EIROPAS SAVIENĪBAS CIVILDIENESTA TIESAS SPRIEDUMS

(trešā palāta)

2016. gada 5. februārī

Inge Barnett un citas

pret

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju (EESK)

“Civildienests — Pensionēti ierēdņi — Izdienas pensija — Civildienesta noteikumu 64. pants — Korekcijas koeficienti — Korekcijas koeficientu ikgadēja pārskatīšana — Civildienesta noteikumu 65. panta 2. punkts — Starpposma pārskatīšana — Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3., 4. un 8. pants — De minimis robeža — Dzīves dārdzības izmaiņas — Civildienesta noteikumu 64. panta 4. punkts — Pārskatīšanas neesamība 2013. un 2014. gadā, par kuru ir izlēmis likumdevējs — Piemērošanas joma — Regula Nr. 1416/2013 — Korekcijas koeficienta Dānijai pārvērtēšana — Korekcijas koeficienta samazināšana ar starpposma pārskatīšanas mehānismu — Pilnvaru nepareiza izmantošana”

Priekšmets

Prasība, kura celta saskaņā ar LESD 270. pantu, kas piemērojams EAEK līgumam atbilstoši tā 106.a pantam, un ar kuru I. Barnett, S. Ditlevsen un A. Madsen lūdz atcelt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) iecēlējinstitūcijas lēmumus, kuri ietverti viņu attiecīgajos 2014. gada jūnija paziņojumos par pensiju, ar kuriem viņu vecuma pensijas apmērs tika samazināts, no 2014. gada 1. janvāra piemērojot Dānijā dzīvojošiem pensionētiem ierēdņiem paredzēto korekcijas koeficientu 126,3 % apmērā

Nolēmums

Prasību noraidīt. I. Barnet, S. Ditlevsen un A. Madsen sedz savus tiesāšanās izdevumus pašas, kā arī atlīdzina Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas tiesāšanās izdevumus.

Kopsavilkums

Nevar pamatoti uzskatīt, ka Komisijas lēmuma par ierēdņu atalgojumam un pensijām piemērojamo korekcijas koeficientu starpposma pārskatīšanu pieņemšanai pēc Regulas Nr. 1023/2013, ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, stāšanās spēkā nebūtu tiesiskā pamata. Nosakot, ka, ja atalgojums tiek pārskatīts, piemērojot Civildienesta noteikumu, kurā grozījumi ir izdarīti ar Regulu Nr. 1023/2013, 65. panta 1. punktu, šī pārskatīšana attiecas arī uz pensijām, grozīto Civildienesta noteikumu 82. panta 2. punkts skaidri attiecas tikai uz jautājumu par vecuma pensiju nominālā apmēra pārskatīšanu, kuras ir paredzēts pārskatīt tādā pašā mērā kā ierēdņu atalgojumu. Lai nodrošinātu šo likumdevēja paredzēto paralēlo raksturu, šajā tiesību normā ir iekļauta atsauce uz grozītajos Civildienesta noteikumos noteikto atalgojuma pārskatīšanas mehānismu, šajā gadījumā – uz to 65. panta 1. punktu. Tomēr no tā, ka grozīto Civildienesta noteikumu 82. panta 2. punktā nav noregulēta iespēja piemērot ikgadējo un/vai starpposma pārskatīšanas mehānismu korekcijas koeficientiem, kas ir daļēji vai pilnībā piemērojami noteiktām pensijām, nekādi nevar secināt, ka ar šo tiesību normu netiktu pieļauta korekcijas koeficientu starpposma pārskatīšanas veikšana. Grozīto Civildienesta noteikumu 65. panta 2. punktā, kuram ir tā pati normatīvā piemērošanas joma kā 82. panta 2. punktam, ir tieši paredzēta starpposma pārskatīšana attiecībā ne tikai uz atalgojumu, bet arī grozīto Civildienesta noteikumu 64. pantā paredzētajiem korekcijas koeficientiem atalgojumam, kas noteiktos gadījumos ir piemērojami pensijām atbilstoši grozīto Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. pantam, šajā gadījumā – atkāpjoties no grozīto Civildienesta noteikumu 82. panta 1. punkta otrās daļas. Kas attiecas uz starpposma pārskatīšanas veikšanas kārtību, lai gan grozīto Civildienesta noteikumu 65. panta 2. punktā ir vispārīgi paredzēta atsauce uz korekcijas koeficientu starpposma pārskatīšanu būtisku dzīves dārdzības izmaiņu gadījumā, grozīto Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. panta 5. punkta trešā daļa un 6. punkts attiecas uz korekcijas koeficientu, kas ir daļēji vai pilnībā piemērojami pensijām, pārskatīšanu. Šajās tiesību normās tostarp ir paredzēta korekcijas koeficientu piemērošana no to spēkā stāšanās datuma līdz nākamās ikgadējās pārskatīšanas spēkā stāšanās datumam, kamēr grozīto Civildienesta noteikumu XI pielikuma 8. pantā, kas ietilpst tā 2. nodaļā, kurš attiecas uz starpposma pārskatīšanu un uz kuru atsauce ir paredzēta šī pielikuma 3. panta 5. punkta trešajā daļā, ir paredzēta iespēja, ka šis spēkā stāšanās datums ir pirms 1. janvāra, kas obligāti nozīmē, ka likumdevējs ir paredzējis, ka starpposma pārskatīšanas mehānisms var tikt pilnībā piemērots pensijām piemērojamiem korekcijas koeficientiem. Turklāt grozīto Civildienesta noteikumu XI pielikuma 2. nodaļa ir tieši paredzēta starpposma atalgojuma un pensiju pārskatīšanai (grozīto Civildienesta noteikumu 65. panta 2. punkts). Piemērojot grozīto Civildienesta noteikumu 65. panta 2. punktu, kurā ir tieši minēti korekcijas koeficienti, šī 2. nodaļa ir mutatis mutandis piemērojama korekcijas koeficientu starpposma pārskatīšanai. (skat. 37.–41. punktu)

