Keywords

Summary



Keywords

1. Prasība atcelt tiesību aktu – Savienības tiesas kompetence – Prasījumi nolūkā panākt iestādei adresēta rīkojuma izdošanu – Nepieļaujamība

(LESD 263. un 266. pants)

2. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Nelikumīga atbalsta atgūšana – Nepaziņoti atbalsta pasākumi – Komisijas bezdarbība relatīvi ilgu laiku – Tiesiskā noteiktība – Aizsardzība – Nosacījumi un ierobežojumi – Izņēmuma apstākļi

(EOTKL 4. panta c) punkts)

3. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Nelikumīga atbalsta atgūšana – Nepaziņoti atbalsta pasākumi – Samērā ilga Komisijas bezdarbība – Tiesiskās noteiktības principa pārkāpuma neesamība – Vispārējās tiesas vērtējums

4. EOTK – Līguma piemērošanas joma – Noteikumi par valsts atbalstu – Tikai pakārtota EK līguma normu piemērojamība

(EKL 305. panta 1. punkts)

5. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Jēdziens – Vērtējums tikai attiecībā uz atbilstīgajām EOTK līguma normām – Komisijas iepriekšējās lēmumu pieņemšanas prakses ņemšana vērā – Izslēgšana

(EOTKL 4. panta c) punkts)

6. EOTK – Līguma piemērošanas joma – Noteikumi par valsts atbalstu – Piemērošana visām metalurģijas uzņēmuma darbībām – Nosacījumi – Reāls atbalsta piesavināšanos risks no EOTK līguma piemērošanas jomas izrietošu ražošanas darbību labā – Jēdziens

(EOTKL 4. panta c) punkts, 80. un 81. pants)

7. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Jēdziens – Pasākumi vides aizsardzības nolūkā – Ietveršana

(EOTKL 4. panta c) punkts)

8. Iestāžu akti – Piemērošana laikā – Materiālo tiesību normas atpakaļejošais spēks – Nosacījumi – Kodeksa par atbalstu metalurģijai normu atpakaļejošā spēka neesamība

(EOTKL 2.–4. pants; Vispārējais lēmums Nr. 2496/96)

9. Iestāžu akti – Pamatojums – Pienākums – Piemērojamība – Komisijas lēmums valsts atbalsta jomā

(EOTKL 4. panta c) punkts un 15. pants; EKL 253. pants)

10. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Nelikumīga atbalsta atgūšana – Agrākā stāvokļa atjaunošana – Atbalsts nodokļa samaksas termiņa atlikšanas veidā – Visu saņēmēja nesamaksāto procentu atmaksāšana – Atsauces procentu likmes noteikšana – Komisijas rīcības brīvība – Pārbaude tiesā – Ierobežojumi

(EOTKL 4. panta c) punkts)

11. EOTK – Atbalsts metalurģijai – Nelikumīga atbalsta atgūšana – Valsts tiesību piemērošana – Valsts iestāžu veikta noteiktu summu atskaitīšana no atgūstamās summas – Ierobežojumi

(EOTKL 4. panta c) punkts)

Summary

1. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 19. punktu)

2. Pat ja nav noilguma termiņa, kuru noteicis Kopienas likumdevējs, tiesiskās noteiktības pamatprasība nepieļauj, ka Komisija var bezgalīgi atlikt savu pilnvaru īstenošanu.

Tomēr dalībvalstu paziņošana par valsts atbalstu ir galvenais elements Kopienu tiesību normās par šī atbalsta uzraudzību, un tādējādi šo atbalstu saņēmušajiem uzņēmumiem nevar būt tiesiskās paļāvības, ja par atbalstu nav paziņots.

Šajā ziņā EOTK līgumā paredzētā regulējuma attiecībā uz valsts atbalstu īpaši striktais raksturs atšķir to no EK līgumā minētā valsts atbalsta regulējuma.

Līdz ar to, ja atbalsts ir piešķirts saskaņā ar EOTK līgumu, bet nav paziņots, Komisijas kavēšanās īstenot savas uzraudzības pilnvaras un uzlikt pienākumu atgūt šo atbalstu nenozīmē, ka lēmums par atgūšanu ir prettiesisks, izņemot ārkārtas gadījumus, kad Komisijas bezdarbība ir bijusi acīmredzama un kad acīmredzami ir pārkāpts tās pienākums ievērot pienācīgu rūpību.

