Apelācijas sūdzība, ko 2021. gada 23. septembrīPublic.Resource.Org, Inc. un Right to Know CLG iesniedza par Vispārējās tiesas (piektā palāta paplašinātā sastāvā) 2021. gada 14. jūlija spriedumu lietā T-185/19 Public.Resource.Org, Inc. un Right to Know CLG/Eiropas Komisija

(Lieta C-588/21 P)

(2022/C 11/21)

Tiesvedības valoda – angļu

Lietas dalībnieki

Apelācijas sūdzības iesniedzējas: Public.Resource.Org, Inc. un Right to Know CLG (pārstāvji: F. Logue, solicitor, J. Hackl un C. Nüßing, advokāti)

Pārējās lietas dalībnieces: Eiropas Komisija, Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN), Asociación Española de Normalización (UNE), Asociaţia de Standardizare din România (ASRO), Association française de normalisation (AFNOR), Austrian Standards International (ASI), British Standards Institution (BSI), Bureau de normalisation/Bureau voor Normalisatie (NBN), Dansk Standard (DS), Deutsches Institut für Normung eV (DIN), Koninklijk Nederlands Normalisatie Instituut (NEN), Schweizerische Normen-Vereinigung SNV, Standard Norge, Suomen Standardisoimisliitto ry (SFS), Svenska institutet för standarder (SIS), Institut za standardizaciju Srbije (ISS)

Prasījumi

Apelācijas sūdzības iesniedzēju prasījumi Tiesai ir šādi:

— atcelt pārsūdzēto spriedumu un nodrošināt piekļuvi pieprasītajiem dokumentiem (EN 71-4:2013, EN 71-5:2015, EN 71-12:2013 un EN 12472:2005+A1:2009);

— pakārtoti – nodot lietu atpakaļ Vispārējai tiesai un

— piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.

Pamati un galvenie argumenti

1. Kļūda vērtējumā attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (1) 4. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā minētā izņēmuma piemērošanu. a. Pirmajā daļā Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, nepareizi novērtēdama autortiesību aizsardzību: — neatzīstot, ka pieprasītie saskaņotie standarti nevar tikt aizsargāti ar autortiesībām, jo tie ir daļa no ES tiesību aktiem, un tiesiskums pieprasa neierobežotu piekļuvi tiesību aktiem; — neatzīstot, ka – pat, ja pieprasītie saskaņotie standarti var tikt aizsargāti ar autortiesībām – neierobežota piekļuve tiesību aktiem ir prioritāra attiecībā uz autortiesību aizsardzību; — kļūdaini uzskatot, ka Komisija nebija pilnvarota pārbaudīt, vai pieprasītie saskaņotie standarti tika aizsargāti ar autortiesībām, un — kļūdaini uzskatot, ka pieprasītie saskaņotie standarti bija intelektuāla jaunrade un tādējādi ar autortiesībām aizsargājams “darbs”. b. Otrajā daļā Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, novērtēdama iedarbību uz komerciālajām interesēm: — kļūdaini prezumējot, ka pieprasītie saskaņotie standarti varētu apdraudēt Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 2. punktā aizsargātās intereses, un — nenovērtējot īpašo iedarbību uz komerciālajām interesēm.

2. Tiesību kļūda sevišķu sabiedrības interešu neatzīšanas dēļ. Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, neatzīdama sevišķas sabiedrības intereses: — kļūdaini konstatējot, ka prasītājas nepierādīja īpašos iemeslus prasības pamatošanai; — ņemot vērā nebūtisku faktoru, proti, Eiropas standartizācijas sistēmas darbību; — konstatējot, ka nolēmums lietā C-613/14, James Elliott (2), nerada pienākumu proaktīvi izplatīt saskaņotos standartus, un — konstatējot, ka saskaņotie standarti rada juridiskās sekas tikai ieinteresētajām personām.

(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV 2001, L 145, 43. lpp.).

(2) Spriedums, 2016. gada 27 oktobris, C-613/14, James Elliott Construction, (EU:C:2016:821).