45

Šādos apstākļos Krajowa Izba Odwoławcza (Valsts pārsūdzības padome, Polija) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus: “1) Vai [Direktīvas 2014/24] 18. panta 1. punktā noteiktais vienlīdzīgas un nediskriminējošas attieksmes pret ekonomikas dalībniekiem princips, kā arī pārskatāmības princips pieļauj tādu [Direktīvas 2014/24] 21. panta 1. punkta un [Direktīvas 2016/943] 2. panta 1. punkta, it īpaši tajos noteiktā formulējuma “nav (kā veselums vai precīzs tās komponentu izkārtojums un salikums) vispārzināma vai pieejama gatavā veidā” un “tai ir komerciāla vērtība tādēļ, ka tā ir slepena”, kā arī norādes, ka “līgumslēdzēja iestāde neizpauž ekonomikas dalībnieku sniegto informāciju, ko ekonomikas dalībnieki ir noteikuši kā konfidenciālu”, interpretāciju, kuras rezultātā ekonomikas dalībnieks par komercnoslēpumu var atzīt jebkādu informāciju tikai tāpēc, ka tas nevēlas to izpaust konkurējošiem ekonomikas dalībniekiem? 2) Vai [Direktīvas 2014/24] 18. panta 1. punktā noteiktais vienlīdzīgas un nediskriminējošas attieksmes pret ekonomikas dalībniekiem princips, kā arī pārskatāmības princips pieļauj tādu [Direktīvas 2014/24] 21. panta 1. punkta un Direktīvas 2016/943 2. panta 1. punkta interpretāciju, kuras rezultātā ekonomikas dalībnieki, kuri piedalās publiskā iepirkuma procedūrā, [Direktīvas 2014/24] 59. un 60. pantā un tās XII pielikumā noteiktos dokumentus var pilnībā vai daļēji aizsargāt kā komercnoslēpumu, it īpaši attiecībā uz gūtās pieredzes aprakstu, atsauksmēm, līguma izpildei piedāvāto personu un viņu profesionālo kvalifikāciju uzskaitījumu, to subjektu nosaukumiem un spējām, uz kuru potenciālu viņi paļaujas, kā arī apakšuzņēmējiem, ja šie dokumenti ir nepieciešami, lai pierādītu, ka ir izpildīti dalības nosacījumi, vai veiktu novērtējumu atbilstīgi piedāvājumu novērtēšanas kritērijiem un pārbaudītu, vai piedāvājumi atbilst citām līgumslēdzējas iestādes prasībām, kas ietvertas iepirkuma dokumentos (paziņojumā par līgumu un iepirkuma nolikumā)? 3) Vai [Direktīvas 2014/24] 18. panta 1. punktā noteiktais vienlīdzīgas un nediskriminējošas attieksmes pret ekonomikas dalībniekiem princips, kā arī pārskatāmības princips, skatīti kopā ar šīs pašas direktīvas 58. panta 1. punktu, 63. panta 1. punktu un 67. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ļauj līgumslēdzējai iestādei vienlaikus pieņemt ekonomikas dalībnieka apliecinājumu, ka viņa rīcībā ir līgumslēdzējas iestādes prasītie vai paša deklarētie cilvēkresursi, personas, uz kuru resursiem viņš vēlas paļauties, vai apakšuzņēmēji, par ko – atbilstīgi tiesību aktiem – ir jāiesniedz pierādījumi līgumslēdzējai iestādei, kā arī paziņojumu, ka tas vien, ka konkurējošiem ekonomikas dalībniekiem tiek izpausta informācija par šīm personām vai uzņēmumiem (personvārdi, nosaukumi, pieredze, profesionālā kvalifikācija), var radīt situāciju, kurā citi ekonomikas dalībnieki tos “pārvilinās”, tādēļ šī informācija noteikti esot uzskatāma par komercnoslēpumu? Saistībā ar iepriekš minēto – vai tik trausla saikne starp ekonomikas dalībnieku un šīm personām un uzņēmumiem var tikt uzskatīta par pierādījumu tam, ka ekonomikas dalībnieka rīcībā ir šie resursi, un it īpaši tādēļ ekonomikas dalībniekam var tikt piešķirti papildu punkti piedāvājumu novērtēšanas kritēriju ietvaros? 4) Vai [Direktīvas 2014/24] 18. panta 1. punktā noteiktais vienlīdzīgas un nediskriminējošas attieksmes pret ekonomikas dalībniekiem princips, kā arī pārskatāmības princips pieļauj tādu šīs direktīvas 21. panta 1. punkta un Direktīvas 2016/943 2. panta 1. punkta interpretāciju, kuras rezultātā ekonomikas dalībnieki, kuri piedalās publiskā iepirkuma procedūrā, par komercnoslēpumu var atzīt tādus dokumentus, kas nepieciešami, lai pārbaudītu, vai piedāvājums atbilst līgumslēdzējas iestādes prasībām, kas noteiktas iepirkuma nolikumā (tostarp līguma priekšmeta aprakstā), vai novērtētu piedāvājumu atbilstīgi novērtēšanas kritērijiem, jo īpaši, ja šie dokumenti attiecas uz atbilsmi līgumslēdzējas iestādes prasībām, kas ietvertas iepirkuma nolikumā, tiesību normās vai citos