(sal. ar 23.–26. punktu)

3. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 27.–67. punkts)

4. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 51. un 52. punktu)

5. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 66. punktu)

6. Saskaņā ar EOTKL 80. un 81. pantu šī līguma normas attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas darbojas ogļu un tērauda rūpniecības nozarē. Šajā ziņā tikai uz precēm, kuras ir uzskaitītas EOTK līguma I pielikumā, attiecas vārdi “ogles” un “tērauds”. Tādējādi EOTKL 4. panta c) punktā paredzētais aizliegums attiecas uz uzņēmumu tikai gadījumā, ja šis uzņēmums darbojas šajā rūpniecības nozarē.

Tomēr apstāklis, ka uzņēmums veic rūpniecisku darbību tērauda jomā, nenozīmē, ka visas tā darbības ir uzskatāmas par darbībām, kurām piemēro EOTK līgumu. Šajā ziņā uzņēmumos, kuri ražo gan preces, kas izriet no EOTK līguma, gan preces, kas izriet no EK līguma, EOTK līguma piemērošana atbalstam, kurš ir paredzēts viena rūpniecības sektora pabalstīšanai, kas neizriet no tā piemērošanas jomas, var tikt attaisnota, ja pastāv šī atbalsta piesavināšanās reāls risks šajā piemērošanas jomā ietilpstošo rūpniecisko darbību labā. Ņemot vērā, pirmkārt, metalurģijas nozares īpatnības un, otrkārt, EOTKL 4. panta c) punktā paredzēto stingru un absolūtu valsts atbalsta aizliegumu, būtu pretēji ar EOTK līgumu izveidotajai sistēmai piemērot EK līguma mazāk striktās normas tāda atbalsta pārbaudei, kas potenciāli var dot labumu uzņēmuma rūpniecības nozarēm, kuras ietilpst EOTK līgumā.

Nosacījums par reāla atbalsta piesavināšanās riska esamību ir izpildīts, ja prasītājas darbību organizācija nesniedz pietiekamas garantijas, kas ļauj izslēgt apstrīdētā ieguldījumu atbalsta piesavināšanos par labu tās rūpniecības darbībām, kurām piemēro EOTK līgumu, un tādējādi konkurences ietekmēšanu šī līguma attiecīgajā tirgū. Tādējādi piesavināšanās risks ir jāpierāda ar nopietnām norādēm, kas ļauj saprātīgi uzskatīt, ka atbalstu, ņemot vērā lietas apstākļus, varētu piesavināties par labu attiecīgā metalurģijas uzņēmuma EOTK darbībām.

(sal. ar 75., 77., 78. un 80. punktu)

7. Pat ja vides aizsardzība ir viens no Savienības pamatmērķiem, ar vajadzību ņemt vērā šo mērķi nevar tikt pamatota selektīvu pasākumu izslēgšana no EOTKL 4. panta c) punkta piemērošanas jomas. Lai noteiktu, vai valsts pasākums ir kvalificējams kā valsts atbalsts, ir būtisks nevis tā mērķis, bet sekas. Tādējādi valsts intervences pasākuma vides mērķis nav pietiekams apstāklis, lai šis pasākums netiktu atzīts par “atbalstu”.

(sal. ar 98. un 99. punktu)

8. Pretēji EK līguma noteikumiem par valsts atbalstu, kas pastāvīgi pilnvaro Komisiju lemt par tā saderīgumu, kodeksi par atbalstu metalurģijai piešķir šādu kompetenci Komisijai tikai uz noteiktu laiku. Tādējādi, ja par atbalstu nav paziņots Komisijai kodeksā šim nolūkam paredzētajā laikposmā, Komisija vairs nevar lemt par šī atbalsta saderīgumu saistībā ar šo kodeksu. Tādējādi, tikko kā ir beidzies kodeksa piemērošanas laikposms, Komisijai vairs nav pilnvaru saskaņā ar paredzētajām atkāpēm atļaut atbalstu metalurģijai, par kuru nav ticis paziņots atbilstoši šim kodeksam.

