Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Kritēriji – Attiecīgā uzņēmuma kopējais apgrozījums – To preču apgrozījums, attiecībā uz kurām ir izdarīts pārkāpums – Attiecīga ņemšana vērā – Ierobežojumi – Tiešā vai netiešā saistībā ar pārkāpumu īstenota pārdošanas apjoma vērtības noteikšana – Kritēriji

(LESD 101. un 102. pants; Padomes Regulas Nr. 1/2003 23. panta 2. un 3. punkts; Komisijas Paziņojuma 2006/C 210/02 6. un 13. punkts)

2. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Komisijas Pamatnostādnēs paredzētā noteikšanas metode – Naudas soda pamatsummas aprēķināšana – Pārdošanas apjoma vērtības noteikšana – Kritēriji – Pārdevumu uzņēmumiem, kuri vertikāli ir integrēti apsūdzētajā uzņēmumā, ņemšana vērā – Pieļaujamība

(LESD 101. panta 1. punkts; Padomes Regulas Nr. 1/2003 23. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojuma 2006/C 210/02 13. punkts)

3. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Kritēriji – Komisijas novērtējuma brīvība – Komisijas pienākums neatkāpties no savas iepriekšējās lēmumpieņemšanas prakses – Neesamība

(LESD 101. un 102. pants; Padomes Regulas Nr. 1/2003 23. panta 2. punkts)

4. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Naudas soda samazināšana par apsūdzētā uzņēmuma sadarbību – Nosacījumi – Pierādījumi par faktiem, kurus Komisija iepriekš nezināja – Šaura interpretācija

(LESD 101. panta 1. punkts; Padomes Regulas Nr. 1/2003 23. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojuma 2002/C 45/03 23. punkta b) apakšpunkta trešā daļa un 29. punkts)

Summary

1. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 48.–51., 53.–55. un 57. punktu)

2. Ar to, ka, nosakot par konkurences tiesību pārkāpumu uzliktā naudas soda pamatsummu, netiek ņemta vērā attiecībā pret neatkarīgām trešām personām īstenotā tirdzniecības apjomu vērtība, jo uzņēmumam, kurš ir bijis aizliegtas vienošanās dalībnieks, ir īpašas strukturālas saiknes ar šīm trešām personām, nepamatoti tiktu sniegtas priekšrocības šādam uzņēmumam, ļaujot tam izvairīties no sankcijām, kas ir samērīgas ar tā nozīmi to produktu tirgū, kas ir šī pārkāpuma priekšmets.

Papildus ieguvumam, uz kuru varētu cerēt tādas aizliegtās vienošanās [ietvaros], kurā ir paredzēta cenu horizontāla noteikšana attiecībā uz pārdošanu neatkarīgām trešām personām, uzņēmums arī var gūt labumu no šādas aizliegtas vienošanās, palielinot savus pārdošanas apjomus uzņēmumiem, ar kuriem pastāv noteiktas strukturālas saiknes, ja pēdējie minētie uzņēmumi nav pakļauti palielinātām cenām, kas noteiktas aizliegtās vienošanās ietvaros, jo tādēļ minētajam uzņēmumam attiecībā pret tā konkurentiem, kuri konkrētajā tirgū piedāvā šīs palielinātās cenas, tiek piešķirta konkurences priekšrocība.

Turklāt pats fakts, ka uzņēmums konkrētajā tirgū īsteno pārdošanas apjomus neatkarīgām trešām personām par šādām paaugstinātām cenām, izraisa konkurences izkropļojumu, kurš ietekmē visu konkrēto tirgu, nelabvēlīgi ietekmējot it īpaši patērētājus.

No tā izriet, ka pat tad, ja aizliegtā vienošanās neattiecas uz aplūkoto preču pārdošanu uzņēmumiem, kuri ir saistīti ar šīs aizliegtās vienošanās dalībniekiem, konkurence konkrētajā tirgū ir izkropļota, kā rezultātā šie pārdošanas apjomi var tikt ņemti vērā naudas soda aprēķināšanai.

