ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Šajā gadījumā Regulas Nr. 1954/2003 3., 4. un 6. panta noteikumi, uz kuru prettiesiskumu norāda Spānijas Karaliste, ir vienādi piemērojami visām dalībvalstīm. It īpaši tādēļ, ka tajos noteiktais atsauces periods no 1998. līdz 2002. gadam, kurš saskaņā ar šiem noteikumiem ir paredzēts, lai novērtētu un vēlāk piešķirtu zvejas intensitātes līmeņus tajos paredzētajām zivsaimniecības nozarēm un zvejas apgabaliem, visā Eiropas Kopienā ir vienāds. Zvejas intensitātes ierobežojums, kas ir noteikts atkarībā no katras valsts flotes patiesi īstenotās intensitātes šajā laikposmā minētajos apgabalos un zivsaimniecības nozarēs, līdz ar to attiecas uz visiem Kopienu zvejas kuģiem, neatkarīgi no to pilsonības. Līdz ar to pasākumus, kas ir paredzēti šajos noteikumos, var uzskatīt par diskriminējošiem attiecībā uz Spānijas Karalisti tikai tad, ja, pirmkārt, kā tā uzskata, šo pasākumu pieņemšanas laikā tā atradās atšķirīgā no citām dalībvalstīm situācijā un, otrkārt, ja attiecīgajā gadījumā nav objektīva pamatojuma tam, ka Spānijas Karaliste tiek pakļauta tādam pašam zvejas intensitātes pārvaldības režīmam, kāds ir piemērojams citām dalībvalstīm.
Lieta C-334/04

Eiropas Kopienu Komisija

pret

Grieķijas Republiku

“Valsts pienākumu neizpilde — Direktīva 79/409/EEK — I pielikums — Savvaļas putnu aizsardzība — Īpaši aizsargājamās teritorijas — IBA 2000 — Vērtība — Datu kvalitāte — Kritēriji — Rīcības brīvība — Acīmredzami nepietiekama noteikšana — Mitrāji”

Ģenerāladvokātes Julianas Kokotes [Juliane Kokott] secinājumi, sniegti 2006. gada 14. septembrī I - 9218

Tiesas (otrā palāta) 2007. gada 25. oktobra spriedums I - 9236

Sprieduma kopsavilkums

Vide – Savvaļas putnu aizsardzība – Direktīva 79/409 – Īpaši aizsargājamās teritorijas noteikšana

(Padomes Direktīvas 79/409 4. panta 1. un 2. punkts)

Direktīvas 79/409 par savvaļas putnu aizsardzību 4. pants paredz aizsardzības režīmu, kas ir īpaši paredzēts un nostiprināts gan attiecībā uz šīs direktīvas I pielikumā minētajām sugām, gan arī migrējošām sugām, kas šajā pielikumā nav minētas, un kas balstīts uz apstākli, ka tas attiecas uz visvairāk apdraudētajām sugām un sugām, kas ir kopējais Eiropas Kopienu mantojums. Turklāt no minētās direktīvas devītā apsvēruma izriet, ka, lai aizsargātu jebkuru putnu sugu, ir svarīgi pietiekamā mērā saglabāt, uzturēt vai atjaunot dzīvotņu daudzveidību un pietiekami lielu to teritoriju. Dalībvalstīm tādēļ ir pienākums veikt vajadzīgos pasākumus minēto sugu aizsardzībai un tātad noteikt par īpaši aizsargājamām teritorijām (ĪAT) visas zonas, kas, piemērojot ornitoloģiskos kritērijus, šķiet vispiemērotākās attiecīgo sugu aizsardzībai.

Tādēļ, lai noteiktu visvairāk apdraudēto sugu situāciju, kā arī kopējā Kopienu mantojumā ietilpstošās sugas, ir nepieciešama zinātnisko datu atjaunināšana. Tomēr “Inventory of Important Bird Areas in the European Community” (Eiropas Kopienas nozīmīgo putnu areālu saraksts) (IBA 2000) ietver atjauninātu to teritoriju sarakstu, kas svarīgas putnu aizsardzībai, kas, ja nav pretēju zinātnisku pierādījumu, ir atsauces punkts, lai varētu izvērtēt, vai dalībvalsts ir noteikusi pietiekamu ĪAT skaitu un platību, lai aizsargātu visas putnu sugas, kas uzskaitītas Direktīvas 79/409 I pielikumā, kā arī šajā pielikumā neminētās migrējošās sugas.

