Keywords

Summary



Keywords

1. Prejudiciāli jautājumi – Tiesas kompetence – Atbilstoši dalītās kompetences principam Kopienu un dalībvalstu noslēgta starptautiska līguma interpretācija – Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija) – Kompetence noteikt pilnvaru sadalījumu starp Kopienu un tās dalībvalstīm

(EKL 234. pants; Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts; Padomes Lēmums 2005/370)

2. Prejudiciāli jautājumi – Tiesas kompetence – Ierobežojumi – Interpretācija, kas lūgta saistībā ar to, ka tiesību norma ir piemērojama gan situācijām, uz kurām attiecas valsts tiesības, gan situācijām, uz kurām attiecas Savienības tiesības – Kompetence sniegt šo interpretāciju

(Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts; Padomes Lēmums 2005/370)

3. Starptautiskie nolīgumi – Kopienas nolīgumi – Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija) – 9. panta 3. punkts – Tieša iedarbība – Neesamība

(EKL 10. pants; Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts; Padomes Lēmums 2005/370)

Summary

1. Tā kā Kopiena un visas tās dalībvalstis noslēdza Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija) saskaņā ar dalīto kompetenci, no tā izriet, ka Tiesas kompetencē atbilstoši līguma normām, un it īpaši EKL 234. pantam, ir noteikt to pienākumu, kurus uzņēmusies Savienība, un to, kuri paliek vienīgi dalībvalstu kompetencē, sadalījumu un interpretēt šīs konvencijas noteikumus.

Tādējādi jānosaka, vai jomā, uz kuru attiecas Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts, Savienība ir īstenojusi savu kompetenci un pieņēmusi tiesību normas par no tā izrietošo pienākumu īstenošanu. Gadījumā, ja tas tā nav, uz pienākumiem, kas izriet no Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkta, turpinātu attiekties dalībvalstu tiesības. Šādā gadījumā šo valstu tiesām būtu jānosaka, vai, pamatojoties uz valsts tiesībām, privātpersonas var atsaukties tieši uz šī starptautiskā līguma normām, kuras attiecas uz šo jomu, vai arī šīm tiesām tās jāpiemēro pēc savas iniciatīvas. Savienības tiesības neparedz un arī neizslēdz, ka dalībvalsts tiesību sistēma atzīst privātpersonu tiesības tieši pamatoties uz šo normu, vai nosaka tiesai pienākumu to piemērot pēc savas iniciatīvas.

Savukārt, ja tiktu konstatēts, ka Savienība ir īstenojusi savu kompetenci un jomā, uz kuru attiecas Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts, ir pieņēmusi tiesību normas, tad Savienības tiesības būtu piemērojamas un Tiesai būtu jānosaka, vai attiecīgajai starptautiskā līguma normai ir tieša iedarbība.

Šajā sakarā atbilstoši EKL 175. pantam, to skatot kopā ar EKL 174. panta 2. punktu, Savienībai vides jomā ir skaidri paredzēta ārējā kompetence.

Turklāt uz konkrētu jautājumu, par kuru vēl nepastāv Savienības tiesiskais regulējums, tomēr var attiekties Savienības tiesības, ja šis jautājums ir regulēts nolīgumos, ko noslēgusi Savienība un tās dalībvalstis, un attiecas uz jomu, kuru lielā mērā regulē Savienības tiesības.

(sal. ar 31.–33., 35. un 36. punktu)

2. Tiesa ir kompetenta interpretēt Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija) 9. panta 3. punkta noteikumus, un it īpaši – lemt par to, vai tiem ir vai nav tieša iedarbība.

Ja tiesību norma var būt piemērojama gan situācijām, uz kurām attiecas valsts tiesības, gan situācijām, uz kurām attiecas Savienības tiesības, pastāv zināma interese – lai izvairītos no atšķirīgām interpretācijām nākotnē –, lai šī tiesību norma tiktu interpretēta vienveidīgi, neatkarīgi no apstākļiem, kādos tā ir jāpiemēro.

(sal. ar 42. un 43. punktu)

3. Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija) 9. panta 3. punktam Savienības tiesībās nav tiešas iedarbības. Iesniedzējtiesai tomēr, cik vien iespējams, procesuālās tiesības par nosacījumiem, kas jāizpilda, lai varētu iesniegt administratīvu sūdzību vai celt prasību tiesā, jāinterpretē atbilstoši gan šīs konvencijas 9. panta 3. punkta mērķiem, gan efektīvas tiesību, kas piešķirtas ar Savienības tiesībām, aizsardzības tiesā mērķiem, lai vides aizsardzības organizācijai ļautu tiesā apstrīdēt lēmumu, kas pieņemts administratīvā procesa rezultātā, kurš varētu būt pretrunā Savienības vides tiesībām.

Ja attiecīgajā jautājumā nav Savienības tiesiskā regulējuma, katras dalībvalsts tiesību sistēmā ir jāparedz procesuāli noteikumi prasībām, kas paredzētas, lai aizsargātu tiesības, kuras attiecīgajām personām ir noteiktas Savienības tiesībās, un dalībvalstīm ir pienākums katrā atsevišķā gadījumā nodrošināt efektīvu šo tiesību aizsardzību.

Šajā ziņā detalizēti procesuāli noteikumi prasībām, kas paredzētas, lai aizsargātu tiesības, kuras attiecīgajām personām ir noteiktas Savienības tiesībās, nedrīkst būt nelabvēlīgāki par noteikumiem, kas attiecas uz līdzīgām prasībām valsts tiesībās (līdzvērtības princips), ne arī padarīt neiespējamu vai pārmērīgi apgrūtināt to tiesību izmantošanu, kas piešķirtas ar Savienības tiesību sistēmu (efektivitātes princips).

(sal. ar 47., 48., 51. un 52. punktu un rezolutīvo daļu)