CIVILDIENESTA TIESAS SPRIEDUMS

(otrā palāta)

2011. gada 15. septembrī





Lieta F-7/10





Marc Galan Girodit

pret

Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB)

Civildienests – Pagaidu darbinieki – Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 8. pants – Nosacījums, saskaņā ar kuru līgums tiek izbeigts, ja darbinieks netiek iekļauts konkursa rezerves sarakstā – Atklāts konkurss ITSB/AST/02/07 – Nelabvēlīgs akts

Priekšmets Prasība, kura iesniegta saskaņā ar LESD 270. pantu, kas piemērojams EAEK līgumam saskaņā ar tā 106.a pantu, ar kuru M. Galan Girodit lūdz atcelt ITSB lēmumu, ar kuru tiek izbeigta viņa nodarbināšana pagaidu darbinieka statusā

Nolēmums Atcelt ITSB 2009. gada 12. marta lēmumu, ar kuru tiek izbeigts prasītāja pagaidu darbinieka līgums. ITSB sedz savus tiesāšanās izdevumus un atlīdzina prasītāja tiesāšanās izdevumus.

Kopsavilkums

1. Ierēdņi – Prasība – Nelabvēlīgs akts – Jēdziens – Vēstule, kas adresēta pagaidu darbiniekam un kurā viņam tiek atgādināts par viņa līguma beigu datumu – Izslēgšana – Līguma grozīšana – Lēmums nepagarināt līgumu – Ietveršana

(Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punkts)

2. Ierēdņi – Prasība – Nelabvēlīgs akts – Jēdziens – Pagaidu darbinieka līguma noteikums, saskaņā ar kuru darba attiecību saglabāšanai darbiniekam jābūt iekļautam atklāta konkursa rezerves sarakstā – Administrācijas lēmums, kurā tiek konstatēts, ka darbinieks nav ticis iekļauts minētajā sarakstā, un ar kuru tiek īstenots noteikums par līguma izbeigšanu – Ietveršana

(Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punkts)

3. Ierēdņi – Pagaidu darbinieki – Pieņemšana darbā – Uz noteiktu laiku noslēgta līguma grozīšana par līgumu uz nenoteiktu laiku un noteikuma par līguma izbeigšanu, ja darbinieks netiek iekļauts atklāta konkursa rezerves sarakstā, ietveršana – Grozījumi, kas tiek interpretēti kā uz noteiktu laiku noslēgta līguma pagarināšana

(Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta a), b) un d) punkts un 8. panta pirmā un otrā daļa; Padomes Direktīvas 1999/70 pielikuma 1. klauzulas b) punkts, 3. klauzulas 1. punkts un 5. klauzulas 1. punkta b) un c) apakšpunkts)

1. Akts, kurā salīdzinājumā ar agrāko aktu nav ietverts neviens jauns apstāklis, ir tikai šo agrāko aktu apstiprinošs akts, un šī fakta dēļ tam nevarētu būt tāda iedarbība, lai sāktos jauns prasības termiņš. Konkrēti vēstule, lai atgādinātu darbiniekam viņa līguma noteikumus, kas attiecas uz tā darbības beigu termiņu un kas neietver nevienu jaunu apstākli attiecībā uz šiem noteikumiem, nav nelabvēlīgs akts.

Savukārt nelabvēlīgs akts ir jebkādi līguma grozījumi, bet tas attiecas tikai uz situāciju, kad tiek grozīti noteikumi, ja vien attiecīgās izmaiņas neietver līguma vispārējās nozīmes grozīšanu. Tāpat situācijā, ja līgums var tikt pagarināts, administrācijas pieņemtais lēmums to nepagarināt ir nelabvēlīgs akts, kas ir atsevišķs no attiecīgā līguma un kas var būt sūdzības un prasības priekšmets likumā noteiktajos termiņos. Tādējādi tāds lēmums, kas pieņemts pēc dienesta interešu un ieinteresētās personas situācijas atkārtotas izvērtēšanas, ietver jaunu apstākli salīdzinājumā ar sākotnējo līgumu un nav uzskatāms tikai par tā apstiprinājumu.

(skat. 32.–35. punktu)

Atsauces

Tiesa: 1980. gada 10. decembris, 23/80 Grasselli/Komisija, 18. punkts; 1987. gada 9. jūlijs, 329/85 Castagnoli/Komisija, 10. un 11. punkts; 2006. gada 14. septembris, C-417/05 P Komisija/Fernández Gómez, 45.–47. punkts.

Pirmās instances tiesa: 2001. gada 2. februāris, T-97/00 Vakalopoulou/Komisija, 14. punkts; 2003. gada 1. aprīlis, T-11/01 Mascetti/Komisija, 41. punkts; 2008. gada 15. oktobris, T-160/04 Potamianos/Komisija, 21. punkts.

Civildienesta tiesa: 2011. gada 15. aprīlis, F-72/09 un F-17/10 Daake/ITSB, 36. punkts.

2. Vēstule, kurā administrācija secina, ka pastāv jauns notikums vai situācija, un no tā izdara tiesību normā vai līguma noteikumā paredzētus secinājumus attiecībā uz iesaistītajām personām, ir nelabvēlīgs akts, jo ar to tiek mainīts to personu juridiskais stāvoklis, uz kurām tas attiecas.

