LV
Jud ikatūr askrājums
ECLI:EU:T:2011 :702 1VISPĀRĒJĀS TIESAS S PRIEDUM S (apelācijas palāta)
2011 . gada 30 . novembrī
Lieta T-51/08 P
Eiropas Komisija
pret
Daniel Dittert
Apelācija — Civildienests — Ierēdņi — Paaugstināšana amatā — 2005 . gada p aaugstināšana amatā — 
Prioritātes punkti — Nepiešķiršana tehniskas kļūmes dēļ — A* amatā paaugstināšanas komiteja — 
Papildus prioritātes punktu skaita piešķiršana, kas ir m azāks par vadības piedāvāto punktu skaitu — 
Neiekļaušana amatā paaugstināto ierēdņu sarakstā
PriekšmetsApelācijas sūdzība par E iropas Savienības Civildienesta tiesas (otrā palāta) 2007 . gada 
22. novembra spriedumu lietā F-109/06 D ittert/Komisija (Krājums-CDL, I-A-1-383. un 
II-A-1-2131 . lpp.), lūdzot atcelt šo spriedumu
NolēmumsApelācijas sūdzību no raidīt. Komisija sedz savus, kā ar ī atlīdzina Daniel Dittert tiesāšanās 
izdevumus.
Kopsavilkums
1. Ierēdņi — Pārsūdzība — Nelabvēlīgs akts — Komisijas ieviestā paaugstināšanas amatā sistēma — 
Prioritātes punktu nepiešķiršana — Pārsūdzams akts — Nosacījums
(Civildienesta noteikumu 45 ., 90 . un 91 . pants)
2. Ierēdņi — Paaugstināšana amatā — Salīdzinošs nopelnu izvērtējums
(Civildienesta noteikumu 38 . panta f) punkts un 45 . pants)
3. Ierēdņi — Paaugstināšana amatā — Salīdzinošs nopelnu izvērtējums
(Civildienesta noteikumu 45 . pants)
4. Ierēdņi — Paaugstināšana amatā — Salīdzinošs nopelnu izvērtējums
(Civildienesta noteikumu 45 . pants)
5. Ierēdņi — Paaugstināšana amatā — Salīdzinošs nopelnu izvērtējums
(Civildienesta noteikumu 45 . pants)
1. Komisijas ieviestajā paaugstināšanas amatā sistēmā lēmums par prioritātes punktu nepiešķiršanu, kas 
ir pieņemts kļūdas dēļ un nav balstīts uz apzinātu izvēli, kuras pamatā ir a ttiecīgā ierēdņu no pelnu 
izvērtējums, ir p rocesuālo no teikumu pārkāpums tad, kad m inēto lēmumu saturs būtu varējis būt 
citāds, ja procedūras no risē šādu pārkāpumu nebūtu bijis.
2 ECLI:EU:T:2011 :702KOPSAVILKUMS—LIETAT-51/08P
KOMISIJA/DITTERT
(skat. 59 . un 60 . punktu)
2. No Civildienesta no teikumu 38 . panta f) punkta izriet, ka p ārceltie ierēdņi saglabā savu amatu, savas 
tiesības uz izvirzīšanu augstākā līmenī un uz paaugstinājumu. No tā izriet, ka p ret šiem i erēdņiem, kuri 
veic savu kar jeru sākotnējā ģenerāldirekcijā, nevar p iemērot atšķirīgu attieksmi, salīdzinot ar c itiem, 
paaugstināšanas ziņā un viņiem ir j ābūt iespējai izmantot tās pašas iespējas kā v iņu ko lēģiem, kuri ir 
nodarbināti tajā pašā ģenerāldirektorātā.
Šajā ziņā iestāde nav tiesīga atsaukties uz iespējamām grūtībām, kādas tai sagādātu pārcelto ierēdņu un 
nepārcelto ierēdņu attiecīgo no pelnu salīdzināšana, jo pārcelto ierēdņu kar jeras attīstības ziņojumu 
sagatavo viņu sākotnējais ģenerāldirektorāts, nevis viņu vadība “uzņemošajā” iestādē. Tādējādi pārcelto 
ierēdņu no pelnu salīdzinājums ar n epārcelto ierēdņu no pelniem ir i espējams un pat obligāts, lai 
nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem i erēdņiem.
(skat. 62 ., 66 . un 67 . punktu)
3. Nav šķēršļu tam, lai procesuālo no teikumu pārkāpumu, kas radi es prioritātes punktu piešķiršanas 
procedūrā kādā no K omisijas ģenerāldirektorātiem, iecēlējinstitūcija labotu pēc paaugstināšanas amatā. 
Tomēr ir ar ī nepieciešams, lai šī labošana tiktu uzsākta un no ritētu, ievērojot ar K omisijas iekšējo 
tiesisko regulējumu ieviestās paaugstināšanas amatā sistēmas vispārējās iezīmes.
