Keywords

Summary



Keywords

1. Prasība atcelt tiesību aktu – Pamati – Pamatojuma nenorādīšana vai nepietiekams pamatojums – Pamats, kas ir atšķirīgs no pamata attiecībā uz likumību pēc būtības

(EKL 230. un 253. pants)

2. Valstu piešķirtie atbalsti – Jēdziens – Nodokļu pasākumi, kas atbrīvo no nodokļa, samazina nodokļus vai atliek to samaksu saistībā ar atsevišķām banku pārstrukturēšanas darbībām – Ietveršana

(EKL 87. panta 1. punkts)

3. Valstu piešķirtie atbalsti – Novērtējums, ko veic Komisija – Atbalsta sistēmas novērtējums tās kopumā – Pieļaujamība – Sekas

(EKL 87. panta 1. punkts)

4. Valstu piešķirtie atbalsti – Jēdziens – Pasākuma selektīvais raksturs – Nodokļu pasākums, kas piešķir priekšrocības vienīgi banku nozares uzņēmumiem, kas veic noteiktas darbības – Ietveršana

(EKL 87. panta 1. punkts)

5. Valstu piešķirtie atbalsti – Ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm – Konkurences apdraudējums – Novērtējuma kritēriji

(EKL 87. panta 1. punkts)

6. Valstu piešķirtie atbalsti – Aizliegums – Atkāpes – Atbalsts, kas veicina svarīga projekta visas Eiropas interesēs īstenošanu – Atbalsts, kas paredzēts kādas tautsaimniecības nozares attīstībai – Komisijas rīcības brīvība – Tiesas kontrole – Robežas

(EKL 87. panta 3. punkta b) un c) apakšpunkts)

Summary

1. Prasības atcelt tiesību aktu ietvaros jautājums par tiesību akta motivācijas pamatotību ir saistīts ar tā likumību pēc būtības. Tādējādi šīs motivācijas pamatotības trūkumu nevar pārbaudīt posmā, kad tiek izskatīts, vai ir ievērots EKL 253. pantā paredzētais pienākums.

(sal. ar 26. un 55. punktu)

2. Atbalsta jēdziens ir vispārīgāks nekā subsīdijas jēdziens, jo ar to saprot ne tikai pozitīvu palīdzību, kas ir subsīdija kā tāda, bet arī dažāda veida pasākumus, kas dažādos veidos atvieglo nastu, kas parasti gulstas uz uzņēmuma budžetu, un kas, kaut gan tās nav subsīdijas šī vārda šaurākajā nozīmē, ir identiski pēc rakstura un rada vienādas sekas. No tā izriet, ka pasākums, ar kuru valsts iestādes atsevišķiem uzņēmumiem piešķir nodokļu atbrīvojumu, kas, kaut arī nav valsts līdzekļu piešķiršana, nostāda saņēmējus finansiāli izdevīgākā stāvoklī nekā pārējos nodokļu maksātājus, ir uzskatāms par valsts atbalstu EKL 87. panta 1. punkta izpratnē. Tāpat par valsts atbalstu var tikt uzskatīts pasākums, ar kuru atsevišķiem uzņēmumiem tiek piešķirts nodokļa samazinājums vai atlikts parasti maksājama nodokļa samaksas termiņš.

Tā tas ir tāda nodokļu tiesiskā regulējuma gadījumā, kas attiecībā uz banku pārstrukturēšanas darbībām paredz pasākumus, kas ir saistīti vai nu ar nodokļa samazinājumu, kas ietver samazinātas likmes piemērošanu vai parasti maksājamu nodokļu aizstāšanu ar fiksētu nodokli, vai arī ar atbrīvojumu no nodokļiem gadījumā, kad ir palielinājusies to līdzekļu un aktīvu faktiskā vērtība, kas nav būtiski bankas darbības mērķa īstenošanai un kuri ir nodoti bankas fondam, kurš iepriekš bija nodevis šos līdzekļus un aktīvus bankai, vai ja banka cesionāre nodod savas kapitāldaļas dalībvalsts centrālajā bankā bankas fondam, kas tai iepriekš bija nodevis šīs daļas, it īpaši, ja minētās daļas sākotnēji tika iegūtas par velti un vēlāk tika nodotas fondam pret atlīdzību vai atkārtoti novērtētas.