Tā ir administrācijas lēmuma gadījumā, ar kuru konstatē pagaidu darbinieka uzvārda neiekļaušanu konkrētā atklātā konkursa rezerves sarakstā un piemēro noteikumu par šī līguma izbeigšanu, kas ietverts viņa līgumā; noteikumu, kas rada šī līguma izbeigšanu gadījumā, ja iestājas konkrēts notikums, proti, tiek izveidots minētajā noteikumā paredzētais konkursa rezerves saraksts, kura datums līguma noslēgšanas brīdī nebija zināms. Šāds lēmums, kurš groza darbinieka juridisko stāvokli, ir nelabvēlīgs akts, par kuru var iesniegt sūdzību un, attiecīgā gadījumā, prasību.

Tādējādi minētajam darbiniekam nav obligāti jāapstrīd šis noteikums uzreiz pēc līguma parakstīšanas, kamēr tie apstākļi, kuros tas ir jāpiemēro, turpina būt neskaidri. Tā kā līguma izbeigšanas noteikuma iekļaušana ir sarežģītas darbības subjekts, darbiniekam ir jābūt iespējai netieši apstrīdēt šī noteikuma likumību, tāpat arī individuālo piemērojamību, ja administrācija pieņem lēmumu to piemērot darbības beigu posmā.

(skat. 40., 41. un 59. punktu)

Atsauce

Civildienesta tiesa: Daake/ITSB, minēts iepriekš, 34. un nākamie punkti.

3. 1. klauzulas b) punkta pamatnolīgumā par darbu uz noteiktu laiku, kas ietverts Direktīvas 1999/70/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par darbu uz noteiktu laiku pielikumā, mērķis ir radīt kārtību, lai novērstu ļaunprātīgu izmantošanu, kas rodas, piemērojot uz noteiktu laiku slēgtus secīgus darba līgumus vai attiecības, un no šī skatupunkta tajā ir paredzēts ierobežot uz noteiktu laiku slēgtu darba līgumu, kas ir uzskatāmi par iespējamu ļaunprātīgas izmantošanas līdzekli par sliktu darba ņēmējiem, secīgu izmantošanu, paredzot noteiktu skaitu minimāli aizsargājošu noteikumu, lai novērstu algoto darbinieku situācijas nedrošību. Tomēr ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 8. panta pirmās un otrās daļas noteikumiem tiek tieši precizēts ierobežojums izmantot secīgus pagaidu darbinieka līgumus. Pirmkārt, pagaidu darbinieka līgums minētās kārtības 2. panta a) punkta izpratnē var tikt pagarināts uz noteiktu laiku tikai vienu reizi; jebkura nākamā pagarināšana ir uz nenoteiktu laiku. Otrkārt, pagaidu darbinieka līgums šīs kārtības 2. panta b) vai d) punkta izpratnē, kura ilgums nevar pārsniegt četrus gadus, var tikt pagarināts tikai vienu reizi vēl uz diviem gadiem, ar nosacījumu, ka pagarināšanas iespēja bija paredzēta sākotnējā līgumā; attiecīgais darbinieks drīkst palikt savā amatā pēc līguma beigām tikai tad, ja viņš ir iecelts ierēdņa amatā. Šie noteikumi atbilst pamatnolīguma 5. klauzulas 1. punkta b) un c) apakšpunktā paredzētajiem pasākumiem, kas var novērst ļaunprātīgu izmantošanu, kas rodas, piemērojot uz noteiktu laiku noslēgtus secīgus darba līgumus vai secīgas darba attiecības.

Apstāklis, ka darbinieka līgumā tika iekļauts noteikums par izbeigšanu, kas administrācijai ļauj to izbeigt, ja ieinteresētā persona nenokārto konkursu, par ko organizācijai tika paziņots noteiktajā laikā, neatkarīgi no līguma noteikumiem neļauj kvalificēt to par līgumu uz nenoteiktu laiku, kuram ir raksturīga darba stabilitāte. Tādējādi līguma ilgums, kā tas izriet arī no 3. panta 1. punkta pamatnolīgumā, var tikt noteikts ne tikai “ar noteikta datuma sasniegšanu”, bet arī ar “noteikta uzdevuma izpildi vai brīdi, kad norisinās konkrēts notikums”, kā konkrētā konkursa rezerves saraksta izveidošana, ar kuru ir saistītas vairākas iespējamās sekas saskaņā ar darbinieka līguma noteikumiem. Tāpat, ja viņa uzvārds netiek iekļauts rezerves sarakstā, no līguma noteikumiem izriet, ka tas tiks izbeigts; tāpat nokārtošanas gadījumā būtu saprātīgi, ja ierēdņa amata vieta tiktu piedāvāta attiecīgajam darbiniekam, ņemot vērā, ka piedāvājuma atteikuma gadījumā, līgums vienalga tiks izbeigts atbilstoši tā noteikumiem.

No minētā izriet, ka ir jāatceļ administrācijas lēmums, ar kuru tiek izbeigta darbinieka nodarbināšana, kas kļūdaini ir pieņemts, balstoties uz noteikumu par atcelšanu, kas ietverts viņa darba līgumā, neņemot vērā Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 8. panta pirmajā daļā paredzētos noteikumus. Tādējādi pēc pagarināšanas pagaidu darbinieka līgums minētās kārtības 2. panta a) punkta izpratnē starp administrāciju un darbinieku tika atkārtoti atjaunots uz noteiktu laiku, neievērojot minētās kārtības 8. panta pirmajā daļā paredzētos noteikumus.

(skat. 62.–64. un 68.–70. punktu)

Atsauces

Tiesa: 2006. gada 4. jūlijs, C-212/04 Adeneler u.c., 63. punkts.

Civildienesta tiesa: 2006. gada 26. oktobris, F-1/05 Landgren/EIF, 66. punkts.