35.

Līdz ar to Verwaltungsgericht Berlin apturēja tiesvedību un Tiesai lūdz atbildēt uz šādiem prejudiciāliem jautājumiem: “1) Vai [Savienības] primārās un/vai sekundārās tiesības, šajā gadījumā it īpaši Direktīva 2000/78[..], kurās noteikts pilnīgs nepamatotas diskriminācijas vecuma dēļ aizliegums, ir jāinterpretē tādējādi, ka šis aizliegums attiecas arī uz valsts tiesību normām par federālās zemes [Land] ierēdņu atalgojumu? 2) Ja uz pirmo jautājumu tiek sniegta apstiprinoša atbilde, vai no šo [Savienības] primāro un/vai sekundāro tiesību interpretācijas izriet, ka valsts tiesību norma, saskaņā ar kuru ierēdņa pamatalgas apmērs, viņam stājoties amatā civildienestā, noteicoši ir atkarīgs no viņa vecuma un pēc tam palielinās atkarībā no stāža civildienestā, ir uzskatāma par tiešu vai netiešu diskrimināciju vecuma dēļ? 3) Ja arī uz otro jautājumu tiek sniegta apstiprinoša atbilde, vai šādas valsts tiesību normas attaisnošana ar likumdošanas mērķi atlīdzināt darba pieredzi ir pretrunā [Savienības] primāro un/vai sekundāro tiesību interpretācijai? 4) Ja arī uz trešo jautājumu tiek sniegta apstiprinoša atbilde, vai, kamēr nav ieviesti nediskriminējoši tiesību akti par ierēdņu atalgojumu, Savienības primāro un/vai sekundāro tiesību interpretācijai atbilst kādas citas tiesiskās sekas, nevis algas izmaksāšana ar atpakaļejošu spēku diskriminētajām personām atbilstoši viņu atalgojuma pakāpes augstākajam līmenim? Vai tādējādi diskriminācijas aizlieguma pārkāpuma tiesiskās sekas izriet no pašām [Savienības] primārajām un/vai sekundārajām tiesībām, šajā gadījumā it īpaši no Direktīvas 2000/78[..], vai diskriminētās personas tiesības rodas tikai atbilstoši Eiropas tiesībās atzītajam principam par valsts atbildību [Savienības] tiesību nepilnīgas transponēšanas dēļ? 5) Vai [Savienības] primāro un/vai sekundāro tiesību interpretācijai ir pretrunā valsts pasākums, atbilstoši kuram tiesības uz maksājumu (a posteriori) vai tiesības uz kompensāciju ir atkarīgas no tā, vai ierēdnis tās ir izmantojis savlaicīgi? 6) Ja uz pirmo līdz trešo jautājumu tiek sniegta [apstiprinoša] atbilde, vai no [Savienības] primāro un/vai sekundāro tiesību aktu interpretācijas izriet, ka pārejas likums, ar kuru esošie ierēdņi pārejas dienā tika iekļauti jaunās sistēmas līmenī, tikai pamatojoties uz pamatalgas summu, kas aprēķināta saskaņā ar veco (diskriminējošo) atalgojuma tiesisko regulējumu, un atbilstoši kuram turpmākā virzība uz augstākajiem līmeņiem tiek noteikta tikai atbilstoši laikam, kas nostrādāts pēc pārejas likuma stāšanās spēkā, neatkarīgi no ierēdņa kopējā nostrādātā laika, nozīmē, ka tiek saglabāta pastāvošā diskriminācija vecuma dēļ, kas turpinās, līdz attiecīgais ierēdnis sasniedz augstāko atalgojuma līmeni? 7) Ja uz sesto jautājumu tiek sniegta apstiprinoša atbilde, vai turpinātās nevienlīdzīgas attieksmes attaisnošana ar likumdošanas mērķi, saskaņā ar kuru ar pārejas likumu bija jāaizsargā ne (tikai) pārejas dienā iegūtās tiesības, bet (arī) jau esošo ierēdņu paļāvība uz ienākumu attīstību atbilstoši attiecīgajai atalgojuma pakāpei atbilstoši vecajam atalgojuma tiesiskajam regulējumam, ir pretrunā [Savienības] primāro un/vai sekundāro tiesību aktu interpretācijai? Vai [esošo] ierēdņu diskriminācijas turpināšanu var attaisnot tādējādi, ka tiesiskā regulējuma alternatīvas gadījumā (arī esošo ierēdņu individuāla iekļaušana atbilstoši nostrādātajam laikam) rastos pārmērīgi administratīvi izdevumi? 8) Gadījumā, ja Tiesa noraidītu septītajā jautājumā izvirzīto pamatojumu, vai, kamēr arī attiecībā uz esošajiem ierēdņiem nav ieviesti nediskriminējoši tiesību akti par atalgojumu, [Savienības] primāro un/vai sekundāro tiesību aktu interpretācijai atbilst kādas citas tiesiskās sekas, nevis algas ilgstoša, ar atpakaļejošu spēku veikta izmaksāšana esošajiem ierēdņiem atbilstoši viņu atalgojuma pakāpes augstākajam līmenim? Vai tādējādi diskriminācijas aizlieguma pārkāpuma tiesiskās sekas izriet no pašām [Savienības] primārajām un/vai sekundārajām tiesībām, šajā gadījumā it īpaši no Direktīvas 2000/78[..], vai diskriminētās personas tiesības rodas tikai atbilstoši Eiropas tiesībās atzītajam principam par valsts atbildību [Savienības] tiesību nepilnīgas transponēšanas dēļ?”