Turklāt, ja nav iesniegti zinātniski pētījumi, kuri atspēko IBA 2000 rezultātus, dalībvalsts nav izpildījusi pienākumus, kas tai uzlikti ar Direktīvas 79/409 4. panta 1. un 2. punktu, jo, nosakot par ĪAT apgabalus, kuru kopējais skaits un platība ir acīmredzami mazāka par kopējo teritoriju skaitu un platību, kas atbilst nosacījumiem, lai tās varētu noteikt par ĪAT, tā nenosaka ĪAT noteiktu sugu aizsardzībai un nosaka par ĪAT apgabalus, kuros citas sugas nav pietiekami pārstāvētas.

Faktiski, ja par ĪAT noteikšanu ir atbildīgas vienīgi dalībvalstis un tām šajā sakarā ir jāvadās no labākajiem pieejamiem, zinātniski iegūtajiem faktiem, tas nenozīmē, ka šāds pienākums nepastāv tik ilgi, kamēr kompetentās iestādes jaunos zinātniskos datus nav pārbaudījušas un apstiprinājušas. Šāds noteikšanas pienākums pastāv jau kopš Direktīvas 79/409 transponēšanai noteiktā termiņa beigām.

(sal. ar 24., 25., 28., 32., 34., 48., 60. un 62. punktu un rezolutīvo daļu)
Citas personas, kas nav lēmuma adresāti, var uzskatīt par individuāli skartām EKL 230. panta ceturtās daļas izpratnē tikai tad, ja šis lēmums tās ietekmē dažu tām specifisku īpašību dēļ vai kādas faktiskas situācijas dēļ, kura tās raksturo attiecībā pret jebkuru citu personu un tādēļ tās individuāli izceļ analogi adresātam.

Konkrētāk, saistībā ar valsts atbalsta jomu citas personas, kas nav lēmuma adresāti un kas apstrīd atbalsta izvērtējuma lēmuma pamatotību, ir uzskatāmas par individuāli skartām ar minēto lēmumu, ja atbalsts, kas ir attiecīgā lēmuma priekšmets, ir būtiski ietekmējis to stāvokli tirgū. Šajā sakarā vienīgi apstāklis, ka tiesību akts zināmā mērā var ietekmēt konkurences attiecības, kas pastāv attiecīgajā tirgū, un ka attiecīgais uzņēmums zināmā mērā konkurējis ar šā lēmuma adresātu, katrā ziņā nav pietiekams, lai varētu uzskatīt, ka šis tiesību akts minēto uzņēmumu ir skāris individuāli. Tādējādi uzņēmums nevar atsaukties tikai uz savu konkurenta statusu attiecībā pret valsts atbalstu saņēmušo uzņēmumu, bet tam turklāt jāpierāda, ka tā faktiskā situācija to individuāli izceļ analogi adresātam.

Tomēr šāds īpašs statuss, kas izceļ personas, kas nav lēmuma adresāti, salīdzinājumā ar pārējiem komersantiem ne vienmēr ir izsecināms no tādiem apstākļiem kā ievērojams apgrozījuma samazinājums, būtisks finansiāls zaudējums vai arī ievērojama tirgus daļas samazināšanās pēc attiecīgā atbalsta piešķiršanas. Būtībā valsts atbalsta piešķiršana var radīt kaitējumu komersanta konkurences stāvoklim arī citādā veidā, tostarp radot peļņas zudumu vai nelabvēlīgāku attīstību nekā tā, kas būtu pastāvējusi šāda atbalsta neesamības gadījumā. Tāpat šāda kaitējuma apmērs var būt dažāds atkarībā no daudziem apstākļiem, kā, piemēram, attiecīgā tirgus struktūras vai attiecīgā atbalsta rakstura. Būtisku konkurenta stāvoklim tirgū radītu kaitējumu līdz ar to nevar pierādīt tikai atsevišķu apstākļu esamība, kas liecina par tā komerciālo vai finansiālo radītāju pasliktināšanos.

