8.

Šā likuma 4. pantā ir noteikts, ka loi du 13 juin 2005 relative aux communications électroniques ( 12 ) 126. panta redakcija ir šāda: “1. Ja vien loi du 8 décembre 1992 relative à la protection de la vie privée à l’égard des traitements de données à caractère personnel [1992. gada 8. decembra Likumā par privātās dzīves aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi] nav noteikts citādi, subjekti, kas sabiedrībai sniedz telefonijas (tostarp ar interneta palīdzību), interneta piekļuves, elektroniskā pasta (izmantojot internetu) pakalpojumus, kā arī operatori, kas nodrošina publiskus elektronisko komunikāciju tīklus, un operatori, kas sniedz kādu no iepriekš minētajiem pakalpojumiem, saglabā 3. punktā minētos datus, kurus tie rada vai apstrādā attiecīgo komunikāciju pakalpojumu sniegšanas ietvaros. Šis pants neattiecas uz saziņas saturu. [..] 2. Datus, kas saglabāti saskaņā ar šo pantu, turpmāk norādītajiem mērķiem un saskaņā ar turpinājumā izklāstītajiem nosacījumiem no 1. punkta pirmajā daļā minētajiem pakalpojumu sniedzējiem un operatoriem pēc vienkārša pieprasījuma var iegūt tikai šādas iestādes: 1.o tiesu iestādes – lai atklātu un izmeklētu noziedzīgus nodarījumus, kā arī veiktu kriminālvajāšanu par tiem, īstenojot Code d’instruction criminelle [(Kriminālizmeklēšanas kodekss)] 46. bis un 88. bis pantā paredzētos pasākumus, ievērojot šajos pantos izklāstītos nosacījumus; 2.o izlūkdienesti un drošības dienesti – lai pildītu izlūkošanas uzdevumus, izmantojot datu vākšanas metodes, kas paredzētas loi du 30 novembre 1998 organique des services de renseignement et de Sécurité [ ( 13 )] 16/2., 18/7. un 18/8. pantā, ievērojot šajā likumā izklāstītos nosacījumus; 3.o jebkurš Institut [belge des services postaux et des telecomunications (Beļģijas pasta un telekomunikāciju pakalpojumu institūts, turpmāk tekstā – Institūts”)] kriminālpolicijas darbinieks – lai atklātu un izmeklētu [tīklu drošības noteikumu] un šā panta pārkāpumus, kā arī veiktu kriminālvajāšanu par tiem; 4.o neatliekamās palīdzības dienesti, kas sniedz palīdzību uz vietas, ja saistībā ar neatliekamās palīdzības izsaukumu tie neiegūst no attiecīgā pakalpojumu sniedzēja vai operatora zvanītāja identifikācijas datus [..] vai saņem nepilnīgus vai nepareizus datus. Var pieprasīt tikai zvanītāja identifikācijas datus, un tam jānotiek ne vēlāk kā 24 stundu laikā pēc izsaukuma; 5.o jebkurš Federālās policijas Bezvēsts pazudušo personu nodaļas kriminālpolicijas darbinieks – saistībā ar viņa pienākumu sniegt palīdzību briesmās esošai personai, meklēt personas, kuru pazušana ir aizdomīga, un tad, ja ir prezumējams vai drošas pazīmes liecina, ka pastāv tūlītēji draudi pazudušās personas fiziskajai neaizskaramībai. No attiecīgā operatora vai pakalpojumu sniedzēja – ar Karaļa izraudzītā policijas dienesta starpniecību – var pieprasīt tikai tos 3. punkta pirmajā un otrajā daļā minētos datus par pazudušu personu, kas saglabāti 48 stundu laikā pirms datu saņemšanas pieteikuma iesniegšanas; 6.o Telekomunikāciju mediācijas dienests – lai identificētu personu, kas veikusi tīkla vai elektronisko komunikāciju pakalpojuma ļaunprātīgu izmantošanu [..]. Var pieprasīt tikai identifikācijas datus. Šā panta 1. punkta pirmajā daļā minētie pakalpojumu sniedzēji un operatori nodrošina, ka šā panta 3. punktā minētā informācija ir neierobežoti pieejama no Beļģijas un ka šos datus un jebkādu citu nepieciešamo informāciju, kas saistīta ar šiem datiem, var nosūtīt nekavējoties un tikai šajā punktā minētajām iestādēm. Ja vien citās tiesību normās nav noteikts citādi, 1. punkta pirmajā daļā minētie pakalpojumu sniedzēji un operatori nedrīkst izmantot saskaņā ar 3. punktu saglabātos datus kādiem citiem mērķiem. 