecībām, kurām tiesa deva priekšroku salīdzinot ar bijušā MSIA „BAU -HOW 
BALTIC” padomes priekšsēdētāja /pers.A/  liecībām. Atbildētājs uzskata, ka /pers.B/  un /pers.C/  
liecības par to, ka viņiem esot bijuši iebildumi pret atsevišķiem līgumā no rvēģu valodā ietvertajiem 
noteikumiem, neatbilst patiesībai. Tiesai šīs minēto liecinieku liecības vajadzēja vērtēt kritiski un 
priekšroku dot liecinieka /pers.A/  atšķirīgajām liecībām, jo /pers.B/  un /pers.C/  piedalījās izsolē, 
kurā tika pārdotas prasījum a tiesības pret atbildētāju, un bija ieinteresēti šādi liecināt. /pers.A/  
10 liecības apstiprina arī civillietas materiālos esošie pierādījumi gan par darbu izpildi, gan par 
pārrunām par līguma norvēģu valodā izpildi. Tiesai vajadzēja ņemt vērā vairākus rakst veida 
pierādījumus, kas pierāda MSIA „BAU -HOW BALTIC” un tās bijušo valdes locekļu konkludentas 
darbības, no kurām secināms, ka MSIA „BAU -HOW BALTIC” un tās bijušie valdes locekļi atzina 
sev par saistošu visu līgumu norvēģu valodā. Pirmkārt, 2011.gada 20.d ecembra vēstulē Nr.95, ko 
parakstījuši /pers.B/  un /pers.C/ , ir viennozīmīga atsauce uz 2009.gada 22.oktobra ražošanas 
līgumu. Otrkārt, MSIA „BAU -HOW BALTIC” 2011.gada 30.novembra rēķinā Nr.BH 2010/0161 
arī ir izdarīta atsauce uz līgumu. Treškārt, minētajā  rēķinā ietvertās maksājuma pozīcijas un 
konkrētās summas izriet tieši no pārrunām, ko saistībā ar 2009.gada 22.oktobra līguma norvēģu 
valodā izpildi veda atbildētāja un MSIA „BAU -HOW BALTIC” mātes kompānijas pārstāvji. E -
pasti, ka pierāda šīs pārrunas, ir  pievienoti atbildētāja paskaidrojumiem un ir atrodami civillietas 
materiālos. Turklāt, tā kā MSIA „BAU -HOW BALTIC” izrakstīja 2011.gada 30.novembra rēķinu 
Nr.BH 2010/0161 tieši par tām summām, par kurām atbildētāja un MSIA „BAU -HOW BALTIC” 
pārstāvji vieno jās, jāsecina, ka MSIA „BAU -HOW BALTIC” valdes locekļi pilnībā piekrita tam, ka 
pārrunas par 2009.gada 22.oktobra līguma norvēģu valodā izpildi ved atbildētāja un MSIA „BAU -
HOW BALTIC” mātes kompāniju pārstāvji, kā arī šo pārrunu rezultātam. To papildus pi erāda arī 
MSIA „BAU -HOW BALTIC” 2011.gada 20.decembra vēstule Nr.95.  
Ņemot vērā teikto, tiesai vajadzēja atzīt par pierādītu, ka atbildētāja un MSIA „BAU -HOW 
BALTIC” savstarpējās tiesiskās attiecības regulēja 2009.gada 22.oktobra līgums norvēģu valodā ar 
visiem tā blakus noteikumiem, tai skaitā, ka savstarpējās tiesiskajās attiecībās ir piemērojami 
Norvēģijas standarta līguma noteikumi. Attiecīgi tiesai vajadzēja piekrist atbildētāja argumentam, 
ka atbildētājs tiesiski ir aizturējis maksājumus MSIA „BAU -HOW  BALTIC” saskaņā ar Norvēģijas 
standarta līguma noteikumiem.  
Nepareizs ir arī tiesas secinājums, ka dalībnieku savstarpējās attiecības ir apspriežamas pēc 
Latvijas likumiem, jo saistības izpilde notika Latvijā. Šajā konkrētajā gadījumā saistības izpilde 
notika Norvēģijā, jo MSIA „BAU -HOW BALTIC” ne tikai ražoja ēku moduļus, bet arī būvēja šīs 
ēkas Norvēģijā. Tāpēc, pamatojoties uz Civillikuma 19.panta otro daļu, tiesai vajadzēja atzīt, ka 
jebkurā gadījumā tiesiskajās attiecībās starp atbildētāju un MSIA „BA U-HOW BALTIC” ir 
piemērojami Norvēģijas likumi, tai skaitā Norvēģijas standarta līguma noteikumi.  