(sal. ar 30.–35. punktu)
Keywords

Summary



Keywords

1. Personu brīva pārvietošanās – Brīvība veikt uzņēmējdarbību – Pakalpojumu sniegšanas brīvība – Ierobežojumi

(EKL 43. un 49. pants)

2. Personu brīva pārvietošanās – Brīvība veikt uzņēmējdarbību – Pakalpojumu sniegšanas brīvība – Ierobežojumi

(EKL 43. un 49. pants)

3. Personu brīva pārvietošanās – Brīvība veikt uzņēmējdarbību – Pakalpojumu sniegšanas brīvība – Ierobežojumi

(EKL 43. un 49. pants)

Summary

1. Valsts tiesiskais regulējums, kas aizliedz nodarboties ar derību organizēšanu, rīkošanu, reģistrēšanu un piedāvājumu nodošanu īpaši sporta pasākumos, ja nav saņemta attiecīgās dalībvalsts piešķirta koncesija vai policijas atļauja, rada brīvības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvības, kas paredzētas attiecīgi EKL 43. un EKL 49. pantā, ierobežojumu.

Šos šķēršļus var attaisnot mērķis apkarot noziedzību, pakļaujot šajā jomā aktīvos uzņēmumus kontrolei un iekļaujot azartspēļu darbību kontrolētās sistēmās, un koncesiju sistēma var šajos apstākļos veidot efektīvu mehānismu.

Tomēr valsts tiesām ir jāpārbauda, vai tas, ka valsts tiesiskajā regulējumā ir ierobežots to uzņēmēju skaits, kas darbojas azartspēļu jomā, tiešām atbilst šim mērķim. Turklāt valsts tiesām ir jāpārbauda, vai šie ierobežojumi ir piemēroti, lai nodrošinātu attiecīgo mērķu īstenošanu, vai tie nepārsniedz to, kas tam nepieciešams, un vai tie netiek piemēroti nediskriminējošā veidā.

(sal. ar 49., 52., 57., 58. punktu un rezolutīvās daļas 1. un 2. punktu)

2. EKL 43. un 49. pants ir jāinterpretē tā, ka tie nepieļauj tādu valsts tiesisko regulējumu, kas no azartspēļu jomas izslēdz un turpina izslēgt uzņēmējus, kuri ir nodibināti kapitālsabiedrību formā un kuru akcijas ir kotētas reglamentētos tirgos. Neatkarīgi no tā, vai to kapitālsabiedrību izslēgšana, kas kotējas reglamentētajos tirgos, tiešām vienādi attiecas gan uz attiecīgajā dalībvalstī dibinātiem uzņēmumiem, gan uzņēmumiem no citām dalībvalstīm, šī pilnīgā izslēgšana pārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi nodrošināt, ka uzņēmēji, kas darbojas azartspēļu jomā, nav iesaistīti kriminālās vai krāpšanas darbībās.

(sal. ar 62., 64. punktu un rezolutīvās daļas 3. punktu)

3. EKL 43. un 49. pants ir jāinterpretē tā, ka tie nepieļauj tādu valsts tiesisko regulējumu, kas paredz piemērot kriminālsodus personām par derību organizētu rīkošanu, nesaņemot valsts tiesiskajā regulējumā prasīto koncesiju vai policijas atļauju, ja šīs personas nevarēja saņemt minētās koncesijas vai atļaujas tāpēc, ka šī dalībvalsts, pārkāpjot Kopienu tiesības, atteicās tās izsniegt.

Kaut arī krimināltiesības pamatā ietilpst dalībvalstu kompetencē, Kopienu tiesības tomēr ierobežo šo kompetenci, un krimināltiesības nedrīkst ierobežot Kopienu tiesību garantētās pamatbrīvības. Turklāt dalībvalsts nevar piemērot kriminālsodu par neizpildītām administratīvām formalitātēm, ja šo formalitāšu izpildīšanas iespēju tā liedza vai padarīja neiespējamu pretēji Kopienu tiesībām.

