Keywords

Summary



Keywords

1. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Tiesiskuma vērtējums – Kopienu tiesas judikatūras par EK līgumā paredzēto valsts atbalstu ievērošana – Robežas

(EOTKL 4. panta c) apakšpunkts)

2. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Jēdziens – Īpatnība vai selektīvs raksturs

(EOTKL 4. panta c) apakšpunkts)

3. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Jēdziens – Tiesisks raksturs – Interpretācija, balstoties uz objektīviem elementiem – Tiesas kontrole – Apjoms

(EOTKL 4. panta c) apakšpunkts, 87. panta 1. punkts)

4. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Jēdziens – Nodokļu pasākumi – Pasākumu selektīvais raksturs

(EOTKL 4. panta c) apakšpunkts)

5. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Atbalsts Vācijas sadalīšanas iespaidotajiem reģioniem – EK līguma noteikumu piemērošana – Izslēgšana

(EOTKL 4. panta c) apakšpunkts; EKL 87. panta 2. punkts)

6. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Jēdziens – Pasākumi, kas paredzēti kā atbalsts Vācijas sadalīšanas iespaidotajiem reģioniem – Izslēgšana sakarā ar kompensējošo raksturu – Komisijas diskrecionārā vara

(EOTKL 4. panta c) apakšpunkts; EKL 87. panta 2. punkts)

7. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Jēdziens – Nodokļu pasākuma kvalificēšana par priekšrocību – Normāla nodokļu nasta, kas jāizmanto kā salīdzinājums

(EOTKL 4. panta c) apakšpunkts)

8. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Jēdziens – Subsīdiju, kā arī maksājumu atvieglojumu iekļaušana – Komisijas pienākums pierādīt maksājumu atvieglojuma un subsīdijas seku līdzvērtību – Neesamība

(EOTKL 4. panta c) apakšpunkts)

9. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Aizliegums – Konkurences un tirdzniecības starp dalībvalstīm ietekmēšana – Neatbilstība

(EOTKL 4. panta c) apakšpunkts)

10. EOTK – Atbalsts metalurģijai – EOTKL 67. panta nepiemērošana – Komisijas prakse – Neatbilstība

(EOTKL 4. panta c) apakšpunkts un 67. pants; Vispārējais lēmums Nr. 2320/81)

11. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Komisijas atļauja saskaņā ar EOTKL 95. pantu – Pieļaujamība – Komisijas diskrecionārā vara – Tiesas kontrole – Robežas

(EOTKL 4. panta c) apakšpunkts)

12. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Aizliegums – Prettiesiski piešķirts atbalsts – Normas, kas nosaka noilgumu Komisijai savas kompetences izpildei, neesamība – Tiesiskās drošības principa ievērošana

(EOTKL 4. panta c) apakšpunkts)

13. Kopienu tiesības – Principi – Tiesiskās paļāvības aizsardzība – Tiesiskā drošība – Atšķirīgi piesaukšanas aspekti – Sekas – Prettiesiska atbalsta metalurģijai, kas piešķirts, pārkāpjot paziņošanas pienākumu, saņēmēja iespēja piesaukt tiesiskās drošības principu, lai apstrīdētu lēmumu, kurā pieprasīta atmaksa, neatkarīgi no tiesiskās paļāvības rašanās neesamības

14. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Administratīvā procedūra – Divdomīga situācija, kas radusies Komisijas bezdarbības rezultātā un Otrā un Trešā kodeksa par atbalstu metalurģijai attiecīgo normu neesamības dēļ – Pienākums izvērtēt šo situāciju pirms uzdot atgūt jau pārskaitīto atbalstu

(Vispārējais lēmums Nr. 1018/85 un Nr. 3484/85)

Summary

1. Kopienu Tiesas sniegtie precizējumi par EK līgumā paredzētajiem jēdzieniem valsts atbalsta jomā skar EOTK līguma attiecīgo noteikumu piemērošanu, ciktāl tie nav nesaderīgi EKL. Līdz ar to ir pamatota atsauce uz judikatūru par valsts atbalstu EK līguma kontekstā, lai izvērtētu tādu lēmumu tiesiskumu, kuri attiecas uz EOTKL paredzēto atbalstu.

