Lieta C‑83/14

CHEZ Razpredelenie Bulgaria AD

pret

Komisia za zashtita ot diskriminatsia

(Administrativen sad Sofia‑grad lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)

“Direktīva 2000/43/EK — Vienlīdzīgas attieksmes pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības princips — Pilsētu teritorijas, kurās pārsvarā dzīvo romu tautības pārstāvji — Elektroenerģijas skaitītāju uzstādīšana uz gaisvadu elektrolīniju stabiem sešu līdz septiņu metru augstumā — Jēdzieni “tieša diskriminācija” un “netieša diskriminācija” — Pierādīšanas pienākums — Iespējamais attaisnojums — Manipulāciju ar elektroenerģijas skaitītājiem un nelikumīgu pieslēgumu novēršana — Samērīgums — Pasākuma vispārējais raksturs — Šī pasākuma aizskarošā un stigmatizējošā ietekme — Direktīvas 2006/32/EK un 2009/72/EK — Galapatērētāja iespējas pārbaudīt savu elektroenerģijas patēriņu neesamība”

Kopsavilkums – Tiesas (virspalāta) 2015. gada 16. jūlija spriedums

Eiropas Savienības tiesības – Principi – Vienlīdzīga attieksme – Vienlīdzīga attieksme pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības – Direktīva 2000/43 – Diskriminācija etniskās piederības dēļ – Jēdziens – Nelabvēlīgāka attieksme, kas izriet no kolektīva pasākuma, kurš ir vērsts pret personām, kurām ir noteikta etniskā piederība, bet kurš skar arī personas, kurām nav šīs piederības – Iekļaušana

Tā kā nav nekādu šaubu par to, ka elektroenerģijas piegāde ietilpst Direktīvas 2000/43, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, 3. panta 1. punkta h) apakšpunkta piemērošanas jomā, šis noteikums ir jāinterpretē tādējādi, ka elektroenerģijas skaitītāja uzstādīšana galapatērētāja mājoklī, kas ir nesaraujami saistīta ar iepriekš minēto piegādi, ietilpst šīs direktīvas piemērošanas jomā un uz to attiecas šajā direktīvā paredzētais pienākums ievērot vienlīdzīgas attieksmes principu. (sal. ar 43. punktu)

Jēdziens “diskriminācija etniskās piederības dēļ” Direktīvas 2000/43, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, un, it īpaši, tās 1. panta un 2. panta 1. punkta izpratnē ir jāinterpretē tādējādi, ka apstākļos, kad pilsētas rajonā, kurā pārsvarā dzīvo romu tautības pārstāvji, visi elektroenerģijas skaitītāji tiek izvietoti gaisvadu elektrolīniju stabos 6 līdz 7 metru augstumā, kamēr citos rajonos šie skaitītāji tiek izvietoti augstumā, kas nepārsniedz divus metrus, minētais jēdziens ir piemērojams neatkarīgi no tā, vai minētais kolektīvais pasākums skar personas, kurām ir noteikta etniskā piederība, vai personas, kuras, lai arī tām nav minētās etniskās piederības, tomēr kopā ar pirmajām minētajām personām cieš no nelabvēlīgākas attieksmes vai tiek nostādītas īpaši nelabvēlīgā situācijā, kas izriet no šī pasākuma. Ņemot vērā Direktīvas 2000/43 mērķi un to tiesību, uz kuru aizsardzību tā ir vērsta, dabu, tās piemērošanas joma nevar tikt definēta šauri un vienlīdzīgas attieksmes princips, uz kuru ir ietverta atsauce minētajā direktīvā, tādējādi ir piemērojams nevis noteiktai personu kategorijai, bet gan saistībā ar tās 1. pantā noteiktajiem iemesliem. Šādu interpretāciju apstiprina arī šīs direktīvas preambulas 16. apsvērums un 3. panta 1. punkts, saskaņā ar kuriem aizsardzība no diskriminācijas rases vai etniskās piederības dēļ, ko ir paredzēts nodrošināt ar šo direktīvu, ir jānodrošina “visām” personām. Tāpat to apstiprina gan EKL 13. panta formulējums, kurš pēc grozījumiem ir kļuvis par LESD 19. pantu un kurš ir Direktīvas 2000/43 juridiskais pamats, ar kuru Savienībai ir piešķirtas pilnvaras veikt pasākumus, lai cīnītos pret diskrimināciju, tostarp rases un etniskās piederības dēļ, gan Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā paredzētais diskriminācijas rases un etniskās piederības dēļ aizlieguma princips, kura konkrēta izpausme tās aptvertajās materiāltiesiskajās jomās ir minētā direktīva. (sal. ar 56.–58., 60. punktu un rezolutīvās daļas 1) punktu)