Šo secinājumu saistībā ar pasākumiem, kas paredz atpakaļnodošanas darbību nodokļu neitralitāti, neatspēko arguments, saskaņā ar kuru parasti maksājama nodokļa samaksa ir tikai atlikta līdz brīdim, kad šie aktīvi tiek realizēti. Par valsts atbalstu var tikt uzskatīta ne tikai nodokļu parāda samaksas atlikšana, bet arī tāda atpakaļnodošana kā šajā gadījumā, ar kuru tiek veikta īpašumtiesību nodošana no viena tiesību subjekta otram tādējādi, ka attiecībā uz bankas sabiedrību, kas veic atpakaļnodošanu bankas fondam, kas ir citu tiesību subjekts, atbrīvojums ir galīgs.

(sal. ar 77.–82. punktu)

3. Atbalstu sistēmas gadījumā Komisija, lai pārbaudītu, vai šī sistēma ietver atbalsta elementus, var tikai izpētīt attiecīgās sistēmas vispārīgās īpašības un tai nav jāizskata katrs atsevišķais piemērošanas gadījums. Līdz ar to, ja ir vispārzināms, ka atbalsta sistēma piešķir priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem, tas apstāklis, ka attiecīgā gadījumā tas piešķir priekšrocības arī tādiem [atbalsta] saņēmējiem, kas nav uzņēmumi, neapgāž šo secinājumu, kas ir pietiekams, lai varētu piemērot EKL 87. panta 1. pantu.

(sal. ar 91. un 92. punktu)

4. EKL 87. panta 1. punkts aizliedz atbalstu, “kas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”, tas ir – selektīvu atbalstu. Saskaņā ar šo noteikumu atbalsts var būt selektīvs pat tad, ja tas attiecas uz visu tautsaimniecības nozari.

Tā tas ir tādu nodokļu pasākumu gadījumā, kas ietver vai nu nodokļa samazinājumu, vai atbrīvojumu no nodokļa, vai arī tā samaksas atlikšanu un kas ir piemērojami tikai banku nozarei un banku nozares iekšienē piešķir priekšrocības tikai tiem uzņēmumiem, kas veic noteiktas darbības. Tā kā šie pasākumi neattiecas uz visiem saimnieciskās darbības subjektiem un faktiski atkāpjas no parastās nodokļu sistēmas, tos nevar uzskatīt par vispārīgiem nodokļu vai ekonomiskās politikas pasākumiem.

Līdz ar to šādi nodokļu pasākumi ir aizliedzami atbilstoši EKL 87. panta 1.punktam, jo tā nav vispārējās sistēmas pielāgošana bankas uzņēmumiem raksturīgajām īpatnībām, bet gan tikuši izveidoti kā līdzeklis atsevišķu uzņēmumu konkurētspējas uzlabošanai attiecīgajā nozares attīstības brīdī.

(sal. ar 94.–101. punktu)

5. EKL 87. panta 1. punkts aizliedz atbalstu, kas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus. Izvērtējot šos divus nosacījumus, Komisijai ir nevis jākonstatē faktiskā atbalsta ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un faktisks konkurences izkropļojums, bet tikai jāpārbauda, vai konkrētais atbalsts varētu ietekmēt šo tirdzniecību un izkropļot konkurenci.