Līdz pat maksātnespējas procesa pasludināšanai MSIA „BAU -HOW BALTIC” valdes 
locekļi neapšaubīja, ka atbildētāja un MSIA „BAU -HOW BALTIC” tiesiskās attiecības regulē 
2009.gada 22.oktobra līgums norvēģu valodā, kā arī neiebilda pret notiekošajām pārrunām par šī 
līguma izpildi. Nav pamatota tiesas norāde spriedumā, ka MSIA „BAU -HOW BALTIC” savu 
parādu neatzina. Ne civillietas materiālos, ne tiesas sēdē nav iegūti pierādījumi, ka MSIA 
„BAUHOW BALTIC” jebkad būtu iebildis pret parādu.  
11 Turklāt nepareizs ir tiesas secinājums par ieskaitu, jo, pirmkārt, Norvēģijas standarta līguma 
noteikumi nosaka atbildētāja tiesības vienpusēji aizturēt maksājumus (izdarīt ieskaitu), o trkārt, pat 
ja šo ieskaitu vērtētu saskaņā ar Latvijas Civillikumu, arī tad šis ieskaits ir atzīstams par notikušu, 
jo, pamatojoties uz Civillikuma 1847.pantu, atbildētājam bija tiesības veikt vienpusēju (pret 
kreditora gribu) ieskaitu.  
[10.3] Tiesai vajadzēja ņemt vērā, ka atbildētājam ir atzīts kreditora prasījums pret MSIA 
„BAU -HOW BALTIC” 217 078,92 Ls apmērā. Pamatojoties uz Civillikuma  
1808.pantu, atbildētājs šo atzīto kreditora prasījumu (kopā ar citām summām) vērsa ieskaitam kā 
pretprasījumu pr et prasītāju. Tiesa, nešķirojot, kurš no izvirzītajiem pretprasījumiem ir ticis 
pieteikts un atzīts kā atbildētāja kreditora prasījums pret MSIA „BAU -HOW BALTIC”, neņēma 
vērā nevienu no atbildētāja pretprasījumiem, ko atbildētājs vērsa ieskaitam pret prasī tāju. Uz atzīto 
kreditora prasījumu nav attiecināmi tiesas argumenti par Maksātnespējas likumā noteiktā termiņa 
nokavēšanu kreditoru prasījumu pieteikšanai.  
Turklāt nepareizas ir tiesas norādes, kad vedina domāt, ka ieskaitam, kas tiek veikts, 
pamatojoties  uz Civillikuma 1847.pantu, ir nepieciešama kreditora piekrišana. Civillikuma 
1847.pants ir izņēmums no vispārējiem ieskaita veikšanas noteikumiem un nosaka tos gadījumus, 
kad parādnieks ieskaitu var izdarīt vienpusēji (pret kreditora gribu). Turklāt par p arādnieku ir 
uzskatāma jebkura persona, kurai ir kāda izpildāma saistība pret citu personu (kreditoru).  
Ņemot vērā teikto, pat ja tiesa nenoraidīja prasību pilnībā, tiesai vajadzēja noraidīt prasību 
atzītā kreditora prasījuma 217 078,92 Ls apmērā.  
[11] 2014.gad a 5.martā Augstākajā tiesā tika saņemti prasītāja paskaidrojumi par 
apelācijas sūdzību, kuros prasītājs apelācijas sūdzību uzskata par nepamatotu un noraidāmu un 
neatzīst to pilnībā.  
[12] 2015.gada 30.aprīlī Augstākajā tiesā tika saņemts atbildētāja lūgums izbe igt 
tiesvedību lietā.  
[12.1] Starp atbildētāju un tā vienīgo dalībnieku Norvēģijas uzņēmumu Heimdal Building 
Systems International AS, no vienas puses, un SIA „BAU -HOW BALTIC” un tās vienīgo 
dalībnieku Norvēģijas uzņēmumu BAU -HOW AS, no otras puses, 2009.g ada 5.februārī Oslo tika 
noslēgts sadarbības līgums, kurā līdzēji vienojās par tehnisku un komerciālu sadarbību.  
