Keywords

Summary



Keywords

1. Prejudiciālie jautājumi — Spēkā esamības novērtējums — Jautājums par tāda lēmuma spēkā esamību, kurš nav ticis apstrīdēts, pamatojoties uz EKL 230. pantu

(EKL 230. un 234. pants)

2. Prejudiciālie jautājumi — Tiesas kompetence — Ierobežojumi — Acīmmredzami neatbilstošs jautājums

(EKL 234. pants)

3. Konkurence — Kopienu noteikumi — Adresāti — Uzņēmumi — Jēdziens

(EKL 87. panta 1. punkts)

4. Konkurence — Kopienu noteikumi — Adresāti — Uzņēmumi — Jēdziens

(EKL 87. panta 1. punkts)

5. Valstu piešķirtie atbalsti — Jēdziens

(EKL 87. panta 1. punkts)

6. Valstu piešķirtie atbalsti — Jēdziens — Pasākuma selektīvais raksturs

(EKL 87. panta 1. punkts)

7. Valstu piešķirtie atbalsti — Ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm — Konkurences aizskārums — Novērtējuma kritēriji

(EKL 87. panta 1. punkts)

8. Valstu piešķirtie atbalsti — Jēdziens

(EKL 87. panta 1. punkts)

Summary

1. Tā kā prejudiciālo jautājumu par Komisijas lēmuma spēkā esamības novērtējumu ir uzdevusi iesniedzējtiesa pēc savas ierosmes un nevis tiesību subjekts, kuram bija iespēja celt prasību par šā lēmuma atcelšanu, bet kurš nav to izmantojis EKL 230. pantā noteiktajā termiņā, minētais prejudiciālais jautājums pēdējā minētā iemesla dēļ nav atzīstams par nepieņemamu.

(sal. ar 72.–74. punktu)

2. Tiesa var nolemt nepieņemt nolēmumu par prejudiciālu jautājumu saistībā ar Kopienu tiesību akta spēkā esamības novērtējumu, ja ir nepārprotami skaidrs, ka šim iesniedzējtiesas lūgtajam vērtējumam nav nekāda sakara ar pamata prāvas faktiskajiem apstākļiem vai priekšmetu.

(sal. ar 75. punktu)

3. Konkurences tiesību kontekstā “uzņēmuma” jēdziens ietver visas vienības, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansējuma veida.

Saimniecisku darbību veido jebkādas darbības, kas saistītas ar preču vai pakalpojumu piedāvāšanu attiecīgajā tirgū. Kaut arī visbiežāk saimnieciskā darbība tiek veikta tieši tirgū, tomēr nav izslēgts, ka tas tajā pašā laikā faktiski ir tirgus dalībnieks ar tiešu kontaktu tirgū un netieši – cita vienība, kas šo tirgus dalībnieku kontrolē saimnieciskas vienības, ko tie abi veido, ietvaros.

Šajā sakarā vienkārša kapitāldaļu turēšana, pat ja tā ir kontrolpakete, nav pietiekama, lai atzītu par saimniecisku tādu darbību, ko veic vienība, kas ir šo daļu turētāja, ja tā dod tikai iespējas izmantot ar akcionāra vai kopīpašnieka statusu saistītās tiesības, kā arī, attiecīgā gadījumā, saņemt dividendes – ierastos labumus no īpašuma. No otras puses, ja struktūra, kurai pieder kapitāldaļu kontrolpakete kādā sabiedrībā, šo kontroli īsteno, tieši vai netieši ietekmējot sabiedrības pārvaldību, tad ir uzskatāms, ka šī struktūra piedalās kontrolētā uzņēmuma veiktajā saimnieciskajā darbībā, un tādējādi tā ir uzskatāma par uzņēmumu EKL 87. panta 1. punkta izpratnē.