(sal. ar 68., 69., 71. punktu un rezolutīvās daļas 4. punktu)
Keywords

Summary



Keywords

1. Zivsaimniecība – Kopējā struktūrpolitika – Kopienas zvejas licenču sistēma

(Padomes Regulas Nr. 3690/93 5. pants un Padomes Regulas Nr. 3699/93 8. pants)

2. Zivsaimniecība – Kopējā struktūrpolitika – Kopienas zvejas licenču sistēma

(Padomes Regulas Nr. 3690/93 5. pants un Padomes Regulas Nr. 3699/93 8. pants)

Summary

1. Jēdziens “kuģa zvejas darbību pilnīga izbeigšana” nav definēts nedz Regulas Nr. 3690/93, ar ko izveido Kopienas sistēmu, kura paredz noteikumus par informācijas minimumu, kas iekļaujama zvejas licencēs, 5. pantā, nedz šajā regulā kopumā. Tomēr šis jēdziens ir definēts Regulā Nr. 3699/93, ar ko nosaka kritērijus un nosacījumus Kopienas strukturālajam atbalstam zvejas un akvakultūras nozarē, kā arī to produktu pārstrādei un laišanai tirgū, un precīzāk – tās 8. panta 2. punktā, kurā noteikts, ka zvejas kuģu zvejas darbību pilnīga izbeigšana tostarp ietver galīgu pārvešanu uz trešo valsti – tiktāl, ciktāl šāda pārvešana neietekmē starptautiskās tiesības, kā arī ūdens resursu saglabāšanu un pārvaldi.

Kaut arī abu regulu mērķis ir atšķirīgs, nekas neļauj secināt, ka minētā definīcija attiecas vienīgi uz Regulu Nr. 3699/93 un ka šo definīciju nevarētu izmantot citos atvasinātos tiesību avotos zivsaimniecības politikas jomā. Regula Nr. 3699/93, kurā ir definēts minētais jēdziens, turklāt tika pieņemta vēlāk nekā Regula Nr. 3690/93, līdz ar to Kopienu likumdevējs, pilnībā to zinot, izvēlējās to pašu jēdzienu, kas jau bija ietverts Regulā Nr. 3690/93.

Līdz ar to nekas neliedz apgalvot, ka šī definīcija var tikt izmantota Regulas Nr. 3690/93 5. panta piemērošanā jautājumā par zvejas licenču anulēšanu uz laiku vai galīgi.

(sal. ar 29. un 31.–33. punktu)

2. Regulas Nr. 3690/93, ar ko izveido Kopienas sistēmu, kura paredz noteikumus par informācijas minimumu, kas iekļaujama zvejas licencēs, 5. panta teksts pats par sevi neaizliedz izmantot ar kuģu pārvešanu uz trešo valsti atbrīvoto zvejas kapacitāti, lai izsniegtu jaunas licences, jo šajā pantā ir vienīgi paredzēts karogdalībvalsts pienākums anulēt zvejas licences tiem kuģiem, kuri pilnīgi izbeidz zvejas darbības. Turklāt Regulas Nr. 3699/93, ar ko nosaka kritērijus un nosacījumus Kopienas strukturālajam atbalstam zvejas un akvakultūras nozarē, kā arī to produktu pārstrādei un laišanai tirgū, 8. pants tostarp noteic, kā var izpausties kuģu zvejas darbību pilnīga izbeigšana, un pieprasa, lai no reģistra svītrotie kuģi nezvejotu Kopienas ūdeņos. Tomēr no šīs tiesību normas teksta neizriet, ka ar kuģu pārvešanu uz trešām valstīm atbrīvotā zvejas kapacitāte zvejas kuģu valsts reģistrā nevarētu tikt izmantota, lai izsniegtu jaunas zvejas licences.

(sal. ar 43. un 44. punktu)
Keywords

Summary



Keywords

Pakalpojumu sniegšanas brīvība – Ierobežojumi – Nodokļu tiesību akti

(EK līguma 59. pants (jaunajā redakcijā pēc grozījumiem – EKL 49. pants))

Summary

Līguma 59. pants (jaunajā redakcijā pēc grozījumiem – EKL 49. pants) neaizliedz tādu valsts tiesisko regulējumu, atbilstoši kuram no daļēja nodokļu maksātāja gūtajiem ienākumiem to saņemšanas vietā atskaitīto uzņēmumu ienākuma nodokli atmaksā ar nosacījumu, ka komercdarbības izmaksas, kuras šis nodokļu maksātājs šajā sakarā lūdz ņemt vērā, ir tieši ekonomiski saistītas ar gūtajiem ienākumiem, attiecīgās dalībvalsts teritorijā veicot komercdarbību, ciktāl par tādām uzskata visus no šīs darbības nenodalāmos izdevumus neatkarīgi no šo izdevumu rašanās vietas un laika. Tomēr minētais pants aizliedz šādu valsts tiesisko regulējumu tiktāl, ciktāl atbilstoši tam minēto nodokli šim nodokļu maksātājam atmaksā ar nosacījumu, ka šie paši komercdarbības izdevumi pārsniedz pusi no minētajiem ienākumiem.

