Keywords

Summary



Keywords

1. Kopējā tirdzniecības politika – Tirdzniecība ar trešām valstīm – Kopienas preferences princips – Piemērojamība

2. Kopējā tirdzniecības politika – Tirdzniecība ar trešām valstīm – Tarifu pasākumu pieņemšana – Nosacījums par to, ka nevar būt Kopienas ražotājiem nevēlama iedarbība – Nepieļaujamība

3. Prasība atcelt tiesību aktu – Pamati – Dalībvalsts norādītais tirgus dalībnieku tiesiskās paļāvības pārkāpums – Pieņemamība

4. Kopējā tirdzniecības politika – Kopienas iestāžu tiesiskais regulējums – Diskrecionārā vara – Tirgus dalībnieku tiesiskā paļāvība, pastāvot esošai situācijai –Neesamība

(Padomes Regula Nr. 975/2003)

5. Iestāžu akti – Pamatojums – Pienākums – Piemērojamība – Regulas

(EKL 253. pants)

6. Prasība atcelt tiesību aktu – Pamati – Pilnvaru nepareiza izmantošana – Jēdziens

Summary

1. Ja “Kopienas preference” ir viens no politiska rakstura apsvērumiem, uz ko Kopienas iestādes ir balstījušās, nosakot tirdzniecības režīmu ar trešām valstīm, šī preference tomēr nav nekāda veida no tiesībām izrietoša likumīga prasība, kuras neievērošana varētu izraisīt atvasinātā tiesību akta spēkā neesamību.

(sal. ar 18. un 19. punktu)

2. Kopienu tiesības neaizliedz ieviest tarifu pasākumus, kuru iespējamā ietekme uz konkurenci aprobežojas ar attiecīgo ražotāju pasūtījumu samazināšanos un ar konkurences nosacījumu nevienlīdzību, kas rodas no atšķirībām jautājumos par sociālāliem izdevumiem, vides aizsardzības un produktu kvalitātes kontroli starp attiecīgajām trešajām valstīm, no vienas puses, un Kopienu, no otras puses.

Šāds aizliegums traucētu Kopienai veicināt starptautiskās tirdzniecības ierobežojumu pakāpenisku atcelšanu. Faktiski jebkura veida muitas nodokļu samazinājums var zināmā mērā ietekmēt konkurenci starp produktiem, kas ievesti no trešām valstīm, un tādiem pašiem Kopienas izcelsmes produktiem, kaitējot Kopienas ražotājiem. Pretēja interpretācija nozīmētu to, ka Kopiena nekad nevarētu samazināt ievestajiem produktiem piemērotos muitas nodokļus.

(sal. ar 24. un 25. punktu)

3. Ja iespēja atsaukties uz tiesiskās paļāvības aizsardzību ir katram tirgus dalībniekam, kuram iestāde ir radījusi pamatotas cerības, prasības atcelt tiesību aktu ietvaros nekas neiestājas pret to, ka pati dalībvalsts apgalvo, ka ar iestāžu pieņemto aktu tiek apdraudēta atsevišķu tirgus dalībnieku tiesiskā paļāvība.

(sal. ar 47. punktu)

4. Ja tirgus dalībnieki var paredzēt savas intereses ietekmējoša Kopienas pasākuma ieviešanu, nevar atsaukties uz tiesiskās paļāvības aizsardzības principu.

Tā kā Kopienu iestādēm ir diskrecionārā vara attiecībā uz līdzekļu izvēli, kas vajadzīgi kopējās tirdzniecības politikas īstenošanai, tirgus dalībnieki nevar atsaukties uz tiesisko paļāvību attiecībā uz to, ka esošā situācija paliks nemainīga.

(sal. ar 48. un 49. punktu)

5. EKL 243. pantā prasītajam Kopienu tiesību aktu pamatojumam skaidri un neapšaubāmi jāparāda iestādes, kas ir pieņēmusi konkrēto tiesību aktu, argumentācija tādā veidā, kas visām ieinteresētajām personām ļauj zināt ieviestā pasākuma pamatojumu un ļauj Tiesai veikt kontroli.

Ja runa ir par vispārējas piemērošanas tiesību aktu, pamatojums var aprobežoties ar norādi, no vienas puses, uz kopējo situāciju, kas ir novedusi pie šī tiesību akta pieņemšanas, un, no otras puses, uz vispārējiem mērķiem, ko ar to paredz sasniegt.

(sal. ar 54. un 55. punktu)

6. Tiesību akts ir spēkā neesošs pilnvaru pārsniegšanas dēļ, ja, pamatojoties uz objektīvām, atbilstīgām un saskanīgām pazīmēm, izrādās, ka tas ir pieņemts tikai vai vismaz galvenokārt, lai sasniegtu citus mērķus, nevis tos, uz kuriem iepriekš norādīts, vai lai izvairītos no Līgumā īpaši paredzētās procedūras, lai nodrošinātos pret attiecīgā gadījuma apstākļiem.

(sal. ar 64. punktu)