II

Gadījumā, ja Eiropas Savienības Tiesa atbalstītu tēzi par “rupjo filtru” [..], kas liedz piemērot valsts procesuālo tiesību normas par prasības pamatojuma specifiskumu, prejudiciālais jautājums Eiropas Savienības Tiesai ir jāiesniedz tieši tādā formulējumā, kādā to ir izteikusi apelācijas sūdzības iesniedzēja pamatlietā un kas ir norādīts turpinājumā. 1) [..] Eiropas Savienības Tiesai tiek iesniegts lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu par Līguma 101. panta (iepriekš — 81. pants) interpretāciju saistībā ar šajā lietā saistošiem turpinājumā norādītiem normatīviem aktiem un ētikas kodeksu, kuri reglamentē ģeologa profesiju un Consiglio Nazionale dei Geologi institucionālo kompetenci un darbības normas, lai pārbaudītu to likumību un atbilstību Eiropas tiesiskajam regulējumam (minētajam 101. pantam) konkurences jomā. [..] Likuma Nr. 112/1963 9. pants, it īpaši tā g) punkts: “papildus citās tiesību normās noteiktajām funkcijām Consiglio Nazionale dell’Ordine veic šādas funkcijas: a) uzrauga profesionālā likuma un visu pārējo profesiju regulējošo tiesību normu ievērošanu; b) uztur reģistru un īpašo sarakstu un veic reģistrāciju un svītrošanu; c) aizsargā profesionālo kvalifikāciju un veic pasākumus nelegālu profesionālo darbību apkarošanai; d) veic disciplinārus pasākumus; e) pēc lūguma nosaka honorārus; f) apsaimnieko Ordine Nazionale piederošus īpašumus un katru gadu sagatavo budžeta projektu un gada pārskatu; g) ciktāl strikti vajadzīgs Ordine Nazionale darbības izdevumu segšanai, ar rīkojumu, kuru apstiprina Ministro della Giustizia, nosaka ikgadējo biedra naudu iemaksu apmēru, kuras maksā reģistrā vai īpašā sarakstā reģistrētās personas, kā arī nodevas par reģistrāciju reģistrā vai sarakstā un nodevas par sertifikātu un viedokļu par honorāru noteikšanu izsniegšanu”. Likuma Nr. 616/1966 14. panta pirmā daļa: “reģistrā vai īpašajā sarakstā iekļautai personai, kas rīkojas neatbilstoši profesijas cieņai vai prestižam, atkarībā no pārkāpuma smaguma var uzlikt šādu disciplinārsodu: 1) rājienu; 2) atstādināšanu no profesionālas darbības uz laiku līdz vienam gadam; 3) svītrošanu [no reģistra vai saraksta]”. Likuma Nr. 616/1966 17. pants: “honorāru un piemaksu profesionālo tarifu un kritērijus izdevumu atlīdzināšanai pēc Consiglio Nazionale dei Geologi priekšlikuma paredz ar Ministro per la Grazia e Giustizia [un Ministro per l’Industria e per il Commercio kopīgu dekrētu”. 2006. gada 19. decembra jaunā ētikas kodeksa (rīkojums Nr. 143/2006) ar grozījumiem, kas izdarīti ar 2010. gada 24. marta rīkojumu Nr. 65, 6. pants par “profesionālo pakalpojumu”: “pakalpojuma efektivitāti un lietderību būtībā veido raksturīgas tehniskās grūtības; uzņemtās atbildības apmērs; pasūtījuma oriģinalitāte; uz konkrēto gadījumu attiecināmo jau esošo tehnisko risinājumu esamība; vērtējuma tehnisko elementu nozīme; koordinējamo tehnisko elementu skaits; risinājuma oriģinalitāte; ieguldītais laiks un darba intensitāte; spēja sadarboties ar klientiem un citiem pakalpojumā iesaistītiem subjektiem, tostarp uzņēmējiem, darba vērtība”. 2006. gada 19. decembra jaunā ētikas kodeksa (rīkojums Nr. 143/2006) ar grozījumiem, kas izdarīti ar 2010. gada 24. marta rīkojumu Nr. 65, 7. pants par “profesijas prestižu”: “profesionāļa prestižu būtībā veido profesionāla pakalpojuma kvalitāte un pabeigtība, spēja uzņemties atbildību, efektīva profesionālā tehniskā aprīkojuma pieejamība, jaunāko instrumentu izmantošanas iespēja, efektīva biroja organizēšana un profesionāla komanda, rūpes par projektā iesaistītajām personām, līdzekļu un struktūru pieejamība tālākizglītības nodrošināšanai kolēģiem un darbiniekiem, spēja savlaicīgi un efektīvi sadarboties ar klientiem, valsts iestādēm, privāto sektoru un sabiedrību”. 