Sadarbības līguma 2.3.punktā līdzēji konceptuāli vienojās par ražošanu. Viens no soļiem 
sadarbības līguma pienācīgai izpildei bija ražošanas lī guma saskaņošana un parakstīšana.  
Sadarbības līguma 4.punktā noteikts, ka šo līgumu reglamentē Norvēģijas normatīvie akti. 
Sadarbības līguma 5.punktā noteikts, ka jebkuri strīdi, kas rodas starp pusēm un kurus nevar 
noregulēt sarunu ceļā un/vai ar saistošu  trešās personas lēmuma palīdzību, ko puses strīdus 
gadījumā vienojas pieaicināt, tiek izskatīti Norvēģijas vispārējās piekritības tiesā.  
12 Sadarbības līgums joprojām ir spēkā. Tas nekad nav bijis apstrīdēts.  
Tādējādi, ja tiek secināts, ka starp SIA „BAU -HOW BALTIC” un atbildētāju nav citas 
vienošanās par strīdu izšķiršanas kārtību un piemērojamo likumu, tad ir pamats atzīt, ka SIA 
„BAUHOW BALTIC” un atbildētāja attiecības pēc 2009.gada 5.februāra regulē Norvēģijas 
normatīvie akti un jebkuri strīdi SIA „BAU -HOW BALTIC” un atbildētāja starpā izskatāmi 
Norvēģijas tiesā.  
[12.2] Lietā nepastāv strīds par to, ka ražošanas līgumu 2009.gada 22.oktobrī Norvēģijas 
pilsētā Tronheimā ir parakstījis atbildētāja valdes priekšsēdētājs /pers.E/ , kuram bija tiesības 
pārstāv ēt atbildētāju atsevišķi. No SIA „BAU -HOW BALTIC” puses 2009.gada 22.oktobrī 
ražošanas līgumu ir parakstījis /pers.A/ , kurš bija SIA „BAU -HOW BALTIC” padomes 
priekšsēdētāja vietnieks. To, ka ražošanas līgums kļūdaini datēts ar 2010.gadu, lai gan tika 
parak stīts 22.oktobrī 2009.gadā, apstiprina liecinieka /pers.A/  sniegtā liecība Kurzemes apgabaltiesā 
un 2009.gada 19.oktobra e -pasta vēstule. Visā sadarbības laikā atbildētājs bija pārliecināts, ka 
ražošanas līgumu ir parakstījis /pers.A/  kā SIA „BAU -HOW BALTI C” pilnvarots pārstāvis.  
[12.3] Pērkot prasības tiesības 2012.gada 18.decembrī, prasītājs ir iesaistījies augsta riska 
darījumā. Kā to apstiprina SIA „BAU -HOW BALTIC” administratora 2013.gada 17.oktobra 
vēstule un izsoles akta pielikums, SIA „BAU -HOW BALTI C” administrators prasītājam nodeva: 
ražošanas līgumu norvēģu valodā un tā tulkojumu angļu valodā; līgumiskajām attiecībām 
piemērojamā Norvēģijas standarta noteikumus; Norvēģijas advokātu biroja Arntzen de Besche 
2012.gada 23.janvāra atzinumu par to, ka ne pastāv SIA „BAU -HOW BALTIC” prasījuma tiesības 
pret atbildētāju. Tā kā ražošanas līguma 2.punktā norādīts, ka SIA „BAU -HOW BALTIC” 
pienākumos ietilpst visi nepieciešamie darbi, ražošanas plānošana, transports un uzstādīšana 
būvvietā Utleir/Ilsvika Norvēģij ā, prasītājam vajadzēja būt zināmam, ka pakalpojumu sniegšanas 
vieta ir Norvēģijā.  
[12.4] Eiropas Savienības padome 2000.gada 22.decembrī ir pieņēmusi regulu Nr.44/2001 
par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (saukta a rī par Brisel es 
I Regulu). Regula Nr.44/2001 Latvijā ir spēkā un tieši piemērojama kopš 2004.gada 1.maija.  
2007.gada 30.oktobrī Islande, Šveice, Norvēģija un Eiropas Kopiena parakstīja 2007.gada 
30.oktobra Konvenciju par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 
jeb 2007.gada Lugāno konvenciju, kuras 1. -61.panta noteikumi ir pilnībā identiski regulas 44/2001 
1.-61.panta noteikumiem. 2008.gada 27.novembrī tika pieņemts Padomes lēmums, ar kuru  
Kopienas vārdā apstiprināja 2007.g ada Lugāno konvenciju. Gan Latvijā, gan Norvēģijā 2007.gada 
Lugāno konvencija ir spēkā no 2010.gada 1.janvāra.  