Ja tā nav, tad vienkārša viena uzņēmuma sadalīšana divās atsevišķās vienībās, no kurām pirmā tieši turpina iepriekšējo saimniecisko darbību, bet otra kontrolē pirmo, iejaucoties tās pārvaldībā, ir pietiekama, lai liegtu Kopienu noteikumu par valsts atbalstu lietderīgo iedarbību. Tas ļauj otrajai vienībai gūt labumu no subsīdijām vai citām priekšrocībām, ko piešķir valsts vai no valsts līdzekļiem, un tās pilnībā vai daļēji izmantot pirmās vienības labā, kā arī abu veidotās saimnieciskās vienības interesēs.

Līdz ar to tāda juridiska persona kā bankas fonds, kam pieder kapitāla kontrolpakete banku sabiedrībā, var tikt kvalificēta kā “uzņēmums” EKL 87. panta 1. punkta izpratnē un tai jāpiemēro Kopienu noteikumi par valsts atbalstu, kuru režīmā ietilpst noteikumi, no kuriem izriet banku fondu uzdevums, kas pārsniedz vienkāršu kapitāldaļu ieguldīšanu, kas dod iespēju veikt kontroles funkcijas, bet arī sniegt pamudinājumus un finansiālu atbalstu un tādējādi atspoguļo dabisku un funkcionālu saikņu pastāvēšanu starp banku fondiem un banku sabiedrībām.

(sal. ar 107., 118. un 125. punktu un rezolutīvās daļas 1) punktu)

4. Tāda juridiskā persona kā bankas fonds, kura darbība aprobežojas ar līdzekļu nodošanu bezpeļņas struktūrām, nav kvalificējama kā “uzņēmums” EKL 87. panta 1. punkta izpratnē. Faktiski šādai darbībai ir vienīgi sociāls raksturs un to neveic tirgū, konkurējot ar citiem tirgus dalībniekiem. Šīs darbības ietvaros bankas fonds darbojas kā labdarības organizācija, nevis kā uzņēmums.

No otras puses, ja bankas fonds, kas darbojas sabiedrības interešu vai sociālo vajadzību jomās, izmanto tam valsts likumdevēja piešķirtās tiesības veikt finanšu un komerciālās darbības un darbības ar kustamiem un nekustamiem īpašumiem, kas ir nepieciešamas vai noderīgas tam paredzēto mērķu sasniegšanai, tad tas spēj piedāvāt preces vai pakalpojumus tirgū, konkurējot ar citiem tirgus dalībniekiem, piemēram, tādās jomās kā zinātniskā izpēte, izglītība, māksla vai veselība.

Šajā gadījumā bankas fonds ir uzskatāms par uzņēmumu, ja tas veic saimniecisku darbību, neskatoties uz apstākli, ka preču vai pakalpojumu piedāvāšana nav peļņas gūšanas nolūkos, jo šis piedāvājums konkurē ar tādu tirgus dalībnieku piedāvājumiem, kuriem ir šāds mērķis, un tam līdz ar to ir jāpiemēro Kopienu noteikumi par valsts atbalstu.

(sal. ar 119.–125. punktu un rezolutīvās daļas 1) punktu)

5. Atbalsta jēdziens ir vispārīgāks nekā subsīdijas jēdziens, jo ar to saprot ne tikai pozitīvu palīdzību, kas ir subsīdija kā tāda, bet arī dažāda veida pasākumus, kas dažādos veidos atvieglo nastu, kas parasti gulstas uz uzņēmuma budžetu, un kas, kaut gan tie nav subsīdijas šī vārda šaurākajā nozīmē, ir identiski pēc rakstura un rada vienādas sekas.

No tā izriet, ka pasākums, ar kuru valsts iestādes atsevišķiem uzņēmumiem piešķir atbrīvojumu no nodokļa, ar kuru, kaut arī tas neietver valsts līdzekļu piešķīrumu, tā saņēmēji nonāk labvēlīgākā finansiālā situācijā nekā citi nodokļu maksātāji, ir valsts atbalsts EKL 87. panta 1. punkta izpratnē. Tāpat valsts atbalsts var būt arī pasākums, ar ko atsevišķiem uzņēmumiem tiek piešķirts nodokļa samazinājums vai parasti maksājamā nodokļa atlikšana uz vēlāku laiku.

