Tas tā ir gadījumā, ja runa ir par apelācijas sūdzību, kura ir vērsta pret Vispārējās tiesas spriedumu, ar kuru tā ir atzinusi vispārēju konfidencialitātes prezumpciju attiecībā uz tādiem dokumentiem, kuri ir sagatavoti ietekmes novērtējuma ietvaros, jo, pirmām kārtām, šādu prezumpciju attiecīgā iestāde nākotnē varēs piemērot attiecībā uz jauniem pieteikumiem par piekļuvi tādiem dokumentiem, un, otrām kārtām, ir ticams, ka prasītājs – kā bezpeļņas organizācija, kuras viens no uzdevumiem ir veicināt lielāku pārskatāmību un leģitimitāti Savienības likumdošanas procesā, – nākotnē atkal pieprasīs piekļuvi dokumentiem, kuri ir analogi strīdīgajiem dokumentiem, un ka attiecīgā iestāde atkal noraidīs šādu pieteikumu, balstoties uz minēto vispārējo prezumpciju.

Prasītājs noteiktos gadījumos var saglabāt interesi prasīt apstrīdētā akta atcelšanu un attiecīgā gadījumā – tā Vispārējās tiesas sprieduma atcelšanu, ar kuru ir noraidīta prasība, kas celta attiecībā uz šo aktu, lai liktu minētā akta autoram turpmāk veikt atbilstošus grozījumus un tādējādi izvairīties no riska, ka attiecīgajā aktā pieļautā nelikumība tiek atkārtota. Lai šī interese saglabātos, šai nelikumībai ir jāvar atkārtoties nākotnē, neatkarīgi no attiecīgās lietas konkrētajiem apstākļiem.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 6. apsvērumā ir norādīts, ka plašāka piekļuve dokumentiem būtu jānodrošina gadījumos, kad Savienības iestādes darbojas kā likumdevējas. Proti, iespēja pilsoņiem kontrolēt un iepazīties ar visu informāciju, kura ir pamats Savienības likumdošanas rīcībai, ir nosacījums, lai pēdējie minētie varētu efektīvi īstenot savas demokrātiskās tiesības, kuras ir atzītas it īpaši LES 10. panta 3. punktā. Šāda īstenošana nozīmē ne tikai to, ka pilsoņu rīcībā ir attiecīgā informācija, lai saprastu izvēli, ko izdara Savienības iestādes likumdošanas procesa kontekstā, bet arī ka viņi var piekļūt šai informācijai laikus, tādā brīdī, kurā tie spētu lietderīgi paust savu viedokli par šo izvēli.

No Regulas Nr. 1049/2001 12. panta 2. punkta, ar kuru tiek īstenots no šīs regulas 6. apsvēruma izrietošais princips, ir secināms, ka par “likumdošanas dokumentiem” ir jāuzskata un attiecīgi – ievērojot minētās regulas 4. un 9. pantu – jādara tieši pieejami ne tikai Savienības likumdevēja pieņemtie akti, bet arī, vispārīgāk, dokumenti, kas sagatavoti vai saņemti tādu procedūru kontekstā, kuru mērķis ir dalībvalstīs vai dalībvalstīm juridiski saistošu aktu pieņemšana.

Ņemot vērā to priekšmetu un saturu, Regulas Nr. 1049/2001 12. panta 2. punktā minēto dokumentu skaitā ir ietekmes novērtējumi, kas ir veikti saistībā ar likumdošanas iniciatīvām, kuras pieņemtu Komisija. Proti, saskaņā pamatnostādnēm par ietekmes novērtējumu šādi novērtējumi ir uzskatāmi par būtiskiem instrumentiem, kas palīdz nodrošināt, ka minētās iestādes iniciatīvas un Savienības tiesību akti tiek sagatavoti, balstoties uz pārskatāmu, pilnīgu un līdzsvarotu informāciju. Tieši uz šīs informācijas pamata Komisija var novērtēt šādu iniciatīvu lietderīgumu, vajadzīgumu, būtību un saturu. Ietekmes novērtējuma ziņojumi konkrētāk ietver dažādo apsvērto politikas risinājumu izklāstu, ietekmes novērtējumu, šo risinājumu priekšrocības un trūkumus, kā arī minēto risinājumu salīdzinājumu. Komisijas leģislatīvo aktu priekšlikumos veiktā politikas risinājumu izvēle balstās uz šo novērtējumu saturu. No tā izriet, ka ietekmes novērtējumi un tiem pievienotie Ietekmes novērtējuma padomes atzinumi šādā kontekstā ir uzskatāmi par Savienības likumdošanas procesa svarīgiem elementiem, kuri veido daļu no tās likumdošanas rīcības pamata. Lai gan ietekmes novērtējuma stadijā nav droši zināms, vai Komisija iesniegs leģislatīva rakstura priekšlikumu, šo dokumentu publiskošana var palielināt likumdošanas procesa pārskatāmību un atklātību kopumā, īpaši šā procesa sagatavošanas posmu, un tādējādi nostiprināt Savienības demokrātisko raksturu, ļaujot tās pilsoņiem izvērtēt šo informāciju un mēģināt ietekmēt minēto procesu.

Turklāt to, ka pilsoņiem ir svarīgi piekļūt dokumentiem, kuri ir sagatavoti ietekmes novērtējuma kontekstā, pat ja Komisijas lēmumu pieņemšanas process vēl notiek, neliek apšaubīt Komisijas uzsvērtais apstāklis, ka šajā gadījumā piekļuves pieprasītājam esot bijusi iespēja piedalīties sabiedriskajā apspriešanā, ko minētā iestāde ir rīkojusi attiecīgo ietekmes novērtējuma procedūru kontekstā, un ka zināms skaits ar šiem ietekmes novērtējumiem saistītu dokumentu brīdī, kad tika pieņemti apstrīdētie lēmumi, jau bija publiski pieejams. Lai gan šādas apspriešanās arī ir vērstas uz to, lai nodrošinātu Komisijas lēmumu pieņemšanas procesa pārskatāmību un pilsoņu līdzdalību šajā procesā, tās neaizstāj šiem pilsoņiem sniegtu iespēju pēc pieprasījuma piekļūt Ietekmes novērtējuma ziņojumiem un Ietekmes novērtējuma padomes atzinumiem.

(skat. 84., 85., 90.–94. punktu)