13 Ņemot vērā, ka Latvijas kompetencē neietilpa Lugāno konvencijas parakstīšana, tās 
piemērošanā konkrētajā gadījumā primāri būtu jāvadās pēc skaidr ojumiem, ko devusi Eiropas 
Savienības Tiesa (kā Kopienas viedokļa paudējs) un Norvēģijas tiesas.  
[12.5] Atsaucoties uz 2007.gada Lugāno konvencijas 23.panta pirmo daļu un regulas 
44/2001 23.panta 1.punktu, atbildētājs norāda, ka šīs tiesību normas formulēj umā nav precizēts, vai 
jurisdikcijas noteikšanas klauzulu ārpus līgumslēdzēju pušu loka var attiecināt arī uz trešo personu, 
kas pārņēmusi kādas sākotnējā līguma puses tiesības.  
Lietās, kas attiecas uz jūras pārvadājumu līgumiem, Eiropas Savienības Tiesa i r atzinusi, ka 
konosamentā ietverta jurisdikcijas noteikšanas klauzula attiecināma uz trešo personu, ja šī klauzula 
ir atzīta par spēkā esošu starp kravas nosūtītāju un pārvadātāju un ja saskaņā ar piemērojamajām 
valsts tiesībām trešā persona, iegūstot kon osamentu, ir pārņēmusi kravas nosūtītāja tiesības un 
pienākumus (skat. 1984.gada 19.jūnija spriedumu lietā 71/83 Russ, Recueil; 1999.gada 16.marta 
spriedumu lietā C -159/97 Castelletti, Recueil; 2000.gada 9.novembra spriedumu lietā C -387/98 
Coreck, Recueil) . 
Kā pamatu minot 2000.gada 9.novembra spriedumu lietā C -387/98 Coreck, Recueil, 
Austrijas Augstākā tiesa, piemērojot attiecīgajā laikā spēkā esošo Lugāno konvenciju, 2002.gada 
29.janvāra spriedumā lietā 1 Ob 4/02y ir atzinusi, ka jurisdikcijas klauzula ir  saistoša cesionāram, 
kas cesijas ceļā ieguvis līgumiskus prasījumus. Ar attiecīgo spriedumu Austrijas Augstākā tiesa 
apstiprināja arī savu iepriekšējo praksi.  
Austrijas Augstākā tiesa spriedumā īpaši norādīja, ka tas atbilst arī Vācijas Federatīvās 
Augstā kās tiesas un Itālijas Kasācijas tiesas judikatūrai.  
[12.6] Kā uz to ir norādīts eksperta atzinumā par Norvēģijas likumiem, ir droši pieņemt, ka 
saskaņā ar Norvēģijas likumiem cesionāram ir saistoša strīdu izšķiršanas klauzula.  
[12.7] Viedoklis, ka cesija s līguma noslēgšanas gadījumā vienošanās par strīdu izskatīšanu 
Norvēģijas vispārējās piekritības tiesā saskaņā ar Norvēģijas likumiem nepāriet uz cesionāru, ir 
pretrunā ar vienu no cesijas tiesību institūta pamatnoteikumiem, kas paredz, ka cesijas rezultā tā 
nedrīkst pasliktināties parādnieka stāvoklis (Civillikuma 1807.pants).  
Noslēdzot vienošanos par strīdu izskatīšanu Norvēģijas vispārējās piekritības tiesā saskaņā 
ar Norvēģijas likumiem, atbildētājs un SIA „BAU -HOW BALTIC” ir atzinušas strīda izskatīšanu 
Norvēģijas vispārējās piekritības tiesā saskaņā ar Norvēģijas likumiem. Attiecīgi gadījumā, ja 
pretēji atbildētāja un SIA „BAU -HOW BALTIC” gribai strīds netiek izskatīts Norvēģijas vispārējās 
piekritības tiesā saskaņā ar Norvēģijas likumiem, šāda strīda izskatīšana aizskar atbildētāja tiesiskās 
intereses.  
14 Vienošanās par līgum isko piekritību saistošais raksturs cesijas gadījumā nav uzskatāms par 
pretēju Civillikuma 1800.panta noteikumiem. Cedējot prasījumu, cesionāram vienlaicīgi ar pašu 
prasījumu tiek nodotas tiesības vērst šo prasījumu pret parādnieku.  
