151.

Tādējādi rezumējot mani galvenie secinājumi ir šādi: 1. Euratom līguma 106.a panta 3. punktā ir skaidri paredzēts, ka Euratom līgumam ir tāds pats statuss kā LES un LESD, ja runa ir par Savienības primārajām tiesībām. 2. Euratom līguma 106.a panta 3. punktā ir arī paredzēts, ka nedz LES, nedz LESD nevar tikt piemērots Euratom līguma jomā tiktāl, ciktāl šie noteikumi atkāpjas no paša Euratom līguma noteikumiem. Tādējādi, ja uz kādu konkrētu jautājumu izsmeļoši vai īpaši attiecas Euratom līgums, tad LES vai LESD piemērošanai nav vietas. Savukārt LES un LESD ir piemērojami visās Savienības tiesību jomās, kuras neaptver Euratom līgums. 3. Euratom līgumā nekas neattiecas uz jautājumu par valsts atbalstu. Ņemot vērā to, ka Euratom līgums ir, no vienas puses, tikai īpašs līgums, kas attiecas uz konkrēto nozari, un to, ka, no otras puses, LES un LESD ir tālejošāki mērķi (jo īpaši iekšējā tirgus darbība), būtu lietderīgi, ja LESD ietvertie noteikumi par konkurenci un valsts atbalstu tiktu piemēroti kodolenerģētikas nozarei, ja Euratom līgumā īpašu noteikumu nav. Tieši šo iemeslu dēļ LESD 107. pants ir piemērojams aplūkojamajam valsts atbalstam. 4. Euratom līguma 1. panta un 2. panta c) punkta noteikumos ir noteikti paredzēta atomelektrostaciju attīstība. Dalībvalstis acīmredzami domāja, ka Euratom līgums būs dzīvs dokuments ar spēju organiski attīstīties un pielāgoties mūsdienu apstākļiem. No tā izriet, ka nevar pieņemt Austrijas Republikas izvirzīto argumentu par to, ka šajos Euratom līguma noteikumos nav paredzēta nedz turpmāku atomelektrostaciju būvniecība, nedz novecojošu elektrostaciju aizstāšana un modernizācija ar jaunākām, jau attīstītām tehnoloģijām. 5. Lai arī ir taisnība, ka daudzās dalībvalstīs notiek karstas debates par kodolenerģijas priekšrocībām, Tiesai nav ne kompetences, ne demokrātiskas leģitimitātes pieņemt lēmumus par šādiem jautājumiem. Ņemot vērā, ka ir skaidrs, ka kodolenerģētikas attīstība ir skaidri definēts Savienības tiesību mērķis, kā tas ir atspoguļots Euratom līgumā, tomēr šo mērķi nevar pakļaut citiem (un, kā var šķist, iespējams, pretrunīgiem) Savienības tiesību mērķiem, piemēram, vides aizsardzībai, kas noteikta LESD XX sadaļā. Turklāt LESD 194. panta 2. punkta skaidrā formulējumā acīmredzami ir atzītas katras dalībvalsts tiesības izvēlēties kādu no energoavotiem, kā arī noteikt savas energoapgādes vispārējo struktūru, un šīs tiesības noteikti attiecas uz katras dalībvalsts tiesībām attīstīt kodolenerģiju kā daļu no saviem energoapgādes avotiem. 6. Pretēji Vispārējās tiesas uzskatam, kas izteikts virknē lietu, sākot no Mediaset/Komisija ( 102 ) utt., par to, ka jebkādam apstiprinātam valsts atbalstam ir jākalpo “kopīgām interesēm” saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, paša LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta pašreizējā tekstā šī prasība nav noteikta, kaut arī tā minēta LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā (“[..] svarīgs projekts visas Eiropas interesēs [..]”). 7. Tādējādi no tā izriet, ka nav prasības, ka atbalstam ir jāatbilst kādam citam mērķim, kas nav īpaši noteikts LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā. Ņemot vērā tā formulējumu un šīs normas vietu LESD, lai atbalsts būtu saderīgs ar Līgumu, tam nav jābūt nedz “kopīgu interešu mērķim”, nedz “sabiedrības interešu mērķim”. Tam ir tikai “jāveicina konkrētu saimniecisko darbību attīstība”, un tam nav jābūt “ar tādu nelabvēlīgu iespaidu uz tirdzniecības nosacījumiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. Šajā ziņā Austrijas Republikas arguments par to, ka Vispārējā tiesa ir pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā, nospriežot, ka atbalstam ir jākalpo tikai “sabiedrības”, nevis “kopīgām” interesēm, nevar tikt pieņemts, jo – manuprāt un pretēji Vispārējās tiesas uzskatam pārsūdzētajā spriedumā – faktiski nav jāievēro neviens no šiem diviem kritērijiem. 