Lieta C‑194/14 P

AC‑Treuhand AG

pret

Eiropas Komisiju

“Apelācija — Konkurence — Aizliegtas vienošanās — Eiropas alvas savienojumu un ESBO/esteru termisko stabilizatoru tirgi — EKL 81. panta 1. punkts — Piemērošanas joma — Konsultāciju uzņēmums, kurš nedarbojas attiecīgajos tirgos — Jēdzieni “nolīgums uzņēmumu starpā” un “saskaņota darbība” — Naudas soda aprēķināšana — 2006. gada pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai — Neierobežota kompetence”

Kopsavilkums – Tiesas (otrā palāta) 2015. gada 22. oktobra spriedums

Konsultāciju uzņēmums var tikt atzīts par atbildīgu par EKL 81. panta 1. punkta pārkāpumu, ja tas aktīvi un, pilnībā pārzinot konkrētos apstākļus, ir devis ieguldījumu aizliegtas vienošanās starp tiem ražotājiem īstenošanā, kuri darbojas citā tirgū, nevis tajā, kurā darbojas šis konsultantu uzņēmums. Saistībā ar tādu nolīgumu un saskaņotu darbību īstenošanu, kurām ir pret konkurenci vērsts mērķis, lai varētu izdarīt secinājumu par kāda uzņēmuma dalību pārkāpumā un tā atbildību par visiem dažādajiem elementiem, ko tas ietver, Komisijai ir jāpierāda, ka minētais uzņēmums ar savu rīcību ir paredzējis dot ieguldījumu visu dalībnieku kopējo mērķu sasniegšanā un ka tas ir zinājis par citu uzņēmumu paredzēto vai īstenoto prettiesisko rīcību, lai sasniegtu šos mērķus, vai ka tas varēja to loģiski paredzēt un bija gatavs uzņemties risku. Šajā ziņā jēdzieni “nolīgums” un “saskaņota darbība” nenozīmē savstarpēju rīcības brīvības ierobežojumu vienā un tajā pašā tirgū, kurā darbojas visi dalībnieki. Turklāt nekas EKL 81. panta 1. punkta formulējumā neliecina par to, ka tajā paredzētais aizliegums attiecas tikai uz tiem šādu nolīgumu vai saskaņoto darbību dalībniekiem, kuri darbojas tirgos, kurus ir skārušas šīs iepriekš minētās darbības. Šī noteikuma formulējums, tieši pretēji, vispārīgi attiecas uz visiem nolīgumiem un saskaņotām darbībām, kas vai nu horizontālās, vai vertikālās attiecībās izkropļo konkurenci kopējā tirgū, neatkarīgi no tirgus, kurā dalībnieki darbojas, un no tā, ka tikai uz viena no šiem dalībniekiem komerciālo rīcību ir attiecināmi konkrēto vienošanos noteikumi. Ja konsultāciju uzņēmuma rīcība ir tieši saistīta ar nolīguma dalībnieku centieniem gan attiecībā uz saistību, ko tie ir uzņēmušies aizliegto vienošanos ietvaros, apspriešanu, gan to piemērošanas kontroli, ciktāl pašu to pakalpojumu mērķis, kurus šis konsultāciju uzņēmums sniedza, pamatojoties uz pakalpojumu līgumiem, kas noslēgti ar minētajiem ražotājiem, bija attiecīgo pret konkurenci vērsto mērķu īstenošana, proti, cenu noteikšana, tirgu un klientu sadale un apmaiņa ar sensitīvu komercinformāciju, pilnībā pārzinot visus lietas apstākļus, nevar tikt uzskatīts, ka konsultāciju uzņēmuma iesaistīšanās iepriekš minētajā statusā ir vienkārši blakuspakalpojumi, kuriem nav nekāda sakara ar saistībām, kuras ir uzņēmušies ražotāji, un ar no tā izrietošajiem konkurences ierobežojumiem. (sal. ar 26., 27., 30., 33., 35., 38. un 39. punktu)

Likumpārkāpumu un sodu tiesiskuma princips nav interpretējams tādējādi, ka tas aizliedz tiesas interpretācijas ceļā pakāpeniski noskaidrot to normu saturu, kurās paredzēta kriminālatbildība, ar nosacījumu, ka iznākumu bija iespējams saprātīgi paredzēt brīdī, kad tika izdarīts pārkāpums, it īpaši ņemot vērā interpretāciju, kas tajā laikā par attiecīgo tiesību normu pastāvēja judikatūrā. Paredzamības jēdziena piemērojamība lielā mērā ir atkarīga no attiecīgā teksta satura, no jomas, uz kuru tas attiecas, kā arī no tā adresātu skaita un statusa. Likuma paredzamība nav pretrunā tam, ka attiecīgā persona ir spiesta izmantot profesionālus padomus, lai lietā pastāvošajos apstākļos saprātīgi novērtētu, kādas sekas attiecīgais akts varētu radīt. To it īpaši var attiecināt uz profesionāļiem, kas pieraduši, ka, veicot savus pienākumus, viņiem jārīkojas ar lielu piesardzību. Tādējādi var tikt sagaidīts, ka viņi būs īpaši uzmanīgi, novērtējot riskus, kas saistīti ar šādu darbību. (sal. ar 41. un 42. punktu)

Pat ja Pamatnostādņu naudas soda aprēķināšanai, piemērojot Regulas Nr. 1/2003 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 13. punkta mērķis ir uzņēmumam uzliktā naudas soda apmēra aprēķinā kā sākumpunktu izmantot apmēru, kas atspoguļo pārkāpuma ekonomisko nozīmīgumu un šī uzņēmuma vainas īpatsvaru pārkāpumā, Komisija var atkāpties no šajās pamatnostādnēs ietvertās naudas sodu aprēķināšanas metodoloģijas, pamatojoties uz šo pamatnostādņu 37. punktu, nosakot naudas sodu pamatsummu vienotas likmes veidā, ja tirgi, uz kuriem attiecas konstatētie pārkāpumi, ir tirgi, kuros uzņēmums, kurš ir devis aktīvu ieguldījumu pārkāpumos, nedarbojas, līdz ar to neviena daļa no šī uzņēmuma apgrozījuma nevarēja rasties no produktiem, kas bija minēto pārkāpumu priekšmets. (sal. ar 64., 66. un 67. punktu)

Skat. nolēmuma tekstu. (sal. ar 68. punktu)