Tā kā prasījums, kura i zpilde var tikt prasīta Norvēģijas vispārējās piekritības tiesā saskaņā 
ar Norvēģijas likumiem, ir cedēts, prasītājam kā cesionāram ir kļuvusi saistoša šī prasījuma 
realizēšanas kārtība, un šāda prasījuma izpildi prasītājs var prasīt tikai Norvēģijas vispā rējās 
piekritības tiesā saskaņā ar Norvēģijas likumiem.  
Pamatojoties uz Civilprocesa likuma 223.panta 1.punktu, 440.pantu, lūdz izbeigt tiesvedību, 
jo lieta nav pakļauta Latvijas tiesām.  
[13] Ar Augstākās tiesas Civillietu tiesu palātas 2015.gada 4.decembra lēm umu prasītājs SIA 
„Zetko” tika aizstāts ar tā tiesību pārņēmēju Krievijā reģistrēto SIA „STARBAK”.  
[14] Atbildētāja pārstāvis zvērināts advokāts Lauris Leja tiesas sēdē uzturēja lūgumu 
partiesvedības izbeigšanu uz tajā norādītajiem argumentiem, bet gadījumā, ja  tiesvedība netiek 
izbeigta, uzturēja apelācijas sūdzību un neatzina prasību uz apelācijas sūdzībā un paskaidrojumos 
norādītajiem argumentiem.  
Prasītāja pārstāvis zvērināts advokāts Jānis Pūce tiesas sēdē uzskatīja lūgumu par tiesvedības 
izbeigšanu par nep amatotu un noraidāmu, uzturēja prasību un neatzina apelācijas sūdzību uz 
prasības pieteikumā un paskaidrojumos norādītajiem argumentiem.  
  
M o t ī v u d a ļ a  
  
[15] Pārbaudījusi lietas materiālus un noklausījusies pušu pārstāvju viedokli, 
Augstākāstiesas Civilli etu tiesu palāta atzīst, ka tiesvedība lietā ir izbeidzama.  
[16] Civilprocesa likuma 440.pants nosaka, ka apelācijas instances tiesa aptur 
tiesvedību,atstāj prasību bez izskatīšanas vai izbeidz tiesvedību gadījumos un kārtībā, kāda noteikta 
šā likuma 24., 25. u n 26.nodaļā.  
Saskaņā ar Civilprocesa likuma 26.nodaļas 223.panta 1.punktu tiesa izbeidz tiesvedību lietā, 
ja lietas izskatīšana nav pakļauta tiesai.  
Augstākās tiesas Civillietu tiesu palāta atzīst, ka lietas izskatīšana nav pakļauta Latvijas tiesai.  
[16.1]  Kā redzams no lietas materiāliem, 2009.gada 5.februārī starp atbildētāju un 
Norvēģijas uzņēmumu Heimdal Byggsystem International AS, no vienas puses, un SIA „BAU - 
HOW BALTIC” un Norvēģijas uzņēmumu BAU -HOW AS, no otras puses, tika noslēgts līgums 
(3.sējums l.l.37 -l.l.51, l.l.65 -l.l.82). Līgumā līdzēji vienojās par tehnisku un komerciālu sadarbību, 
līguma 1.punktā vienojoties par fabrikas Ventspilī nomas attiecībām un līguma 2.punktā – par 
ražošanu fabrikā.  
15 Līguma 4.punktā tika noteikts, ka šo līgum u reglamentē Norvēģijas normatīvie akti, bet 
5.punktā – ka jebkuri strīdi, kas rodas starp pusēm un kurus nevar noregulēt sarunu ceļā vai ar 
saistošu trešās personas lēmuma palīdzību, ko puses izmanto, lai vienotos strīda gadījumā, tiek 
izskatīti Norvēģija s vispārējās piekritības tiesā.  
2009.gada 28.februārī Rīgā starp atbildētāju un SIA „BAU -HOW BALTIC” tika noslēgts nomas 
līgums (3.sējums l.l.140 -l.l.152), kura preambulas F punktā ir tieša atsauce uz 2009.gada 5.februāra 
līgumu (pamatlīgumu), nosakot, ka tas kalpo par pamatu šim līgumam un tādējādi nesaskaņu 
gadījumā ir noteicošais līgums.  
2009.gada 22.oktobrī Tronheimā starp atbildētāju un SIA „BAU -HOW BALTIC” tika noslēgts 
līgums par rūpnieciski ražotu celtniecības moduļu ražošanu un montāžu (1.sējums l. l.89-l.l.96). 