(sal. ar 28. punktu)

2. Valsts pasākuma īpatnība vai selektīvs raksturs veido valsts atbalsta jēdziena raksturīgu pazīmi gan EK līguma ietvaros, gan arī EOTK līguma ietvaros, neņemot vērā to, ka šis kritērijs nav skaidri atrunāts EOTKL 4. panta c) apakšpunktā. Tāpēc ir jāpārbauda, vai minētais pasākums veido priekšrocības tikai konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētiem darbības sektoriem.

(sal. ar 29. punktu)

3. EK līgumā definētajam valsts atbalsta jēdzienam ir tiesisks raksturs un tas ir jāinterpretē, balstoties uz objektīviem kritērijiem. Šī iemesla dēļ Kopienu Tiesai ir jāveic vispusīga kontrole pār to, vai pasākums ietilpst EKL 87. panta 1. punkta piemērošanas jomā, principā un ņemot vērā gan tai iesniegtus konkrētus prāvas elementus, gan Komisijas veikto vērtējumu tehnisko un sarežģīto raksturu.

Tas pats attiecas arī uz jautājumu, vai pasākums ietilpst EOTKL 4. panta c) apakšpunkta piemērošanas jomā, jo šāda Tiesas kontrole nav nesaderīga ar EOTK līgumu.

(sal. ar 30.–31. punktu)

4. Principā nodokļu pasākums, ko var kvalificēt kā valsts atbalstu, atšķiras no vispārēja nodokļu pasākuma, jo tam ir juridiski vai faktiski ierobežots raksturs attiecībā uz saņēmēju skaitu. Šajā sakarā nav svarīgi, ka šī pasākuma selektīvais raksturs izriet, piemēram, no sektorāla kritērija vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas kritērija, proti, vienas konkrētas dalībvalsts teritorijas daļas. Turpretim, lai pasākumu varētu kvalificēt kā valsts atbalstu, ir svarīgi, ka uzņēmumi, kuri ir ieguvēji no šī pasākuma, juridiski vai faktiski pieder minētā pasākuma piemērošanas kritērija noteiktai kategorijai.

(sal. ar 38. punktu)

5. No tā, ka valsts atbalsta piešķiršana ir EOTKL 4. panta c) apakšpunkta priekšmets, izriet, ka attiecībā uz šo jautājumu EK līguma noteikumi nav piemērojami jomā, uz ko attiecas EOTKL.

Tādējādi, EOTK līgumā neesot EKL 87. panta 2. punkta c) apakšpunkta noteikumiem identisku vai ekvivalentu noteikumu, noteiktu Vācijas sadalīšanas iespaidoto Vācijas Federatīvās Republikas reģionu tautsaimniecībām piešķirtā atbalsta atbilstības atzīšana EK līguma ietvaros neskar ne EOTKL 4. panta c) apakšpunkta piemērošanas jomu, ne arī šajā noteikumā ietverto valsts atbalsta jēdzienu.

(sal. ar 63.–64. punktu)

6. EOTKL 4. panta c) apakšpunktā paredzētājai valsts atbalstu atcelšanai un aizliegumam ir vispārējs un absolūts raksturs un to nevar atcelt ar aptuvenu un neskaidri formulētu kompensācijas kārtību. Valsts pasākumu kompensējošā rakstura analīzes veikšana ietilpst Komisijas pilnvarās izvērtēt, vai prasītā izņēmuma nosacījumi ir izpildīti.

Tāpēc vienkāršu atsauci uz EKL 87. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzēto izņēmumu – proti, noteiktu Vācijas sadalīšanas iespaidoto Vācijas Federatīvās Republikas reģionu tautsaimniecībām piešķirtā atbalsta atbilstības atzīšanu, kuru nepiemēro attiecībā uz EOTK līgumu un kuram šajā līgumā nav līdzīga noteikuma – nevar uzskatīt par pierādījumu EOTK līgumā paredzētajai cēloņsakarībai starp uzņēmumam sniegto priekšrocību un iespējamām saimnieciskām grūtībām, no kurām cietuši uzņēmumi, kas atrodas reģionos, ko skārusi Vācijas sadalīšana.

(sal. ar 72., 74.–75. punktu)

7. EOTK līguma ietvaros, lai identificētu valsts atbalstu, ir jānosaka, vai dotās tiesiskās kārtības ietvaros valsts pasākums pēc sava rakstura ir tāds, kas atbalsta konkrētus uzņēmumus vai konkrētu preču ražošanu salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri saistībā ar šīs kārtības nosprausto mērķi atrodas līdzīgā faktiskā un tiesiskā situācijā.