Atbalsta nesaderība ar kopējo tirgu ir konstatējama, tiklīdz tas ietekmējis vai var ietekmēt Kopienas iekšējo tirdzniecību un izkropļot tajā pastāvošo konkurenci. It īpaši, ja kādas dalībvalsts piešķirtais atbalsts nostiprina kāda uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem Kopienas iekšējā tirdzniecībā, ir uzskatāms, ka atbalsts ir ietekmējis minēto tirdzniecību. Šajā sakarā tas apstāklis, ka kāda no tautsaimniecības nozarēm tiek liberalizēta Kopienu līmenī, var liecināt par faktisku vai iespējamu atbalsta ietekmi uz konkurenci, kā arī par tā sekām tirdzniecībā starp dalībvalstīm. Turklāt nav nepieciešams, lai uzņēmums, kas saņem atbalstu, pats piedalītos Kopienas iekšējā tirdzniecībā. Ja dalībvalsts piešķir atbalstu kādam uzņēmumam, iekšējās darbības var saglabāties tādā pat līmenī vai pieaugt, taču līdz ar to tiek samazinātas citās dalībvalstīs reģistrētu uzņēmumu izredzes iekļūt šīs dalībvalsts tirgū. Turklāt tāda uzņēmuma nostiprināšana, kurš līdz šim nav piedalījies Kopienas iekšējā tirdzniecībā, var to nostādīt tādā stāvoklī, kas ļauj tam iekļūt citas dalībvalsts tirgū.

Tieši tādēļ ir aizliedzami tādi nodokļu atvieglojumi, kas nostiprina uzņēmumu, kas saņem atbalstu, stāvokli attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kas darbojas Kopienas iekšējā tirdzniecībā, it īpaši pastāvot nozīmīgam liberalizācijas procesam Kopienu līmenī finanšu pakalpojumu nozarē, kas ir saasinājis konkurenci, kas jau varēja izrietēt no EK līgumā paredzētās kapitāla brīvas aprites.

(sal. ar 110., 111. un 114.–119. punktu)

6. Komisijai EKL 87. panta 3. punkta piemērošanā ir plaša rīcības brīvība, kuras realizēšana ir saistīta ar ekonomiska un sociāla rakstura apsvērumu novērtējumu, kas jāveic Kopienu kontekstā. Kopienu tiesa, pārbaudot šādas brīvības īstenošanas likumību, nevar aizvietot kompetentas iestādes sniegto novērtējumu ar savu attiecīgā jautājuma novērtējumu, bet tai ir tikai jāpārbauda, vai tajā nav pieļautas acīmredzamas kļūdas vērtējumā vai pilnvaru nepareiza izmantošana.

Neatzīstot projektu par “projektu visas Eiropas interesēs” EKL 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta izpratnē attiecībā uz noteiktiem nodokļu pasākumiem, no kuriem izriet, ka tie būtībā ir vērsti uz kādā dalībvalstī reģistrēto saimnieciskās darbības subjektu konkurētspējas uzlabošanu, lai nostiprinātu to konkurences pozīcijas iekšējā tirgū, Komisija nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā. Tai nevar arī pamatoti iebilst, ka minētie pasākumi ietilpst privatizācijas procesa noslēgumā, jo kādas dalībvalsts uzsākts privatizācijas process kā tāds nevar tikt uzskatīts par projektu visas Eiropas interesēs.

Komisija nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā arī secinot, ka pasākumi, kuru mērķis būtībā ir uzlabot atvieglojumu saņēmēju konkurētspēju nozarē, kuru raksturo intensīva starptautiskā konkurence, un kuri būtībā ir vērsti uz atbalsta saņēmēju stāvokļa nostiprināšanu salīdzinājumā ar to konkurentiem, kuri to nesaņem, neatbilst nosacījumam par to, ka attiecīgais atbalsts nedrīkst izmainīt tirdzniecības nosacījumus tādā veidā, kas būtu pretrunā Eiropas interesēm, [kas ir nosacījums,] kuram ir jāatbilst atbalstam, kas paredzēts noteiktu darbību attīstīšanai EKL 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

(sal. ar 135., 138.–140., 142., 144. un 147.–149. punktu)