(sal. ar 38. punktu un rezolutīvo daļu)
Keywords

Summary



Keywords

Kapitāla brīva aprite – Ierobežojumi

(EK līguma 73.b panta 1. punkts (jaunajā redakcijā – EKL 56. panta 1. punkts))

Summary

Līguma 73.b panta 1. punkts (jaunajā redakcijā – EKL 56. panta 1. punkts) neiestājas pret dalībvalsts tiesību aktiem, kas ienākuma nodokļa jomā dividendēm no akcijām sabiedrībās, kuras reģistrētas šīs valsts teritorijā, un dividendēm no akcijām sabiedrībās, kuras reģistrētas citā dalībvalstī, piemēro to pašu vienoto nodokļa likmi, neparedzot iespēju atskaitīt šajā citā dalībvalstī ieturēto nodokli ienākumu gūšanas vietā.

Nelabvēlīgas sekas, kas varētu izrietēt no tādas ienākumu aplikšanas ar nodokļiem sistēmas piemērošanas, izriet no divu dalībvalstu nodokļu kompetences paralēlas īstenošanas. Taču Kopienu tiesības to pašreizējā stāvoklī un šādā situācijā nenosaka vispārējus kritērijus kompetences sadalei dalībvalstu starpā attiecībā uz nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu Kopienas iekšienē. Līdz ar to dalībvalstīm ir jāievieš pasākumi, kas vajadzīgi, lai novērstu nodokļu dubultas uzlikšanas gadījumus, izmantojot cita starpā konvencijās par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu sadales kritērijus, kas tiek ievēroti starptautiskajā nodokļu praksē.

(sal. ar 20.–24. punktu un rezolutīvo daļu)
Keywords

Summary



Keywords

1. Noteikumi par nodokļiem – Tiesību aktu saskaņošana – Apgrozījuma nodokļi – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma – Sestajā direktīvā paredzētie atbrīvojumi no nodokļa

(Padomes Direktīvas 77/388 15. panta 4. punkta a) apakšpunkts un 5. punkts)

2. Noteikumi par nodokļiem – Tiesību aktu saskaņošana – Apgrozījuma nodokļi – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma – Sestajā direktīvā paredzētie atbrīvojumi no nodokļa

(Padomes Direktīvas 77/388 15. panta 8. punkts)

3. Kopienu tiesības – Principi – Tiesiskās paļāvības aizsardzība

Summary

1. 15. panta 4. punkta a) apakšpunkts, uz ko atsaucas šī paša panta 5. punkts, Sestajā direktīvā 77/388 par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem, kas grozīta ar Direktīvu 92/111, ir piemērojams ne tikai attiecībā uz to kuģu fraktēšanu, kurus izmanto kuģošanai atklātā jūrā un kuri pārvadā pasažierus par atlīdzību, bet arī uz tādu kuģu fraktēšanu, kurus izmanto kuģošanai atklātā jūrā un komercdarbībai, rūpnieciskai darbībai vai zvejniecībai.

Faktiski pat tad, ja dažas Sestās direktīvas 15. panta 4. punkta a) apakšpunkta valodu versijas pieļauj atšķirīgu interpretāciju, to vispārējā sistēma un mērķis ir piemērot fraktēšanas kritēriju kuģošanai atklātā jūrā visiem šajā normā minēto kuģu veidiem. Ja šī norma būtu jāsaprot kā tāda, kas neattiecas tikai uz to kuģu fraktēšanu, kurus izmanto kuģošanai atklātā jūrā, tā paša panta 4. punkta b) apakšpunkts, kas paredz šādu atbrīvojumu no nodokļa arī kuģiem, kas tiek fraktēti piekrastes zvejniecībai, būtu lieks.

(sal. ar 14. un 16. punktu un rezolutīvās daļas 1) punktu)

2. Sestās direktīvas 77/388 par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem, 15. panta 8. punkts ir interpretējams tādējādi, ka šajā noteikumā paredzētais atbrīvojums no nodokļa attiecas uz pakalpojumiem, kas sniegti tieši rēderim jūras kuģu tiešajām vajadzībām.

