EIROPAS SAVIENĪBAS CIVILDIENESTA TIESAS RĪKOJUMS

(trešā palāta)

2016. gada 12. maijā

Zlata Chatel

pret

Eiropas Savienības Padomi

“Civildienests — Ierēdņi — Pensijas — Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punkts — Pensijas tiesības, kas saskaņā ar valsts pensiju shēmu iegūtas pirms stāšanās darbā Savienībā — Nodošana Savienības pensiju shēmai — Priekšlikums par izdienas gadu noteikšanu, kurš pamatots ar jaunajiem vispārējiem īstenošanas noteikumiem un kuru ieinteresētā persona ir pieņēmusi — Nelabvēlīga akta jēdziens — Acīmredzama nepieņemamība — Reglamenta 81. pants”

Priekšmets

Prasība, kura celta saskaņā ar LESD 270. pantu, kas piemērojams EAEK līgumam atbilstoši tā 106.a pantam, un ar kuru Zlata Chatel un Vincent Piessevaux lūdz attiecīgi atcelt Eiropas Savienības Padomes iecēlējinstitūcijas (turpmāk tekstā – “iecēlējinstitūcija”) 2013. gada 26. novembra lēmumu, ar kuru šī institūcija atbilstoši Eiropas Savienības pensiju shēmai galīgi noteica Z. Chatel iegūtās pensijas tiesības pirms viņas stāšanās darbā Savienības dienestā, kā arī atcelt iecēlējinstitūcijas 2014. gada 6. janvāra lēmumu, ar kuru tā atbilstoši Eiropas Savienības pensiju shēmai galīgi noteica V. Piessevaux iegūtās pensijas tiesības, kuras viņš ieguvis saskaņā ar valsts pensiju sistēmu

Nolēmums

Prasību noraidīt kā acīmredzami nepieņemamu. Lietas dalībnieki sedz savus tiesāšanās izdevumus paši.

Kopsavilkums

Ierēdņu celta prasība – Nelabvēlīgs akts – Jēdziens – Priekšlikums par izdienas gadu noteikšanu, lai nodotu Savienības shēmai pensijas tiesības, kas iegūtas pirms stāšanās darbā Savienībā – Izslēgšana – Lēmums par izdienas gadu atzīšanu, kurš ir ticis pieņemts pēc līdzekļu, kas atbilst iegūtajām pensijas tiesībām, nodošanas – Iekļaušana

(Civildienesta noteikumu 91. panta 1. punkts un VIII pielikuma 11. panta 2. punkts)

Pensijas tiesību nodošanas jautājumā attiecīgajai personai netiek atzīti nekādi izdienas gadi, pirms kapitāls, kas atspoguļo tās citā sistēmā iegūtās pensijas tiesības, nav pārskaitīts uz Savienības pensiju sistēmu. Šajā ziņā priekšlikuma par pensijas tiesību noteikšanu stadijā attiecīgā iestāde tikai apņemas pareizi piemērot ieinteresētās personas situācijā Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktu un vispārējos īstenošanas noteikumus. Tādējādi no šādām saistībām, kas izteiktas priekšlikumā par izdienas gadu noteikšanu, neizriet nedz jauns minētās iestādes pienākums, nedz līdz ar to ieinteresētās personas juridiskā stāvokļa izmaiņas, it īpaši tāpēc, ka, pat ja ieinteresētā persona piekrīt tās citā shēmā iegūto pensijas tiesību pārskaitīšanai uz Savienības pensiju sistēmu, priekšlikuma autorei iestādei tomēr, nododot valsts [pensiju] fonda paziņoto kapitāla summu, nav atbilstoša pienākuma automātiski atzīt ieinteresētajai personai to izdienas gadu skaitu, kas norādīts sākotnējā priekšlikumā, atbilstoši kuram ierēdnis ir apstiprinājis savu vēlmi pārskaitīt šo kapitālu uz Savienības pensiju sistēmu. Līdz ar to procedūrā par pensijas tiesību nodošanu, kas paredzēta Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā, lēmums, kuru pieņem iecēlējinstitūcija un ar kuru faktiski īsteno līdzekļu, kas atspoguļo ieinteresētās personas uzkrātās pensijas tiesības pirms tās stāšanās darbā Savienības dienestā, nodošanu, ir nelabvēlīgs akts, par kuru var iesniegt prasību saskaņā ar LESD 270. pantu un Civildienesta noteikumu 91. panta 1. punktu. Savukārt priekšlikums par pensijas tiesību noteikšanu, pat ja ieinteresētā persona to ir akceptējusi, nav nelabvēlīgs akts, par kuru varētu iesniegt prasību atbilstoši LESD 270. pantam un Civildienesta noteikumu 91. panta 1. punktam.

(skat. 31.–35. punktu)

Atsauces

Vispārējā tiesa: spriedumi, 2015. gada 13. oktobris, Komisija/Verile un Gjergji, T‑104/14 P, EU:T:2015:776, 50., 52., 53. un 74. punkts; Komisija/Cocchi un Falcione, T‑103/13 P, EU:T:2015:777, 66. punkts, un Teughels/Komisija, T‑131/14 P, EU:T:2015:778, 37., 46., 48., 49., 58. un 70. punkts.