Līdz ar to, lai noteiktu, vai kāds pasākums rada priekšrocību, ir obligāti jānosaka atsauces punkts dotā tiesiskā regulējuma ietvaros, ar kuru šī pasākuma radīto situāciju būs iespējams salīdzināt. Tādējādi, lai noteiktu, kas veido “normālo” nodokļu nastu, piemērojamo nodokļu pasākumu salīdzinošā analīze nav jāveic visās dalībvalstīs, bet tikai dažās no tām, neskarot noteikumu par valsts atbalsta kontroli būtību. Tā kā dalībvalstu nodokļu noteikumi nav saskaņoti Kopienu līmenī, šis izvērtējums pārvēršas par dažādu faktisko un tiesisko situāciju salīdzinājumu, kam par pamatu ir atšķirīgi dalībvalstu regulējumi.

(sal. ar 79.–81. punktu)

8. Kaut arī valsts atbalsta jēdziens ietver ne tikai pozitīvu finanšu palīdzību, kas ir subsīdijas kā tādas, bet arī palīdzību, kas dažādā formā atvieglo nastu, kas parasti gulstas uz uzņēmuma budžetu un kuras, pat ja tās nav subsīdijas šī vārda šaurākajā nozīmē, ir tādas pašas pēc rakstura un tām piemīt tāda pati iedarbība, judikatūras uzdevums nav noteikt hierarhiju starp to, kas veido subsīdiju šī vārda šaurākajā nozīmē, no vienas puses, un citiem subsīdijai līdzīgiem pasākumiem, no otras puses, bet noteikt, kas ir valsts atbalsts EOTKL 4. panta c) apakšpunkta nozīmē. No šīs definīcijas izriet, ka tad, kad ir pierādīts, ka valsts palīdzība veido tās nastas atvieglošanu, kura parasti gulstas uz uzņēmuma budžetu, šis pasākums ir kvalificējams kā valsts atbalsts un, pamatojoties uz šo pašu kvalifikāciju, tam ir tādi pati iedarbība kā subsīdijai šī vārda šaurākajā nozīmē.

Komisijai nav pienākuma sniegt papildu pierādījumu tam, ka nastas, kas normālos apstākļos uzņēmumam būtu jānes, atvieglošanai ir tādi pati iedarbība kā subsīdijām šī vārda šaurākajā nozīmē.

(sal. ar 83.–84., 89. punktu)

9. EOTKL 4. panta c) apakšpunkta ietvaros valsts atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu, nepastāvot nepieciešamībai pierādīt vai pētīt, vai konkurence ir apdraudēta un vai var rasties apstākļi, kas varētu to apdraudēt. Atbalsta pasākumam nav obligāti jāiespaido tirdzniecība starp dalībvalstīm vai konkurence, lai uz to attiecinātu šī panta noteikumus.

(sal. ar 90.–91. punktu)

10. EOTKL 4. panta c) apakšpunkta, kas aizliedz valsts piešķirtas subsīdijas un atbalstus neatkarīgi no to formas, mērķis ir atcelt un aizliegt dalībvalstu palīdzību tajās jomās, ko EOTK līgums pakļauj Kopienas kompetencei. Tas nenošķir ne individuālu atbalstu no atbalsta shēmām, nedz arī īpašu atbalstu no vispārēja atbalsta shēmām ogļu un tērauda nozarē, un tajā paredzētais valsts atbalsta aizliegums ir stingri formulēts.

Kas attiecas uz EOTKL 67. pantu, tā mērķis ir novērst draudus konkurencei, ko mēdz izraisīt dalībvalstis, īstenojot savu varu un tas tikai uzskaita aizsargpasākumus, ko Kopiena var pieņemt pret dalībvalsts rīcību, kas ievērojami iespaido konkurences apstākļus ogļu un tērauda rūpniecībā, bet kas neiespaido šo rūpniecību nekavējoties un tieši. EOTKL 4. panta c) apakšpunkts un 67. pants attiecas uz divām dažādām jomām, un otrā neietilpst valsts atbalsta jomā.

