34

Šādos apstākļos Gerechtshof te Amsterdam nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus: “1) Vai pakalpojums, ko veido pa kabeli pieejamas [pamatpaketes] nodrošināšana, un par kura nodrošināšanu tiek prasīta gan pārraidīšanas atlīdzība, gan arī naudas summa (kā ietekme) atlīdzībai raidorganizācijām un kolektīvajām autortiesību pārvaldīšanas sabiedrībām par darbu satura apraidi, ietilpst JTR materiālajā piemērošanas jomā? 2) a) Vai, ņemot vērā telekomunikāciju nozares liberalizēšanu un JTR mērķus, tostarp tajos paredzēto stingro koordinēšanas un apspriedes procedūru, kas ir īstenojama, pirms VPI iegūst (ekskluzīvo) kompetenci ar tāda pasākuma starpniecību kā cenu kontrole ietekmēt galapatērētājiem piemērojamo tarifu, pašvaldībai joprojām ir pilnvaras aizsargāt savu iedzīvotāju sabiedriskās intereses, ar [tarifu] klauzulu ietekmējot tarifus, kurus piemēro galapatērētājiem? b) Ja tas tā nav, vai ar JTR tiek aizliegts, ka pašvaldība piemēro [tarifu] klauzulu, par kuru panākta vienošanās, pārdodot savu kabeļtīkla translācijas uzņēmumu? Ja uz 2. jautājuma [a) un b) punktu] tiek sniegta noliedzoša atbilde: 3) Vai tādai valsts varai, kā pašvaldība tādā situācijā, kāda tiek aplūkota pamatlietā, ir (arī) pienākums lojāli sadarboties Savienības tiesību nozīmē, ja, vienojoties par un vēlāk piemērojot [tarifu] klauzulu, tā darbojas nevis publiska uzdevuma izpildes nolūkā, bet privāto tiesību pilnvaru robežās [skat. arī sestā jautājuma a) punktu]? 4) Ja JTR ir piemērojams un pašvaldībai ir pienākums lojāli sadarboties: a) Vai pienākumam lojāli sadarboties, to aplūkojot kopā ar JTR mērķiem, kurā ir paredzēta stingra koordinēšanas un apspriedes procedūra, kas ir jāveic, pirms [VPI] var regulēt tarifus, kas tiek piemēroti vidusmēra galapatērētājam, ar tādu pasākumu kā cenu kontrole, ir pretrunā tas, ka pašvaldība piemēro [tarifu] klauzulu? b) Ja tas tā nav, vai atbilde uz [ceturtā jautājuma a) punktu] būtu citāda attiecībā uz laikposmu pēc tam, kad Komisija savā “letter of serious doubt” ir izteikusi nopietnas šaubas par OPTA piedāvātās cenu kontroles saderību ar JTR mērķiem, kas ir aprakstīti pamatdirektīvas 8. pantā, un pēc kuras OPTA atteicās īstenot šo pasākumu? 5) a) Vai LESD 101. panta gadījumā runa ir par sabiedriskās kārtības tiesību normu, kas valsts tiesai ir jāpiemēro pēc savas ierosmes Nīderlandes Civilprocesa kodeksa 24. un 25. panta nozīmē? b) Ja tas tā ir, attiecībā uz kādiem tiesvedībā norādītajiem faktiem tiesai pēc savas ierosmes ir jāpārbauda LESD 101. panta piemērojamība? Vai tiesai ir šāds pienākums arī tad, ja pēc tam, kad lietas dalībniekiem jau bijusi dota iespēja šajā saistībā izteikt savu viedokli, šīs pārbaudes rezultātā (iespējams) tiks papildināti fakti Nīderlandes Civilprocesa kodeksa 149. panta nozīmē? 6) Ja LESD 101. pants ir jāpiemēro pēc savas ierosmes un ievērojot JTR mērķus, to, ka to piemēro OPTA un Komisija, un to, ka tādi JTR izmantotie jēdzieni kā būtiska ietekme tirgū un attiecīgo tirgu norobežošana tiek atveidoti pēc analoģijas ar jēdzieniem Eiropas konkurences tiesībās, pamatojoties uz šajā tiesvedībā norādītajiem faktiem, rodas šādi jautājumi: a) Vai, pārdodot savu kabeļtīkla translācijas uzņēmumu un nosakot [tarifu] klauzulu, pašvaldība ir uzskatāma par uzņēmumu LESD 101. panta nozīmē (skat. arī trešo jautājumu)? b) Vai [tarifu] klauzula ir uzskatāma par būtisku ierobežojumu LESD 101. