Keywords

Summary



Keywords

1. Kopienas preču zīme – Biroja oficiālās valodas – Procesi “ex parte” – Biroja iespēja sūtīt preču zīmes pieteicējam rakstveida paziņojumus otrajā valodā, kuru viņš norādījis – Piemērojamība – Robežas – Konkrēts gadījums

(Padomes Regulas Nr. 40/94 115. panta 4. punkts; Komisijas Regulas Nr. 216/96 4. panta 2. punkts un 11. pants)

2. Kopienas preču zīme – Procesi Biroja instancēs – Administrācijas, tostarp Apelāciju padomju, pienākums rīkoties saprātīgā termiņā

3. Kopienas preču zīme – Biroja lēmumi – Tiesību uz aizstāvēšanos ievērošana – Konkrēts gadījums

(Padomes Regulas Nr. 40/94 73. pants)

4. Kopienas preču zīme – Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana – Absolūti atteikuma pamatojumi – Preču zīmes, kam nav atšķirtspējas – Vārdisks apzīmējums “TOP”

(Padomes Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta b) apakšpunkts

Summary

1. No Regulas Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi 115. panta 4. punkta izriet, ka Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) iespēja procesos ex parte izmantot reģistrācijas pieteikumā norādīto otro valodu, sūtot reģistrācijas pieteicējam rakstveida paziņojumus, ir izņēmums no procesa valodas izmantošanas principa un tādēļ rakstveida paziņojumu jēdziens ir jāinterpretē šauri. Tā kā process ir darbību kopums, kas jāveic, izskatot pieteikumu, tas ļauj spriest, ka jēdziens “procesa dokumenti” ietver visus dokumentus, ko pieprasa vai paredz Kopienu tiesiskais regulējums, lai izskatītu Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikumu, kā arī tos, kas ir vajadzīgi šai izskatīšanai, tādus kā paziņojumus, lūgumus precizēt, paskaidrojumus vai citus dokumentus. Tādēļ Birojam šis dokumentu kopums ir jāizstrādā valodā, kurā ir iesniegts reģistrācijas pieteikums. Pretstatā procesuālajiem dokumentiem, Regulas Nr. 40/94 115. panta 4. punkta otrajā teikumā paredzētie “rakstveida paziņojumi” ir visi paziņojumi, kuru saturu nevar pielīdzināt procesuālajiem dokumentiem; tie ir dokumenti, ar ko Birojs nosūta procesuālos dokumentus vai ar ko tas pieteikuma iesniedzējam paziņo informāciju.

Šajā sakarā Biroja Apelāciju padomes paziņojums, kas pieņemts, pamatojoties uz Regulas Nr. 216/96, ar ko paredz Apelāciju padomju procesuālos noteikumus, 4. panta 2. punktu, ar kuru prasītāju lūdza iesniegt papildu apsvērumus par procesa valodu režīmu, lai pabeigtu lietas sagatavošanu, ietilpst minētajā procesuālo dokumentu jēdzienā.

Šāds procesuālais dokuments ir arī skaidrojošā vēstule, kurā pausti Biroja priekšsēdētāja apsvērumi, kas lūgti, pamatojoties uz Regulas Nr. 216/96 11. pantu, ciktāl minētie apsvērumi ir Biroja paustā nostāja, attiecībā uz kuru lietas dalībnieki, pamatojoties uz 11. panta otro teikumu, īsteno savas tiesības uz aizstāvēšanos, un tādēļ tiem ir tiesības saņemt paziņojumus procesa valodā.

(sal. ar 32., 35. un 37. punktu)

2. Saprātīga termiņa ievērošanas princips, kuru kā labas pārvaldības principa sastāvdaļu ieviesa ar 2000. gada 7. decembrī Nicā proklamētās Eiropas Savienības pamattiesību hartas 41. panta 1. punktu, ir jāievēro visos Kopienas administratīvajos procesos. Minētais princips ir jāpiemēro arī procesos dažādās Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) instancēs, tostarp Apelāciju padomēs.

(sal. ar 51. un 52. punktu)

3. Saskaņā ar Regulas Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi 73. panta otro teikumu Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) lēmumus var balstīt tikai uz tādiem motīviem vai pierādījumiem, par ko attiecīgajām pusēm [lietas dalībniekiem] ir bijusi iespēja iesniegt savus apsvērumus. Atbilstoši šai normai Biroja Apelāciju padome var pamatot savu lēmumu tikai ar faktiskajiem vai tiesību apstākļiem, par kuriem lietas dalībnieki varēja iesniegt savus apsvērumus. Līdz ar to gadījumā, ja Apelāciju padome pēc savas iniciatīvas iegūst faktus, kas palīdz pamatot tās lēmumu, tai ir pienākums obligāti tos darīt zināmus lietas dalībniekiem, lai tie varētu sniegt savus apsvērumus.

Ja Biroja Apelāciju padome, nepaziņojot prasītājam savā lēmumā minētās interneta vietnes saturu un izpētes rezultātus, pieļauj minētās normas pārkāpumu, šāds pārkāpums nav tāds, lai būtu par pamatu šī lēmuma atcelšanai, ciktāl lēmuma motīvi balstās uz argumentāciju, kura, salīdzinot ar minētās izpētes rezultātiem, ir neatkarīga, un ciktāl šie rezultāti tikai nostiprina lēmumā ietvertos secinājumus, turklāt ja tie nav obligāts pamatošanas elements.

(sal. ar 58., 59., 61., 62. un 64.–66. punktu)

4. Vārdiskajam apzīmējumam “TOP”, kuru lūdza reģistrēt kā Kopienas preču zīmi attiecībā uz “pārtikas produktiem kapsulu vai pulvera veidā, kas izgatavoti no augiem; uztura bagātinātājiem, kas izgatavoti no augiem” un “uztura bagātinātājiem, kas izgatavoti no augiem”, kas atbilstoši Nicas nolīgumam ietilpst attiecīgi 5. un 29. klasē, nav atšķirtspējas attiecībā uz konkrētajām precēm Regulas Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē.

Faktiski vārdu “top” izmanto atbilstoši tā parastajai gramatiskajai struktūrai, un tas nav jūtami atšķirīgs, salīdzinot ar leksiski korektu konstrukciju. Turklāt tieši tādēļ, ka gan ikdienas valodā, gan tirdzniecībā to parasti lieto kā vispārēju cildinošu vārdu, šo vārdisko apzīmējumu nevar uzskatīt par tādu, kas var individualizēt tā apzīmēto preču komerciālo izcelsmi un līdz ar to – pildīt preču zīmes galveno funkciju. Visbeidzot, apstāklis, ka ikviens ražotājs vai pakalpojumu sniedzējs var to izmantot savu preču vai pakalpojumu reklamēšanai, nozīmē, ka tā izmantošana nav rezervēta tikai vienam uzņēmumam, pat ja šādas ekskluzīvas tiesības attiektos tikai uz specifisku sektoru.

(sal. ar 94.–97. punktu)