8. Katrā ziņā, pat ja šis LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta novērtējums ir kļūdains, šajā izpratnē Hinkley Point C būvniecība ir “kopīgas intereses” (un, ja vēlaties, arī “sabiedrisks mērķis”), jo atomelektrostaciju attīstība joprojām ir Euratom līguma galvenais mērķis, pat ja atsevišķas dalībvalstis, piemēram, Austrijas Republika, iebilst pret kodolenerģijas koncepciju. Piekrītot Euratom līguma mērķiem, visas dalībvalstis skaidri un bez ierunām ir principā atzinušas citu dalībvalstu tiesības uz atomelektrostaciju attīstību savās teritorijās, ja tās to vēlas. Skaidri noteiktajam šāda veida Līguma mērķim gandrīz pēc definīcijas ir jābūt tādam, kas veido kopīgu interešu mērķi valsts atbalsta noteikumu piemērošanas nolūkos. 9. Vispārējai tiesai bija pilnas tiesības konstatēt, ka Komisijas rīcībā ir bijuši vairāki pierādījumi, saskaņā ar kuriem tirgus nevēlējās vai pat bija nespējīgs finansēt Hinkley Point C projektu bez Apvienotās Karalistes sniegtajām garantijām un citām atbalsta formām. Šajā lietā nav nozīmes tam, ka attiecībā uz citiem elektroenerģijas ražošanas veidiem tirgus nepilnība varēja nepastāvēt. Vispārējā tiesa nav pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā, secinot, ka kodolenerģētikas ražošana bija attiecīgā saimnieciskā darbība LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē. 10. Kā skaidri izriet no LESD 107. panta 2. un 3. punkta, lietās par valsts atbalstu Komisijas uzdevums ir vienkārši izvērtēt, vai attiecīgo valsts pasākumu “var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu”. Būtībā uzdevums ir pārbaudīt attiecīgā atbalsta saderību ar noteikumiem par konkurenci un iekšējo tirgu, nevis ar noteikumiem, kas saistīti ar vidi. Savukārt jebkurš lēmums par to, vai konkrētam projektam ir nepieciešams saņemt atļauju no plānošanas un vides aizsardzības viedokļa, principā ir dalībvalstu attiecīgo iestāžu kompetencē, nevis Komisijas kā tādas kompetencē jautājumos par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu. 11. Jautājumā par pārbaudi, ko veic attiecībā uz jebkāda atbalsta saderību ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta izpratnē, galvenais ir tas, vai šāds atbalsts izraisa vai veicina ieguldījumus konkrētas saimnieciskās darbības attīstībā, kura pretējā gadījumā nenotiktu. Nav nekādas ex ante atšķirības starp atbalstu ieguldījumam un darbības atbalstu. Šāda atšķirība ne tikai nav paredzēta pašā LESD 107. panta pašreizējā tekstā, bet jebkāda šāda atšķirība arī būtu vienkāršota un kalpotu par iespēju apiet noteiktās normas, izmantojot grāmatvedības mahinācijas. 12. Šeit attiecīgie atbalsta pasākumi, protams, ir ne tikai saistīti ar tīrām būvniecības izmaksām kā tādām, bet arī ietver īpašas izmaksas, kas saistītas ar kodolenerģijas nodrošināšanu, tostarp izmaksas lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanai. Tomēr šīs izmaksas ir ieguldījumu izmaksas, kas noteikti radīsies, ja elektrostacija darbosies. 13. Šajos apstākļos Vispārējai tiesai bija pilnas tiesības noraidīt pārsūdzību pret Komisijas lēmumu apstiprināt attiecīgos atbalsta pasākumus, ko Apvienotā Karaliste piešķīrusi Hinkley Point C būvniecībai.