Lai uz nolīgumu attiektos EKL 81. panta 1. punktā paredzētais aizliegums, “tā mērķis vai sekas ir nepieļaut, ierobežot vai izkropļot konkurenci kopējā tirgū”. Šī nosacījuma alternatīvas raksturs, uz ko norāda saikļa “vai” lietojums, liek vispirms ņemt vērā nolīguma mērķi, ievērojot ekonomisko kontekstu, kurā tas ir piemērojams. Lai novērtētu, vai nolīgums ir aizliegts ar EKL 81. panta 1. punktu, tā konkrēto seku vērā ņemšana tātad ir lieka tad, ja ir redzams, ka tā mērķis ir nepieļaut, ierobežot vai izkropļot konkurenci kopējā tirgū. Tomēr gadījumos, kad šī nolīguma noteikumu analīze neatklāj pietiekamu kaitējuma konkurencei pakāpi, ir jāpārbauda tā sekas un, lai uz to attiektos aizliegums, jābūt izpildītam nosacījumu kopumam, no kuriem izriet, ka konkurence reāli un jūtamā veidā ir tikusi nepieļauta, ierobežota vai izkropļota. Atšķirība starp “pārkāpumiem ar mērķi” un “pārkāpumiem seku rezultātā” ir saistīta ar apstākli, ka noteiktu veidu vienošanās starp uzņēmumiem jau pēc to rakstura var tikt uzskatītas par normālai konkurences funkcionēšanai kaitējošām.

Argumentu, ka nolīguma starp konkurējošiem uzņēmumiem mērķis nav apdraudēt konkurenci un patērētāju labklājību, bet racionalizēt darbības nozari, to padarot konkurētspējīgāku un samazinot ražošanas pārprodukcijas spēju, to tomēr neiznīcinot, nevar pieņemt. Tikai EKL 81. panta 3. punkta ietvaros šādi apsvērumi vajadzības gadījumā var tikt pārbaudīti, lai panāktu izņēmumu no šā paša panta 1. punktā noteiktā aizlieguma

Nolīgumi, kuru mērķis būtībā ir ļaut vairākiem konkurējošiem uzņēmumiem īstenot kopīgu politiku, kuras mērķis ir būtiski mainīt tirgus struktūru ar tāda mehānisma palīdzību, kura mērķis ir stimulēt dažus no tiem aiziet no tirgus un tādējādi samazināt pārprodukcijas jaudu, kas ietekmē to rentabilitāti, kavējot tos īstenot uz mērogiem balstītu ekonomiju, acīmredzami konfliktē ar Līguma noteikumu par konkurenci pamatā esošo domu, saskaņā ar kuru katram uzņēmējam autonomi jānosaka politika, kādu tas īstenos tirgū. Ar EKL 81. panta 1. punktu ir paredzēts aizliegt jebkāda veida saskaņošanu, ar ko konkurences riski tiek apzināti aizstāti ar uzņēmumu praktisku sadarbību. Konkurences kontekstā uzņēmumiem, kuri ir parakstījuši šādus nolīgumus, nepastāvot tiem, nebūtu citu līdzekļu savas rentabilitātes paaugstināšanai, kā vien intensificēt komerciālo sāncensību vai veikt uz koncentrāciju vērstas darbības. Ar šiem nolīgumiem tiem būtu iespējams izvairīties no šāda procesa un savā starpā sadalīt ievērojamu daļu izmaksu, kas nepieciešamas, lai palielinātu tirgus koncentrācijas pakāpi.

Attiecībā uz šādu nolīgumu īstenošanu atlīdzības noteikšana darbības izbeidzējiem, kuru maksā uzņēmumi, kas paliek tirgū, ir šķērslis parastās tirgus daļas attīstībai attiecībā uz dažiem no palicējiem, kuri tiek mudināti nepārsniegt savu parasto produkcijas apjomu vai pat iesaldēt savu ražošanu, ir pret konkurenci vērsts ierobežojums. Tā tas ir arī ar darbības izbeidzējiem uzliktajiem ierobežojumiem attiecībā uz rīcību ar to rūpnīcām un to izmantošanu tiktāl, ciktāl ar to mēģina novērst, lai šīs rūpnīcas nevarētu izmantot jauni uzņēmēji, kas ienāk tirgū, lai konkurētu ar palicējiem. Tas, ka šie ierobežojumi, kā arī darbības izbeidzējiem noteiktā klauzula par nekonkurēšanu ir ierobežoti laikā, nevar likt apšaubīt faktu, ka to mērķis ir vērsts pret konkurenci.

Liellopu gaļas pārstrādes jomā nolīguma, kuram ir tādas iezīmes un ko noslēguši dalībvalsts desmit lielākie konkurējošie uzņēmumi, un kurā it īpaši paredzēta pārstrādes jaudas samazināšana par 25 %, mērķis ir nepieļaut, ierobežot vai izkropļot konkurenci EKL 81. panta 1. punkta nozīmē.

(sal. ar 31. un 33.–40. punktu un rezolutīvo daļu)