Keywords

Summary



Keywords

1. Kopienas preču zīme – Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana – Relatīvi atteikuma pamatojumi – Agrākas preču zīmes, kas ir identiska vai līdzīga un reģistrēta attiecībā uz identiskām vai līdzīgām precēm vai pakalpojumiem, īpašnieka iebildumi – Sajaukšanas ar agrāku preču zīmi iespēja

(Padomes Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

2. Kopienas preču zīme – Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana – Relatīvi atteikuma pamatojumi – Agrākas preču zīmes, kas ir identiska vai līdzīga un reģistrēta attiecībā uz identiskām vai līdzīgām precēm vai pakalpojumiem, īpašnieka iebildumi – Sajaukšanas ar agrāku preču zīmi iespēja – Attiecīgo preču zīmju līdzība

(Padomes Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

3. Kopienas preču zīme – Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana – Relatīvi atteikuma pamatojumi – Agrākas preču zīmes, kas ir identiska vai līdzīga un reģistrēta attiecībā uz identiskām vai līdzīgām precēm vai pakalpojumiem, īpašnieka iebildumi – Attiecīgo preču zīmju līdzība – Vērtējuma kritēriji – Kombinēta preču zīme

(Padomes Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

4. Kopienas preču zīme – Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana – Relatīvi atteikuma pamatojumi – Agrākas preču zīmes, kas ir identiska vai līdzīga un reģistrēta attiecībā uz identiskām vai līdzīgām precēm vai pakalpojumiem, īpašnieka iebildumi – Attiecīgo preču zīmju līdzība

(Padomes Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

5. Kopienas preču zīme – Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana – Relatīvi atteikuma pamatojumi – Agrākas preču zīmes, kas ir identiska vai līdzīga un reģistrēta attiecībā uz identiskām vai līdzīgām precēm vai pakalpojumiem, īpašnieka iebildumi – Attiecīgo preču zīmju līdzība

(Padomes Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

Summary

1. Portugāles, Spānijas, Apvienotās Karalistes, Austrijas un Dānijas vidusmēra patērētājam ir sajaukšanas iespēja Regulas Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē starp, no vienas puses, grafisku apzīmējumu “61 A NOSSA ALEGRIA”, kuras kā Kopienas preču zīmes reģistrācija ir pieteikta attiecībā uz “alkoholiskajiem dzērieniem (izņemot alu)”, kas ietilpst 33. klasē Nicas nolīguma izpratnē, un, no otras puses, vārdisku preču zīmi “CACHAÇA 51” un grafiskām preču zīmēm “Cachaça 51” un “Pirassununga 51”, kas iepriekš attiecībā uz identiskām precēm ir tikušas reģistrētas Portugālē, Spānijā, Apvienotajā Karalistē, Austrijā un Dānijā.

Attiecīgo patērētāju apziņā konfliktējošās preču zīmes radīs vāji līdzīgu vizuālo un fonētisko iespaidu un vidēji vai vāji līdzīgu iespaidu, aplūkojot tās konceptuālā aspektā.

Attiecīgās preces tiek izplatītas vispārēji un tiek pārdotas ne tikai specializētos veikalos, bet arī lielos tirdzniecības centros. Tātad konfliktējošo preču zīmju radītajā kopējā iespaidā to fonētiskajai uztverei ir piešķirama tikai pakārtota nozīme. Turpretim šajā pašā kopējā iespaidā vizuālā un konceptuālā uztvere ir noteicoša.

Ir jāņem vērā, ka no vizuālā un konceptuālā viedokļa konfliktējošās preču zīmes balstās uz alkoholisko dzērienu vai liķieru uz cukurniedru pamata un, precīzāk, agrāko Portugāles preču zīmju gadījumā, “cachaça” asociāciju ar noteiktu skaitli, t.i., 51 – agrāko preču zīmju un 61 – pieteiktās preču zīmes gadījumā, kura konkrētās sabiedrības daļas apziņā uzreiz nenorāda vai nenorādīs uz noteiktu attiecīgo preču veida raksturlielumu. Šis skaitlis konfliktējošajās preču zīmēs identiski ir vesels naturāls nepāra skaitlis, kas sastāv no diviem cipariem, otrais no kuriem, t.i., vienību cipars, ir 1. Turklāt konfliktējošo preču zīmju vizuālās un konceptuālās atšķirības, kas izriet no pastāvošām grafiskajām un vērtības atšķirībām starp skaitļiem 50 un 60, vājina tas, ka, pirmkārt, cipara 5 rakstība drīzāk līdzinās cipara 6 nekā pārējo ciparu rakstībai un otrādi un ka, otrkārt, augošajā desmitu secībā skaitlis 50 ir tieši pirms skaitļa 60, no kā izriet, ka konkrētās sabiedrības daļas, kas ir samērā informēta, uzmanīga un apdomīga, apziņā ar šiem skaitļiem saistītā vērtība būs relatīvi tuva.

Turklāt vizuālajā aspektā agrākajām preču zīmēm un pieteiktajai preču zīmei ir kopīgs vai, attiecībā uz agrāko Portugāles vārdisko preču zīmi, var būt kopīgs tas, ka skaitļi ir attēloti liela izmēra cipariem, kuri apzīmējumā ir novietoti centrā un kuri ir izpildīti ar vienkāršiem simboliem baltā krāsā, kas izceļas uz tumšas krāsas fona.

Kas attiecas uz konfliktējošo grafisko preču zīmju grafiskajiem elementiem, – tie paši par sevi nav spējīgi pietiekami atšķirt agrākās grafiskās preču zīmes un pieteikto preču zīmi un novērst jebkādu sajaukšanas iespēju.

