Lieta C‑32/14

ERSTE Bank Hungary Zrt.

pret

Attila Sugár

(Fővárosi Törvényszék lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)

“Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu — Direktīva 93/13/EEK — Negodīgi noteikumi līgumos, ko slēdz starp pārdevēju vai piegādātāju un patērētāju — Hipotekārā aizdevuma līgums — 7. panta 1. punkts — Negodīgu noteikumu izmantošanas izbeigšana — Atbilstoši un efektīvi līdzekļi — Parāda atzīšana — Notariālais akts — Notāra izdarīta atzīme par izpildāmību — Izpildu dokuments — Notāra pienākumi — Negodīgu noteikumu pārbaude pēc savas ierosmes — Pārbaude tiesā — Līdzvērtības un efektivitātes principi”

Kopsavilkums – Tiesas (trešā palāta) 2015. gada 1. oktobra spriedums

Patērētāju tiesību aizsardzība — Negodīgi noteikumi patērētāju līgumos — Direktīva 93/13 — Negodīgu noteikumu izmantošanas novēršanai paredzētie līdzekļi — Valsts tiesiskais regulējums, ar kuru notāram ir atļauts uz publiska akta, kas saistīts ar līgumu, izdarīt atzīmi par izpildāmību vai atteikties veikt minētās atzīmes atcelšanu, neveicot minētā līguma noteikumu negodīguma izvērtēšanu — Pieļaujamība — Nosacījumi — Līdzvērtības un efektivitātes principu ievērošana — Valsts tiesas kompetencē esoša pārbaude

(Padomes Direktīvas 93/13 6. panta 1. punkts un 7. panta 1. punkts)

Direktīvas 93/13 par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos 6. panta 1. punkts un 7. panta 1. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tiem nav pretrunā valsts tiesību akti, ar kuriem notāram, kurš, ievērojot formālās prasības, ir sagatavojis publisku aktu attiecībā uz pārdevēja vai piegādātāja ar patērētāju noslēgto līgumu, ir atļauts izdarīt atzīmi par izpildāmību uz minētā dokumenta vai arī atteikties veikt minētās atzīmes atcelšanu, ja nevienā no šiem posmiem nav tikusi veikta minētā līguma noteikumu negodīguma izvērtēšana.

Direktīvā 93/13 nav ietverts neviens noteikums attiecībā uz lomu, kāda var tikt vai kāda ir jāpiešķir notāram negodīgu līguma noteikumu pārbaudes jomā. Līdz ar to šajā direktīvā nav reglamentēts jautājums par to, vai gadījumos, kad valsts tiesību aktos notāram ir piešķirta kompetence izdarīt atzīmi par izpildāmību uz publiska akta, kas saistīts ar līgumu, un vēlāk to atcelt pēc tās spēkā esamības izbeigšanās, uz to arī ir attiecināma iespēja īstenot kompetenci, kas ir tieši saistīta ar tiesu varas funkciju. No tā izriet, ka, ja Savienības tiesībās nav saskaņoti valstu piespiedu izpildes mehānismi un loma, kāda saistībā ar tiem ir notāriem, šādi noteikumi ir nosakāmi katras dalībvalsts iekšējā tiesību sistēmā saskaņā ar procesuālās autonomijas principu, bet ar nosacījumu, ka tie nav nelabvēlīgāki par noteikumiem, kas regulē līdzīgas valsts tiesībām pakļautas situācijas (līdzvērtības princips), un ka tie nepadara praktiski neiespējamu vai pārmērīgi neapgrūtina to tiesību īstenošanu, kas piešķirtas Savienības tiesībās (efektivitātes princips)

Lai gan Direktīvā 93/13 ir paredzēta valsts tiesas, kas izskata strīdu starp pārdevēju vai piegādātāju un patērētāju, pozitīva iejaukšanās, kas nav saistīta ar līguma pusēm, efektivitātes principa ievērošana nevar sniegties tiktāl, lai pilnībā kompensētu attiecīgā patērētāja absolūto pasivitāti. Tādējādi tas, ka patērētājs var atsaukties uz tiesību normās negodīgu noteikumu jomā piešķirto aizsardzību tikai tad, ja tas ierosina tiesas procesu, pats par sevi nevar tikt uzskatīts par pretēju efektivitātes principam.

Tomēr valsts tiesai, kurai vienīgajai ir tiešas zināšanas par tās valsts tiesību sistēmā pastāvošo tiesību aizsardzības līdzekļu procesuālajiem noteikumiem un kurai vienīgajai ir kompetence interpretēt valsts tiesības, ir jāizvērtē, vai šie noteikumi nodrošina patērētājam efektīvu tiesību aizsardzību tiesā.

(sal. ar 48., 49., 62.–65. punktu un rezolutīvo daļu)