19

Šajos apstākļos Areios Pagos (Kasācijas tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus: “1) Vai netiešu diskrimināciju vecuma dēļ Direktīvas 2000/78 2. panta 1. punkta un 2. punkta b) apakšpunkta, kā arī 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē veido tas, ka dalībvalsts pieņem tiesisko regulējumu – kas ir piemērojams valsts pārvaldes iestādēm, pašvaldībām, publisko tiesību juridiskajām personām un vispārīgi visiem publiskā sektora plašā nozīmē subjektiem (privāto tiesību juridiskajām personām) kā darba devējiem –, kurš izriet no Likuma 4024/2011 34. panta 1. punkta c) apakšpunkta, 3. punkta pirmās daļas un 4. punkta un saskaņā ar kuru personāls, ko minētie tiesību subjekti nodarbina privāttiesiskās darba attiecībās, tiek iekļauts darbaspēka rezerves režīmā uz laiku, kura ilgums nepārsniedz 24 mēnešus ar vienīgo materiāltiesisko kritēriju, ka tuvojas došanās pilna apmēra pensijā, proti, ja darba devējs atbilst nosacījumiem, lai varētu pretendēt uz šo pensiju, t.i., kādā brīdī no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ir 35 gadu garumā veicis [sociālās apdrošināšanas] iemaksas, ņemot vērā arī to, ka saskaņā ar faktu norises laikā spēkā esošo tiesisko regulējumu apdrošināšanas jomā – atskaitot dažus gadījumus, kuri uz šo lietu neattiecas –, lai tiktu iegūtas tiesības uz vecuma pensiju saskaņā ar algota darba attiecībām, bija prasīts, lai apdrošinātais būtu bijis apdrošināts [Idryma Koinonikon Asfaliseon (IKA) (Sociālā nodrošinājuma iestāde)] vai kādā citā algotu darba ņēmēju pamatapdrošināšanas iestādē (vismaz) 10500 darbadienas (35 gadus) un būtu sasniedzis (vismaz) 58 gadu vecumu, neizslēdzot, protams, ka iepriekš minētais (35 gadu) apdrošināšanas ilgums konkrētā gadījumā var būt sasniegts atšķirīgā vecumā? 2) Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša, vai darbaspēka rezerves režīma pieņemšanu saskaņā ar Direktīvas 2000/78 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu un 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu var objektīvi un saprātīgi attaisnot tūlītēja nepieciešamība garantēt organizatoriskus, operatīvus un budžeta rezultātus un it īpaši steidzama nepieciešamība samazināt valsts izdevumus, lai līdz 2011. gada beigām sasniegtu konkrētus kvantitatīvus mērķus, kas [Likuma 4024/2011] anotācijā paredzēti saistībā ar vidēja termiņa fiskālo programmu, lai izpildītu saistības, kuras Grieķijas Republika ir uzņēmusies attiecībā pret saviem partneriem kreditoriem, lai risinātu akūtu un ieilgušu ekonomikas un finanšu krīzi, kas skārusi valsti, un vienlaikus optimizētu un ierobežotu publiskā sektora izplešanos? 3) Ja atbilde uz otro jautājumu ir apstiprinoša, a) vai tāda pasākuma noteikšana, kāds minēts Likuma 4024/2011 34. panta 1. punkta c) apakšpunktā – kas paredz ievērojami samazināt darbaspēka rezerves režīmā iekļauto darbinieku atalgojumu līdz 60 % no pamatalgas, ko tas saņēma brīdī, kad tika iekļauts minētajā darbaspēka rezerves režīmā, turklāt bez pienākuma minētajiem darba ņēmējiem strādāt attiecīgajā valsts iestādē, tādējādi (de facto) zaudējot iespējamo algas palielinājumu un karjeras kāpumu par laikposmu no iekļaušanas darbaspēka rezerves režīmā līdz aiziešanai pilna apmēra pensijā –, ir atbilstošs un nepieciešams līdzeklis minētā mērķa sasniegšanai, saskaņā ar Direktīvas 2000/78 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu un 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā, ka: i) minētie darbinieki saglabā iespēju atrast citu darbu (privātajā sektorā) vai var darboties brīvajā profesijā vai veikt pašnodarbinātas personas darbību visā darbaspēka rezerves režīma laikā, nezaudējot tiesības saņemt iepriekš minēto pamatalgas procentuālo daļu, ja vien no jaunā darba vai nodarbošanās gūtie ieņēmumi vai peļņa nepārsniedz atalgojumu, ko tie saņēma pirms iekļaušanas darbaspēka rezerves režīmā, jo tādā gadījumā minētā pamatalgas daļa tiek samazināta saņemtā pārpalikuma apmērā (Likuma 4024/2011 34. panta 1. punkta f) apakšpunkts), ii) publiskā