19

Šādos apstākļos Handelsgericht Wien nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus: “1) a) Vai formulējums “lietās saistībā ar līgumiem, ko persona – patērētājs – noslēgusi mērķiem, kurus var uzskatīt par nesaistītiem ar viņa arodu vai profesiju” Regulas Nr. 44/2001 15. panta 1. punktā ir jāinterpretē tādējādi, ka: i) prasītājs, kurš sekundārajā tirgū ir iegādājies obligāciju un tagad pret emitenti izvirza prasījumus saistībā ar atbildību, ko uzliek emisijas prospekts un kuras pamatā ir informācijas un uzraudzības pienākumu pārkāpums, un saistībā ar obligāciju noteikumiem, var atsaukties uz šo jurisdikcijas pamatu, ja prasītājs ar vērtspapīra iegādi no trešās personas ir atvasināti iestājies līgumiskās attiecībās starp emitenti un sākotnējo obligācijas parakstītāju; ii) ja uz pirmā jautājuma a) daļas i) punktu tiek sniegta apstiprinoša atbilde, vai prasītājam ir atļauts atsaukties uz Regulas Nr. 44/2001 15. pantā paredzēto jurisdikcijas pamatu arī tad, ja trešā persona, no kuras patērētājs ir iegādājies obligāciju, šo obligāciju pirms tam ir iegādājusies mērķiem, kurus var uzskatīt par saistītiem ar šīs personas arodu vai profesiju, un tātad prasītājs pārņem ar obligāciju saistītās attiecības no personas, kas nav patērētājs, un iii) ja uz pirmā jautājuma a) daļas i) un ii) punktu tiek sniegta apstiprinoša atbilde, vai patērētājs, kurš ceļ prasību, var atsaukties uz Regulas Nr. 44/2001 15. pantā attiecībā uz patērētājiem paredzēto jurisdikciju arī tad, ja obligācijas īpašnieks ir nevis viņš pats, bet gan trešā persona, kurai prasītājs ir uzdevis iegādāties vērtspapīrus un kura pati nav patērētājs, kura šos vērtspapīrus saskaņā ar vienošanos fiduciāri glabā patērētājam uz sava vārda un šim patērētājam piešķir tikai no saistību tiesībām izrietošas tiesības pieprasīt nodošanu? b) Ja uz pirmā jautājuma a) daļas i) punktu tiek sniegta apstiprinoša atbilde, vai Regulas Nr. 44/2001 15. panta 1. punkts pamato arī tiesas, kurā celta prasība saistībā ar līgumiskiem prasījumu pamatiem, kuri izriet no obligāciju iegādes, papildu jurisdikciju attiecībā uz prasījumiem, kas izriet no delikta saistībā ar šo pašu obligāciju iegādi? 2) a) Saistībā ar Regulas Nr. 44/2001 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu – vai [šajā tiesību normā] ietvertais formulējums “lietās, kas attiecas uz līgumiem” ir jāinterpretē tādējādi, ka: i) prasītājs, kurš sekundārajā tirgū ir iegādājies obligāciju un tagad pret emitenti izvirza prasījumus saistībā ar atbildību, ko uzliek emisijas prospekts un kuras pamatā ir informācijas un uzraudzības pienākumu pārkāpums, un saistībā ar obligāciju noteikumiem, var atsaukties uz šo jurisdikcijas pamatu, ja prasītājs ar vērtspapīra iegādi no trešās personas ir atvasināti iestājies līgumiskās attiecībās starp emitenti un sākotnējo obligācijas parakstītāju, un ii) ja uz otrā jautājuma a) daļas i) punktu tiek sniegta apstiprinoša atbilde, vai prasītājs var atsaukties uz Regulas Nr. 44/2001 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto jurisdikcijas pamatu arī tad, ja obligācijas īpašnieks ir nevis viņš pats, bet gan trešā persona, kurai prasītājs ir uzdevis iegādāties vērtspapīrus, kura šos vērtspapīrus saskaņā ar vienošanos fiduciāri glabā patērētājam uz sava vārda un šim patērētājam piešķir tikai no saistību tiesībām izrietošas tiesības pieprasīt nodošanu? b) Ja uz otrā jautājuma a) daļas i) punktu tiek sniegta apstiprinoša atbilde, vai Regulas Nr. 44/2001 5. panta 1. punkts a) apakšpunkts pamato arī tiesas, kurā celta prasība saistībā ar līgumiskiem prasījumu pamatiem, kuri izriet no obligāciju iegādes, papildu jurisdikciju attiecībā uz prasījumiem, kas izriet no delikta saistībā ar šo pašu obligāciju iegādi? 3) a) Saistībā ar Regulas Nr. 44/2001 5. panta 3. punktu – vai ar kapitāla tirgus tiesībām saistīti prasījumi par atbildību, ko uzliek prospekts, un prasījumi par aizsardzības un informācijas sniegšanas pienākumu pārkāpumu saistībā ar obligācijas emisiju ir prasījumi, kas izriet no neatļautas darbības vai kvazidelikta [šīs tiesību normas] izpratnē? i) Ja uz trešā jautājuma a) daļas pirmo rindkopu tiek sniegta apstiprinoša atbilde], vai tas tā ir arī tad, ja persona, kura gan pati nav obligācijas īpašniece, taču tai pret īpašnieku, kurš tai fiduciāri glabā vērtspapīrus, ir no saistību tiesībām izrietošas tiesības uz izsniegšanu, izvirza šos prasījumus pret emitenti? b) Vai formulējums “vietas [..], kur iestājies vai var iestāties notikums, kas rada kaitējumu” Regulas Nr. 44/2001 5. panta 3. punktā ir jāinterpretē tādējādi, ka, iegādājoties vērtspapīru uz tīši kļūdainas informācijas pamata, i) par vietu, kur radies kaitējums, ir jāatzīst zaudējumus cietušās personas domicils kā viņas mantisko attiecību centrs? ii) Ja uz trešā jautājuma b) daļas i) punktu tiek sniegta apstiprinoša atbilde, vai tā tas ir arī tad, ja uzdevums veikt iegādi un naudas līdzekļu pārvedums ir atsaucami līdz darījuma pabeigšanai un šī pabeigšana notikusi kādu laiku pēc atskaitīšanas no zaudējumus cietušās personas konta citā dalībvalstī? 4) Vai tiesai, kurā celta prasība, jurisdikcijas pārbaudē saskaņā ar Regulas Nr. 44/2001 25. un 26. pantu ir jāveic plašs pierādījumu iegūšanas process par strīdīgajiem faktiem, kas ir svarīgi gan jautājumā par jurisdikciju, gan attiecībā uz izvirzītā prasījuma esamību (“dubultas nozīmes fakti”), vai tomēr, lemjot jautājumu par jurisdikciju, ir jāpamatojas uz prasītāja apgalvojumu pareizību?”