23.

Saistībā ar šo lietu ar 2015. gada 4. maija rīkojumu, kas Tiesā saņemts 2015. gada 15. maijā, Pécsi Törvényszék (Pēčas tiesa) uzdeva šādus prejudiciālus jautājumus: I Saistībā ar [..] Regulu [Nr. 593/2008] [..]: 1. Vai Regulas Nr. 593/2008 10. panta 2. punktā rodamo formulējumu “no apstākļu kopuma izriet” dalībvalsts tiesa drīkst interpretēt tādējādi, ka to “vērā ņemamo apstākļu kopuma” – pēc kura nosakāms, vai saskaņā ar attiecīgās līgumslēdzējas puses pastāvīgās mītnesvietas tiesību aktiem ir saprātīgi konstatēt, ka piekrišana nolīgtajam nav dota, – vērtējumam ir jāattiecas uz līguma noslēgšanas, priekšmeta un izpildes apstākļiem? 1.1. Vai no iepriekšējā 1. punktā aprakstītās situācijas izrietošās sekas 10. panta 2. punkta izpratnē ir jāinterpretē tādējādi, ka gadījumā, ja, kādai no pusēm atsaucoties [uz savas pastāvīgās mītnesvietas tiesību aktiem], no vērā ņemamo apstākļu kopuma ir redzams, ka saskaņā ar šā panta 1. punktu izdarītā piekrišana piemērojamajiem tiesību aktiem nav bijusi šīs puses rīcības saprātīgas sekas, jautājums par to, vai pastāv šāda līguma klauzula un vai tā ir spēkā esoša, tiesai ir jāizvērtē saskaņā ar tās puses pastāvīgās mītnesvietas tiesību aktiem, kura uz to šādi ir atsaukusies? 2. Vai šīs dalībvalsts tiesa drīkst interpretēt Regulas Nr. 593/2008 10. panta 2. punktu tādējādi, ka tiesa drīkst brīvi pēc saviem ieskatiem – ņemot vērā lietas apstākļu kopumu – novērtēt, vai saskaņā ar 10. panta 1. punktu izdarītā piekrišana tam, kādi tiesību akti ir piemērojami, ievērojot vērā ņemamo apstākļu kopumu, nav šīs līgumslēdzējas puses rīcības saprātīgas sekas? 3. Vai gadījumā, ja saskaņā ar Regulas Nr. 593/2008 10. panta 2. punktu kāda no līgumslēdzējām pusēm atsaucas uz savas pastāvīgās mītnesvietas tiesību aktiem, lai pierādītu, ka tā nolīgtajam nav devusi savu piekrišanu, dalībvalsts tiesai ir jāņem vērā šīs līgumslēdzējas puses pastāvīgās mītnesvietas tiesību akti, lai noskaidrotu, vai saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem, ievērojot minēto “apstākļu kopumu”, šīs līgumslēdzējas puses piekrišana līgumā norādīto tiesību aktu piemērojamībai nav bijusi saprātīga rīcība? 3.1. Vai šajā gadījumā Savienības tiesībām ir pretrunā, ka dalībvalsts tiesa to interpretē tādējādi, ka to “apstākļu kopuma”, pēc kura nosakāms, vai ir pamatoti, ka piekrišana nolīgtajam nav dota, vērtējums attiecas uz līguma noslēgšanas, priekšmeta un izpildes apstākļiem? II Saistībā ar Padomes [..] Regulu [Nr. 44/2001]: 1. Vai Regulas Nr. 44/2001 23. panta 1. punktā noteiktajam ir pretrunā, ka dalībvalsts tiesa to interpretē tādējādi, ka jānorāda konkrēta tiesa, vai tomēr – ņemot vērā minētās regulas preambulas 14. apsvērumā teikto – ir pietiekami, ka no formulējuma ir nešaubīgi secināma līgumslēdzēju pušu griba jeb nodoms? 1.1. Vai ar Regulas Nr. 44/2001 23. panta 1. punktā noteikto ir saderīgi, ka dalībvalsts tiesa to interpretē tādējādi, ka piekritības atzīšanas klauzula, kas iekļauta kādas no līgumslēdzējām pusēm vispārīgajos iegādes noteikumos un kurā tās ir noteikušas, ka strīdi, kurus pusēm neizdodas izšķirt miermīlīgi un kuri attiecas uz vai ir saistīti ar pasūtījuma spēkā esamību, interpretēšanu, izpildi vai izbeigšanu, galīgi izskatīt ir tikai un vienīgi kādas dalībvalsts konkrētā pilsētā esošu tiesu – konkrēti, Parīzes tiesu – piekritībā, ir pietiekami konkrēta, jo no tās formulējuma – ņemot vērā minētās regulas preambulas 14. apsvērumā teikto – ir nešaubīgi secināma līgumslēdzēju pušu griba jeb nodoms jautājumā par norādīto dalībvalsti?