Staff case summary



Staff case summary

Kopsavilkums

1. Ierēdņi – Prasība – Iepriekšēja administratīva sūdzība – Jēdziens

(Civildienesta noteikumu 90. panta 1. un 2. punkts)

2. Ierēdņi – Prasība – Pamats par likuma piemērošanas jomas neievērošanu – Konstatējums pēc savas iniciatīvas – Nosacījumi

(Civildienesta tiesas Reglamenta 77. pants)

3. Ierēdņi – Atestācijas procedūra – Noteikumi par ieviešanu Komisijā – Kompetence pieņemt lēmumus par kandidātiem – Nošķiršana no novērtējuma procedūras – Pieļaušanas kritēriji

(Civildienesta noteikumu 43. pants; XIII pielikuma 10. panta 3. punkts)

1. Vēstules vai dokumenta juridiska kvalifikācija ir atkarīga tikai no Civildienesta tiesas vērtējuma, nevis no lietas dalībnieku gribas. Vēstule, ar kuru ierēdnis lūdz administrāciju pieņemt noteiktus aktus, ir jāuzskata par sūdzību Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punkta izpratnē, ja minēto vēstuli, pat ja to var interpretēt kā lūgumu Civildienesta noteikumu 90. panta 1. punkta izpratnē, iecēlējinstitūcija skaidri ir interpretējusi kā sūdzību un ieinteresētajai personai varēja rasties tiesiskā paļāvība, ka viņa ir izpildījusi pirmstiesas procedūras prasības, kas paredzētas Civildienesta noteikumu 90. un 91. pantā, un tas viņai ļāva tieši celt prasību Civildienesta tiesā.

Gadījumā, kad iestādes rīcība pati par sevi vai izšķiroši izraisa pieļaujamu tāda indivīda maldību, kas rīkojas labā ticībā un ar vislielāko rūpību, kāda tiek prasīta no pienācīgi informēta indivīda, iestāde nevar atsaukties uz to, ka pati nav ievērojusi tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības principus, kas bijuši indivīda pieļautās maldības pamatā.

(skat. 34., 35. un 38.–40. punktu)

Atsauces:

Pirmās instances tiesa: 1991. gada 29. maijs, T‑12/90 Bayer /Komisija, Recueil , II‑219. lpp., 29. punkts; 1993. gada 15. jūlijs, T‑115/92 Hogan /Parlaments, Recueil , II‑895. lpp., 36. punkts.

2. Kopienu tiesai ir iespēja un attiecīgā gadījumā pienākums pēc savas ierosmes izvirzīt noteiktus iekšējā tiesiskuma pamatus. Tas attiecas arī uz absolūto pamatu par likuma piemērošanas jomas neievērošanu lēmumā. Civildienesta tiesa nepildītu savu tiesiskuma aizsardzības uzdevumu, ja tā izvairītos ievērot, pat ja lietas dalībnieki nav to apstrīdējuši, ka tajā apstrīdētais lēmums ir pieņemts, pamatojoties uz normu, kura šajā gadījumā nav piemērojama, un ja līdz ar to tā attiecībā uz strīdu, kas ir tās kompetencē, lemtu, pati piemērojot šādu normu.

Šajā ziņā arguments attiecībā uz to, ka pēc savas ierosmes izvirzīts iekšējā tiesiskuma pamats apdraudētu lietas izskatīšanas sacīkstes principu un tiesību uz aizstāvību ievērošanas principu, nav pieņemams. Civildienesta tiesas Reglamenta 77. pantā ir paredzēts, ka norādīt, ka pastāv kāds absolūts šķērslis tiesas procesam, Civildienesta tiesa pēc savas ierosmes var tikai pēc lietas dalībnieku uzklausīšanas. Tomēr nav nekāda iemesla domāt, ka, ja šis nosacījums ir sacīkstes principa un tiesību uz aizstāvību ievērošanas principa pietiekama garantija gadījumā, kad pēc savas ierosmes tiek norādīts kāds absolūts šķērslis tiesas procesam, tas tāpat nebūtu gadījumā, kad pēc savas ierosmes tiek norādīts absolūts pamats, kas izriet no iekšējā vai ārējā tiesiskuma. Līdz ar to ir jāuzskata, ka, paziņojot lietas dalībniekiem absolūto pamatu, ko tā plāno izvirzīt pēc savas ierosmes, pieņemot lietas dalībnieku rakstveida apsvērumus attiecībā uz savu nodomu un pat apspriežot tos tiesas sēdē, Civildienesta tiesa izpilda sacīkstes principa un tiesību uz aizstāvību ievērošanas principa prasības.

(skat. 50., 51., 57. un 60. punktu)

Atsauces:

Tiesa: 2002. gada 21. novembris, C‑473/00 Cofidis , Recueil , I‑10875. lpp., 36. un 38. punkts; 2006. gada 1. jūnijs, C‑442/03 P un C‑471/03 P P & O European Ferries ( Vizcaya ) un Diputación Floral de Vizcaya /Komisija, Krājums, I‑4845. lpp., 45. punkts; 2006. gada 26. oktobris, C‑168/05 Mostaza Claro , Krājums, I‑10421. lpp., 39. punkts.

