3

Pārsūdzētajā spriedumā ir konstatēts: “1. Prasītāja Gul Ahmed Textile Mills [..] ir atbilstoši Pakistānas tiesībām Karači (Pakistāna) reģistrēta sabiedrība. Tā pārdod un eksportē gultas veļu. Prasītāja ražo šo preci Pakistānā un eksportē Eiropas Savienībā. Tā nepārdod gultas veļu Pakistānas iekšējā tirgū, bet tā tajā pārdod dažādas patēriņa preces. 2. Pēc sūdzības, ko 1996. gada 30. jūlijā iesniegusi Eiropas Savienības Kokvilnas tekstilrūpniecības un saskarnozaru komiteja [..], un antidempinga procedūras uzsākšanas 1996. gada 13. septembrī Pakistānas ražojumiem tika piemēroti galīgi antidempinga maksājumi ar Padomes 1997. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2398/97, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ēģiptes, Indijas un Pakistānas izcelsmes kokvilnas gultas veļas importu (OV L 332, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “agrākie antidempinga maksājumi”). Saskaņā ar minētās regulas 1. panta pirmo daļu tika noteikts galīgais antidempinga maksājums attiecībā uz tādas gultas veļas importu, kas šūta no kokvilnas šķiedrām, tīrām vai maisījumā ar ķīmiskajām šķiedrām vai liniem (kurā lini nav dominējošā šķiedra), balinātām, krāsotām vai apdrukātām, kas klasificējama ar šādiem kombinētās nomenklatūras kodiem: ex 6302 21 00 (TARIC kods 6302 21 00 * 81 un 6302 21 00 * 89), ex 6302 22 90 (TARIC kods 6302 22 90 * 19), ex 6302 31 10 (TARIC kods 6302 31 10 * 90), ex 6302 31 90 (TARIC kods 6302 31 90 * 90) un ex 6302 32 90 (TARIC kods 6302 32 90 * 19). 3. Saskaņā ar Saprašanās memorandu starp Eiropas Kopienu un Pakistānas [Islāma Republiku] par pārejas noteikumiem attiecībā uz tirgus pieejamības režīmu tekstilizstrādājumu un apģērbu nozarē, kas parafēts Briselē 2001. gada 15. oktobrī (OV L 345, 81. lpp.), un pēc Padomes 2001. gada 10. decembra Regulas (EK) Nr. 2501/2001 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim (OV L 346, 1. lpp.) pieņemšanas Pakistānas [Islāma Republika] sāka izmantot minēto režīmu, ciktāl tas bija piemērojams valstīm, kuras cīnījās pret narkotiku ražošanu un tirdzniecību. Tādējādi Pakistānā ražoti tekstilizstrādājumi un apģērbi, sākot ar 2002. gada 1. janvāri, sāka ieplūst Eiropas Kopienā bez nodokļu piemērošanas pēc tam, kad tiem bija piemērots muitas nodoklis 12 % apmērā. Saskaņā ar Regulas Nr. 2501/2001 10. pantu, lasot to kopā ar tās IV pielikumu, ražojumi, kuri ir atbrīvoti no nodokļa maksāšanas, pamatojoties uz to, ka uz tiem attiecas īpašais narkotiku ražošanas un tirdzniecības apkarošanas režīms, ir it īpaši tie, kas ietverti kombinētās nomenklatūras 63. nodaļā: “citādi gatavie tekstilizstrādājumi; komplekti; valkātas drēbes un lietoti tekstilizstrādājumi”. 4. Agrākie antidempinga maksājumi, sākot ar 2002. gada 30. janvāri, tika atcelti attiecībā uz Pakistānas ražotājiem ar Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 160/2002, ar kuru groza Regulu Nr. 2398/97 (OV L 26, 1. lpp.). 5. Pēc 2002. gada 4. novembrī [Eiropas Savienības Kokvilnas tekstilrūpniecības un saskarnozaru komitejas] iesniegtās jaunās sūdzības, ko tā iesniedza, rīkojoties ražotāju, kas pārstāv lielāko daļu Kopienā saražotās kokvilnas gultas veļas, vārdā, Eiropas Kopienu Komisija uzsāka antidempinga procedūru par tādas gultas veļas importu, kas šūta no kokvilnas šķiedrām, tīrām vai maisījumā ar ķīmiskajām šķiedrām vai liniem (kurā lini nav dominējošā šķiedra), balinātām, krāsotām vai apdrukātām, kuras izcelsme ir Pakistānā [..] un attiecībā uz kuru ir minēts “tikai informatīvi”, ka tā ir klasificējama ar šādiem kombinētās nomenklatūras kodiem: “ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 10, ex 6302 31 90 un ex 6302 32 90”. Paziņojums par šīs procedūras uzsākšanu bija publicēts 2002. gada 18. martaEiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī (OV C 316, 6. lpp.). 6. Izmeklēšana, kas saistīta ar dempingu un no tā izrietošajiem zaudējumiem, attiecās uz laikposmu no 2001. gada 1. oktobra līdz 2002. gada 30. septembrim (turpmāk tekstā – “izmeklēšanas laikposms”). Lietderīgo tendenču pārbaude, lai noteiktu kaitējumu, aptvēra laikposmu no 1999. gada līdz izmeklēšanas laikposma beigām [..]. 7. Ņemot vērā lielo ražotāju importētāju skaitu, uz kuriem attiecās antidempinga procedūra, Komisija saskaņā ar Regulas [..] Nr. 384/96 [..] 