Faktiski, lai nodrošinātu visas Sestās direktīvas viendabīgu piemērošanu, 15. panta 8. punktā minētais atbrīvojums no nodokļa nav attiecināms uz pakalpojumiem, kas sniegti agrākā tirdzniecības stadijā.

(sal. ar 24. un 25. punktu un rezolutīvās daļas 2) punktu)

3. Kopējas pievienotās vērtības nodokļu sistēmas ietvaros valsts nodokļu iestādēm ir jāievēro tiesiskās paļāvības aizsardzības princips. Valsts tiesai ir jāizvērtē, vai gadījumā, kad dalībvalsts nodokļu iestādes lēmums, ar kuru nodokļu maksātājam ļauj neuzrēķināt PVN otram līgumslēdzējam, nodokļu maksātājs saprātīgi varēja prezumēt, ka attiecīgo lēmumu ir pieņēmusi kompetentā iestāde.

(sal. ar 26. un 36. punktu un rezolutīvās daļas 3) punktu)
Keywords

Summary



Keywords

1. Lauksaimniecība – Tirgu kopīgā organizācija – Eļļa un tauki – Olīveļļa – Tirdzniecības standarti

(Komisijas Regulas Nr. 1019/2002, kas ir grozīta ar Regulu Nr. 1176/2003, 2. panta pirmā daļa)

2. Lauksaimniecība – Tirgu kopīgā organizācija – Eļļa un tauki – Olīveļļa – Tirdzniecības standarti

(Komisijas Regulas Nr. 1019/2002, kas ir grozīta ar Regulu Nr. 1176/2003, 2. panta pirmā daļa)

Summary

1. Regula Nr. 1019/2002 par olīveļļas tirdzniecības standartiem, kas ir grozīta ar Regulu Nr. 1176/2003 un it īpaši tās 2. punkta pirmo daļu, kas paredz, ka olīveļļu un olīvu izspaidu eļļu galapatērētajam piedāvā, iepriekš iepakotu iepakojumā, kura maksimālā ietilpība ir pieci litri un kurš ir aprīkots gan ar atvēršanas sistēmu, kuru vairs nevar aizvērt pēc pirmās atvēršanas reizes, gan ar marķējumu, kas atbilst konkrētiem šiem produktiem īpaši noteiktiem noteikumiem, ir jāinterpretē tā, ka olīveļļu un olīvu izspaidu eļļu galapatērētājam var piedāvāt, tikai iepakotu atbilstoši šai tiesību normai.

(sal. ar 33. punktu un rezolutīvās daļas 1. punktu)

2. 2. panta pirmā daļa Regulā Nr. 1019/2002 par olīveļļas tirdzniecības standartiem, kas ir grozīta ar Regulu Nr. 1176/2003, kas paredz, ka olīveļļu un olīvu izspaidu eļļu galapatērētajam piedāvā, iepriekš iepakotu iepakojumā, kura maksimālā ietilpība ir pieci litri un kurš ir aprīkots gan ar atvēršanas sistēmu, kuru vairs nevar aizvērt pēc pirmās atvēršanas reizes, gan ar marķējumu, ir jāinterpretē tā, ka tā aizliedz tādu tirdzniecības veidu kā bag in the box , kas neatbilst šajā tiesību normā noteiktajiem nosacījumiem. Tā kā olīvu eļļu un olīvu izspaidu eļļu pārdošanas vietā ir nepieciešams pārliet no atvērta trauka vai atverama trauka citā traukā, ko galapatērētājs vai nu nopērk, vai atnes, šāds tirdzniecības veids neļauj izpildīt minētā 2. panta pirmajā daļā noteiktās prasības attiecībā uz atbilstošu tādu atvēršanas sistēmu, kas, lai garantētu olīveļļas autentiskumu, paredz, ka iepakojumu var atvērt galapatērētājs pats.