Pat ja konkrētā sabiedrības daļa būtu spējīga uztvert zināmas atšķirības starp konfliktējošajām preču zīmēm, tad tomēr, ņemot vērā visus iepriekš minētos apsvērumus un ievērojot ar minētajām preču zīmēm aptverto preču identiskumu, risks, ka starp minētajām preču zīmēm tā izveidos saikni, būtu reāls. Galu galā šīs atšķirības nešķiet pietiekamas, lai izslēgtu jebkādu risku, ka konkrētā sabiedrības daļa vai vismaz vidusmēra Portugāles alkoholisko dzērienu patērētājs, kas izrāda vidēju uzmanības līmeni, paļaujoties uz minēto preču zīmju nepilnīgu attēlu, ko tas ir saglabājis atmiņā, varētu domāt, ka ar tām aptvertās preces ir no tā paša uzņēmuma vai ekonomiski saistītiem uzņēmumiem.

(sal. ar 39., 104., 106.–110. un 112. punktu)

2. Aplūkojot konfliktējošo apzīmējumu vizuālo, fonētisko un konceptuālo līdzību, sajaukšanas iespējas visaptverošam vērtējumam Regulas Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē ir jābalstās uz to radīto kopējo iespaidu, it īpaši ņemot vērā to atšķirīgos un dominējošos elementus. Preču zīmju uztverei, kāda ir attiecīgo preču vai pakalpojumu vidusmēra patērētājam, minētās sajaukšanas iespējas visaptverošajā vērtējumā ir noteicoša loma. Šajā ziņā vidusmēra patērētājs parasti uztver preču zīmi kopumā un neveic dažādu tās elementu pārbaudi.

Vērtējot kāda preču zīmi veidojoša elementa atšķirtspēju, ir jāvērtē šī elementa izteiktākā vai mazāk izteiktā spēja palīdzēt identificēt preces, attiecībā uz ko preču zīme reģistrēta, kā tādas, kas ir no noteikta uzņēmuma, un tādējādi nošķirt šīs preces no citu uzņēmumu precēm. Veicot šo novērtējumu, it īpaši ir jāņem vērā attiecīgā elementa raksturīgās iezīmes saistībā ar to, vai tas ir vai nav aprakstošs precēm, attiecībā uz kurām preču zīme ir reģistrēta.

(sal. ar 46. un 47. punktu)

3. Divu preču zīmju līdzības vērtējumā nevar aprobežoties tikai ar kāda viena kombinētas preču zīmes elementa ņemšanu vērā un tā salīdzinājumu ar citu preču zīmi. Gluži pretēji, salīdzinājums, pārbaudot attiecīgās preču zīmes, ir jāveic, katru no tām apskatot kopumā, kas neizslēdz, ka noteiktos apstākļos konkrētas sabiedrības daļas atmiņā radīto kombinētas preču zīmes kopējo iespaidu nosaka viena vai vairākas tās sastāvdaļas. Tikai tad, ja visi citi preču zīmes elementi ir nenozīmīgi, līdzības vērtējumu var veikt vienīgi uz dominējošā elementa pamata. Tā tas varētu būt it īpaši tad, ja šis elements viens pats var dominēt šīs preču zīmes attēlā, kas paliek konkrētas sabiedrības daļas atmiņā, tādā veidā, ka visas pārējās preču zīmes sastāvdaļas tās radītajā kopējā iespaidā ir nenozīmīgas. Fakts, ka kāds elements nav nenozīmīgs, nedod iespēju uzskatīt, ka tas ir dominējošs, tāpat kā tas, ka kāds elements nav dominējošs, neliecina par to, ka tas ir nenozīmīgs.

(sal. ar 48. punktu)

4. Ja noteiktiem preču zīmes elementiem ir aprakstošs raksturs attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, saistībā ar kuriem preču zīme ir reģistrēta, vai reģistrācijas pieteikumā norādītajām precēm un pakalpojumiem, šiem elementiem var atzīt tikai vāju vai pat ļoti vāju atšķirtspēju. Šo atšķirtspēju tiem visbiežāk var atzīt tikai kombinācijas dēļ, kuru tie veido ar citiem preču zīmes elementiem. Preču zīmes aprakstošus elementus to vājas vai pat ļoti vājas atšķirtspējas dēļ sabiedrība parasti neuzskata par dominējošiem šīs preču zīmes kopējā iespaidā, izņemot gadījumu, ja to izvietojuma vai apmēra dēļ rodas iespaids, ka tie var noteikt sabiedrības uztveri un var tikt paturēti tās atmiņā. Tomēr tas nenozīmē, ka preču zīmes kopējā iespaidā tās aprakstošiem elementiem obligāti ir nebūtiska nozīme. Saistībā ar to it īpaši ir jāpārbauda, vai citi preču zīmes elementi paši par sevi var dominēt šīs preču zīmes attēlā, kas paliek konkrētās sabiedrības daļas atmiņā.

(sal. ar 49. punktu)

5. Izskatot iebildumus, ko agrākas preču zīmes īpašnieks iesniedzis atbilstoši Regulas Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi 8. panta 1. punkta b) apakšpunktam, nekas nekavē pārbaudīt vizuālās līdzības esamību starp vārdisku preču zīmi un grafisku preču zīmi, ja šo divu veidu preču zīmēm ir tāda grafiska konfigurācija, kas var radīt vizuālu iespaidu.

(sal. ar 50. punktu)