Lai gan ir taisnība, ka no Civildienesta noteikumu, kurā grozījumi ir izdarīti ar Regulu Nr. 1023/2013, ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, 65. panta 4. punkta formulējuma izriet, ka likumdevējs ir nolēmis, ka 2013. un 2014. gadā nevar notikt nekāda pārskatīšana atbilstoši šī panta 1. un 2. punktam, tas tomēr neliedz Komisijai pieņemt lēmumu par ierēdņu atalgojumam un pensijām piemērojamo korekcijas koeficientu starpposma pārskatīšanu attiecībā uz šiem gadiem atbilstoši grozīto Civildienesta noteikumu 65. panta 2. punktam. Kamēr grozīto Civildienesta noteikumu 65. panta 1. punkts attiecas uz atalgojuma nominālā apmēra, kā arī dažādu mantisko priekšrocību ikgadējo pārskatīšanu, šī panta 2. punkts attiecas uz starpposma pārskatīšanu būtisku dzīves dārdzības izmaiņu gadījumā, kura ir piemērojama ne tikai minētajā 1. punktā norādīto atalgojuma un mantisko priekšrocību nominālajam apmēram, bet arī grozīto Civildienesta noteikumu 64. pantā minētajiem korekcijas koeficientiem, kuri ir piemērojami pensijām vienīgi saistībā ar tiesībām, kuras ir iegūtas pirms 2004. gada 1. maija. Turklāt ikviena Savienības tiesību norma ir jāinterpretē saistībā ar tā tiesiskā regulējuma vispārējo struktūru un mērķi, kurā šī norma ietilpst, ievērojot gan tā autora faktisko nolūku, gan arī mērķi, ko tas vēlas sasniegt. Šajā ziņā grozīto Civildienesta noteikumu 65. panta 4. punktā paredzētā atsauce uz tā paša 65. panta 1. un 2. punktā noteikto pārskatīšanu ir jāsaprot kā tāda, kas attiecas tikai uz atalgojuma un pensiju, kā arī pabalstu nominālā apmēra pārskatīšanu, izslēdzot korekcijas koeficientu starpposma pārskatīšanu atbilstoši grozīto Civildienesta noteikumu 65. panta 2. punktam un to ikgadējo pārskatīšanu atbilstoši grozīto Civildienesta noteikumu 64. pantam. (skat. 51.–53. un 61. punktu) Atsauces Tiesa: spriedumi, 1969. gada 12. novembris, Stauder, 29/69, EU:C:1969:57, 3. punkts; 1988. gada 7. jūlijs, Moksel Import und Export, 55/87, EU:C:1988:377, 15. punkts, un 2004. gada 29. aprīlis, Plato Plastik Robert Frank, C‑341/01, EU:C:2004:254, 64. punkts un tajā minētā judikatūra.

