Keywords

Summary



Keywords

1. Pamattiesības – Tiesības uz kolektīvām sarunām – Saskaņošana ar prasībām, kas attiecas uz Līgumā garantētajām pamatbrīvībām – Brīvība veikt uzņēmējdarbību – Pakalpojumu sniegšanas brīvība – Direktīvas publiskā iepirkuma jomā

(Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/18; Padomes Direktīva 92/50)

2. Tiesību aktu tuvināšana – Pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras – Direktīvas 92/50 un 2004/18 – Piemērošanas joma

(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/18; Padomes Direktīva 92/50)

3. Tiesību aktu tuvināšana – Pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras – Direktīvas 92/50 un 2004/18 – Piemērošanas joma – Iepirkuma līguma vērtība

(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/18 9. panta 8. punkts; Padomes Direktīvas 92/50 7. panta 4. un 5. punkts)

Summary

1. Tiesību uz kolektīvām sarunām pamattiesību raksturs un koplīguma par atskaitījumiem no pašvaldību civildienesta darbinieku darba algas, veicot vecuma apdrošināšanu, sociālais mērķis, tos skatot kopumā, kā tādi nevar automātiski atbrīvot pašvaldību darba devējus no pienākuma ievērot prasības, kas izriet no Direktīvas 92/50 par procedūru koordinēšanu valsts pakalpojumu līgumu piešķiršanai un Direktīvas 2004/18 par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru, ar kurām publiskā iepirkuma jomā tiek piemērota brīvība veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība.

Precīzāk, koplīgumu normas nav izslēgtas no noteikumu par personu brīvu pārvietošanos piemērošanas jomas.

Turklāt tādu pamattiesību kā tiesības uz kolektīvām sarunām izmantošana var tikt pakļauta zināmiem ierobežojumiem. It īpaši, lai gan neapšaubāmi tiesībām uz kolektīvām sarunām dalībvalstī ir konstitucionālā aizsardzība, tomēr atbilstoši Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. pantam šīs tiesības ir izmantojamas saskaņā ar Savienības tiesībām.

Turklāt nevar uzskatīt, ka sociālo partneru brīvības un tiesību uz kolektīvām sarunām izmantošanai neizbēgami ir raksturīga direktīvu, ar kurām publiskā iepirkuma jomā tiek piemērota brīvība veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība, pārkāpšana.

Visbeidzot, atšķirībā no mērķa, par kuru vienojušies sociālie partneri, – paaugstināt pašvaldību dienestā esošo darba ņēmēju pensiju līmeni – iestāžu un uzņēmumu, kuriem ir paredzēts piešķirts uzņēmuma vecuma apdrošināšanas līgumu slēgšanas tiesības, noteikšana koplīgumā neskar tiesību uz kolektīvām sarunām būtību.

(sal. ar 41.–43., 47. un 49. punktu)

2. Dalībvalsts nav izpildījusi pienākumus, kas līdz 2006. gada 31. janvārim tai bija paredzēti Direktīvas 92/50 par procedūru koordinēšanu valsts pakalpojumu līgumu piešķiršanai 8. pantā, to skatot kopā ar III–VI sadaļu, un kopš 2006. gada 1. februāra – Direktīvas 2004/18 par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru, 20. pantā, to skatot kopā ar 23.–55. pantu, tādēļ, ka pašvaldību iestādes vai uzņēmumi, kas sasnieguši noteiktu lielumu nodarbināto skaita ziņā, sākot ar kuru publiskā iepirkumu līgumu vērtība pārsniedz šo direktīvu piemērošanai noteikto robežvērtību, tieši, neizsludinot konkursu Eiropas Savienības mērogā, noslēdza ar koplīguma noteikumā paredzētām iestādēm un uzņēmumiem pakalpojumu līgumus par uzņēmuma veiktu vecuma apdrošināšanu.

Precīzāk, pamattiesību uz kolektīvām sarunām izmantošanai ir jāatbilst prasībām, kuras izriet no LESD aizsargātām brīvībām, un samērīguma principam. Šajā ziņā taisnīgs līdzsvars starp attiecīgo interešu ņemšanu vērā, proti, attiecīgo darba ņēmēju pensiju līmeņa paaugstināšanu, no vienas puses, un brīvības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvības īstenošanu, kā arī atvēršanos konkurencei Savienības mērogā, no otras puses, nav ievērots ar koplīguma normu, ar kuru pilnībā un uz nenoteiktu laiku tiek izslēgta no Direktīvas 92/50 un Direktīvas 2004/18 izrietošo noteikumu piemērošana attiecībā uz pašvaldību darba ņēmēju pensiju uzkrājumiem, lai gan direktīvu publiskā iepirkuma jomā ievērošana nav nesavienojama ar sociālo mērķi, ko vēlējušies sasniegt koplīguma parakstītāji.