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē un atbilstoši Komisijas paziņojumam par maznozīmīgiem nolīgumiem, kas ievērojami neierobežo konkurenci atbilstīgi [EKL] 81. panta 1. punktam (de minimis) (OV 2001, C 368, 13. lpp., 11. punkts)? Ja tas tā ir, vai jau šī iemesla dēļ pastāv ievērojams konkurences ierobežojums LESD 101. panta 1. punkta izpratnē? Ja tas tā nav, vai atbildes sniegšanai ir nozīmīgi sestā jautājuma d) punktā minētie apstākļi [..]? c) Ja [tarifu] klauzula nav uzskatāma par būtisku ierobežojumu, vai tai ir konkurenci ierobežojoša ietekme (jau) tāpēc, ka: — [NMa] nolēma, ka, piemērojot (lielākus) tarifus tādu identisku pakalpojumu sniegšanai kā [pa kabeli pieejamās] pamatpaketes pārraidīšana tajā pašā tirgū, UPC nav ļaunprātīgi izmantojusi savu dominējošo stāvokli tirgū; — Komisija savā “letter of serious doubt” ir izteikusi nopietnas šaubas par galapatērētājiem piemēroto tarifu par tādiem UPC sniegtajiem pakalpojumiem kā [pa kabeli pieejamās] pamatpaketes pārraidīšana (iepriekšējas) noregulēšanas (ar cenu kontroles palīdzību) saderību ar pamatdirektīvas 8. pantā norādītajiem mērķiem? Vai, lai atbildētu uz jautājumu, nozīme ir apstāklim, ka, saņēmusi “letter of serious doubt”, OPTA ir atteikusies veikt cenu kontroli? d) Vai ar līgumu, kurā ietverta [tarifu] klauzula, tiek ievērojami ierobežota konkurence LESD 101. panta 1. punkta nozīmē, (tostarp) ņemot vērā to, ka: — JTR nozīmē UPC ir uzskatāms par uzņēmumu ar būtisku ietekmi tirgū (De minimis [paziņojuma] 7. punkts); — gandrīz visas Nīderlandes pašvaldības, kas 90. gados ir atsavinājušas savus kabeļtīkla translācijas uzņēmumus tādiem kabeļtīkla izplatītājiem kā UPC, ir savos līgumos paredzējušas pilnvaras noteikt atlīdzību par [pa kabeli pieejamo] pamatpaketi (De minimis [paziņojuma] 8. punkts)? e) Vai līgums, kas ietver [tarifu] klauzulu, ir uzskatāms par tādu, kas iespaido (vai var iespaidot) tirdzniecību starp dalībvalstīm LESD 101. panta 1. punkta izpratnē un, precīzāk, atbilstoši Vadlīniju par [EKL] 81. un 82. pantā paredzēto tirdzniecības iespaidošanas jēdzienu (OV 2004, C 101, 81. lpp.) noteikumiem, ņemot vērā, ka: — atbilstoši JTR UPC ir uzskatāms par uzņēmumu ar būtisku ietekmi tirgū; — saistībā ar cenu kontroles pasākumu attiecībā uz tādiem pakalpojumiem kā [pa kabeli pieejamās] pamatpaketes pārraidīšana, ko veic kabeļtīkla operatori ar būtisku ietekmi tirgū, kā tas ir UPC gadījumā, OPTA ir veikusi Eiropas apspriedes procedūru, kas atbilstoši JTR ir jāveic, ja plānotais pasākums var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm; — līguma summa attiecīgajā laikā bija 51 miljons Nīderlandes guldeņu (NLG) jeb vairāk nekā EUR 23 miljoni); — gandrīz visas Nīderlandes pašvaldības, kas 90. gados ir pārdevušas savus kabeļtīkla translācijas uzņēmumus tādiem kabeļtīkla operatoriem kā UPC, savos līgumos ir paredzējušas pilnvaras noteikt tarifus par [pa kabeli pieejamo] pamatpaketi? 7) Vai, ņemot vērā JTR un Komisijas “letter of serious doubt” paustās nopietnās šaubas par galapatērētājiem piemērojamo tarifu (iepriekšējas) noregulēšanas saderību ar konkurences tiesību mērķiem, atbilstoši LESD 101. panta 3. punktam tiesai joprojām ir tiesības atzīt, ka LESD 101. panta 1. punktā paredzētais aizliegums nav piemērojams [tarifu] klauzulai? Vai, lai atbildētu uz jautājumu, nozīme ir tam, ka, saņemot “letter of serious doubt”, OPTA atteicās no ieplānotās cenu kontroles? 8) Vai, ievērojot līguma noslēgšanas brīdī pastāvošos apstākļus (proti, telekomunikāciju nozares liberalizācijas sākotnējo posmu) un vēlāko telekomunikāciju nozarē notikušo attīstību, tostarp JTR stāšanos spēkā un ar to saistītās Komisijas nopietnās šaubas attiecībā uz cenu kontroles pasākuma noteikšanu, LESD 101. panta 2. punktā paredzētā spēkā neesamības klauzula ietver iespēju relativizēt tās iedarbību laikā?”