Apstāklis, ka līdz Otrā kodeksa par atbalstu metalurģijai pieņemšanai ar Lēmumu Nr. 2320/81 Komisija uzskatīja, ka EOTKL 4. panta c) apakšpunkts bija jāpiemēro tikai attiecībā uz īpašu atbalstu uzņēmumiem, kas darbojas metalurģijas nozarē, tas ir, uz atbalstu, kuru ieguva īpaši vai galvenokārt šie uzņēmumi, laikā, kad vispārējā un reģionālā atbalsta shēmu piemērošana metalurģijā tika pakļauta Komisijas kontrolei, pamatojoties gan uz EOTKL 67. pantu, gan uz EKL 87. un EKL 88. pantu, nevar apšaubīt šo interpretāciju.

(sal. ar 107.–112., 115. punktu)

11. EOTKL 4. panta c) apakšpunkts neliedz Komisijai atļaut valsts atbalstu metalurģijai, pamatojoties gan uz kategorijām, ko speciāli paredz kāda no kodeksa par atbalstu metalurģijai secīgajām redakcijām, gan balstoties tieši uz EOTKL 95. panta pirmo un otro daļu attiecībā uz valsts atbalstu, kas neietilpst šajās kategorijās.

Līdzko tā izmanto pēdējo minēto iespēju, Komisijai ir diskrecionāra vara noteikt, vai Līgumā paredzēto mērķu īstenošanai ir nepieciešams atbalsts.

Līdz ar to šajā jomā tiesiskuma kontrole ir jāattiecina tikai uz to, vai Komisija nav pārsniegusi savas diskrecionārās varas robežas, acīmredzami kļūdoties faktu vērtējumā vai nepareizi izmantojot savas pilnvaras, vai pārkāpjot procesuālos noteikumus.

Lai noteiktu, vai Komisija ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu faktu vērtējumā, kas varētu attaisnot tās lēmuma atcelšanu, ir jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai apstrīdētu minētā lēmuma ietvaros veiktā faktu vērtējuma ticamību.

(sal. ar 131., 136.–138. punktu)

12. Noilguma termiņam ir jābūt iepriekš nostiprinātam, lai tas pildītu savu funkciju. Šī termiņa un tā piemērošanas noteikumu apstiprināšana ietilpst Kopienu likumdevēja kompetencē. Tomēr likumdevējs nav nostiprinājis šādu noilguma termiņu atbilstoši EOTK līgumam piešķirtā valsts atbalsta kontroles jomā.

Tomēr tiesiskās drošības principa tā dažādās izpausmēs galvenais mērķis ir garantēt paredzamus apstākļus un tiesiskās attiecības, ko regulē Kopienu tiesības, un tas jāņem vērā, līdzko tiek pārbaudīts tiesiskums Komisijas lēmumam, kas pieprasa metalurģijas uzņēmumam atmaksāt prettiesiski piešķirtu valsts atbalstu.

(sal. ar 159.–161. punktu)

13. Iespēja atsaukties uz tiesiskās drošības principu nav atkarīga no nosacījumiem, kas ļauj atsaukties uz tiesisko paļāvību uz valsts atbalsta likumību.

Tādēļ metalurģijas uzņēmums, kas ir saņēmis valsts atbalstu, par kuru nav paziņots Komisijai, var atsaukties uz tiesisko drošību, lai apstrīdētu Komisijas lēmumu, kas pieprasa atmaksāšanu, kaut arī atbalsta saņēmējs, izņemot īpašus apstākļus, nevar tiesiski paļauties uz tā likumību, ja šis atbalsts tika piešķirts, neievērojot noteikumus par valsts atbalsta iepriekšējas kontroles procedūru.

(sal. ar 165.–166. punktu)

14. Metalurģijas uzņēmums, kas ir saņēmis prettiesisku atbalstu, pamatoti balstās uz tiesiskās drošības principu, lai apstrīdētu Komisijas lēmumu, kas pieprasa tā atmaksāšanu, ja laikā, kad tas saņēma minēto atbalstu, Komisijas rīcības dēļ pastāvēja nenoteiktība un neskaidrība par attiecīgā atbalsta veida juridisko režīmu, kā arī Komisijas ilgstošā klusēšana šajā jautājumā, tomēr zinot par atbalsta izmaksāšanu un tādējādi pārkāpjot savu rūpības pienākumu, ir novedusi pie divdomīgas situācijas, ko tai bija jāizskaidro, pirms tā varēja sākt rīkoties, lai liktu atmaksāt pārskaitīto atbalstu.

(sal. ar 174., 180., 182. punktu)