Turklāt tikai tas apstāklis vien, ka iesniedzējtiesas sniedzamā interpretācija neizriet tikai un vienīgi no Tiesas pasludināmā sprieduma, neliecina pret tās kompetenci lemt par uzdoto jautājumu. EKL 234. pantā paredzētās tiesas funkciju sadales starp valsts tiesām un Tiesu ietvaros Tiesa sava atbildē valsts tiesai nevar ņemt vērā to valsts tiesību noteikumu vispārējo uzbūvi, kuri, atsaukdamies uz Kopienu tiesībām, tajā pat laikā nosaka šīs atsauces apjomu. Tādējādi to ierobežojumu, ko valsts likumdevējs noteicis Kopienu tiesību piemērojamībai tīri iekšējām situācijām, vērā ņemšana ir valsts tiesību jautājums un tātad ietilpst attiecīgās dalībvalsts tiesu ekskluzīvajā kompetencē. Savukārt attiecībā uz Kopienu tiesībām iesniedzējtiesa valsts tiesību atsauces uz Kopienu tiesībām ietvaros nevar neņemt vērā Tiesas interpretāciju.

Šajā sakarā, lai gan prejudiciālā nolēmuma tiesvedības ietvaros iesniedzējtiesa neizsakās skaidri par to, vai un kādā mērā Tiesas spriedums tai būtu saistošs pamata prāvas strīda risinājumam, apstāklis, ka šī tiesa vērsusies Tiesā, lai tai uzdotu prejudiciālu jautājumu, un ka šajā jautājumā tā iezīmē saikni starp attiecīgo valsts tiesisko regulējumu un Kopienu tiesisko regulējumu, liek uzskatīt, ka šis spriedums šai tiesai būs saistošs. Tā kā šajā sakarā Tiesai sniegtie paskaidrojumi neietver objektīvas norādes, kas acīmredzami atklātu, ka tas tā nebūs, apgalvojums, saskaņā ar kuru lūgtā Kopienu tiesību interpretācija ir tikai viens no faktoriem, kas jāņem vērā, interpretējot valsts tiesības, un tādējādi Tiesas spriedums iesniedzējtiesai nebūtu saistošs, nevar likt apšaubīt Tiesas kompetenci.

Dalības sabiedrības kapitālā jēdziens Direktīvas 90/435 par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs, 3. panta izpratnē neietver kapitāla daļu lietojuma tiesības turēšanu. Direktīvas 90/435 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā tiek prasīts, lai sabiedrībai tiktu atzīts mātesuzņēmuma statuss, lai tai būtu dalība citas dalībvalsts sabiedrības kapitālā. Atbilstoši minētās direktīvas 3. panta 1. punkta b) apakšpunktam “meitasuzņēmums” ir sabiedrība, kuras kapitālā ir šī kapitāla daļa. No tā izriet, ka “dalības kapitālā” jēdziens minētā 3. panta izpratnē ietver atsauci uz tiesiskām attiecībām, kas pastāv starp mātes sabiedrību un meitas sabiedrību. Tādējādi no šā pēdējā noteikuma formulējuma izriet, ka tas neattiecas uz situāciju, kad mātes sabiedrība trešai personai, šajā gadījumā lietojuma tiesības turētājam, nodod tiesiskās attiecības ar meitas sabiedrību, pamatojoties uz ko, arī šī trešā persona var tikt uzskatīta par mātes sabiedrību.

Tomēr atbilstoši EK līgumā garantētajām aprites un pārvietošanās brīvībām, kas piemērojamas pārrobežu situācijām, ja dalībvalsts, lai izvairītos no nodokļu dubultās uzlikšanas saņemtajām dividendēm, atbrīvo no nodokļa gan dividendes, ko sabiedrība rezidente saņem no citas sabiedrības rezidentes, uz kuras kapitāla daļām tai ir pilnas īpašumtiesības, gan dividendes, ko sabiedrība rezidente saņem no citas sabiedrības rezidentes, uz kuras kapitāla daļām tai ir lietojuma tiesība, tai attiecībā uz saņemto dividenžu atbrīvošanu no nodokļa jāpiemēro vienāda attieksme dividendēm, ko sabiedrība rezidente, kurai uz kapitāla daļām ir pilnas īpašuma tiesības, saņem no citā dalībvalstī reģistrētas sabiedrības, un šādām dividendēm, ko saņem sabiedrība rezidente, kurai uz kapitāla daļām ir lietojuma tiesība.

(sal. ar 38. un 49. punktu un rezolutīvo daļu)