17. pantu izraudzījās sešas sabiedrības, starp kurām ir arī prasītāja, kas izmeklēšanas laika posmā pārstāvēja vairāk nekā 32 % Pakistānas gultas veļas eksporta apjoma uz Kopienu. Šīm sabiedrībām lūdza atbildēt uz antidempinga aptaujas lapas jautājumiem. 8. Ņemot vērā lielo skaitu Kopienas ražotāju, kas atbalstīja sūdzību, un atbilstoši Regulas [Nr. 384/96] 17. pantam Komisija arī izveidoja izlasi, kas ietvēra piecas sabiedrības trijās dalībvalstīs, ņemot vērā ražošanas un pārdošanas apjomu, uzskatot tos par tirgus lielumu visraksturojošākajiem lielumiem. Pēc tam Komisija nosūtīja izraudzītajām uzņēmējsabiedrībām aptaujas lapas. 9. Visi Pakistānas ražotāji eksportētāji, kuri ietverti izlasē, atbildēja uz aptaujas lapās esošajiem jautājumiem, tāpat kā tie pieci izraudzītie Kopienas ražotāji, kas bija sūdzības iesniedzēji. Turklāt atbildes uz aptaujas jautājumiem sniedza arī divi neatkarīgi importētāji Kopienā, kā arī trīs Pakistānas ražotāji eksportētāji, kuri nebija ietverti izlasē un kuri paši bija lūguši piemērot atsevišķu režīmu. 10. 2003. gada 10. februārī asociācijas, kuras pārstāv Pakistānas gultas veļas ražotājus eksportētājus, iesniedza Komisijai dokumentu ar nosaukumu “Apsvērumi par zaudējumiem”. Šajā dokumentā tās it īpaši apstrīdēja antidempinga procedūras uzsākšanas likumību, Kopienas nozarei nodarīto zaudējumu apmēru, kā arī saiknes starp no Pakistānas veikto importu un zaudējumiem, kuri esot radušies minētajai nozarei, pastāvēšanu. 2003. gada 2. jūnijā Komisija organizēja jautājuma izskatīšanu, kurā piedalījās Pakistānas ražotāji eksportētāji, starp kuriem bija arī prasītāja. Pakistānas ražotāju eksportētāju asociācijas turklāt Komisijai iesniedza dokumentu ar nosaukumu “Pēc jautājuma izskatīšanas izdarītie apsvērumi par zaudējumiem”, kurā tās iekļāva šajā izskatīšanā risinātos jautājumus. 11. Saskaņā ar Regulas [Nr. 384/96] 16. pantu Komisija uzsāka pārbaudes uz vietas, jo īpaši saistībā ar diviem Pakistānas ražotājiem importētājiem, lai pārbaudītu informāciju, kura tai tika sniegta, atbildot uz aptaujas jautājumiem. [..] Tika veikta tikai viena pilnīga pārbaude Pakistānas ražotāja eksportētāja, proti, prasītājas, telpās un viena daļēja pārbaude cita Pakistānas ražotāja eksportētāja telpās. Abu šo minēto sabiedrību eksports ir vairāk nekā 50 % no izraudzīto ražotāju eksportētāju kopējās CIF (izmaksas, apdrošināšana un pārvadāšanas izmaksas) eksporta uz Kopienu vērtības. Turklāt, ņemot vērā, ka nebija izpildīti nepieciešamie nosacījumi, lai veiktu pārbaudi uz vietas Pakistānā, Komisija nepieņēma atsevišķa režīma pieprasījumus, ko iesniedza trīs Pakistānas ražotāji eksportētāji, kuri nebija ietverti izlasē. 12. 2003. gada 10. decembrī Komisija prasītajai nosūtīja galīgo vispārējās informācijas dokumentu, kas ietvēra sīki izklāstītus faktus un iemeslus, kāpēc tā ierosina pieņemt galīgos antidempinga pasākumus, kā arī galīgo informācijas dokumentu, kas attiecās īpaši uz prasītāju (turpmāk tekstā – “galīgie informācijas dokumenti”). Ar 2004. gada 5. marta vēstuli prasītāja oficiāli apstrīdēja Komisijas secinājumus, kuri ir izklāstīti galīgajos informācijas dokumentos. Pārējo informāciju prasītāja iesniedza Komisijai ar 2004. gada 16. februāra vēstulēm. 13. 2004. gada 17. februārī Komisija atbildēja uz 2004. gada 5. janvāra vēstuli. Lai gan tā savos aprēķinos bija veikusi noteiktus labojumus, tā apstiprināja secinājumus, kurus tā bija paudusi galīgajos informācijas dokumentos. Ar 2004. gada 27. februāra vēstuli prasītāja uzsvēra kļūdas, ko Komisija bija pieļāvusi savā analīzē. [..] 15. 2004. gada 2. martā Padome pieņēma Regulu [..] Nr. 397/2004 [..]. 16. Ar Regulu [Nr. 397/2004] Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu 13,1 % apmērā attiecībā uz Pakistānas izcelsmes gultas veļas no kokvilnas šķiedrām, tīrām vai maisījumā ar ķīmiskajām šķiedrām vai liniem (kurā lini nav dominējošā šķiedra), balinātas, krāsotas vai apdrukātas, kas pašreiz klasificējama ar KN kodiem ex 6302 21 00 (TARIC kodi 6302 21 00 81, 6302 21 00 89), ex 6302 22 90 (TARIC kods 6302 22 90 19), ex 6302 31 10 (TARIC kods 6302 31 10 90), ex 6302 31 90 (TARIC kods 6302 31 90 90) un ex 6302 32 90 (TARIC kods 6302 32 90 19) importu. 17. Vēlāk Regula [Nr. 397/2004] tika grozīta, ciktāl tā attiecas uz prasītāju, ar Padomes 2006. gada 5. maija Regulu (EK) Nr. 695/2006 [..] (OV L 121, 14. lpp.). Grozītajā regulā tika noteikts galīgais antidempinga maksājumu 5,6 % apmērā konkrētajām prasītājas ražotajām precēm.”