(sal. ar 60.–63. punktu)

3. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 67. punktu)

4. Konkurences jomā no Paziņojuma par atbrīvojumu no sodanaudas [naudas soda] un sodanaudas [naudas soda] samazināšanu karteļu [aizliegto vienošanos] gadījumos 23. punkta b) apakšpunkta izriet, ka, ka tajā paredzētais daļējais atbrīvojums [no naudas soda] prasa, lai būtu izpildīti divi nosacījumi, proti, pirmkārt, attiecīgais uzņēmums ir pirmais, kurš ir pierādījis Komisijai iepriekš nezināmus faktus, un, otrkārt, šiem faktiem ir bijusi tieša ietekme uz iespējamās aizliegtās vienošanās smagumu vai ilgumu, ļaujot Komisijai nonākt pie jauniem secinājumiem par pārkāpumu.

Vārdi “Komisijai iepriekš nezināmus faktus”, kas saistīti ar pirmo no šiem nosacījumiem, ir viennozīmīgi un ļauj izmantot šauru Paziņojuma par iecietību 23. punkta b) apakšpunkta pēdējās daļas interpretāciju, ierobežojot to tikai ar gadījumiem, kad kāda sabiedrība, kas ir aizliegtās vienošanās dalībniece, sniedz Komisijai jaunu informāciju attiecībā uz pārkāpuma smagumu vai ilgumu, izslēdzot gadījumus, kuros sabiedrība vienīgi sniedz informāciju, kas ļauj pastiprināt pierādījumus attiecībā uz pārkāpuma esamību.

Turklāt šī minētā paziņojuma 23. punkta b) apakšpunkta pēdējās daļas interpretācija nekādā ziņā nav pretrunā tajā izvirzītajam mērķim, jo iecietības programmas efektivitāte tiktu ietekmēta, ja uzņēmumiem zustu stimuls būt pirmajiem, kas sniedz informāciju, ziņojot Komisijai par aizliegto vienošanos.

Tādējādi, ja uzņēmums, kurš kā pirmais Komisijai, lai atbilstoši šim pašam paziņojumam saņemtu pilnīgu atbrīvojumu no naudas soda, sniedz pierādījumus, kuri tai ļauj konstatēt LESD 101. panta pārkāpumu, nav izpaudis informāciju, kura apliecina, ka attiecīgais pārkāpums ir noticis ilgāku laiku, nekā šajos pierādījumos norādītais, ikviens cits uzņēmums, kurš ir bijis pārkāpuma dalībnieks tiek mudināts būt par pirmo, kurš izpauž šādu informāciju, jo ar šādu izpaušanu var tikt pamatota daļēja atbrīvojuma no naudas soda atbilstoši šī paziņojuma 23. punkta b) apakšpunkta pēdējai daļai piešķiršana. Tomēr, kā tas tika konstatēts iepriekš šī sprieduma 80. punktā, izskatāmajā lietā nav tieši šāda situācija attiecībā uz ziņām, kādas Komisijai bija par pārkāpuma turpināšanos 2005. gadā.

Protams, uzņēmums, kurš Komisijai sniedz informāciju atbilstoši Paziņojumam par iecietību, tā kā tas parasti nezina par pierādījumiem, kādi jau ir Komisijas rīcībā, nevar droši zināt, ka tas atbilst nosacījumiem, lai saņemtu šī paziņojuma 23. punkta b) apakšpunkta pēdējā daļā daļējo atbrīvojumu [no naudas soda].

Tomēr minētā paziņojuma mērķis nav novērst šādas šaubas, bet gan, gluži pretēji, tā vēlamais efekts ir radīt nenoteiktības klimatu aizliegtās vienošanās iekšienē, veicinot ziņošanu par to Komisijai.

(sal. ar 77.–79. un 84.–87. punktu)