Minētais līgums tika kļūdaini datēts ar 2010.gadu, kaut arī tika noslēgts 2009.gadā, ko apstiprina 
lietas materiālos esošā e -pasta sarakste starp līgumslēdzējiem (1.sējums l.l.97 -l.l.98), liecinieka 
/pers.A/  liecības Kurzemes apgabaltiesas 20 13.gada 14.novembra tiesas sēdē (l.l.137l.l.138), 
liecinieku /pers.F/ , /pers.E/ , /pers.G/  liecības Augstākās tiesas Civillietu tiesu palātas 2015.gada 
28.septembra tiesas sēdē (3.sējums l.l.178 -l.l.180) un liecinieka /pers.H/  liecības Augstākās tiesas 
Civillietu tiesu palātas 2015.gada  
4.decembra tiesas sēdē (4.sējums l.l.33 -l.l.34), kā arī apstāklis, ka līgums tika pildīts, sākot no 
2009.gada beigām, par ko lietā nav strīda.  
Pirmās instances tiesas konstatētais fakts, ka pras ītāja iesniegtais 2009.gada 22.oktobra līgums par 
rūpnieciski ražotas ēkas izgatavošanu un uzstādīšanu (1.sējums l.l.151 -l.l.160) nav atzīstams par 
spēkā esošu un šī līguma noteikumi nav piemērojami strīda izšķiršanā, apelācijas sūdzībā nav 
apstrīdēts.  
[16.2] Kā redzams no 2009.gada 22.oktobrī Tronheimā starp atbildētāju un SIA „BAU -HOW 
BALTIC” noslēgtā līguma par rūpnieciski ražotu celtniecības moduļu ražošanu un montāžu 
(1.sējums l.l.89 -l.l.96), to SIA „BAU -HOW BALTIC” vārdā ir parakstījis /pers.A/ . No li etas 
materiālos esošajām izdrukām no Uzņēmumu datu bāzes (1.sējums l.l.37 -l.l.43, 2.sējums l.l.29 -
l.l.31) izriet, ka līguma noslēgšanas dienā, t.i., 2009.gada 22.oktobrī, SIA „BAU -HOW BALTIC” 
pārstāvības tiesības bija valdes priekšsēdētājam /pers.B/  un val des loceklim /pers.C/  kopīgi, 
savukārt /pers.A/  bija padomes priekšsēdētāja vietnieks.  
Starp pusēm nav strīda par to, ka /pers.A/  netika izsniegta rakstveida pilnvara SIA „BAU -HOW 
BALTIC” pārstāvībai.  
Neskatoties uz minēto, Augstākās tiesas Civillietu ties u palātas ieskatā lietā ir gūti pietiekami 
pierādījumi tam, ka /pers.A/  bija pilnvarots noslēgt 2009.gada 22.oktobra līgumu par rūpnieciski 
ražotu celtniecības moduļu ražošanu un montāžu SIA „BAU -HOW BALTIC” vārdā. Civillikuma 
16 2290.pants nosaka, ka pilnvar ojuma līgumu nodibina ar līdzēju vienošanos, kas var notikt arī 
klusējot, ja kāds apzināti pielaiž trešo personu vest savas lietas.  
Arī Komerclikuma 40.pants parastai komercpilnvarai neparedz obligātu rakstisku formu.  