sektora darba devējs, vai – tā likvidēšanas gadījumā – [Valsts nodarbinātības iestāde] uzņemas saistības maksāt attiecīgajai apdrošināšanas iestādei līdz šo darbinieku aiziešanai pensijā gan darba devēja, gan darbinieka veicamās sociālās apdrošināšanas iemaksas attiecībā uz pamatpensiju, veselības un sociālo papildapdrošināšanu, pamatojoties uz atalgojumu, ko šis darba ņēmējs saņēma pirms iekļaušanas darbaspēka rezerves režīmā (Likuma 4024/2011 34. panta 1. punkta d) apakšpunkts), iii) ir paredzētas atkāpes attiecībā uz tādu sociāli neaizsargātāko grupu iekļaušanu darbaspēka rezerves režīmā, kurām nepieciešama aizsardzība (ja darbaspēka rezerves režīmā ir iekļauts otrs laulātais, ja darbinieka laulātam vai kopā ar darbinieku dzīvojošam un viņa apgādībā esošam bērnam ir invaliditāte vismaz 67 % apmērā, ja darbiniekam ir invaliditāte vismaz 67 % apmērā, ja darbinieks ir daudzbērnu ģimenes galva, ģimene, kurā ir viens vecāks un kas dzīvo kopā un ir darbinieka apgādībā) (Likuma 4024/2011 34. panta 1. punkta b) apakšpunkts), iv) tiek prioritāri piedāvāta iespēja pārcelt minētos darbiniekus uz citām vakantām darbavietām publiskā sektora struktūrās, pamatojoties uz objektīviem un uz nopelniem balstītiem kritērijiem, iekļaujot šos darbiniekus [Personāla atlases virspadomes] atlases sarakstos (Likuma 4024/2011 34. panta 1. punkta a) apakšpunkts) iespēja, ko tomēr ierobežo apstāklis, ka dažādās publiskā sektora struktūras ir ievērojami samazinājušas darbinieku pieņemšanu darbā, jo ir jāierobežo izdevumi, v) tiek veikti pasākumi, lai atmaksātu hipotekāros aizdevumus, ko darbaspēka rezerves režīmā iekļautie darba ņēmēji ir saņēmuši no Noguldījumu un konsignāciju kredītiestādes, un lai noslēgtu vienošanos starp Grieķijas valsti un Grieķijas Banku asociāciju, lai atbilstoši katra darbinieka kopīgajiem ģimenes ienākumiem un mantiskajam stāvoklim atvieglotu to aizdevumu atmaksu, kurus tas saņēmis no citām bankām (Likuma 4024/2011 34. panta 10. un 11. punkts), vi) nesen pieņemts likums (Likuma 4038/2012 1. panta 15. punkts – FEK A’ 14) ar absolūtu prioritāti paredz pieņemt noteikumus par pensijām un par procedūru, kādā veikt izmaksas attiecīgajiem darbiniekiem, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc viņu atlaišanas un pēc attiecīgo dokumentu, kas nepieciešami pensijas atzīšanai, iesniegšanas, un vii) pārsvarā gadījumu, t.sk. šajā lietā, nenotiks iepriekš minētais algas palielinājuma vai karjeras kāpuma zudums par laiku no privāttiesiskajās darba attiecībās esošo darbinieku iekļaušanas darbaspēka rezerves režīmā līdz aiziešanai pilna apmēra pensijā, jo darba ņēmējs savas ilgās nodarbinātības valsts iestādē dēļ būs sasniedzis darba algas skalas un/vai karjeras kāpuma virsotni, kas paredzēta attiecīgo jomu reglamentējošajā tiesiskajā regulējumā? b) vai tāda pasākuma veikšana, kāds minēts Likuma 4024/2011 34. panta 1. punkta e) apakšpunktā – kā rezultātā pilnīgi (vai daļēji) tiek zaudēts Likuma 3198/1955 8. panta otrajā daļā paredzētais pabalsts, kuru saņem gadījumā, ja darba ņēmējs tiek atlaists vai aiziet no darba tāpēc, ka ir izpildīti nosacījumi pilna apmēra pensijas saņemšanai, un kura apmērs ir 40 % no atlaišanas pabalsta, kas paredzēts darbiniekiem ar papildapdrošināšanu (un kas sabiedriskā labuma struktūru vai no valsts finansētu struktūru gadījumā, kāda ir privāto tiesību juridiskās personas statusā esošā atbildētāja, nedrīkst pārsniegt 15000 EUR), kompensējot to ar samazināto atalgojumu, kas saņemts darbaspēka rezerves režīma spēkā esamības laikā – ir atbilstošs un nepieciešams līdzeklis minētā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Direktīvas 2000/78 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu un 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā, ka minētie darbinieki citādi būtu saņēmuši šādu samazināto pabalstu atbilstoši iepriekš minētajam spēkā esošajam darba jomas tiesiskajam regulējumam gan aiziešanas no darba gadījumā, gan gadījumā, ja viņus no darba atlaiž iestāde, kurā viņi strādājuši?”