2006. gada 19. decembra jaunā ētikas kodeksa (rīkojums Nr. 143/2006) ar grozījumiem, kas izdarīti ar 2010. gada 24. marta rīkojuma Nr. 65, 17. pants par “tarifu parametriem”: “nosakot profesionālo atlīdzību, ģeologam ir jāievēro Likumdošanas dekrēts Nr. 223/2006, kas ir apstiprināts ar likumu Nr. 248/2006, Civillikuma 2233. panta otrajā daļā paredzētais atbilstības princips un katrā ziņā visas spēkā esošās šo jomu reglamentējošās tiesību normas. Profesionālais tarifs, kas ir apstiprināts ar 1971. gada 18. novembra ministra dekrētu ar vēlākiem grozījumiem un papildinājumiem, un tarifs publisko iepirkumu jomā, kas ir apstiprināts ar 2001. gada 4. aprīļa ministra dekrētu, ciktāl tas attiecas uz ģeologiem, ir likumīgs un objektīvs tehniski profesionāls elements, kuru var izmantot, pusēm apspriežot, nosakot un vienojoties par atlīdzību.” Konkrētāk, attiecībā uz šo punktu Eiropas Savienības Tiesa, lūgta paskaidrot, vai Līguma 101. pantam atbilst tas, ka kā spēkā esošā vispārīgi saistošā likuma norma ir norādīts Likumdošanas dekrēts Nr. 223/2006 ar numurētu hronoloģisku sistēmu, kas ir vienīgā vēsturiskā un likumiskā sistēma gan valsts, gan Kopienu mērogā, apgalvoja, ka tas noteikti nemaz neietekmē tiesību normas atpazīstamību un tās vispārīgi saistošo spēku. 2006. gada 19. decembra jaunā ētikas kodeksa (rīkojums Nr. 143/2006) ar grozījumiem, kuri izdarīti ar 2010. gada 24. marta rīkojumu Nr. 65, 18. pants par “honorāra samērīgumu”: “saskaņā ar spēkā esošo regulējumu, kas nodrošina pakalpojumu kvalitāti, ģeologam, kas profesionālo darbību veic dažādās formās — individuāli, sabiedrībā vai sadarbībā — honorārs vienmēr ir jāpielāgo darba svarīgumam un sarežģītībai, profesijas prestižam, vajadzīgajām tehniskajām zināšanām un darba daudzumam. Asociācija, ņemot vērā profesionālās konkurences principus, uzrauga ievērošanu.” 2006. gada 19. decembra jaunā ētikas kodeksa (rīkojums Nr. 143/2006) ar grozījumiem, kas izdarīti ar 2010. gada 24. marta rīkojumu Nr. 65, 19. pants par “publisko iepirkumu”: “publiskā iepirkuma procedūrās, kurās valsts pārvalde likumīgi par kompensācijas parametru neizmanto profesionālo tarifu, ģeologam tomēr ir jāpielāgo savs piedāvājums darba svarīgumam un sarežģītībai, profesijas prestižam, vajadzīgajām tehniskajām zināšanām un darba daudzumam”. Saistībā ar: — Padomes Regulu (EEK) Nr. 2137/85 par Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG), kurā “ar mērķi [..] atvieglināt vai izvērst tās dalībnieku saimniecisko darbību” preambulas sestajā apsvērumā ir paredzēts, ka šī regula neierobežo tādu normatīvo aktu un/vai ētikas kodeksu piemērošanu valstī, kuri attiecas uz uzņēmējdarbības un profesionālās darbības nosacījumiem; — Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, kuras preambulas 43. apsvērumā ir paredzēts, ka “ciktāl tās ir reglamentētas, šī direktīva attiecas arī uz brīvajām profesijām, kas saskaņā ar šo direktīvu ir profesijas, kurās, pamatojoties uz atbilstīgu profesionālo kvalifikāciju, atbildīgi un profesionāli neatkarīgi darbību veic personas, kuras sniedz intelektuālos un konceptuālos pakalpojumus klienta un sabiedrības interesēs. Saskaņā ar Līgumu uz darbības veikšanu profesijā var attiecināt īpašus juridiskos ierobežojumus, kuru pamatā ir dalībvalsts tiesību akti un tiem atbilstīgas tiesiskās normas, ko noteikušas reprezentatīvas attiecīgās profesionālās struktūras, lai aizsargātu un attīstītu savu profesionalitāti un pakalpojumu kvalitāti, un konfidencialitāti attiecībās ar klientu.” — Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū, kas ir pazīstama kā “pakalpojumu