18.

Šajos apstākļos Landgericht Hamburg (Hamburgas apgabaltiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus: “1) Vai jēdziens “tas pats prasības priekšmets” [Regulas Nr. 207/2009] 109. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir jāinterpretē tādējādi, ka visā pasaulē un līdz ar to arī visā Savienībā identiski pieejamu interneta vietņu uzturēšana un izmantošana ar vienu un to pašu domēnu, par ko prasības par pārkāpumiem ir celtas starp tām pašām pusēm dažādu dalībvalstu tiesās, no kurām viena tiesa izskata prasību par pārkāpumu attiecībā uz Savienības preču zīmi un otra tiesa – prasību par pārkāpumu attiecībā uz valsts preču zīmi, atbilst šim piemērošanas nosacījumam? 2) Vai jēdziens “tas pats prasības priekšmets” [Regulas Nr. 207/2009] 109. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir jāinterpretē tādējādi, ka visā pasaulē un līdz ar to arī visā Savienībā interneta domēnos “facebook.com” un/vai “youtube.com”, un/vai “twitter.com” identiski pieejamu saturu uzturēšana un izmantošana, attiecīgi saistībā ar attiecīgo domēnu “facebook.com” un/vai “youtube.com”, un/vai “twitter.com” izmantojot vienu un to pašu lietotājvārdu, par ko prasības par pārkāpumiem ir celtas starp tām pašām pusēm dažādu dalībvalstu tiesās, no kurām viena tiesa izskata prasību par pārkāpumu attiecībā uz Savienības preču zīmi un otra tiesa – prasību par pārkāpumu attiecībā uz valsts preču zīmi, attiecīgi atbilst šim piemērošanas nosacījumam? 3) Vai [Regulas Nr. 207/2009] 109. panta 1. punkta a) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka dalībvalsts “tiesai, kura nav uzsākusi lietas izskatīšanu pirmā” un kurā ir tikusi celta “prasība par pārkāpumu” attiecībā uz Savienības preču zīmi, kas izpaužas kā visā pasaulē un līdz ar to arī visā Savienībā identiski pieejamu interneta vietņu zem viena un tā paša domēna uzturēšana, un kurā atbilstoši [Regulas Nr. 207/2009] 97. panta 2. punktam un 98. panta 1. punkta a) apakšpunktam saistībā ar pārkāpumiem, kas izdarīti vai draudējuši notikt jebkuras dalībvalsts teritorijā, ir tikušas celtas prasības, ir jāatsakās no jurisdikcijas dubultā identiskuma apmērā tikai attiecībā uz tās attiecīgās citas dalībvalsts teritoriju, kurā tiesa ir “uzsākusi pirmā” lietas izskatīšanu par pārkāpumu, kas izpaužas kā visā pasaulē un līdz ar to arī visā Savienībā identiski pieejamu to pašu interneta vietņu uzturēšana un izmantošana ar vienu un to pašu domēnu un kas attiecas uz valsts preču zīmi, kura ir identiska ar Savienības preču zīmi un kura ir derīga attiecībā uz identiskām precēm, saistībā ar ko prasība ir celta “tiesā, kura nav uzsākusi lietas izskatīšanu pirmā”, vai arī “tiesai, kura nav uzsākusi lietas izskatīšanu pirmā”, šajā gadījumā ir jāatsakās no jurisdikcijas attiecībā uz visām prasībām, kas tajā celtas atbilstoši [Regulas Nr. 207/2009] 97. panta 2. punktam un 98. panta 1. punkta a) apakšpunktam saistībā ar pārkāpumiem, kas izdarīti vai draudējuši notikt jebkuras dalībvalsts teritorijā un līdz ar to visā Savienībā? 4) Vai [Regulas Nr. 207/2009] 109. panta 1. punkta a) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka dalībvalsts “tiesai, kura nav uzsākusi lietas izskatīšanu pirmā” un kurā ir tikusi celta “prasība par pārkāpumu” attiecībā uz Savienības preču zīmi, kas izpaužas kā visā pasaulē un līdz ar to arī visā Savienībā internetā ar domēniem “facebook.com” un/vai “youtube.com”, un/vai “twitter.com” identiski pieejamu saturu uzturēšana un izmantošana, attiecīgi saistībā ar attiecīgo domēnu “facebook.com” un/vai “youtube.com”, un/vai “twitter.com” izmantojot vienu un to pašu lietotājvārdu, un kurā atbilstoši [Regulas Nr. 207/2009] 97. panta 2. punktam un 98. panta 1. punkta a) apakšpunktam saistībā ar pārkāpumiem, kas izdarīti vai draudējuši notikt jebkuras dalībvalsts teritorijā, ir tikušas celtas prasības, ir jāatsakās no jurisdikcijas tikai attiecībā uz tās attiecīgās citas dalībvalsts teritoriju, kurā tiesa ir “uzsākusi pirmā” lietas izskatīšanu par pārkāpumu, kas izpaužas kā visā pasaulē un līdz ar to arī visā Savienībā internetā ar domēniem “facebook.com” un/vai “youtube.com”, un/vai “twitter.com” identiski pieejamu saturu uzturēšana un izmantošana, attiecīgi saistībā ar attiecīgo domēnu “facebook.com” un/vai “youtube.com”, un/vai “twitter.com” izmantojot vienu un to pašu lietotājvārdu, un kas attiecas uz valsts preču zīmi, kura ir identiska ar Savienības preču zīmi un kura ir derīga attiecībā uz identiskām precēm, saistībā ar ko prasība ir celta “tiesā, kura nav uzsākusi lietas izskatīšanu pirmā”, vai arī “tiesai, kura nav uzsākusi lietas izskatīšanu pirmā”, šajā gadījumā ir jāatsakās no jurisdikcijas dubultā identiskuma apmērā attiecībā uz visām prasībām, kas tajā celtas atbilstoši Regulas Nr. 207/2009 97. panta 2. punktam un 98. panta 1. punkta a) apakšpunktam saistībā ar pārkāpumiem, kas izdarīti vai draudējuši notikt jebkuras dalībvalsts teritorijā un līdz ar to visā Savienībā? 5) Vai jāuzskata, ka “tiesa, kura nav uzsākusi lietas izskatīšanu pirmā”, nedrīkst atteikties no jurisdikcijas saskaņā ar [Regulas Nr. 207/2009] 109. panta 1. punkta a) apakšpunktu dubultā identiskuma apmērā izskatīt prasību par pārkāpumu, kas tajā iesniegta par Eiropas Savienības preču zīmes pārkāpumu, jo visā pasaulē – un tātad arī Savienībā – identiski tiek uzturētas un izmantotas, un ir pieejamas tās pašas interneta vietnes ar vienu un to pašu domēnu, ja tajā vispirms tika iesniegti pieteikumi saskaņā ar Regulas Nr. 207/2009 97. panta 2. punktu un 98. panta 1. punkta a) apakšpunktu par pārkāpumiem, kas izdarīti vai draudējuši notikt jebkuras dalībvalsts teritorijā, un šī atteikšanās no jurisdikcijas ir spēkā attiecībā uz citas dalībvalsts teritoriju, kurā cita tiesa ir “uzsākusi pirmā” lietas izskatīšanu par tādas valsts preču zīmes pārkāpumu, kura ir identiska Eiropas Savienības preču zīmei, par ko ir šī lieta otrajā tiesā un ar ko aizsargā identiskas preces, tādēļ, ka tā tiek uzturēta un izmantota internetā tajā pašā domēnā un tā tāpat ir pieejama visā pasaulē un tātad arī Savienībā? 6) Vai jāuzskata, ka “tiesa, kura nav uzsākusi lietas izskatīšanu pirmā”, nedrīkst atteikties no jurisdikcijas saskaņā ar Regulas Nr. 207/2009 109. panta 1. punkta a) apakšpunktu dubultā identiskuma apmērā attiecībā uz tās attiecīgās citas dalībvalsts teritoriju, kurā tiesa ir “uzsākusi pirmā” lietas izskatīšanu par pārkāpumu, kas izpaužas kā visā pasaulē un līdz ar to arī visā Savienībā internetā ar domēniem “facebook.com” un/vai “youtube.com”, un/vai “twitter.com” identiski pieejamu saturu uzturēšana un izmantošana, attiecīgi saistībā ar attiecīgo domēnu “facebook.com” un/vai “youtube.com”, un/vai “twitter.com” izmantojot vienu un to pašu lietotājvārdu, un kas attiecas uz valsts preču zīmi, kura ir identiska ar Savienības preču zīmi un kura ir derīga attiecībā uz identiskām precēm, saistībā ar ko prasība ir celta “tiesā, kura nav uzsākusi lietas izskatīšanu pirmā”, ja atteikšanās no prasības par tādu pārkāpumu attiecībā uz Savienības preču zīmi, kas izpaužas kā visā pasaulē un līdz ar to arī visā Savienībā internetā ar domēniem “facebook.com” un/vai “youtube.com”, un/vai “twitter.com” identiski pieejamu saturu uzturēšana un izmantošana, attiecīgi saistībā ar attiecīgo domēnu “facebook.com” un/vai “youtube.com”, un/vai “twitter.com” izmantojot vienu un to pašu lietotājvārdu, notiek dalībvalsts “tiesā, kura nav uzsākusi lietas izskatīšanu pirmā” un kurā vispirms atbilstoši Regulas Nr. 207/2009 97. panta 2. punktam un 98. panta 1. punkta a) apakšpunktam saistībā ar pārkāpumiem, kas izdarīti vai draudējuši notikt jebkuras dalībvalsts teritorijā, ir tikušas celtas prasības? 7) Vai [Regulas Nr. 207/2009] 109. panta 1. punkta a) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka no formulējuma “ja attiecīgās preču zīmes ir identiskas un derīgas attiecībā uz identiskām precēm vai pakalpojumiem” preču zīmju identiskuma gadījumā izriet “tiesas, kura nav uzsākusi lietas izskatīšanu pirmā”, kompetences neesamība tikai, ciktāl Savienības preču zīme un attiecīgā valsts preču zīme ir reģistrētas attiecībā uz tām pašām precēm un/vai pakalpojumiem, vai arī “tiesai, kura nav uzsākusi lietas izskatīšanu pirmā”, kompetences nav vispār, arī ja Savienības preču zīme, par kuru šajā tiesā ir celta prasība, ir aizsargāta arī attiecībā uz citām precēm un/vai pakalpojumiem, kas nav aizsargāti ar citu valsts preču zīmi, kuru gadījumā runa var būt par apstrīdētās rīcības identiskumu vai līdzību?”