3. Datus, kas ļauj identificēt lietotāju vai abonentu un saziņas līdzekļus, izņemot datus, kas konkrēti paredzēti otrajā un trešajā daļā, saglabā divpadsmit mēnešus no dienas, kad saziņa ar izmantotā pakalpojuma palīdzību bija iespējama pēdējo reizi. Datus par galiekārtu piekļuvi un savienojumu ar tīklu un pakalpojumiem un par šo iekārtu atrašanās vietu, tostarp tīkla pieslēgumpunktu, saglabā divpadsmit mēnešus, skaitot no saziņas datuma. Saziņas datus, izņemot tās saturu, bet ieskaitot datus par tās avotu un adresātu, saglabā divpadsmit mēnešus, skaitot no saziņas datuma. Karalis, ar lēmumu, kas tiek pieņemts Ministru Padomē, pēc tieslietu ministra un [par elektronisko komunikāciju jautājumiem atbildīgā] ministra priekšlikuma, saņēmis Privātās dzīves aizsardzības komisijas un Institūta atzinumus, nosaka, kuri dati ir saglabājami atbilstoši pirmajā līdz trešajā daļā paredzētajām kategorijām, kā arī prasības, kādām šiem datiem ir jāatbilst. 4. Lai saglabātu 3. punktā minētos datus, 1. punkta pirmajā daļā minētie pakalpojumu sniedzēji un operatori: 1.o nodrošina, ka saglabātajiem datiem ir tāda pati kvalitāte un ka tiem ir piemērojamas tādas pašas drošības un aizsardzības prasības kā tīklā esošajiem datiem; 2.o nodrošina, ka attiecībā uz saglabātajiem datiem tiek īstenoti atbilstoši tehniskie un organizatoriskie pasākumi, lai aizsargātu tos pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu, nejaušu zudumu vai pārveidošanu vai neatļautu vai nelikumīgu uzglabāšanu, apstrādi, piekļuvi vai izpaušanu; 3.o nodrošina, ka piekļuvi saglabātajiem datiem, lai atbildētu uz 2. punktā minēto iestāžu pieprasījumiem, veic tikai viens vai vairāki 126/1. panta 1. punktā paredzētās Koordinācijas grupas darbinieki; 4.o datu glabāšanu veic Eiropas Savienības teritorijā; 5.o īsteno tehnoloģiskās aizsardzības pasākumus, lai neviena persona, kurai nav atļaujas piekļūt saglabātajiem datiem, kopš to reģistrācijas nevarētu to lasīt vai izmantot; 6.o ja vien 122. un 123. pantā nav noteikts citādi, iznīcina jebkurā nesējā saglabātos datus, kad ir beidzies šiem datiem piemērojamais saglabāšanas termiņš, kas noteikts 3. punktā; 7.o nodrošina saglabāto datu lietošanas izsekojamību attiecībā uz katru 2. punktā minētās iestādes pieprasījumu par šo datu iegūšanu. Iepriekš 7. punktā paredzētā izsekojamība tiek nodrošināta ar žurnāla palīdzību. Institūts un Privātās dzīves aizsardzības komisija var iepazīties ar šā žurnāla ierakstiem vai pieprasīt visa šā žurnāla vai kādas tā daļas kopiju. Institūts un Privātās dzīves aizsardzības komisija noslēdz sadarbības protokolu attiecībā uz iepazīšanos ar žurnāla ierakstiem un šā žurnāla satura kontroli. 5. [Par elektronisko komunikāciju jautājumiem atbildīgais] ministrs un tieslietu ministrs katru gadu nosūta Pārstāvju palātai statistiku par to datu saglabāšanu, kas radīti vai apstrādāti saistībā ar komunikāciju pakalpojumus vai tīklu nodrošināšanu sabiedrībai. Šī statistika it īpaši ietver: 1o gadījumus, kad dati ir nosūtīti kompetentajām iestādēm saskaņā ar piemērojamajām tiesību normām; 2o laiku, kas pagājis no datu saglabāšanas datuma līdz datumam, kad kompetentās iestādes ir pieprasījušas šo datu nosūtīšanu; 3o gadījumus, kad datu pieprasījumus nav varēts apmierināt. Šajā statistikā nedrīkst iekļaut personas datus. [..]”