direktīva”, kuras preambulas 115. apsvērumā ir paredzēts, ka Kopienas līmeņa rīcības kodeksu nolūks ir noteikt rīcības standartu minimumu, un tie papildina dalībvalstu tiesiskās prasības. Tie neliedz dalībvalstīm saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem savos tiesību aktos paredzēt stingrākus pasākumus vai valstu profesionālajām struktūrām savos valsts mēroga rīcības kodeksos paredzēt lielāku aizsardzību. Visbeidzot Eiropas Savienības Tiesai tiek lūgts lemt par minētās nošķiršanas starp profesionālu uzņēmumu un komercuzņēmumu, kā arī starp profesionālo konkurenci un komerciālu konkurenci atbilstību Līguma 101. pantam juridiskajā un profesionālo apvienību organizācijas ziņā. 2) a) Vai LESD 101. pants vai kāda cita Savienības tiesību norma aizliedz un/vai neļauj atsaukties uz profesionāļa (šajā gadījumā — ģeologa) cieņu un prestižu kā profesionālās atlīdzības komponentiem? b) Vai LESD 101. panta vai kādas citas Savienības tiesību normas izpratnē atsauces uz profesijas cieņas un prestiža komponentiem iedarbība ierobežo profesionālo konkurenci? c) Vai LESD 101. pantā vai kādā citā Savienības tiesību normā ir paredzēts, ka nosacījumi par cieņu un prestižu kā profesionāļa atlīdzības komponentiem saistībā ar tarifiem, ar kuriem ir tieši paredzēta atkāpe no minimālajiem tarifiem, ņemot vērā tiešu un formālu atsauci jaunā ģeologu ētikas kodeksa 17. pantā uz normatīvu regulējumu, kurā šāda atkāpe ir pieļauta (Likumdošanas dekrēts Nr. 223/2006, apstiprināts ar likumu Nr. 248/2006), ir uzskatāmi par aicinājumu uz konkurenci ierobežojošām darbībām? d) Vai LESD 101. pants vai kāda cita Savienības tiesību norma aizliedz atsaukties uz profesionālo tarifu, kas ģeologiem ir paredzēts likumdošanas aktā, proti, Ministro della Giustizia un Ministro delle Attività Produttive kopīgajā dekrētā, no kura minimuma, kā jau minēts, tiek pieļauta atkāpe atbilstoši tiešai un formālai atsaucei jaunā ētikas kodeksa 17. pantā uz Likumdošanas dekrētu Nr. 223/2006, kā uz vienkāršu tehnisku un profesionālu faktoru atlīdzības noteikšanā? e) Vai LESD 101. pants vai kāda cita Savienības tiesību norma aizliedz saistīt pakalpojumu svarīgumu, cieņas un prestiža nosacījumus, kā tie ir definēti arī jaunā ģeologu ētikas kodeksa 6. un 7. pantā, ar profesionālo atlīdzību, kā ir paredzēts Civillikuma 2233. panta otrajā daļā, saskaņā ar kuru“[profesionāļa] darba samaksa vienmēr ir jāsamēro ar darba svarīgumu un profesijas prestižu”? f) Vai tātad saskaņā ar LESD 101. pantu atsauce uz Civillikuma 2233. panta otro daļu ir uzskatāma par likumīgu, nevis tādu, kuras iedarbība ierobežo konkurenci? g) Vai LESD 101. pantā vai kādā citā Savienības tiesību normā konkurences jomā ir paredzēts, ka profesionāla asociācija (šajā gadījumā — ģeologu), kā tā ir reglamentēta speciālajos valsts normatīvajos aktos, kas pieņemti institucionālu mērķu īstenošanai juridiski ir pielīdzināma komercuzņēmumu nolīgumiem un koncentrācijām, kuras veido pret konkurenci vērstas aizliegtās vienošanās? h) Vai LESD 101. pantā vai kādā citā Savienības tiesību normā ir atļauts pielīdzināt likumā noteiktu obligātu asociācijas biedra naudu, kas ir paredzēta institucionālu funkciju un mērķu īstenošanai, preču un pakalpojumu pārdošanai un saimnieciskai peļņai, ko komercuzņēmumu apvienības gūst no pret konkurenci vērstām darbībām? i) Vai LESD 101. pants vai kāda cita Savienības tiesību norma konkrētajā gadījumā pamato soda piemērošanu? j) Vai LESD 101. pants vai kāda cita Savienības tiesību norma ļauj paredzēt obligātu likumā noteiktu asociācijas biedra naudu, pielīdzinot šo naudu peļņai un ieņēmumiem no pret konkurenci vērstas saimnieciskas un komerciālas vienošanās? [..]