9

Uzskatot, ka lēmumiem, ar kuriem tika noraidītas sūdzības, nav autonomas nozīmes un ka tādējādi ir jāuzskata, ka prasība ir celta tikai par otrajiem piedāvājumiem (pārsūdzētā sprieduma 32. un 33. punkts), Civildienesta tiesa izvērtēja prasības pieņemamību, kuru Komisija apstrīdēja, un atzina, ka tā ir pieņemama. Pārsūdzētā sprieduma 37.–55. punkts, kurā ir aplūkots šis jautājums, ir izteikti šādi: “37 Vispirms ir jāatgādina, ka pensijas tiesību pārskaitīšanas sistēma, kas noteikta Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā, nodrošinot koordināciju starp valstu shēmām un Savienības pensiju shēmu, ir paredzēta, lai atvieglotu valstu sabiedriskā vai privātā sektora, kā arī starptautiskā sektora darbinieku pāreju uz Savienības pārvaldes sistēmu un tādējādi nodrošinātu Savienībai vislabākās iespējas izvēlēties jau kvalificētu personālu ar atbilstošu profesionālo pieredzi (Tiesas rīkojums, 2010. gada 9. jūlijs, Ricci, C‑286/09 un C‑287/09, 28. punkts un tajā minētā judikatūra). 38 Šajā kontekstā Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa it īpaši ir uzskatījusi, ka priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājumi, kas iesniegti ierēdnim apstiprināšanai, ir “lēmumi” ar divējādu iedarbību: pirmkārt, saglabāt par labu attiecīgajam ierēdnim un saskaņā ar sākotnējo tiesību sistēmu viņa pensijas tiesību summu, kuru viņš ieguvis valsts pensiju shēmā, un, otrkārt, saskaņā ar Savienības tiesību sistēmu un ar noteikumu, ka tiek izpildīti zināmi papildu nosacījumi, nodrošināt, lai šīs tiesības tiktu ņemtas vērā Savienības pensiju shēmā (spriedums, Pirmās instances tiesa, 2008. gada 18. decembris, Beļģija un Komisija/Genette, T‑90/07 P un T‑99/07 P, 91. punkts un tajā minētā judikatūra). 39 Tomēr arī Civildienesta tiesa jau ir lēmusi, ka priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājumi ir uzskatāmi par vienpusējiem aktiem, kas no atbildīgās iestādes puses nav saistīti ne ar kādiem citiem pasākumiem, un ieinteresētajam ierēdnim ir nelabvēlīgi. Pretējā gadījumā šādi akti paši par sevi nebūtu uzskatāmi par apstrīdamiem tiesā vai vismaz sūdzības un prasības varētu iesniegt vienīgi pēc tiem sekojoša lēmuma pieņemšanas iepriekš nenoteiktā datumā, un tas būtu jādara iestādei, kas nav iecēlējinstitūcija. Šādā analīzē netiktu ievērotas ne ierēdņa tiesības uz faktisku tiesisko aizsardzību, ne prasības par tiesisko noteiktību, kas paredzētas Civildienesta noteikumu nosacījumos par termiņiem (rīkojums, Civildienesta tiesa, 2007. gada 10. oktobris, Pouzol/Revīzijas palāta, F‑17/07, 52. un 53. punkts). 40 Visbeidzot šo judikatūru pamato arī Civildienesta tiesas 2012. gada 11. decembra spriedums lietā F‑122/10 Cocchi un Falcione/Komisija (šobrīd pārsūdzēts Eiropas Savienības Vispārējā tiesā, lieta T‑103/13 P, 37.–39. punkts), kurā Civildienesta tiesa ir lēmusi, ka priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājums ir bijis attiecīgajam ierēdnim nelabvēlīgs akts. 41 Visbeidzot no šī sprieduma 38.–40. punktā minētās judikatūras izriet, ka priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājums, kuru Komisijas atbildīgie dienesti iesniedz ierēdnim apstiprināšanai vairāku posmu administratīvās procedūras gaitā, kas aprakstīta šī sprieduma 35. punktā, ir vienpusējs akts, kas ir nodalāms no procesuālās tiesību normas, kurā tas īstenots un pieņemts saskaņā ar saistīto kompetenci, kas ex lege attiecināta uz iestādi, jo izriet tieši no individuālām tiesībām, kuras saskaņā ar Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktu ierēdņiem un darbiniekiem nepārprotami tiek piešķirtas, uzsākot darbu Savienībā. 