Pirmās instances tiesa: 1994. gada 15. jūlijs, no T‑576/93 līdz T‑582/93 Browet u.c./Komisija, Recueil , II‑677. lpp., 35. punkts.

3. Civildienesta noteikumu 43. panta 1. punktā ir paredzēts, ka atbilstoši katras iestādes noteiktajiem nosacījumiem par katru ierēdni tiek izstrādāts periodisks ziņojums par viņa spējām, efektivitāti un uzvedību darbā. Attiecībā uz AST grupas ierēdni, sākot no 4. pakāpes, ziņojums par viņu atbilstoši Civildienesta noteikumu 43. panta 2. punktam var ietvert atzinumu, kurā, pamatojoties uz veikto sniegumu, ir norādīts, vai ieinteresētajai personai ir nepieciešamais potenciāls, lai pildītu administratora funkcijas.

Savukārt Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 10. pantā ir noteikti pārejas noteikumi. Tajā ir paredzēta tādu ierēdņu karjeras norise, kuri no 2006. gada 1. maija ir tikuši iecelti asistentu funkciju grupas agrākajā C un D kategorijā. Atestācija tiek piešķirta atkarībā no ierēdņu darba stāža, pieredzes, nopelniem un apmācības līmeņa un saskaņā ar procedūru, kuras noteikumos, ko ir pieņēmušas iestādes, noteikts, ka kandidātu pārbaudi veic Atestācijas apvienotā komiteja. Piemērojot Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 10. panta 3. punktu, Komisija ar 2004. gada 7. aprīļa lēmumu ir pieņēmusi sava personāla atestācijas procedūras īstenošanas noteikumus.

Novērtējuma un atestācijas procedūras, kas attiecīgi noteiktas Komisijas pieņemtajos Civildienesta noteikumu 43. panta vispārējos piemērošanas noteikumos un 2004. gada 7. aprīļa lēmumā, ir nošķirtas un norit pēc pilnībā atšķirīgiem noteikumiem.

Šajā ziņā, ja apstiprinātājam ir tiesības pieņemt karjeras attīstības ziņojumu, ar noteikumu, ka apelācijas novērtētājs negroza ziņojumu, iecēlējinstitūcijai katrā atestācijas procedūras posmā ir jālemj par atestācijas kandidātiem. It īpaši minētajai iestādei, tātad iestādei, kas nav novērtējuma procedūras apstiprinātāja, pamatojoties uz pieejamajiem karjeras attīstības ziņojumiem, ir jānovērtē atestācijas kandidātu pieredze un nopelni. Turklāt tikai iecēlējinstitūcija var saskaņot šo kritēriju novērtēšanas nosacījumus ar dažādiem Komisijas dienestiem, jo apstiprinātājam vai apelācijas novērtētājam ir ierobežotāks skatījums uz viņiem uzticēto darbu.

Ja Komisijas ierēdņa, kurš iepriekš dienējis C un D kategorijā, karjeras attīstības ziņojuma izstrādes laikā administrācija noraida ieinteresētās personas pielaidi Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 10. panta 3. punktā paredzētajai atestācijas procedūrai, jo šī persona novērtēšanas ietvaros nav pierādījusi, ka tai ir nepieciešamais “potenciāls”, lai saņemtu atestāciju, lēmums atteikt pielaidi atestācijai nav pieņemts, kā tam būtu bijis jābūt pieņemtam, ņemot vērā tā priekšmetu, pamatojoties uz minētā XIII pielikuma 10. panta 3. punktu, kas ir piemērojams atestācijas procedūrai, bet gan, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 43. pantu, kas ir piemērojams novērtējuma procedūrai. To darot, administrācija pārkāpj minētā 43. panta piemērošanas jomu, kura atšķiras no Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 10. panta 3. punkta piemērošanas jomas, kā arī novērtējuma un atestācijas procedūru neatkarību, un līdz ar to ieinteresētā persona pamatoti ir lūgusi atcelt viņas karjeras attīstības ziņojumu tiktāl, ciktāl tas attiecas uz viņas potenciālu veikt asistenta funkcijas.

Turklāt ne Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 10. panta 3. punktā, ne 2004. gada 7. aprīļa lēmumā nav paredzēts, ka apliecinājums, kas bez ierobežojumiem ļauj piekļūt asistentu funkciju grupai, ir piešķirams, pamatojoties uz citiem kritērijiem nekā darba stāžs, pieredze, nopelni un apmācības līmenis. Ierēdņa pielaide atestācijai, kas ir procedūras otrais posms, saskaņā ar 2004. gada 7. aprīļa lēmuma 5. panta 1. punktu ir pakļauta tikai divu nosacījumu izpildei, proti, apmācības līmenim un darba stāžam, nevis potenciāla nosacījumam.

(skat. 64.–66., 76., 80., 82., 87., 88. un 91. punktu)