46

Uzskatot, ka pamata lietas iznākums ir atkarīgs no Savienības tiesību interpretācijas, Vestre Landsret (Rietumu reģiona apelācijas instances tiesa) nolēma apturēt tiesvedību lietā un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus: “1) a) Vai nosacījums, ka lauksaimniecības teritorija, ko neizmanto “ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām” (Regulas Nr. 1782/2003 44. panta 2. punkts), un nosacījums, ka zemes gabals “jāizmanto ar lauksaimniecību saistītām darbībām” vai “[..] pārsvarā [jā]izmanto lauksaimniecības darbībām” (Regulas Nr. 73/2009 34. panta 2. punkta a) apakšpunkts), ir jāinterpretē tādējādi, ka nosacījums atbalsta saņemšanai ir tāds, ka zeme pārsvarā ir jāizmanto lauksaimniecības darbībām? b) Apstiprinošas atbildes gadījumā Tiesai tiek lūgts precizēt, kādi kritēriji ir jāņem vērā, izlemjot, kāds izmantošanas mērķis ir “pārsvarā”, ja zemi vienlaikus izmanto vairākiem mērķiem? c) Apstiprinošas atbildes gadījumā Tiesai tālāk tiek lūgts lemt par to, vai tad, ja iepriekš minētais ir piemērojams, tas nozīmē, ka par drošības zonām ap lidostu skrejceļiem, manevrēšanas ceļiem un bremzēšanas joslām, kas ir lidostas daļa un kam piemēro tādus īpašus noteikumus un ierobežojumus kā tos, uz ko attiecas šī lieta par zemes izmantošanu, taču kuras vienlaikus izmanto siena ražas ievākšanai sausbarības izgatavošanai, to veida un izmantošanas dēļ var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar iepriekš minētajām tiesību normām? 2) Vai nosacījums par to, ka lauksaimniecības zemei ir jāietilpst lauksaimnieka “saimniecībā” (Regulas Nr. 1782/2003 44. panta 2. punkts un Regulas Nr. 73/2009 34. panta 2. punkta a) apakšpunkts), ir jāinterpretē tādējādi, ka tas nozīmē, ka par drošības zonām ap lidostu skrejceļiem, manevrēšanas ceļiem un bremzēšanas joslām, kas ir lidostas daļa un kam piemēro tādus īpašus noteikumus un ierobežojumus kā tos, uz ko attiecas šī lieta par zemes izmantošanu, taču kuras vienlaikus izmanto siena ražas ievākšanai sausbarības izgatavošanai, to veida un izmantošanas dēļ var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar iepriekš minētajām tiesību normām? 3) Noliedzošas atbildes gadījumā uz pirmā jautājuma c) punktu un/vai otro jautājumu, vai tādēļ, ka zemes gabalus, kuri reizē ir drošības zonas ap skrejceļiem, manevrēšanas ceļiem un bremzēšanas joslām, izmanto kā ilggadīgas pļavas sausbarības ražošanai, a) tā ir kļūda, par kuru varētu pamatoti tikt uzskatīts, ka lauksaimnieks to varēja atklāt Regulas Nr. 73/2009 137. panta izpratnē, kaut arī tiesības uz maksājumiem par šo teritoriju ir piešķirtas; b) tā ir kļūda, par kuru varētu pamatoti tikt uzskatīts, ka lauksaimnieks to varēja atklāt Regulas Nr. 796/2004 73. panta 4. punkta izpratnē, kaut arī tiesības uz maksājumiem par teritoriju ir piešķirtas; c) tas ir nepamatots maksājums, attiecībā uz kuru saņēmējs nevar tikt uzskatīts par tādu, kas rīkojies labā ticībā Regulas Nr. 796/2004 73. panta 5. punkta izpratnē, kaut arī tiesības uz maksājumiem par teritoriju ir piešķirtas? 4) Kad ir jāveic novērtējums par to, vai a) pastāv kļūda, par kuru var tikt pamatoti uzskatīts, ka lauksaimnieks to varēja atklāt Regulas Nr. 73/2009 137. panta izpratnē; b) pastāv kļūda, par kuru var tikt pamatoti uzskatīts, ka lauksaimnieks to varēja atklāt Regulas Nr. 796/2004 73. panta 4. punkta izpratnē; c) saņēmējs var tikt uzskatīts par tādu, kas rīkojies labā ticībā Regulas Nr. 796/2004 73. panta 5. punkta izpratnē? 5) Vai novērtējums, kas ir minēts ceturtā jautājuma a)–c) punktā, ir jāveic par katru atsevišķu atbalsta gadu vai arī par maksājumiem kopumā?”