No Regulas Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 97. panta 2. punkta un no Regulas Nr. 2342/2002, ar ko paredz Regulas Nr. 1605/2002 īstenošanas kārtību, 139. panta un 146. panta 4. punkta izriet, ka jēdzienam “pārmērīgi zemas cenas piedāvājums” nav definīcijas ne Regulā Nr. 1605/2002, ne Regulā Nr. 2342/2002. Šajā ziņā pārmērīgi zemas cenas piedāvājums ir jāvērtē, ņemot vērā piedāvājuma būtību un attiecīgo pakalpojumu. Tādējādi līgumslēdzēja iestāde savas piedāvājuma nesamērīgi zemās cenas pārbaudes ietvaros, lai nodrošinātu veselīgu konkurenci, var ņemt vērā ne tikai Regulas Nr. 2342/2002 139. panta 2. punktā norādītos apstākļus, bet arī visus nozīmīgos faktus, ņemot vērā attiecīgo pakalpojumu.

No Regulas Nr. 2342/2002, ar ko paredz Regulas Nr. 1605/2002 īstenošanas kārtību, 139. panta 1. punkta un 146. panta 4. punkta izriet, ka līgumslēdzējai iestādei, pārbaudot piedāvājuma pārmērīgi zemo cenu, ir pienākums pieprasīt pretendentam sniegt pamatojumu, kas ir nepieciešams, lai pierādītu, ka tā piedāvājums ir nopietns. Tas, ka lietderīgā piedāvājumu pārbaudes procedūras brīdī starp līgumslēdzēju iestādi un pretendentu notiek uz sacīkstes principu balstītas efektīvas debates, lai pretendents varētu pierādīt, ka tā piedāvājums ir nopietns, ir būtiska prasība publiskā iepirkuma jomā, lai novērstu līgumslēdzējas iestādes patvaļu un nodrošinātu pienācīgu uzņēmumu konkurenci.

Prasība, kuras pamatošanai ir notikusi atsaukšanās uz kaitējumu, kas izriet no zaudētās peļņas, ir jānoraida, jo runa ir nevis par pastāvošu un radušos kaitējumu, bet gan par hipotētisku kaitējumu, kurš varētu rasties nākotnē. Saskaņā ar nosacījumu, kas attiecas uz zaudējumiem, tiek prasīts, lai kaitējums, kuru tiek lūgts atlīdzināt, būtu reāls un droši zināms, kas ir jāpierāda prasītājam.

Tādējādi kaitējums, kas atbilst tāda pretendenta zaudētajai peļņai, kurš ir ticis izslēgts no Komisijas organizētās iepirkuma procedūras, un ir saistīts ar attiecīgā iepirkuma līguma zaudēšanu, ir nevis reāls un droši zināms, bet hipotētisks un tādējādi to nevar atlīdzināt. Saskaņā ar Regulas Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 101. pantu, kamēr līgums nav parakstīts, līgumslēdzēja iestāde var vai nu atteikties no iepirkuma piešķiršanas, vai atcelt iepirkuma procedūru, par ko kandidātam vai pretendentam nav tiesību pieprasīt nekādu kompensāciju. Tādējādi, pat ja pieņem, ka piedāvājumu vērtēšanas komisija būtu piedāvājusi līgumu piešķirt izslēgtajam pretendentam, līgumslēdzējai iestādei minētās komisijas priekšlikums nav saistošs un tai ir būtiska rīcības brīvība attiecībā uz faktoriem, kas ir jāņem vērā, lai pieņemtu lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Neviens princips un neviena tiesību norma, kas ir piemērojama Komisijas rīkotām iepirkuma procedūrām, neuzliek tai pienākumu parakstīt līgumu par iepirkumu ar personu, kura iepirkuma procedūras beigās ir atzīta par izraudzīto pretendentu. Šajā ziņā, ņemot vērā Regulas Nr. 1605/2002 101. panta formulējumu, izslēgtais pretendents zaudē nevis līgumu, bet gan iespēju iegūt līgumu, kas ir Kopienas iepirkuma procedūras priekšmets.

Turklāt, runājot par pretendentu, kas ir ticis izslēgts tā piedāvājuma pārmērīgi zemās cenas dēļ, lai gan piedāvājuma noraidījumā ir pieļauts pārkāpums, ir jāatzīst, ka šī piedāvājuma cena bija pārmērīgi zema un ka izslēgtais pretendents katrā ziņā nevar atsaukties uz kaitējumu, kurš ir saistīts ar zaudēto iespēju iegūt attiecīgo iepirkuma līgumu.

(sal. ar 91.–96., 100. un 110. punktu)