Kā redzams no lietas materiālos esošā s e-pastu sarakstes starp līgumslēdzējiem (1.sējums 
l.l.97l.l.98, 2.sējums l.l.23 -l.l.24, 3.sējums l.l.9 -l.l.10, l.l.35 -36), liecinieka /pers.A/  liecībām 
Kurzemes apgabaltiesas 2013.gada 14.novembra tiesas sēdē (l.l.137 -l.l.138), liecinieku /pers.F/ , 
/pers .E/, /pers.G/  liecībām Augstākās tiesas Civillietu tiesu palātas 2015.gada 28.septembra tiesas 
sēdē (3.sējums l.l.178 -l.l.180), liecinieka /pers.H/  liecībām Augstākās tiesas Civillietu tiesu palātas 
2015.gada 4.decembra tiesas sēdē (4.sējums l.l.33l.l.34),  līguma projektu sagatavoja un līguma 
noslēgšanas sarunas SIA „BAU -HOW BALTIC” vārdā veda /pers.A/ , to zināja un pret to neiebilda 
SIA „BAU -HOW BALTIC” valdes priekšsēdētājs /pers.B/  un valdes loceklis /pers.C/ , kuriem tika 
nosūtīts noslēgtais līgums, tā t ulkojums angļu valodā un Norvēģijas standarta līguma noteikumi NS 
3430. SIA „BAU -HOW BALTIC” pārstāvji /pers.B/  un /pers.C/  ne tikai neiebilda pret to, bet gan 
tieši pretēji – tam piekrita. Minēto apstiprina apstāklis, ka SIA „BAU -HOW BALTIC” pildīja 
noslē gto līgumu, tajā skaitā līgumā noteikto saistību izpildes nodrošināšanai SIA „BAUHOW 
BALTIC” valdes priekšsēdētājs /pers.B/  un valdes loceklis /pers.C/  2009.gada 22.decembrī 
iesniedza pieteikumus garantijas izsniegšanai Nordea Bank Finland Plc Latvijas fil iālei, norādot un 
pievienojot 2009.gada 22.oktobra līguma kopiju (3.sējums l.l.214l.l.215, l.l.216 -l.l.223).  
Liecinieka /pers.B/  un /pers.C/  sniegtās liecības Kurzemes apgabaltiesas 2013.gada 14.novembra 
tiesas sēdē (2.sējums l.l.135 -l.l.137) par to, ka vi ņi nepiekrita 2009.gada 22.oktobra līgumam, 
neapstiprina neviens cits pierādījums, tādēļ Augstākās tiesas Civillietu tiesu palāta dod priekšroku 
pārējiem iepriekšminētajiem pierādījumiem, jo tie savstarpēji apstiprina viens otru un ir ticami.  
Saskaņā ar Ci villikuma 1434.pantu piekrišanu var dot nevien pirms attiecīgās darbības, bet arī tad, 
kad to uzsāk, un pat vēlāk; pēdējā gadījumā to sauc par apstiprinājumu.  
Savukārt atbilstoši Civillikuma 1435.pantam vēlākam apstiprinājumam ir atpakaļejošs spēks un 
tādēļ tas attiecināms uz darījuma noslēgšanas laiku.  
Ievērojot minēto, Augstākās tiesas Civillietu tiesu palātas ieskatā pamatots ir atbildētāja arguments, 
ka /pers.A/  bija pilnvarots noslēgt 2009.gada 22.oktobra līgumu par rūpnieciski ražotu celtniecības 
moduļu ražošanu un montāžu SIA „BAU -HOW BALTIC” vārdā un minētais līgums ir spēkā esošs.  
[16.3] 2009.gada 22.oktobrī Tronheimā starp atbildētāju un SIA „BAU -HOW BALTIC” noslēgtā 
līguma par rūpnieciski ražotu celtniecības moduļu ražošanu un montāžu (1.sējums l .l.89-l.l.96) 
11.punkta 11.apakšpunktā puses vienojās, ka strīdi tiek risināti pārrunās. Ja nav panākta vienošanās, 
strīds tiek risināts parastā tiesas procesā saskaņā ar Norvēģijas likumiem Tronheimā (Trondheim) 
kā vietā ar piekritību.  
17 Šāda līgumslēdzēju vienošanās pilnībā atbilst Civillikuma 19.panta pirmajai daļai un nerunā pretim 
Latvijas likuma pavēlošām vai aizliedzošām normām, tajā skaitā Civillikuma 19.panta otrajai daļai, 
ievērojot to, ka līgumā paredzētie montāžas darbi bija jāveic Norvēģijā saska ņā ar Norvēģijas 
standarta līguma noteikumiem NS 3430.  
Saskaņā ar 2007.gada 30.oktobra Konvencijas par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi 
civillietās un komerclietās jeb 2007.gada Lugāno Konvencijas 23.panta pirmo daļu, ja puses, no 
kurām vienai  vai vairākām domicils ir valstī, kam ir saistoša šī konvencija, ir vienojušās par to, ka 
tiesai vai tiesām kādā valstī, kam ir saistoša šī konvencija, ir jurisdikcija izskatīt jebkādus strīdus, 
kas radušies vai varētu rasties saistībā ar noteiktām tiesisk ām attiecībām, tad jurisdikcija ir šai tiesai 
vai tiesām. Tā ir izņēmuma jurisdikcija, ja vien puses nav vienojušās citādi.  
