37.

Pamata tiesvedībā Nomarchiaki Aftodioikisi Aitoloakarnanias [Aitoloakarnanijas provinces valdība] un citu provinču valdības pieprasa atcelt projektu kopumā. Lai izlemtu par šo pieteikumu, Grieķijas Valsts padome Tiesai uzdod šādus 14 jautājumus: “1) Vai ar Ūdens pamatdirektīvas 13. panta 6. punktu tiek tikai noteikts galīgais termiņš (2009. gada 22. decembris) ūdens resursu apsaimniekošanas plānu izstrādei vai arī šis datums ir konkrēts termiņš minētās direktīvas 3., 4., 5., 6., 9., 13. un 15. panta attiecīgo noteikumu transponēšanai? 2) Ja Tiesa nospriež, ka konkrētajā direktīvas noteikumā ir tikai noteikts galīgais termiņš ūdens resursu apsaimniekošanas plānu izstrādei, tad papildus tiek uzdots arī šāds prejudiciālais jautājums: vai valsts tiesiskais regulējums, kurā atļauts novirzīt ūdeni no kāda noteikta upes baseina uz citu, ja vēl nav izstrādāti plāni tiem upju baseinu apgabaliem, kuros atrodas upju baseini, no kuriem un uz kuriem tiks novirzīts ūdens, atbilst Ūdens pamatdirektīvas 2., 3., 4., 5., 6., 9., 13. un 15. panta noteikumiem, it īpaši ņemot vērā to, ka saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas 2. panta 15. punktu galvenā upju baseinu apsaimniekošanas vienība ir upju baseinu apgabals, kam tā pieder? 3) Ja atbilde uz iepriekšējo jautājumu ir apstiprinoša, tad papildus tiek uzdots arī šāds prejudiciālais jautājums: vai saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas 2., 3., 5., 6., 9., 13. un 15. pantu ir atļauts novirzīt ūdeni no viena upju baseinu apgabala uz blakus esošu upju baseinu apgabalu? Ja atbilde ir apstiprinoša, vai šīs novirzīšanas mērķis var būt tikai un vienīgi ūdensapgādes nodrošināšana vai to var izmantot arī apūdeņošanai un elektroenerģijas izstrādei? Katrā ziņā, vai saskaņā ar iepriekš minētajām direktīvas tiesību normām ir vajadzīgs motivēts administratīvs lēmums, kura pamatā ir vajadzīgais zinātniskais pētījums, kas apliecina, ka saņēmējs upju baseinu apgabals ar saviem ūdens resursiem nespēj nodrošināt pieprasījumu pēc dzeramā ūdens piegādes, apūdeņošanas utt.? 4) Ja Tiesa, atbildot uz 1) jautājumu, atzīst, ka Ūdens pamatdirektīvas 13. panta 6. punktā nav vienīgi noteikts galīgais termiņš (2009. gada 22. decembris) ūdens resursu apsaimniekošanas plānu izstrādei, bet ir noteikts konkrēts termiņš minētās direktīvas 3., 4., 5., 6., 9., 13. un 15. panta attiecīgo noteikumu transponēšanai, papildus tiek uzdots arī šāds prejudiciālais jautājums: vai valsts tiesiskais regulējums, kas pieņemts iepriekš minētajā konkrētajā transponēšanas termiņā un kurā atļauts novirzīt ūdeni no kāda noteikta upju baseina uz citu, ja vēl nav izstrādāti plāni tiem upju baseinu apgabaliem, kuros atrodas upju baseini, no kuriem un uz kuriem tiks novirzīts ūdens, katrā ziņā apdraud šīs direktīvas lietderīgu iedarbību, vai arī, novērtējot, vai tiek apdraudēta direktīvas lietderīga iedarbība, jāņem vērā tādi kritēriji kā paredzēto pasākumu mērogs un ūdens novirzīšanas mērķi? 5) Vai Ūdens pamatdirektīvas 13., 14. un 15. pantam, kas attiecas uz sabiedrības informēšanas, apspriešanās ar to un iesaistīšanas procedūrām, atbilst valsts parlamenta pieņemts valsts tiesiskais regulējums, ar kuru tiek apstiprināti upju baseinu apsaimniekošanas plāni, ja attiecīgajās valsts tiesību normās nav paredzēts, ka procedūras laikā valsts parlamentā jābūt apspriešanās posmam ar sabiedrību, un ja no lietas materiāliem neizriet, ka būtu ievērota direktīvā paredzētā apspriešanās administratīvajās iestādēs procedūra? 6) Vai saskaņā ar IVN direktīvu ietekmes uz vidi pētījums attiecībā uz dambju būvniecību un ūdens novirzīšanu, kas iesniegts apstiprināšanai valsts parlamentā pēc tam, kad ar tiesas nolēmumu ir atcelts akts, ar kuru minētais pētījums iepriekš bija apstiprināts un attiecībā uz kuru jau tikusi ievērota publiskošanas procedūra, minētās procedūras otrreizējas neizpildes gadījumā atbilst prasībām par sabiedrības informēšanu un iesaistīšanu, kas paredzētas minētās direktīvas 1., 2., 5., 6., 8. un 9. pantā? 