42 Faktiski šī saistītā kompetence uzliek Komisijai pienākumu izteikt priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājumu, kas balstītos uz visiem atbilstošajiem datiem, kuri tai būtu jāiegūst no attiecīgajām valstu vai starptautiskajām iestādēm ciešas koordinācijas un lojālas sadarbības ietvaros starp pēdējām minētām un tās dienestiem. Tādējādi šāds priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājums nebūtu uzskatāms par iestādes dienestu “vienkāršu nodomu” informēt attiecīgo ierēdni, gaidot viņa faktisko piekrišanu, lai pēc tam varētu iekasēt kapitālu, kurš ļautu uzsākt priekšrocību nodrošināšanu. Gluži pretēji, šāds piedāvājums parāda nepieciešamo iestādes apņemšanos pareizi uzsākt ierēdņa pensijas tiesību pārskaitīšanu, ko viņš ir lūdzis, iesniedzot savu pieteikumu par pārskaitījumu. Savukārt atjauninātā kapitāla pārskaitījums Savienības pensiju shēmā nozīmē atsevišķa pienākuma izpildi, kas jāveic valsts vai starptautiskām iestādēm un kas ir nepieciešama, lai pabeigtu procedūru, kuras saistītas ar pensijas tiesību pārskaitīšanu uz Savienības pensiju shēmu, kopumu. 43 Arī kompetences īstenošana atbilstoši Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punkta piemērošanai liek Komisijai rīkoties ar visu nepieciešamo rūpību, lai ierēdnim, kurš iesniedzis lūgumu īstenot VIII pielikuma 11. panta 2. punktu, dotu iespēju piekrist priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājumam, apzinoties visu ar to saistīto informāciju gan attiecībā uz nepieciešamajiem elementiem, lai aprēķinātu obligātās pensijas izdienas gadu skaitu, kas jāņem vērā gan attiecībā uz noteikumiem, kuri ir spēkā “pieteikuma iesniegšanas datumā”, gan šā aprēķina noteikumiem, kā tas ir precizēts VIII pielikuma 11. panta 2. punkta formulējumā, ciktāl tas paredz, ka iestāde, kurā ierēdnis strādā, izmantojot vispārīgos īstenošanas noteikumus un ņemot vērā ierēdņa pamatalgu, vecumu un maiņas kursu pieteikuma par pārskaitījumu iesniegšanas datumā, “nosaka izdienas gadu skaitu”, ko tā ņem vērā. 44 No visa iepriekš minētā izriet, ka priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājums ir nelabvēlīgs akts ierēdnim, kurš ir iesniedzis pieteikumu par savu pensijas tiesību pārskaitījumu. 45 Šo secinājumu apliecina arī turpmāk izklāstītie apsvērumi. 46 Pirmkārt, apstiprinot iepriekšējo praksi, kas tika norādīta pantos, kuri minēti priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājumos, VĪN 2011 8. pantā tomēr skaidri ir noteikts, ka piekrišana priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājumam, kuru ierēdnis ir aicināts izteikt, ir “neatsaucama”. Tas, ka ierēdņa piekrišana, kad tā reiz ir dota, nav atsaucama, ir attaisnoti vienīgi tad, ja Komisija no savas puses ir ieinteresētajai personai izteikusi priekšlikumu, kurā ietvertie aprēķini ir sniegti, ievērojot visu pienācīgo rūpību, un tas Komisijai ir saistoši tādā ziņā, ka tai, pamatojoties uz to, ieinteresētās personas piekrišanas gadījumā ir jāuzsāk pārskaitījuma procedūra. 47 Otrkārt, priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājums būtībā tiek gatavots, pamatojoties uz tādu pašu aprēķina principu, kāds tiek izmantots brīdī, kad Savienības pensiju shēma saņem visu kapitālu, kuru galīgi pārskaita izcelsmes valstu vai starptautiskie pensiju fondi. 