(sal. ar 40.–42. un 45. punktu un rezolutīvās daļas 2. punktu)
Keywords

Summary



Keywords

Preču brīva aprite – Muitas nodokļi – Maksājumi ar līdzvērtīgu iedarbību – Iekšēja aplikšana ar nodokļiem

(EKL 23., 25. un 90. pants)

Summary

Dalībvalsts publisko tiesību apvienības atbilstoši identiskiem kritērijiem uzlikts maksājums valsts produktiem, kuri ir paredzēti valsts tirgum vai kuri ir paredzēti eksportam uz citu dalībvalsti, ir maksājums ar eksporta nodoklim līdzvērtīgu iedarbību, ko aizliedz ar EKL 23. un 25. pantu, ja ienākumi no maksājumu iekasēšanas tiek izmantoti, lai finansētu darbības, kas attiecas tikai uz valsts produktiem, kuri paredzēti valsts tirgum, un priekšrocības, kas izriet no šiem ienākumiem, kuri rodas no maksājumu iekasēšanas, pilnībā atsver apgrūtinājumu šiem produktiem. Savukārt, ja priekšrocības, kas rodas valsts produktiem, kuri tiek apstrādāti un tirgoti valsts tirgū, izmantojot ienākumus no maksājumiem, tikai daļēji atsver apgrūtinājumu, kas attiecas uz šiem produktiem, tad šāds maksājums ir EKL 90. pantā noteiktā diskriminācijas aizlieguma pārkāpums.

(sal. ar 28. punktu un rezolutīvo daļu)
Keywords

Summary



Keywords

1. Noteikumi par nodokļiem – Tiesību aktu saskaņošana – Netiešie nodokļi, ko uzliek kapitāla piesaistīšanai

(Padomes Direktīvas 69/335 10. panta c) apakšpunkts)

2. Noteikumi par nodokļiem – Tiesību aktu saskaņošana – Netiešie nodokļi, ko uzliek kapitāla piesaistīšanai

(Padomes Direktīvas 69/335 12. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 2. punkts)

Summary

1. Nodeva, kas iekasēta par pārgrozījumu izdarīšanu zemesgrāmatās divu juridisku personu saplūšanas gadījumā, būtībā ietilpst aizliegumā, kas paredzēts 10. panta c) apakšpunktā Direktīvā 69/335 par netiešajiem nodokļiem, ko uzliek kapitāla piesaistīšanai, dalībvalstīm papildus kapitāla nodokļiem iekasēt nodokļus vai nodevas par reģistrāciju vai kādām citām uzņēmējdarbības uzsākšanai vajadzīgām formalitātēm, kas uz juridiskām personām, kas darbojas, lai gūtu peļņu, attiecas to juridiskās formas dēļ.

Tātad pārgrozījums ir formalitāte, kas uz juridisku personu attiecas tās juridiskās formas dēļ, ja ar to apliecina nekustamā īpašuma nodošanu no vienas juridiskās personas otrai juridiskajai personai, kas ir to saplūšanas tiešas sekas. Lai gan, šauri raugoties, pārgrozījumi zemesgrāmatā nav uzņēmējdarbības uzsākšanai vajadzīga formalitāte, tomēr tie ir nosacījums šīs darbības veikšanai un turpināšanai, jo nekustamā īpašuma iegūšana juridiskās personas īpašumā ar saplūšanas-pārņemšanas palīdzību ir obligāti jāieraksta zemesgrāmatā.

(sal. ar 23.–25., 27., 29. punktu un rezolutīvās daļas 1. punktu)

2. Nodeva, kas divu juridisku personu saplūšanas gadījumā tiek iekasēta, izmantojot vispārējus un objektīvus kritērijus – pamatojoties uz darījuma objekta vērtību –, faktiski ir saistīta ar vienas juridiskās personas nekustamā īpašuma nodošanu otrai juridiskajai personai ar saplūšanas-pārņemšanas starpniecību, un tādējādi, atkāpjoties no 10. panta c) apakšpunkta Direktīvā 69/335 par netiešajiem nodokļiem, ko uzliek kapitāla piesaistīšanai, var tikt uzskatīta par nodokli par īpašuma tiesību maiņu, kas ir atļauts minētās direktīvas 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ja tā nav lielāka par to, ko līdzīgiem darījumiem piemēro dalībvalsts, kas tos iekasē, saskaņā ar Direktīvas 69/335 12. panta 2. punktu.

Valsts tiesas kompetencē ir pārbaudīt, vai šis nosacījums ir izpildīts.

(sal. ar 34.–36., 45. punktu un rezolutīvās daļas 2. punktu)