(sal. ar 131. un 132. punktu)

6. Nodokļu atvieglojumu, ko piešķir noteiktiem uzņēmumiem atkarībā no uzņēmuma, publisko tiesību juridiskas personas vai fonda juridiskās formas un jomām, kurās šis uzņēmums darbojas, nepiemēro visiem tirgus dalībniekiem, un tādējādi tas nav uzskatāms par nodokļu vai ekonomikas politikas vispārēju pasākumu, no kā izriet, ka tas ir selektīvs.

(sal. ar 135., 136. un 138. punktu)

7. Ar EKL 87. panta 1. punktu ir aizliegts valsts atbalsts, kas ietekmē tirdzniecību dalībvalstu starpā un rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus. Lai valsts pasākumu varētu uzskatīt par aizliegtu valsts atbalstu, nav jākonstatē, ka atbalsts patiešām ietekmē tirdzniecību dalībvalstu starpā un traucē konkurenci, bet tikai jāpārbauda, vai šis atbalsts varētu ietekmēt tirdzniecību un draud izkropļot konkurenci. It īpaši, ja kādas dalībvalsts piešķirtais atbalsts nostiprina kāda uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem Kopienas iekšējā tirdzniecībā, ir jāuzskata, ka atbalsts ir ietekmējis minēto tirdzniecību. Šajā sakarā apstāklis, ka kādā ekonomikas nozarē ir notikusi liberalizācija Kopienas līmenī, var liecināt, ka valsts atbalsts ietekmē vai varētu ietekmēt konkurenci, kā arī tirdzniecību dalībvalstu starpā.

Turklāt nav nepieciešams, lai uzņēmums, kas saņem atbalstu, pats piedalītos Kopienas iekšējā tirdzniecībā. Ja dalībvalsts piešķir atbalstu kādam uzņēmumam, iekšējās darbības var saglabāties tādā pat līmenī vai pieaugt, taču tā rezultātā tiek samazinātas citās dalībvalstīs reģistrētu uzņēmumu izredzes iekļūt šīs dalībvalsts tirgū Turklāt tāda uzņēmuma nostiprināšana, kurš līdz šim nav piedalījies Kopienas iekšējā tirdzniecībā, var to nostādīt tādā stāvoklī, kas ļauj tam iekļūt citas dalībvalsts tirgū.

(sal. ar 139.–143. punktu)

8. Dividenžu atbrīvojums no nodokļa banku fondiem, kuriem pieder kapitāldaļas banku sabiedrībās, kas īsteno tikai labdarības, izglītības, apmācību, studiju un zinātniskās izpētes mērķus, var tikt kvalificēts kā valsts atbalsts EKL 87. panta 1. punkta izpratnē. Šāds valsts pasākums izriet no valsts finansējuma. Turklāt tas ir selektīvs. Visbeidzot, ar šādu atvieglojumu notiek iejaukšanās finanšu pakalpojumu nozarē, kura tika pakļauta nozīmīgam liberalizācijas procesam Kopienu līmenī, saasinot konkurenci, kas jau varēja izrietēt no Līgumā paredzētās kapitāla brīvas aprites, un, pirmkārt, ar finansējumu un/vai naudas līdzekļiem var nostiprināt banku nozarē aktīvas ekonomiskas vienības, ko veido bankas fonds un bankas sabiedrība, stāvokli un, otrkārt, nostiprināt arī bankas fonda stāvokli, veicot kādu darbību, īpaši sociālajā, zinātniskajā vai kultūras jomā.

(sal. ar 133., 138., 145. un 146. punktu un rezolutīvās daļas 2) punktu)