Keywords

Summary



Keywords

1. Iestāžu tiesību akti – Pamatojums – Pienākums – Piemērošanas joma – Komisijas lēmums valsts atbalsta jomā – Tiesas kontrole

(EKL 87. pants un EKL 253. pants)

2. Kopienu tiesības – Interpretācija – Iestāžu tiesību akti – Pamatojums – Ņemšana vērā

3. Valstu piešķirtie atbalsti – Jēdziens – Dalībvalsts atteikšanās no nodokļu ieņēmumiem – Atteikšanās, kuras rezultātā valsts resursi netieši tiek novirzīti par labu uzņēmumam, kas nav no nodokļa samaksas atbrīvots nodokļa maksātājs – Iekļaušana

(EKL 87. panta .1 punkts)

4. Komisija – Koleģialitātes princips – Piemērošanas joma – Lēmumu pamatojums – Grozījumi pēc pieņemšanas – Prettiesiskums – Sekas – Nepietiekamu pamatojumu nevar aizstāt ar Pirmās instances tiesai sniegtiem paskaidrojumiem

(EKL 253. pants)

Summary

1. Pienākums norādīt pamatojumu ir būtiska formalitāte, kas jānošķir no jautājuma par iemeslu pamatotību, jo šis pēdējais jautājums attiecas uz strīdīgā akta likumību, izskatot to pēc būtības. Pamatojumam, kas tiek paredzēts EKL 253. pantā ir jābūt atbilstīgam strīdīgajam aktam un skaidri un nepārprotami jāatspoguļo iestādes, kas šo aktu pieņēmusi, argumentācija tādā veidā, lai attiecīgi ieinteresētajām personām varētu būt iespējams atpazīt iemeslus, kas attaisno pieņemtos pasākumus, un attiecīgai kompetentai tiesai būtu iespējams veikt tās uzraudzības funkciju. Prasība norādīt pamatojumu ir jānovērtē atkarībā no konkrētā gadījuma apstākļiem, it īpaši akta satura, izvirzīto iemeslu rakstura un adresāta un citu ar aktu tieši un individuāli skarto personu intereses saņemt paskaidrojumus. Netiek prasīts, lai pamatojums skaidrotu visus atbilstošos juridiskos vai faktiskos apstākļus, ciktāl apskatāmais jautājums par to, vai tiesību akta pamatojums atbilst EKL 253. panta prasībām, ir jāvērtē ne tikai no tā redakcijas viedokļa, bet arī no tā satura, tāpat kā arī no tiesību normu kopuma, kas regulē attiecīgo jomu.

Runājot par jautājumu attiecībā uz to, vai lēmums ir pietiekami pamatots no tāda atbalsta identifikācijas viedokļa, kura nesaderība ar Līgumu ir konstatēta, ir jāpārliecinās, vai šis lēmums ļauj ieinteresētajām personām atpazīt Komisijas aplūkotos valsts pasākumus kā tādus, kas ietver atbalstu un Pirmās instances tiesai veikt savu kontroli šo pasākumu izvērtēšanā. Savukārt nav jānoskaidro pamatojuma pārbaudes ietvaros tas, vai šo pasākumu kā atbalsta kvalifikācija ir pamatota.

(sal. ar 67.–69. punktu)

2. Akta rezolutīvā daļa nav nošķirama no tā pamatojuma un, ja tas ir vajadzīgs, tā ir jāinterpretē, ņemot vērā iemeslus, kas ir noveduši pie tā pieņemšanas.

(sal. ar 74. punktu)

3. Lai konstatētu ar valsts resursu palīdzību radītas iejaukšanās esamību par labu uzņēmumam, nav vajadzīgs, lai tas būtu tās tiešais ieguvējs. Tas, ka dalībvalsts atsakās no nodokļu ieņēmumiem, var norādīt uz valsts resursu netiešu novirzīšanu, ko var kvalificēt kā atbalstu par labu tiem tirgus dalībniekiem, kuriem nodokļu priekšrocība nav tieši piešķirta.

(sal. ar 95. punktu)

4. Lēmuma, kam saskaņā ar EKL 253. pantu noteikti ir jābūt pamatotam, rezolutīvā daļa un iemesli veido nedalāmu kopumu, no kā izriet, ka, ja tā pieņemšana ietilpst Komisijas kolēģijas locekļu kompetencē, tikai tā atbilstoši koleģialitātes principam var pieņemt abus elementus, un jebkurš pamatojuma grozījums, kas pārsniedz ortogrāfisku vai gramatiska rakstura pielāgojumu, ietilpst tās ekskluzīvā kompetencē. No tā izriet, ka ar Komisijas pārstāvju sniegto argumentāciju Pirmās instances tiesai nevar tikt aizstāts nepietiekamais apstrīdētā lēmuma pamatojums.

(sal. ar 124., 126. punktu)