Keywords

Summary



Keywords

1. Tiesvedība – Pārbaude pēc būtības pirms pieņemamības pārbaudes – Pieļaujamība

2. Iebilde par prettiesiskumu – Piemērojamība – Tiesību akti, uz kuru prettiesiskumu var atsaukties – Vispārējs tiesību akts, ar kuru ir pamatots apstrīdētais tiesību akts

(LESD 263. un 277. pants)

3. Iestāžu akti – Juridiskā pamata izvēle – Kritēriji – Savienības akts, kurā izvirzīti divi mērķi vai kuru veido divas daļas – Atsauce uz galveno vai dominējošo mērķi vai daļu – Regula par tirdzniecību ar izstrādājumiem no roņiem – Vienīgais iekšējā tirgus darbības uzlabošanas mērķis – Divu mērķu vai divu daļu neesamība

(EKL 95. un 133. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1007/2009 3. panta 1. punkts)

4. Tiesību aktu tuvināšana – Pasākumi iekšējā tirgus darbības uzlabošanai – Juridiskais pamats – EKL 95. pants – Piemērošanas joma

(EKL 95. pants)

5. Tiesību aktu tuvināšana – Tirdzniecība ar izstrādājumiem no roņiem – Regula Nr. 1007/2009 – Juridiskais pamats – EKL 95. pants – Iekšējā tirgus darbības nosacījumu uzlabošana – Aizliegums laist tirgū minētos izstrādājumus – Dzīvnieku labturības aizsardzības izšķirošā nozīme saskaņošanas pasākumu izvēlē – Ietekmes neesamība

(EKL 95. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. 1007/2009)

6. Eiropas Savienības tiesības – Principi – Subsidiaritātes un samērīguma principi – Piemērošana tiesību aktiem, kas pieņemti ar mērķi izveidot iekšējo tirgu – Minēto principu ievērošanas pārbaude – Kritēriji

(EKL 95. pants)

7. Tiesību aktu tuvināšana – Tirdzniecība ar izstrādājumiem no roņiem – Regula Nr. 1007/2009 – Piemērošanas noteikumi – Sīki izstrādātu prasību noteikšana minēto preču importam un laišanai Savienības tirgū – Pilnvaru nepareiza izmantošana – Neesamība

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. 1007/2009; Komisijas Regula Nr. 737/2010)

Summary

1. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 20. punktu)

2. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 24. punktu)

3. Savienības kompetenču sistēmas ietvaros tiesību akta juridiskā pamata izvēle ir jābalsta uz objektīviem elementiem, kurus var pārbaudīt tiesā. Šo elementu vidū it īpaši jāizceļ akta mērķis un saturs. Ja kāda Savienības tiesību akta analīze atklāj, ka tam ir divi mērķi vai ka tam ir divas sastāvdaļas, un ja viena no tām var tikt atzīta par galveno vai dominējošo, bet otra – tikai par mazāk svarīgu, tad tiesību akts ir jābalsta tikai uz vienu juridisko pamatu, proti, uz to, kas atbilst galvenajam vai dominējošajam mērķim vai sastāvdaļai. Savukārt, ja izņēmuma kārtā ir konstatēts, ka attiecīgajam tiesību aktam vienlaicīgi ir vairāki nedalāmi saistīti mērķi vai sastāvdaļas un neviens no šiem mērķiem vai sastāvdaļām nav uzskatāms par netiešu un pakārtotu otram, šāds tiesību akts ir jābalsta uz dažādiem atbilstīgiem juridiskiem pamatiem.

Tā tas nav Regulas Nr. 1007/2009 par tirdzniecību ar izstrādājumiem no roņiem gadījumā, kuras vienīgais mērķis, it īpaši tās 3. panta 1. punkta pēdējā teikumā ietvertais, ir nodrošināt to pasākumu efektivitāti, kuri ir vērsti uz iekšējā tirgus darbības uzlabošanu, vienlaikus nesasniedzot mērķi, kas saistīts ar kopējās tirdzniecības politikas ieviešanu. Tādējādi Regulas Nr. 1007/2009 juridiskais pamats nevar būt vienlaikus EKL 95. un EKL 133. pants.

(sal. ar 27., 66., 67. un 72. punktu)

4. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal.ar 28.–30., 32. un 54. punktu)

5. Regulas Nr. 1007/2009 par tirdzniecību ar izstrādājumiem no roņiem mērķis ir iekšējā tirgus darbības apstākļu uzlabošana, un līdz ar to tā ir pieņemta, pamatojoties uz EKL 95. pantu.

Proti, gadījumā, ja pastāv šķēršļi tirdzniecībai vai ja ir ticams, ka šādi šķēršļi radīsies nākotnē, tāpēc ka dalībvalstis attiecībā uz kādu izstrādājumu vai kādu izstrādājumu kategoriju ir noteikušas vai gatavojas noteikt atšķirīgus pasākumus, kas nodrošinātu atšķirīgu aizsardzības līmeni un tādējādi kavētu attiecīgā izstrādājuma vai izstrādājumu brīvu apriti Savienībā, EKL 95. pants dod tiesības iesaistīties Savienības likumdevējam, veicot attiecīgus pasākumus, ievērojot, pirmkārt, minētā panta 3. punktu un, otrkārt, Līgumā minētos vai judikatūrā radītos tiesību principus, tostarp samērīguma principu. Atkarībā no apstākļiem šie attiecīgie pasākumi var būt šādi: noteikt visām dalībvalstīm pienākumu atļaut attiecīgā izstrādājuma vai izstrādājumu tirdzniecību, šādam atļaujas sniegšanas pienākumam pievienot zināmus nosacījumus vai pat pagaidu kārtā vai galīgi aizliegt noteikta izstrādājuma vai izstrādājumu laišanu tirdzniecībā.

Šajā ziņā, ņemot vērā, ka dalībvalstis ir pieņēmušas jaunas tiesību normas, kas atspoguļo pilsoņu un patērētāju pieaugošās bažas saistībā ar roņu labturības jautājumu, Savienības likumdevējs pareizi ir secinājis, ka apstākļos, kad netiek īstenota rīcība Savienības līmenī, ir ticami, ka radīsies vai jau ir radušies šķēršļi preču, kas ietver vai var ietvert izstrādājumus no roņiem, tirdzniecībai. Savienības likumdevējs tātad ir rīkojies saskaņā ar mērķi saskaņot konkrētās tiesību normas un tādējādi izvairīties no konkrēto izstrādājumu iekšējā tirgus traucējumiem.

Turklāt, tiklīdz nosacījumi EKL 95. panta kā juridiskā pamata izmantošanai ir izpildīti, Savienības likumdevējam nevar tikt liegts izmantot šo juridisko pamatu, tāpēc ka dzīvnieku labturības aizsardzībai ir izšķirošā nozīme, izdarot izvēli.

(sal. ar 31., 33., 40., 41., 52. un 64. punktu)

6. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 84. un 87.–89. punktu)

7. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 121.–129. punktu)