Turklāt no tiesiskās noteiktības principa izriet, ka atbalsta saderība ar kopējo tirgu, ievērojot kodeksu par atbalstu metalurģijai kontekstu, var tikt izvērtēta, ņemot vērā vienīgi noteikumus, kas ir spēkā datumā, kad tas faktiski tika piešķirts. Šajā ziņā Kopienu materiālās tiesību normas ir jāinterpretē tā, ka tās attiecas uz situācijām, kas radušās pirms to stāšanās spēkā, tikai tad, ja no to noteikumiem, mērķiem vai struktūras skaidri izriet, ka tām ir jāpiešķir šāds spēks.

Kas attiecas it īpaši uz Sesto kodeksu par atbalstu metalurģijai, neviens no šī kodeksa noteikumiem nenosaka, ka tas var tikt piemērots ar atpakaļejošu spēku. Turklāt no nākamo kodeksu par atbalstu sistēmas un mērķiem izriet, ka katrs no tiem noteica metalurģijas industrijas pielāgošanas noteikumus EOTKL 2., 3. un 4. panta mērķiem atbilstoši dotajā laikposmā esošajām vajadzībām. Tādējādi noteiktā laikposmā atbilstoši tā situācijai pieņemtu noteikumu piemērošana atbalsta, kas piešķirts iepriekšējā laikposmā, neatbilstu ne šī veida regulējuma sistēmai, ne mērķiem.

(sal. ar 103.–105. un 109. punktu)

9. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 112.–115. punktu)

10. Prettiesiski piešķirta valsts atbalsta atgūšana, lai atjaunotu agrāko stāvokli pirms šī atbalsta piešķiršanas, principā nevar tikt uzskatīta par nesamērīgu pasākumu attiecībā pret EOTKL 4. panta c) punkta mērķiem. Šai atgūšanai tomēr ir jābūt ierobežotai ar finanšu priekšrocībām, kuras faktiski rodas no atbalsta nodošanas saņēmējam, un ir jābūt samērīgai ar tām. Tādējādi gadījumā, ja piešķirtais atbalsts izpaužas kā nodokļa atlikšana uz vairākiem gadiem un tādējādi kā valsts līdzekļu bezmaksas avanss vai nulles likmes aizdevums, lai atjaunotu iepriekšējo situāciju, ir jāliek atmaksāt visus procentus, kuri saņēmējam būtu bijuši jāmaksā atbilstoši tirgū piemērotajām likmēm.

Komisijai, lai liktu atjaunot iepriekšējo situāciju, ir pilnvaras noteikt procentu likmi, kas ļauj veikt šādu atjaunošanu. Tādējādi Savienības tiesa, pārbaudot šādu pilnvaru īstenošanas tiesiskumu, nevar aizstāt ar savu vērtējumu jautājumā Komisijas vērtējumu, bet pārbaudīt, vai pēdējais minētais vērtējums ir acīmredzami kļūdains vai ir nepareizi izmantotas pilnvaras.

Kas attiecas uz piemērojamo likmju noteikšanu, ir jāatgādina, ka atsauces likmes ir paredzētas, lai atspoguļotu vidējo procentu likmi, kas ir spēkā katrā dalībvalstī. Tādējādi atsauces likmes ir derīga norāde par aizdevumu, kas paredzēti industriāliem ieguldījumiem, tirgus likmēm. Šajā ziņā tiesiskās noteiktības un vienlīdzīgas attieksmes iemeslu dēļ Komisija parasti var uzskatīt, ka ir tiesiski piemērot atsauces likmi, kas ir spēkā noteiktā laikposmā, visiem aizdevumiem, kas ir piešķirti šajā laikposmā. Turklāt Komisija leģitīmi kā atsauces likmi var izmantot likmes, kas ir noteiktas, lai novērtētu reģionālam mērķim paredzētas atbalsta shēmas, kas periodiski tiek publicētas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī , jo šīs labvēlīgās likmes, kas tiek piemērotas likvīdiem uzņēmumiem, būtu tikušas izmantotas, lai noteiktu atbalsta sastāvdaļu esamību, ja par strīdus atbalsta shēmu būtu ticis paziņots.

(sal. ar 137.–143. punktu)

11. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 165.–167. punktu)