7) Vai SVN direktīvas piemērošanas jomā ietilpst upes novirzīšanas plāns: a) saskaņā ar kuru tiks būvēti dambji un ūdens tiks novirzīts no viena upes baseina uz citu, b) kurš ietilpst Ūdens pamatdirektīvas piemērošanas jomā, c) kurš attiecas uz būvdarbiem SVN direktīvas izpratnē un d) kuram var būt ietekme uz vidi teritorijās Dzīvotņu direktīvas izpratnē? 8) Ja atbilde uz iepriekšējo jautājumu ir apstiprinoša, tad papildus tiek uzdots arī šāds prejudiciālais jautājums: vai saskaņā ar SVN direktīvas 13. panta 1. punktu var uzskatīt par oficiālām sagatavošanas darbībām tos līdz 2004. gada 21. jūlijam pieņemtos aktus – jo tādējādi nebūtu pienākuma izstrādāt stratēģisko ietekmes uz vidi pētījumu –, kuri attiecās uz strīdīgo projektu un ar tiesas nolēmumiem tika atcelti ar atpakaļejošu spēku? 9) Ja atbilde uz iepriekšējo jautājumu ir noliedzoša, tad papildus tiek uzdots arī šāds prejudiciālais jautājums: saskaņā ar SVN direktīvas 11. panta 2. punktu, ja kāds plāns vienlaikus ietilpst gan minētās direktīvas piemērošanas jomā, gan Ūdens pamatdirektīvas un IVN direktīvas piemērošanas jomā, kurās arī ir paredzēts projekta ietekmes uz vidi novērtējums, vai ar novērtējumiem, kuri veikti uz Ūdens pamatdirektīvas un IVN direktīvas noteikumu pamata, pietiek, lai būtu ievērotas SVN direktīvas prasības, vai tomēr ir jāsagatavo neatkarīgs stratēģiskais ietekmes uz vidi novērtējums? 10) Vai saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 3., 4. un 6. pantu teritorijas, kas bija iekļautas Kopienas nozīmes teritoriju (KNT) valstu sarakstos un kas galu galā ir iekļautas KNT Kopienas sarakstos, ietilpa Dzīvotņu direktīvas 92/43/EEK aizsardzības jomā, pirms tika publicēts Komisijas 2006. gada 19. jūlija Lēmums 2006/613/EK, ar ko pieņem Kopienas nozīmes aizsargājamo teritoriju sarakstu Vidusjūras bioģeogrāfiskajam reģionam? 11) Vai saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 3., 4. un 6. pantu ir iespējams, ka kompetentās valsts iestādes izdod atļauju īstenot ūdeņu novirzīšanas plānu, kas nav tieši saistīts vai vajadzīgs, lai saglabātu teritoriju, kas ietilpst īpaši aizsargājamā teritorijā, ja visos šī projekta lietas materiālos ietvertajos pētījumos ir konstatēts pilnīgs informācijas trūkums vai uzticamu un aktualizētu datu par ornitofaunu minētajā teritorijā trūkums? 12) Vai saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 3., 4. un 6. pantu iemesli, kuru dēļ ir sākts ūdeņu novirzīšanas plāns un kuri attiecas galvenokārt uz apūdeņošanu un, pakārtoti, uz dzeramā ūdens piegādi, var būt direktīvā prasītās sevišķi svarīgās sabiedrības intereses, kuru dēļ tiktu atļauts īstenot minēto projektu, neņemot vērā tā negatīvo ietekmi uz minētās direktīvas aizsargātajām teritorijām? 13) Ja atbilde uz iepriekšējo jautājumu ir apstiprinoša, tad papildus tiek uzdots arī šāds prejudiciālais jautājums: vai saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 3., 4. un 6. pantu, lai noteiktu to kompensācijas pasākumu piemērotību, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Natura 2000 tīkla kopējās vienotības aizsardzību kādai teritorijai, kurai kaitēs ūdeņu novirzīšanas plāns, ir jāņem vērā tādi kritēriji kā minētās novirzīšanas apjoms un tai vajadzīgo darbu apjoms? 14) Vai saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 3., 4. un 6. pantu, kas interpretēti, ievērojot EKL 6. pantā (jaunajā redakcijā – LESD 11. pants) noteikto ilgtspējīgas attīstības principu, valsts kompetentās iestādes var izdot atļauju īstenot kādā Natura 2000 tīkla teritorijā ūdeņu novirzīšanas plānu, kas nav tieši saistīts vai vajadzīgs minētās teritorijas vienotības saglabāšanai, ja no konkrētā plāna ietekmes uz vidi pētījuma izriet, ka tā rezultātā dabiska upju ekosistēma tiks pārveidota cilvēku veidotā upju un ezeru ekosistēmā?”