Keywords

Summary



Keywords

1. Tiesību aktu tuvināšana – Būvdarbu, piegādes un pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras – Direktīvas 93/37 un 2004/18 – Būvdarbu publiskā iepirkuma līgumi – Jēdziens – Jaukti līgumi – Piemērojamās tiesību normas

(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/18 1. panta 2. punkta b) apakšpunkts; Padomes Direktīvas 93/37 1. panta a) punkts)

2. Prasība sakarā ar valsts pienākumu neizpildi – Valsts pienākumu neizpildes pierādījums – Komisijas pienākums – Prezumpcijas – Nepieļaujamība

(EKL 226. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/18 1. panta 2. punkta b) apakšpunkts; Padomes Direktīvas 93/37 1. panta c) punkts)

Summary

1. Jēdziens “būvdarbu publiskā iepirkuma līgumi” Direktīvas 93/37 par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu piešķiršanas procedūras [būvdarbu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras], 1. panta a) punkta izpratnē un Direktīvas 2004/18 par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas [būvdarbu, piegādes un pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas] procedūras, 1. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē ir jānorāda, ka šis jēdziens attiecas uz līgumiem par atlīdzību, kas noslēgti rakstveidā starp, pirmkārt, vienu vai vairākiem uzņēmējiem, un, otrkārt, vienu vai vairākām līgumslēdzējām iestādēm un kuru mērķis ir darbu, kas attiecas uz kādu no Direktīvas 93/37 II pielikumā vai Direktīvas 2004/18 I pielikumā ietvertajām darbībām, vai darba, kas definēts Direktīvas 93/37 1. panta c) punktā un Direktīvas 2004/18 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā, izpilde vai izpilde un plānošana, vai arī darbu, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes precizētajām vajadzībām, īstenošana jebkādiem līdzekļiem. Līgumu var uzskatīt par “būvdarbu publiskā iepirkuma līgumu” tikai tad, ja tā mērķis atbilst minētajai definīcijai. Ar darbiem, kam ir papildu raksturs un kuri neveido līguma priekšmetu, nevar pamatot šī līguma kvalifikāciju par būvdarbu publiskā iepirkuma līgumu.

Ja līgums ietver elementus, kam ir būvdarbu publiskā iepirkuma līguma iezīmes, un tādus elementus, kam ir cita veida publiskā iepirkuma līguma iezīmes, tad tas, kuras Savienības tiesību normas par publiskajiem iepirkumiem principā ir jāpiemēro, ir atkarīgs no līguma galvenā priekšmeta. Šī noteikšana ir jāveic, ievērojot būtiskos pienākumus, kas prevalē un per se raksturo šo iepirkuma līgumu, atšķirībā no pienākumiem, kuriem ir tikai papildu raksturs un kurus paredz pats līguma priekšmets.

(sal. ar 88.–91. punktu)

2. Pienākumu neizpildes procedūras ietvaros atbilstoši EKL 226. pantam Komisijai ir jāpierāda, ka pastāv apgalvotā pienākumu neizpilde, sniedzot Tiesai informāciju, kas vajadzīga, lai pārbaudītu, vai pastāv pienākumu neizpilde, bez tiesībām Komisijai pamatoties uz jebkādu pieņēmumu.

Ja prasība attiecas uz līgumu, kas noslēgti starp pašvaldību un pilsētplānotāju, kvalifikāciju par būvdarbu publiskā iepirkuma līgumu Direktīvas 93/37 par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu piešķiršanas procedūras [būvdarbu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras], vai Direktīvas 2004/18 par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas [būvdarbu, piegādes un pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas] procedūras, izpratnē, un ja Komisija apgalvo vien to, ka šie līgumi ir jākvalificē kā “būvdarbu publiskā iepirkuma līgumi” tāpēc, ka šādu līgumu galvenais mērķis Direktīvas 93/37 1. panta c) punkta un Direktīvas 2004/18 1. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē ir pilsētplānošanas “darbi”, par to neiesniedzot pierādījumus, tad priekšnosacījums, lai konstatētu apgalvoto pienākumu neizpildi, nav izpildīts un prasība ir jānoraida.

(sal. ar 92., 94., 98. un 99. punktu)