LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 108/25

Prasība, kas celta 2006. gada 3. martā — Budapesti Erőmű pret Komisiju

(Lieta T-80/06)

(2006/C 108/46)

Tiesvedības valoda — angļu

Lietas dalībnieki

Prasītājs: Budapesti Erőmű, Budapešta, Ungārija (pārstāvji — M. Powell, solicitor, C. Arhold, K. Struckmann, juristi)

Atbildētāja: Eiropas Kopienu Komisija

Prasītāja prasījumi:

— atcelt Eiropas Komisijas 2005. gada 9. novembra lēmumu uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru valsts atbalsta lietā C 41/2005 (ex NN 49/2005) — Ungārijas balasta izmaksas — vai pakārtoti — atcelt lēmumu daļā, kas attiecas uz prasītāja noslēgtajiem elektroenerģijas pirkšanas līgumiem;

— piespriest atbildētājai atlīdzināt visus tiesāšanās izdevumus;

— pieņemt citus vai papildu pasākumus, kas nepieciešami lietas taisnīgai atrisināšanai.

Pamati un galvenie argumenti

Prasītājs ir siltuma piegādātājs un elektroenerģijas ražotājs Ungārijā. Ar apstrīdēto lēmumu Komisija nolēma uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz attiecīgo jauno valsts atbalstu, ko satur elektroenerģijas pirkšanas līgumi starp Ungārijas elektroenerģijas ražotājiem un Ungārijas valsts elektroenerģijas tīkla operatoru (1).

Savu prasību prasītājs pamato ar to, ka Komisija nebija kompetenta pieņemt apstrīdēto lēmumu. No Pievienošanās līgumu (2) IV pielikuma 3. nodaļas 1. punkta un Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (3) 1. punkta b) punkta izriet, ka Komisijai ir kompetence tikai attiecībā uz valsts atbalstu, kas ir piemērojams pēc jaunas dalībvalsts pievienošanās datuma. Prasītājs apgalvo, ka elektroenerģijas pirkšanas līgumi ir noslēgti pirms pievienošanās un pēc pievienošanās nav vairs piemērojami.

Turklāt prasītājs apgalvo, ka Komisija ir pieļāvusi acīmredzamu tiesību kļūdu un kļūdu novērtējumā, uzsākot formālu izmeklēšanas procedūru, nepastāvot objektīvam pamatam uzskatīt, ka prasītāja elektroenerģijas pirkšanas līgumi ietver valsts atbalstu. Prasītājs uzskata, ka Komisija nav izvērtējusi prasītājas elektroenerģijas pirkšanas līgumu raksturu saistībā ar apstākļiem līgumu noslēgšanas laikā, ir neatbilstoši novērtējusi ekonomisku priekšrocību jēdzienu un konkurences izkropļošanas un ietekmes uz tirdzniecību jēdzienus EKL 87. panta 1. punkta nozīmē.

Prasītājs arī apgalvo, ka Komisija ir kļūdījusies, uzskatot, ka elektroenerģijas pirkšanas līgumi satur jaunu valsts atbalstu, jo tie ir noslēgti pirms Ungārijas elektroenerģijas tirgus atvēršanas.

Visbeidzot, prasītājs apgalvo, ka apstrīdētā lēmuma pamatojums nav pienācīgs.

(1) Valsts atbalsts – Ungārija –Valsts atbalsts C 41/2005 (ex NN 49/2005) – Ungārijas balasta izmaksas – Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK Līguma 88. panta 2. punkta (teksts, kas attiecas uz EEK) piemērošanu (OV 2005 C 324, 12. lpp.)

(2) Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā – IV pielikums: Pievienošanās akta 22. pantā minētais saraksts – 3. Konkurences politika (OV 2003 L 236, 797. lpp.)

(3) Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma [88.] panta piemērošanai (OV L 83, 1. lpp.)