Skat. nolēmuma tekstu. (sal. ar 62. punktu)

Direktīva 2000/43, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, it īpaši tās 2. panta 1. punkts un 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts, ir jāinterpretē tādējādi, ka tā nepieļauj tādu valsts tiesību noteikumu, kurā ir paredzēts, ka, lai varētu tikt konstatēta tiešas vai netiešas diskriminācijas rases vai etniskās piederības dēļ pastāvēšana jomās, uz kurām attiecas šīs direktīvas 3. panta 1. punkts, nelabvēlīgākajai attieksmei vai īpaši nelabvēlīgajai situācijai, uz kurām ir izdarīta atsauce attiecīgi iepriekš minētajos a) un b) apakšpunktā, ir jāietver tiesību vai leģitīmo interešu apdraudējums. (sal. ar 69. punktu un rezolutīvās daļas 2) punktu)

Skat. nolēmuma tekstu. (sal. ar 71. un 104. punktu)

Direktīvas 2000/43, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, 2. panta 2. punkta a) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka pasākums, saskaņā ar kuru pilsētas rajonā, kurā pārsvarā dzīvo romu tautības pārstāvji, visi elektroenerģijas skaitītāji tiek izvietoti gaisvadu elektrolīniju stabos 6 līdz 7 metru augstumā, kamēr citos rajonos šie skaitītāji tiek izvietoti augstumā, kas nepārsniedz divus metrus, ir tieša diskriminācija šī noteikuma izpratnē, ja izrādās, ka minētais pasākums ir ticis ieviests un/vai paturēts spēkā ar to etnisko piederību saistītu iemeslu dēļ, kas ir kopēja lielākajai daļai attiecīgā rajona iedzīvotāju. Tas, ņemot vērā visus atbilstošos lietas apstākļus, kā arī minētās direktīvas 8. panta 1. punktā paredzētos noteikumus par pierādīšanas pienākuma pāreju, ir jāizvērtē valsts tiesai. Lai arī personai, kura uzskata, ka tai ir nodarīts kaitējums, nepiemērojot vienlīdzīgas attieksmes principu, vispirms ir jāpierāda fakti, pamatojoties uz kuriem var uzskatīt, ka ir notikusi tieša vai netieša diskriminācija, konstatējot šādus faktus, ir jāpārliecinās, ka atbildētāja atteikums sniegt informāciju nevar apdraudēt Direktīvā 2000/43 izvirzīto mērķu sasniegšanu. (sal. ar 60., 78., 91. punktu un rezolutīvās daļas 3) punktu)

Direktīvas 2000/43, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, 2. panta 2. punkta b) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka: — šis noteikums nepieļauj tādu valsts tiesību noteikumu, kurā ir paredzēts, ka, lai varētu tikt konstatēta netieša diskriminācija rases vai etniskās piederības dēļ, īpaši nelabvēlīgās situācijas pamatā ir jābūt bijušiem ar rasi vai etnisko piederību saistītiem iemesliem; — jēdziens “acīmredzami neitrāls” noteikums, kritērijs vai prakse minētā noteikuma izpratnē attiecas uz noteikumu, kritēriju vai praksi, kas šķietami ir formulēti vai piemēroti neitrāli, proti, ņemot vērā faktorus, kas nav saistīti ar aizsargāto iezīmi un nav tai līdzvērtīgi; — jēdziens “īpaši nelabvēlīga situācija” šī paša noteikuma izpratnē neattiecas uz īpaši būtiskiem, acīmredzamiem un smagiem nevienlīdzīgas attieksmes gadījumiem, bet nozīmē, ka it īpaši kādas konkrētas rases vai etniskās piederības personas ir tās, kas attiecīgā noteikuma, kritērija vai prakses dēļ ir tikušas nostādītas nelabvēlīgākā situācijā; — pieņemot, ka pasākums, saskaņā ar kuru pilsētas rajonā, kurā pārsvarā dzīvo romu tautības pārstāvji, visi elektroenerģijas skaitītāji tiek izvietoti gaisvadu elektrolīniju stabos 6 līdz 7 metru augstumā, kamēr citos rajonos šie skaitītāji tiek izvietoti augstumā, kas nepārsniedz divus metrus, nav uzskatāms par tiešu diskrimināciju minētās direktīvas 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē, šāda prakse līdz ar to principā var būt acīmredzami neitrāla prakse minētā 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē, kas nostāda kādas etniskās piederības personas īpaši nelabvēlīgā situācijā, salīdzinot ar citām personām. (sal. ar 60., 109. punktu un rezolutīvās daļas 4) punktu)