vispārīgi vai interesentiem pieejamos dokumentos, it īpaši, ja šī novērtēšana netiek veikta atbilstīgi objektīvi salīdzināmām shēmām, kā arī matemātiski un fiziski izmērāmiem un salīdzināmiem rādītājiem, bet gan atbilstīgi līgumslēdzējas iestādes individuālajam novērtējumam? Līdz ar to – vai [Direktīvas 2014/24] 21. panta 1. punktu un Direktīvas 2016/943 2. panta 1. punktu var interpretēt tādējādi, ka par konkrēta ekonomikas dalībnieka komercnoslēpumu var tikt uzskatīts piedāvājumā iesniegtais paziņojums par konkrēta līguma priekšmeta izpildi atbilstīgi līgumslēdzējas iestādes norādēm, kas ietvertas iepirkuma nolikumā, ko līgumslēdzēja iestāde kontrolē un pārbauda pēc atbilsmes šīm prasībām, pat ja tieši ekonomikas dalībnieks izvēlas metodes līgumslēdzējas iestādes pieprasīto rezultātu (līguma priekšmeta) sasniegšanai? 5) Vai Direktīvas 2014/24 18. panta 1. punktā noteiktais vienlīdzīgas un nediskriminējošas attieksmes pret ekonomikas dalībniekiem princips, kā arī pārskatāmības princips, interpretējot tos šīs direktīvas 67. panta 4. punkta gaismā, kurā ir paredzēts, ka piešķiršanas kritērijiem nevar būt tādu seku, ka līgumslēdzējai iestādei tiek dota neierobežota izvēles brīvība, tiem ir jānodrošina efektīvas konkurences iespēja, kā arī jāļauj efektīvi pārbaudīt pretendentu sniegto informāciju, lai novērtētu, kādā mērā piedāvājumi atbilst piešķiršanas kritērijiem, ļauj līgumslēdzējai iestādei noteikt konkrēto piedāvājumu novērtēšanas kritēriju, it īpaši kritēriju, kas novērtēts pēc līgumslēdzējas iestādes individuālā novērtējuma, lai gan jau šī kritērija noteikšanas brīdī ir zināms, ka pretendenti to daļu piedāvājuma, kas attiecas uz šo kritēriju, aizsargās kā komercnoslēpumu, pret ko līgumslēdzēja iestāde neiebilst, tādējādi konkurējošiem pretendentiem, nespējot pārbaudīt konkurentu piedāvājumus un salīdzināt tos ar saviem piedāvājumiem, var rasties iespaids, ka līgumslēdzējai iestādei ir pilnīga brīvība, pārbaudot un novērtējot piedāvājumus? 6) Vai Direktīvas 2014/24 18. panta 1. punktā noteikto vienlīdzīgas un nediskriminējošas attieksmes pret ekonomikas dalībniekiem principu, kā arī pārskatāmības principu, interpretējot tos šīs direktīvas 67. panta 4. punkta gaismā, kurā ir paredzēts, ka piešķiršanas kritērijiem nevar būt tādu seku, ka līgumslēdzējai iestādei tiek dota neierobežota izvēles brīvība, tiem ir jānodrošina efektīvas konkurences iespēja, kā arī jāļauj efektīvi pārbaudīt pretendentu sniegto informāciju, lai novērtētu, kādā mērā piedāvājumi atbilst piešķiršanas kritērijiem, var interpretēt tādējādi, ka atbilstoši minētajiem principiem līgumslēdzējai iestādei ir atļauts noteikt tādu piedāvājumu novērtēšanas kritēriju kā aplūkojamās procedūras kritēriji “projektu izstrādes koncepcija” un “līguma izpildes veida apraksts”? 7) Vai [Direktīvas 89/665] 1. panta 1. un 3. punkts, kuros dalībvalstīm ir noteikts pienākums nodrošināt pretendentiem iespēju efektīvi pārskatīt līgumslēdzēju iestāžu lēmumus, kā arī nodrošināt, ka pārskatīšanas procedūras ir pieejamas ikvienai personai, kura ir ieinteresēta iegūt konkrēta līguma slēgšanas tiesības un kurai ar varbūtējo pārkāpumu ir vai var tikt nodarīts kaitējums, ir jāinterpretē tādējādi, ka gadījumā, ja lēmējiestāde ir konstatējusi, ka dokumenti, ko pretendenti konkrētā procedūrā ir noteikuši kā konfidenciālus, nav komercnoslēpums, kā rezultātā līgumslēdzējai iestādei ir pienākums tos izpaust un nodrošināt konkurējošajiem pretendentiem piekļuvi tiem – ja šādas sekas neizriet tieši no tiesību aktiem –, tas paredz lēmējiestādei pienākumu pieņemt lēmumu, kas ļautu šim pretendentam atkārtoti iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu, ciktāl tas izriet no šo dokumentu satura, kurš ieinteresētajai personai iepriekš nebija zināms un kura dēļ tā nevarēja efektīvi izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekli pret darbību, kas nebūtu pārskatāma pieprasījuma iesniegšanas termiņa beigu dēļ, piemēram, anulējot to piedāvājumu pārbaudes un novērtēšanas lēmumu, uz kuriem attiecās minētie dokumenti, kas tika aizsargāti kā komercnoslēpums?”