LV
Jud ikatūr askrājums
ECLI:EU:F:2010 :165 1CIVILDIENESTA TIESAS S PRIEDUM S
(pirmā palāta)
2010 . gada 14 . decembrī
Lieta F-80/09
Erika Lenz
pret
Eiropas Komisiju
Civildienests — Ierēdņi — Sociālais no drošinājums — “Heilpraktiker” veiktas ārstēšanas izdevumu 
segšana — Nediskriminācijas princips
PriekšmetsPrasība, kas celta atbilstoši EKL 236 . pantam un EAEKL 152 . pantam un ar ku ru E. Lenz 
prasa atcelt Eiropas Savienības iestāžu ko pīgās veselības apdrošināšanas shēmas lēmumu 
par t ādu i zdevumu n eatlīdzināšanu, ka s s aistīti ar ā rstēšanos p ie d ziednieka 
(“Heilpraktiker”), kurš atrodas Vācijā un ka m nav ārsta diploma
NolēmumsPrasību no raidīt. Prasītāja sedz visus tiesāšanās izdevumus.
Kopsavilkums
1. Ierēdņi — Nelabvēlīgs lēmums — Pienākums norādīt pamatojumu
(Civildienesta noteikumu 25 . panta otrā daļa)
2. Ierēdņi — Sociālais nodrošinājums — Veselības apdrošināšana — Izdevumi, kas radušies saistībā ar 
slimību — Atlīdzināšana
(Civildienesta noteikumu 72 . panta 1. punkts)
3. Ierēdņi — Vienlīdzīga attieksme — Ierobežojumi — Prettiesiski piešķirtas priekšrocības
1. Administrācija izpilda p ienākumu no rādīt pamatojumu lēmumam par atteikumu atlīdzināt veselības 
aprūpes izdevumus, pamatojot lēmumu par s ūdzības no raidīšanu, jo šī pēdējā m inētā lēmuma 
pamatojums ir a ttiecīgi uzskatāms par tā lēmuma pamatojumu, par ku ru tikusi iesniegta sūdzība.
(skat. 29 . punktu)
Atsauce
Vispārējā tiesa: 2009 . gada 9 . decembris, T-377/08 P Komisija/Birkhoff, Krājums-CDL, I-B-1-133. un II- B-1-807. lpp., 
55. un 56 . punkts.
2 ECLI:EU:F:2010 :165KOPSAVILKUMS—LIETAF-80/09
LENZ/KOMISIJA
2. Eiropas Savienības iestāžu ko pīgās veselības apdrošināšanas shēmas piemērošanas jomas definēšana 
ir tikai S avienības likumdevēja ko mpe tencē. Apstāklis, ka da lībvalsts ierēdņiem u n b ijušajiem 
ierēdņiem ir i espēja no s avas sociālā no drošinājuma shēmas vai p rivātām s limokasēm s aņemt 
“Heilpraktiker” (dziednieks v ai ā rstētājs, ka m n av ārsta di ploma) sniegtas aprūpes izdevumu 
atlīdzinājumu, pats par sevi nemaz nenozīmē, ka tāda p ati iespēja būtu jāsniedz Eiropas ierēdņiem v ai 
bijušajiem i erēdņiem ka ut vai tāpēc, ka “Heilpraktiker”, kam n av ārsta di ploma, sniegtas aprūpes 
izdevumu neatlīdzināšana principā vai p iemērošanas ziņā nešķiet acīmredzami neatbilstoša sociālā 
nodrošinājuma principam, kas ir C ivildienesta no teikumu 72 . panta 1. punkta pirmās daļas pamatā.
Eiropas ierēdņi un bijušie ierēdņi, kas dzīvo šajā da lībvalstī, un attiecīgās dalībvalsts ierēdņi un bijušie 
ierēdņi ir a pdrošināti dažādās sociālā no drošinājuma sistēmās un tāpēc tie neatrodas līdzīgās situācijās.
(skat. 44 . punktu)
Atsauce
Pirmās instances tiesa: 1997 . gada 16 . aprīlis, T-66/95 K uchlenz-Winter/Komisija, Recueil, II-637. lpp., 64. punkts.
3. Vienlīdzīgas attieksmes principa ievērošana ir j āsaskaņo ar t iesiskuma principu, saskaņā ar ku ru 
neviens savās interesēs nevar atsaukties uz citas pe rsonas interesēs pieļautu prettiesiskumu, jo šāda 
pieeja no zīmētu principa “vienlīdzīga attieksme p rettiesiskumā” atzīšanu. Iespējams prettiesiskums, kas 
pieļauts citas Eiropas Savienības iestāžu ko pīgās veselības apdrošināšanas shēmā apdrošinātas personas 
interesēs nevar likt S avienības tiesai kon statēt diskrimināciju un tādējādi ar ī prettiesiskumu pret 
ierēdni. Šādos apstākļos tikai t āds apstāklis, ka kā da pe rsona pretēji no rmām, ka s ir no teiktas 
Komisijas pieņemtajos Vispārīgajos Civildienesta no teikumu 72 . panta īstenošanas no teikumos, no š īs 
veselības apdrošināšanas shēmas ir s aņēmusi “Heilpraktiker” (dziednieks v ai ārstētājs, kam n av ārsta 
diploma) sniegtas aprūpes izdevumu atlīdzinājumu, nerada t ādas pašas tiesības ieinteresētajai pe rsonai.
(skat. 45 . punktu)
Atsauce
Civildienesta tiesa: 2008 . gada 21 . februāris, F-4/07 Sko ulidi/Komisija, Krājums-CDL, I-A-1-47. un II- A-1-229. lpp., 
81. punkts.