1.

a) Vai Banku darbības paziņojums (1), ņemot vērā tā faktiskās tiesiskās sekas, kā arī to, ka Eiropas Savienībai ir ekskluzīva kompetence valsts atbalsta jomā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu un ka Komisijai atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. pantu ir tiesības pieņemt lēmumus valsts atbalsta jomā, ir jāinterpretē tādējādi, ka tas ir saistošs dalībvalstīm, kuras paredz novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā ar valsts atbalstu kredītiestādēm, ja šāds atbalsts ir pastāvīgs un nevar tikt vienkārši atcelts? b) Vai Banku darbības paziņojuma 40.–46. punkts, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu, kura mērķis ir novērst nopietnus traucējumus valsts tautsaimniecībā, var piešķirt, ja ir izpildīts pienākums norakstīt kapitālu, hibrīdkapitālu un pakārtoto parādu un/vai pārvērst kapitālā hibrīdkapitāla un pakārtotā parāda instrumentus, lai atbalstu ierobežotu līdz nepieciešamajam minimumam, ņemot vērā bezrūpīgas rīcības risku, ir saderīgs ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107., 108. un 109. pantu, ciktāl ar šajos punktos noteikto ir pārsniegta Komisijas kompetence, kas noteikta iepriekš minētajos Līguma par Eiropas Savienības darbību pantos valsts atbalsta jomā? c) Noliedzošas atbildes uz 2) jautājumu gadījumā – vai Banku darbības paziņojuma 40.–46. punkts, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu var piešķirt, ja ir izpildīts pienākums norakstīt kapitālu un/vai pārvērst kapitālā, ciktāl šāds pienākums attiecas uz akcijām (kapitālu), hibrīdkapitāla instrumentiem un pakārtotā parāda instrumentiem, kuri izlaisti pirms Banku darbības paziņojuma publicēšanas un kuri to izlaišanas brīdī pilnībā vai daļēji var tikt norakstīti bez kompensācijas tikai bankas maksātnespējas gadījumā, ir saderīgs ar Savienības tiesībās paredzēto tiesiskās paļāvības aizsardzības principu? d) Noliedzošas atbildes uz 2) jautājumu un apstiprinošas atbildes uz 3) jautājumu gadījumā – vai Banku darbības paziņojuma 40.–46. punkts, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu var piešķirt, ja ir izpildīts pienākums norakstīt kapitālu, hibrīdkapitālu vai pakārtotā parāda instrumentus un/vai pārvērst kapitālā hibrīdkapitāla instrumentus un pakārtotā parāda instrumentus, neuzsākot un nepabeidzot maksātnespējas procedūru, kurā var tikt nomaksāti parādnieka aktīvi saskaņā ar tiesvedību tiesā, kuras ietvaros pakārtoto finanšu instrumentu turētāji būtu varējuši piedalīties kā lietas dalībnieki, ir saderīgs ar tiesībām uz īpašumu, kuras paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. panta 1. punktā? e) Noliedzošas atbildes uz 2) jautājumu un apstiprinošas atbildes uz 3) un 4) jautājumu gadījumā – vai Banku darbības paziņojuma 40.–46. punkts, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu var piešķirt, ja ir izpildīts pienākums norakstīt kapitālu, hibrīdkapitālu un pakārtotā parāda instrumentus un/vai pārvērst kapitālā hibrīdkapitāla instrumentus un pakārtotā parāda instrumentus, ciktāl šādu pasākumu veikšana prasa samazināt un/vai palielināt akciju sabiedrību pamatkapitālu saskaņā ar kompetentās administratīvās struktūras, nevis akciju sabiedrības akcionāru kopsapulces, lēmumu, nav saderīgi ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvas 2012/30/ES par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (2), 29., 34., 35. un 40.–42. pantu? f) Vai Banku darbības paziņojums, ņemot vērā tā 19. punktu, it īpaši šajā punktā paredzēto prasību ievērot pamattiesības, tā 20. punktu un šī paziņojuma 43. un 44. punktā ietverto apgalvojumu par pienākumu principā pārvērst vai samazināt hibrīdkapitālu un pakārtotā parāda instrumentus pirms valsts atbalsta piešķiršanas, var tikt interpretēts tādējādi, ka šādi pasākumi neuzliek pienākumu dalībvalstīm, kuras paredz novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā ar valsts atbalstu kredītiestādēm, uzlikt pienākumu veikt minēto pārvēršanu vai samazināšanu kā nosacījumu valsts atbalsta piešķiršanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu vai arī tas var tikt interpretēts tādējādi, ka, lai varētu piešķirt valsts atbalstu, pietiek, ka pārvēršana vai samazināšana notiek vienīgi samērīgā veidā?