Atbilstoši Eiropas Savienības Tiesas praksei (skat. 1984.gada 19.jūnija spriedumu lietā 71/83 Tilly 
Russ un Ernest Russ pret NV Have n- & Vervoerbedrijf Nova un NV Goeminne Hout; 1999.gada  
16.marta spriedumu lietā C -159/97 Trasporti Castelletti Spedizioni Internazionali SpA pret Hugo 
Trumpy SpA; 2000.gada 9.novembra spriedumu lietā C -387/98 Coreck Maritime GmbH pret 
Handelsveem BV un ci tiem), uz kuru pamatoti savā lūgumā ir atsaucies atbildētājs, konosamentā 
ietverta jurisdikcijas noteikšanas klauzula ir attiecināma uz trešo personu, ja šī klauzula ir atzīta par 
spēkā esošu starp kravas nosūtītāju un pārvadātāju un ja trešā persona, iegū stot konosamentu, ir 
pārņēmusi kravas nosūtītāja tiesības un pienākumus. Kā redzams no eksperta atzinumā par 
Norvēģijas likumiem (3.sējums l.l.11 -l.l.20, l.l.56 -l.l.64), arī saskaņā ar Norvēģijas likumiem 
cesionāram ir saistoša strīdu izšķiršanas klauzula.  
Civillikuma 1807.pants nosaka, ka parādnieka stāvoklis ar cesiju nedrīkst pasliktināties, kādēļ 
cesionārs, ja viņam personīgi pieder kādas priekšrocības pret parādnieku, nedrīkst tās izlietot. 
Izskatot strīdu starp cesionāru un atbildētāju Latvijas tiesā saskaņā ar Latvijas likumiem, tiktu 
aizskartas atbildētāja tiesiskās intereses izskatīt strīdu pielīgtajā kārtībā, tādējādi pasliktinot 
atbildētāja stāvokli.  
Ņemot vērā minēto, Augstākās tiesas Civillietu tiesu palāta atzīst par pamatotu atbildētāja viedok li, 
ka prasītājam kā cesionāram ir saistošā šī prasījuma realizēšanas kārtība un šāda prasījuma izpildi 
prasītājs var prasīt tikai Norvēģijas vispārējās piekritības tiesā saskaņā ar Norvēģijas likumiem. 
[16.4] Šādos apstākļos Augstākās tiesas Civillietu ti esu palāta secina, ka lietas izskatīšana nav 
pakļauta Latvijas tiesai, kas saskaņā ar Civilprocesa likuma 223.panta 1.punktu ir pamats 
tiesvedības izbeigšanai lietā.  
[17] Izbeidzot tiesvedību lietā, saskaņā ar Civilprocesa likuma 140.panta septīto daļu ir atceļams ar 
Kurzemes apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģijas tiesneša 2013.gada 3.maija un 2013.gada 
2.oktobra lēmumiem piemērotais prasības nodrošinājums. Prasības nodrošinājums saglabājas līdz 
dienai, kad lēmums stājas likumīgā spēkā.  
18   
R e z o l u t ī  v ā d a ļ a  
  
Pamatojoties uz Civilprocesa likuma 140.panta septīto daļu, 223.panta 1.punktu, 224., 230.,  
230.1, 440.pantu, 442.panta pirmo daļu, Augstākās tiesas Civillietu tiesu palāta  
  
n o l ē m a :  
  
Izbeigt tiesvedību civillietā SIA „STARBAK” prasībā pret SIA „HBSI Production” par 
parāda piedziņu.  
Atcelt ar Kurzemes apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģijas tiesneša 2013.gada 3.maija un 
2013.gada 2.oktobra lēmumiem piemēroto prasības nodrošinājumu.  
Lēmumu var pārsūdzēt Latvijas Republikas Augstākās tiesas Civillietu departamentā 10  
dienu laikā no pilna lēmuma izsniegšanas dienas, iesniedzot blakus sūdzību Latvijas Republikas 
Augstākās tiesas Civillietu tiesu palātā un samaksājot valsts nodevu 28,46 euro. 
  
Tiesneši                                                                  (paraksts)                I.Grauda  
                                                                                           (paraksts)                D.Jansone  
                                                                                           (paraksts)                N.Riņķis  
  
  
  
NORAKSTS PAREIZS  
Latvijas Republikas Augstākās tiesas  
Civillietu tiesu palātas tiesnese                                                              I.Grauda  
Rīgā 2016.gada 3.februārī