Atalgojuma un pensiju automātiskās pārskatīšanas mehānisms, kas ir paredzēts Civildienesta noteikumu redakcijā, kura izriet no Regulas Nr. 1023/2013, ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, 65. panta 1. punkta, kas ir aizstājis atalgojuma un pensiju pārskatīšanas ar Padomes regulām mehānismu, kurš bija paredzēts Civildienesta noteikumos to no 2004. gada 1. maija līdz 2013. gada 31. decembrim piemērojamajā redakcijā, ir vērsts uz to, lai nodrošinātu zināmu paralēlu raksturu starp Savienības ierēdņu un darbinieku un, paplašinot, tās pensionāru pirktspējas attīstību, no vienas puses, un valsts civildienesta darbinieku pirktspējas attīstību, no otras puses. Šis paralēlā rakstura mērķis tomēr skaidri atšķiras no pašam Eiropas civildienestam piemītošā pirktspējas ekvivalences starp Savienības ierēdņiem principa, kurš izriet tostarp no Civildienesta noteikumu, kurā grozījumi ir izdarīti ar Regulu Nr. 1023/2013, 64. panta noteikumiem, kas ir princips, kurš ir piemērojams arī pensionāriem, kas saņem pensiju, tiesības uz kuru daļēji vai pilnībā ir iegūtas pirms 2004. gada 1. maija. Šis princips, kas ir balstīts uz konstatējumu, ka pastāv būtiska atšķirība starp dažādu dalībvalstu un noteiktu trešo valstu kā dienesta vietas vai, kas attiecas uz pensionāriem, – dzīvesvietas valstu ekonomisko situāciju, nozīmē, ka saskaņā ar Savienības ierēdņu un darbinieku, kā arī dažu pensionāru mantiskajām tiesībām līdzvērtīgās darba un ģimenes situācijās tiek nodrošināta tāda pati pirktspēja neatkarīgi no dienesta vietas vai dzīvesvietas. Šis princips, kas ir balstīts uz vienlīdzīgas attieksmes principu, tiek īstenots, piemērojot atalgojuma nominālajam apmēram vai daļēji vai pilnībā – noteiktu pensiju nominālajam apmēram korekcijas koeficientu, kas izsaka attiecību starp dzīves dārdzību Briselē (Beļģija) un Luksemburgā (Luksemburga), kuras ir atsauces pilsētas, un dienesta vietu vai dzīvesvietu. (skat. 57.–59. punktu) Atsauces Pirmās instances tiesa: spriedums, 2002. gada 25. septembris, Ajour u.c./Komisija, T‑201/00 un T‑384/00, EU:T:2002:224, 45. punkts. Civildienesta tiesa: spriedums, 2013. gada 21. marts, van der Aat u.c./Komisija, F‑111/11, EU:F:2013:42, 42. punkts.