Šajā ziņā šajā sistēmā ikvienam ierēdnim neatkarīgi no t ā, vai viņš ir pārcelts vai nav, ir t iesības saņemt 
divkārtēju secīgu v iņa no pelnu izvērtējumu, ka trs no t iem v ar p alielināt viņa iespējas tikt 
paaugstinātam: salīdzinošs izvērtējums no tiek ģenerāldirektorātā, un to ve ic ģenerāldirektors, viņa 
uzdevums ir, iespējams, piešķirt prioritātes punktus, tam s eko p aplašināts salīdzinošs izvērtējums 
ģenerāldirektorātos ko pumā, ko ve ic amatā paaugstināšanas ko miteja un iecēlējinstitūcija, ku ras 
uzdevums ir, iespējams, piešķirt papildu prioritātes punktus. Tādējādi šī paplašinātā salīdzinošā 
izvērtējuma ģenerāldirektorātos ko pumā uzdevums nav aizstāt izvērtējumu, ku ru ir ve ikuši da žādi 
ģenerāldirektorāti, bet gan to papildināt, vajadzības gadījumā piešķirot papildu prioritātes punktus.
Turklāt paaugstināšanas amatā sistēmā, ku ras pamatā ir no pelnu saskaitīšana, ko ra ksturo tas, ka 
ierēdņiem ka tru g adu tiek p iešķirti no pelnu p unkti un p apildu p rioritātes p unkti, iespēja 
iecēlējinstitūcijai labot procesuālo no teikumu pārkāpumu, kas kon krētajā gadījumā ir p ieļauts attiecībā 
uz ierēdni, veicot viņa no pelnu salīdzinošu izvērtējumu viņa ģenerāldirektorātā, to no vērš tikai t ad, ja ar 
šo iespēju attiecīgajai pe rsonai tiek no drošināta tikpat labvēlīga attieksme, kāda v iņam tiktu piemērota, 
ja šāda p ārkāpuma nebūtu. Šis princips nav ievērots gadījumā, ja iecēlējinstitūcija uzskata, ka t ai nekādā 
ziņā nav saistoši attiecīgā ģenerāldirektora s niegti oficiāli apgalvojumi saistībā ar v iņa no lūkiem 
attiecībā uz minēto ierēdni tad, ja nebūtu pieļauts pārkāpums, lai gan ģenerāldirektora rīcības vienīgais 
mērķis bija labot procesuālo no teikumu pārkāpumu, kas var ietekmēt lēmuma par ko pējo punktu 
skaitu spēkā e samību saskaņā ar l abas pārvaldības principu un pienākumu ņ emt vērā ierēdņu 
intereses, kas ir j āievēro ad ministrācijai.
(skat. 70 .–73. un 75 . punktu)
Atsauce
Pirmās instances tiesa: 2007 . gada 6 . jūnijs, T-432/04 P arlante/Komisija, K rājums-CDL, I- A-2-133. un 
II-A-2-921. lpp., 59., 64 . un 68 . punkts.
4. Komisijas ieviestā paaugstināšanas amatā procedūrā ir p aredzēta ģenerāldirektoru piedalīšanās 
paaugstināšanā amatā, izmantojot to ģenerāldirektorātu p rioritātes punktu p iešķiršanu. Tādēļ ir 
normāli, ja ģenerāldirektors, ku rš nevarēja paust savu viedokli par kā da no v iņa dar binieka lietas 
materiāliem t ehniskas kļ ūdas dēļ, ka s rad ās neatkarīgi no v iņa gribas, ko mpe tentajai a matā 
paaugstināšanas ko mitejai u n iecēlējinstitūcijai no dod ar a ttiecīgās pe rsonas no pelnu salīdzinošo
ECLI:EU:T:2011 :702 3KOPSAVILKUMS—LIETAT-51/08P
KOMISIJA/DITTERT
 izvērtējumu viņa ģenerāldirektorātā saistīto būtisko informāciju. Ar šādu rīcību ne tikai š im ierēdnim 
netiek rad īta labāka s ituācija, salīdzinot ar c itiem š ī paša ģenerāldirektorāta ierēdņiem, bet, gl uži 
pretēji, tā atbilst ne tikai l abas pārvaldības un pienākuma ņemt vērā ierēdņu intereses principiem, bet 
arī vienlīdzīgas attieksmes principam.
(skat. 81 . punktu)
5. Komisijas ieviestās paaugstināšanas amatā sistēmas pamatā ir no pelnu saskaitīšana, ko ra ksturo tas, 
ka ierēdņiem ka tru gadu tiek piešķirti nopelnu punkti un papildu prioritātes punkti tā, lai varētu ve ikt 
objektīvāku u n vieglāku no pelnu salīdzināšanu nekā a grāk. Šādā sistēmā amatā paaugstināmo ierēdņu 
uzkrāto p unktu s kaitam ir i zšķiroša no zīme p aaugstināšanā, jo tie ierēdņi, ku ri p ārsniedz 
paaugstināšanas amatā slieksni, principā tiek ipso facto paaugstināti amatā.
(skat. 93 . punktu)
Atsauce
Pirmās instances tiesa: Parlante/Komisija, minēts iepriekš, 59. punkts.