Turklāt nosacījumi, no kuriem atbilstoši šīm tiesību normām ir atkarīga kvalificēšana “publisko iepirkumu līgumu” kategorijā minēto direktīvu izpratnē, ir izpildīti, ja, pirmkārt, pašvaldību darba devēji, pat tad, kad tie vienīgi īsteno koplīgumā iepriekš noteiktu izvēli uzņēmuma veiktas vecuma apdrošināšanas jomā, tomēr darbojas kā līgumslēdzējas iestādes un, otrkārt, grupas apdrošināšanas līgumi rada tiešu ekonomisku interesi darba devējiem, kuri tos noslēdz, un tādējādi runa ir par līgumiem ar peļņas gūšanas mērķi. Šajā ziņā apstāklis, ka galīgie pensijas pabalstu saņēmēji ir darba ņēmēji, kas ir pievienojušies minētajam pasākumam, nav tāds, kas liktu apšaubīt šādu līgumu peļņas gūšanas nolūku.

(sal. ar 44., 52., 53., 66., 75., 80., 89. un 105. punktu un rezolutīvo daļu)

3. Attiecībā uz līgumiem par uzņēmuma veiktas vecuma apdrošināšanas pakalpojumiem, atskaitot daļu pašvaldību civildienesta darbinieku darba algas, “publiskā iepirkuma līguma paredzamā vērtība” Direktīvas 92/50 par procedūru koordinēšanu valsts pakalpojumu līgumu piešķiršanai 7. panta 4. punkta pirmā ievilkuma un Direktīvas 2004/18 par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru, 9. panta 8. punkta a) apakšpunkta i) daļas izpratnē atbilst paredzamajai prēmiju vērtībai, proti, iemaksu vērtībai, kas kā atskaitījumi no darba algas ieturēta no attiecīgo darba ņēmēju atalgojuma attiecīgajā pašvaldību iestādē vai uzņēmumā un izmantota uzņēmuma veiktas vecuma apdrošināšanas gala pabalstu finansēšanai. Proti, minētās prēmijas ir galvenā atlīdzība par pakalpojumiem, ko tos sniedzošā iestāde vai uzņēmums sniedz pašvaldību darba devējam saistībā ar šo pabalstu nodrošināšanu. Šādā kontekstā, kad attiecīgā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas brīdī precīza norāde par kopējo visu prēmiju vērtību nav iespējama sakarā ar katram darbiniekam atstāto izvēli pievienoties vai nepievienoties atskaitījumu no darba algas pasākumam un ņemot vērā šāda līguma darbības ilgumu, kas ir ilgs un pat uz nenoteiktu laiku, gan Direktīvas 92/50 7. panta 5. punkta otrajā ievilkumā, gan Direktīvas 2004/18 9. panta 8. punkta b) apakšpunkta ii) daļā ir noteikts, ka šī līguma paredzamās vērtības aprēķināšanai ir jāņem vērā “mēneša vērtība, kas reizināta ar 48”. Tādējādi aprēķini vispirms ir jābalsta uz vidējo ikmēneša atskaitījumu no darba algas vērtību uz darba ņēmēju, to reizinot ar 48, un tad, ņemot vērā šo reizinājumu, jānosaka individuālo darba ņēmēju pievienošanos atskaitījumu no darba algas pasākumam skaits, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu atbilstīgo Savienības tiesību normu par publisko iepirkumu piemērošanas robežvērtību, un visbeidzot, pamatojoties uz pašvaldību civildienestā nodarbināto darba ņēmēju procentuālās dalības atskaitījumu no darba algas pasākumā novērtējumu, jānosaka kritiskais lielums darbinieku skaita ziņā, sākot ar kuru pašvaldību darba devēji ir piešķīruši tādu līgumu slēgšanas tiesības, kuros ir sasniegta vai pārsniegta šī robežvērtība.

(sal. ar 86.–89. punktu)