Keywords

Summary



Keywords

1. Eiropas Savienības publiskie iepirkumi – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra – Līguma priekšmets – Dokumentos, kas attiecas uz uzaicinājumu uz konkursu, paredzētā definīcija – Piedāvājuma atbilstība šai definīcijai

(Padomes Regulas Nr. 1605/2002 92. un 97. pants un 98. panta 4. punkts; Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 138. pants un 146. panta 3. punkta pirmā daļa)

2. Eiropas Savienības publiskie iepirkumi – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra – Pienākums izslēgtajiem pretendentiem paziņot faktus, kas ir saistīti ar veiksmīgo piedāvājumu – Apjoms

(Padomes Regulas Nr. 1605/2002 98. panta 4. punkts un 100. panta 2. punkts)

3. Prasība atcelt tiesību aktu – Interese celt prasību – Fiziskas vai juridiskas personas – Prasība, kas prasītājam var dot labumu – Prasība, ko pretendents, kurš ir izslēgts pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas stadijas, iesniedzis par lēmumu par iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu – Nepieņemamība

(LESD 263. panta ceturtā daļa)

Summary

1. Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā apstākļi, kas ir saistīti ar piedāvājuma atbilstību paredzētajam līguma termiņam un līdz ar to budžeta griestiem, kas ir norādīti paziņojumā par paredzamo publisko iepirkumu un citos dokumentos, kuri attiecas uz uzaicinājumu uz konkursu, atbilst nosacījumiem, kuriem ir jāatbilst piedāvājumam, lai tas apmierinātu līgumslēdzējas iestādes vajadzības. Tādējādi tie ietilpst iepirkuma līguma priekšmeta definīcijā, kas ir paredzēta Regulas Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 92. pantā, no kura izriet, ka šī definīcija atšķiras no izslēgšanas, atlases un piešķiršanas kritērijiem. Tādējādi minētie apstākļi nav piešķiršanas kritēriji šīs regulas 97. panta un Regulas Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību finanšu regulai, 138. panta izpratnē.

Piedāvājuma atbilstība iepirkuma līguma priekšmetam, kāds ir aprakstīts minētajos dokumentos, ir priekšnosacījums, kam ir jāatbilst ikvienam piedāvājumam, lai tas tiktu ņemts vērā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā. Šī nosacījuma neievērošanas sekām ir jābūt tādām, ka līgumslēdzēja iestāde attiecīgo piedāvājumu, kā tas ir paredzēts Regulas Nr. 2342/2002 146. panta 3. punkta pirmajā daļā, izslēdz, nesalīdzinot to ar citiem iesniegtajiem piedāvājumiem.

Šajā ziņā tas, ka līgumslēdzēja iestāde pieņem piedāvājumus, kas neatbilst iepirkuma līguma priekšmetam, kāds ir noteikts dokumentos, kuri attiecas uz uzaicinājumu uz konkursu, pirmkārt, nav savienojams ar pārskatāmības un vienlīdzīgas attieksmes principiem un, otrkārt, padara neiespējamu šādu piedāvājumu salīdzināšanu ar citiem iesniegtajiem piedāvājumiem.

(sal. ar 57., 62., 63., 66., 67., 70.–72. un 79. punktu)

2. Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā, ja piedāvājums tiek noraidīts pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas stadijas, tas pēc definīcijas nav noticis salīdzināšanas ar veiksmīgo piedāvājumu rezultātā. Līdz ar to noraidījuma pamatotības pārbaude nav atkarīga no faktu, kas saistīti ar veiksmīgo piedāvājumu, paziņošanas.

Šajā ziņā Regulas Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 100. panta 2. punktā paredzētā paziņošanas pienākuma mērķis nav ļaut pretendentam pārbaudīt visu pārējo piedāvājumu atbilstību izslēgšanas un atlases kritērijiem un iepirkuma līguma priekšmetam. Faktiski, ja tā būtu, tad šajā tiesību normā nebūtu paredzēts, ka ir jāpaziņo tikai fakti, kas attiecas vienīgi uz veiksmīgo piedāvājumu.

(sal. ar 107. un 108. punktu)

3. Prasība atcelt tiesību aktu, ko ir iesniegusi fiziska vai juridiska persona, ir pieņemama tikai tad, ja šādai personai ir interese, lai apstrīdētais akts tiktu atcelts. Šāda interese nozīmē, ka apstrīdētā akta atcelšanai pašai par sevi var būt tiesiskas sekas un ka prasības rezultātā tādējādi var rasties priekšrocības lietas dalībniekam, kurš to cēlis.

Tādējādi, ja līgumslēdzēja iestāde pretendenta piedāvājumu ir noraidījusi pirms stadijas, kas ir pirms lēmuma piešķirt iepirkuma līguma slēgšanas tiesības pieņemšanas, un tāpēc tas nav ticis salīdzināts ar citiem piedāvājumiem, attiecīgā pretendenta intereses esamība celt prasību par lēmumu, ar kuru ir piešķirtas līguma slēgšanas tiesības, ir atkarīga no tā, vai ir atcelts lēmums noraidīt tā piedāvājumu. Faktiski tikai tad, ja šis pēdējais lēmums ir atcelts, lēmuma, ar kuru ir piešķirtas līguma slēgšanas tiesības, atcelšanai attiecīgā gadījumā var būt tiesiskas sekas attiecībā uz pretendentu, kura piedāvājums ir noraidīts, nesasniedzis stadiju pirms lēmuma piešķirt iepirkuma līguma slēgšanas tiesības pieņemšanas, un atcelšana var radīt tam priekšrocības, jo tiek atcelts lēmums, kas pieņemts pēc salīdzināšanas, kurā nepamatoti nav bijis iekļauts tā piedāvājums.

Turpretim, ja prasība atcelt lēmumu, ar kuru ir noraidīts piedāvājums, ir noraidīta, lēmuma, ar kuru ir piešķirtas līguma slēgšanas tiesības, atcelšanai nevar būt tiesiskas sekas attiecībā uz pretendentu, kura piedāvājums ir noraidīts, nesasniedzis stadiju pirms lēmuma piešķirt līguma slēgšanas tiesības pieņemšanas. Šādā gadījumā lēmums, ar kuru ir noraidīts piedāvājums, ir šķērslis tam, lai attiecīgo pretendentu skartu tam sekojošais lēmums, ar kuru līguma slēgšanas tiesības ir piešķirtas citam pretendentam.

(sal. ar 133.–135. punktu)