48 Tas, kas vajadzības gadījumā varētu mainīties laikā no priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājuma līdz galīgai pārskaitītā kapitāla iekasēšanai, ir atrunātā summa, jo pieteikuma par pārskaitījumu iesniegšanas datumā norādītā atjauninātā pārskaitāmā kapitāla summa varētu atšķirties no kapitāla summas datumā, kad tā tiek faktiski pārskaitīta, atkarībā, piemēram, no maiņas kursa svārstībām. Arī pēdējā minētajā gadījumā, kas attiecas vienīgi uz kapitālu pārskaitījumiem, kuri ir citā valūtā, nevis euro, abām vērtībām piemērotais aprēķina princips tomēr ir viens un tas pats. 49 Treškārt, Komisijas apgalvojums, ka vienīgi lēmums, kas pieņemts pēc pārskaitītā kapitāla iekasēšanas, var būt nelabvēlīgs attiecīgajam ierēdnim, ir skaidri pretrunā pensijas tiesību pārskaitījuma administratīvās procedūras mērķim. Šīs procedūras mērķis tieši ir dot iespēju attiecīgajam ierēdnim izlemt, pilnībā apzinoties visus apstākļus un pirms kapitāls, kas atbilst viņa iemaksām, tiek galīgi pārskaitīts uz Savienības pensiju shēmu, vai viņam ir izdevīgi savas iepriekš iegūtās pensijas tiesības apvienot ar tiesībām, ko viņš iegūs, strādājot par Savienības ierēdni, vai, gluži pretēji, saglabāt šīs tiesības valsts tiesību sistēmā (skat. spriedumu Beļģija un Komisija/Genette, minēts iepriekš, 91. punkts). Faktiski Komisijas apgalvojums attiecīgajam ierēdnim liktu apstrīdēt veidu, kādā Komisijas dienesti ir aprēķinājuši izdienas gadus, par kuriem piešķiramas priekšrocības, uz kurām viņam ir tiesības vienīgi tad, kad izcelsmes valstu vai starptautiskie pensiju fondi ir galīgi pārskaitījuši kapitālu Komisijai, ar ko pēc būtības tiktu atceltas Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā ierēdnim dotās izvēles tiesības veikt savu pensijas tiesību pārskaitījumu vai tās saglabāt izcelsmes valsts vai starptautiskajos pensijas fondos. 50 Visbeidzot, ceturtkārt, nebūtu atbalstāms, kā to dara Komisija, ka priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājumi ir tikai sagatavošanas akti tā iemesla dēļ, ka Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā ir noteikts, ka izdienas gadu skaitu aprēķina, “pamatojoties uz pārskaitīto kapitālu”. 51 Šajā ziņā vispirms ir jāatgādina, ka no Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punkta formulējuma izriet, ka attiecīgā iestāde, “ņemot vērā ierēdņa pamatalgu, vecumu un maiņas kursu pieteikuma par pārskaitījumu iesniegšanas datumā, ar vispārīgo izpildes [īstenošanas] noteikumu palīdzību nosaka dienesta [izdienas] gadu skaitu” un ka tā ņem vērā šādi noteikto izdienas gadu skaitu saskaņā ar Savienības pensiju shēmu, “pamatojoties uz pārskaitīto kapitālu”. 52 Šo formulējumu apstiprina VĪN 2004 7. panta formulējums un VĪN 2011 7. panta formulējums. Faktiski abu šo pantu 1. punkta formulējumā ir noteikts, ka vērā ņemamo izdienas gadu skaitu aprēķina, “pamatojoties uz pārskaitāmo summu, kas atspoguļo iegūtās tiesības [..], atņemšanu veicot no summas, kas attēlo kapitāla vērtības pieaugumu laikā no dienas, kad reģistrēts pieteikums par pārskaitījumu, līdz dienai, kad pārskaitījums faktiski veikts”. 53 VĪN 2004 7. panta 2. punktā, tāpat kā VĪN 2011, ir precizēts, ka vērā ņemamo izdienas gadu skaitu “pēc tam aprēķina [..], pamatojoties uz pārskaitīto summu”, saskaņā ar matemātisku formulu, kas norādīta tā paša punkta pirmajā ievilkumā. 54 No iepriekš minētajiem noteikumiem tādējādi izriet, ka priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājumus aprēķina, pamatojoties uz pieteikuma reģistrācijas datumā pārskaitāmo summu, kādu to Komisijas dienestiem paziņo atbildīgās valsts vai starptautiskās iestādes, vajadzības gadījumā atņemot summu, kas veido kapitāla pieaugumu laikā no dienas, kad pieteikums reģistrēts, līdz dienai, kad faktiski veikts pārskaitījums, un šī starpība nav jāsedz no Savienības pensiju shēmas līdzekļiem. 55 No visiem iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka otrie priekšrocību par izdienas gadiem piedāvājumi ir nelabvēlīgi akti un tāpēc prasījumi par to atcelšanu ir pieņemami.”