Korekcijas koeficientu starpposma pārskatīšanas mehānisma, kas ir paredzēts Civildienesta noteikumu redakcijā, kura izriet no Regulas Nr. 1023/2013, ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, stāšanās spēkā, 65. panta 2. punktā, mērķis ir noteikt un piemērot ierēdņu un zināmu pensionāru atalgojumam un pensijām koeficientus, kas ekonomiski un laika ziņā vislabāk atspoguļo dzīves dārdzības situāciju dienesta vietās vai dzīvesvietās. Tātad šo mehānismu, kad tas ir piemērots, veido korekcijas koeficienta, kas izriet no iepriekšēja gada 1. jūlijā veiktās ikgadējās pārskatīšanas, piemērošanas pārtraukšana un tā aizstāšana ar jaunu korekcijas koeficientu ar jaunu spēkā stāšanos datumu, kas principā tiek noteikts nākamajā 1. janvārī, lai atkarībā no konkrētā gadījuma minimizētu pirktspējas zudumu vai ieguvumu attiecībā uz ierēdņiem un pensionāriem, kas ir nodarbināti vai dzīvo attiecīgajā vietā gada pirmajā pusgadā, tā vietā, lai gaidītu nākamo ikgadējo pārskatīšanu no nākamā 1. jūlija. Ņemot vērā, ka būtu dārgi un grūti paredzēt korekcijas koeficientu ikmēneša pārskatīšanu, lai atspoguļotu dzīves dārdzības ikmēneša izmaiņas katrā no dienesta vietas vai dzīvesvietas dalībvalstīm vai pat trešajām valstīm, likumdevējs ir noteicis jutīguma slieksni, kuru pārsniedzot Eurostat un Komisijai ir jāpārbauda, vai piemērojamais korekcijas koeficients, kas izriet no iepriekšējas ikgadējās pārskatīšanas, joprojām atspoguļo ekonomisko stāvokli, un noraidošas atbildes gadījumā ir jānosaka jauns korekcijas koeficients ar tūlītējas pārskatīšanas palīdzību. Ņemot vērā Civildienesta noteikumos, kuros grozījumi ir izdarīti ar Regulu Nr. 1023/2013, paredzētos aprēķina elementus, it īpaši pirktspējas attīstības prognozes, tomēr ir jānorāda, ka dzīves dārdzības izmaiņu procentuālā lieluma, kas pārsniedz jutīguma robežu, konstatēšana ne obligāti izraisa atalgojuma vai pensiju apmēra vai korekcijas koeficienta likmes grozījumu par tādu pašu procentuālo lielumu. Tas nozīmē, ka, ja dzīves dārdzības izmaiņas kopš iepriekšējās ikgadējās pārskatīšanas ir zemākas par jutīguma slieksni, grozītajos Civildienesta noteikumos nav paredzēts pienākums pārskatīt atalgojumu un pensijas vai iepriekšējā 1. jūlijā ikgadējās pārskatīšanas ietvaros noteiktos korekcijas koeficientus, pat ja ikdienā ierēdņi un attiecīgie pensionāri var uz laiku, tas ir, līdz ikgadējai pārskatīšanai nākamajā 1. jūlijā, ciest zudumu vai, tiešu pretēji, izmantot pirktspējas ieguvumu, salīdzinot ar saviem kolēģiem, ierēdņiem un attiecīgajiem pensionāriem, kas ir nodarbināti vai dzīvo citās dalībvalstīs. Tātad likumdevējs ir paredzējis tolerances slieksni ierēdņu un pensionāru pirktspējas potenciāla zuduma vai ieguvuma ziņā, kura pamatā ir starpība starp, no vienas puses, korekcijas koeficientu, kas izriet no ikgadējās pārskatīšanas un kas ir piemērojams kopš iepriekšējā 1. jūlija, un, no otras puses, korekcijas koeficientu, kas atspoguļotu faktisko ekonomisko stāvokli kopš iepriekšējās ikgadējās pārskatīšanas. Protams, grozīto Civildienesta noteikumu XI pielikuma 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētā jutīguma sliekšņa pārsniegšana ir pamats tūlītējai korekcijas koeficientu pārskatīšanai, un šajā ziņā vērā ņemtajiem datiem ir jābūt faktiskiem Eurostat konstatētiem datiem. Tomēr, no vienas puses, jutīguma sliekšņa esamība ir vērsta uz to, lai veiktu tūlītēju pārskatīšanu tikai tad, ja tās rezultātā tiktu noteikts korekcijas koeficients, kas būtu ievērojami atšķirīgs no ikgadējās pārskatīšanas ietvaros noteiktā koeficienta. Citiem vārdiem sakot, likumdevējs ir izslēdzis pienākumu starpposmā pārskatīt korekcijas koeficientu, kas izriet no iepriekšējās ikgadējās pārskatīšanas, ja dzīves dārdzības izmaiņas ir nelielas un var būt pamats tikai nebūtiskiem šī koeficienta grozījumiem. No otras puses, grozīto Civildienesta noteikumu XI pielikuma 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta īstenošana, veicot faktisku datu salīdzinājumu, obligāti nozīmē, ka dati, kas ir bijuši ikgadējās pārskatīšanas pamatā, kura ir tikusi veikta ar spēku kopš pagājušā kalendārā gada 1. jūlija, ir faktiski atspoguļojuši dzīves dārdzības faktisko stāvokli šajā datumā. (skat. 76.–81. punktu)