23.

Tie ir formulēti šādi: “1) Vai LESD 45. un 56. pantā nostiprinātās personu brīva pārvietošanās un pakalpojumu sniegšanas brīvība, Direktīvas 2004/18 2. pantā noteiktie pretendentu vienlīdzības princips un pārskatāmības princips, kā arī no tiem izrietošais brīvas un godīgas uzņēmēju konkurences princips (kopā vai atsevišķi, tomēr neaprobežojoties ar šīm normām) ir jāsaprot un jāinterpretē tādējādi, ka, ja savstarpēji saistīti pretendenti – kuru ekonomiskās, vadības, finanšu vai citas saites objektīvi var radīt šaubas par neatkarību un konfidenciālas informācijas aizsardzību un/vai var radīt priekšnoteikumus (potenciālu iespēju), ka šiem uzņēmumiem to dēļ būs priekšrocības salīdzinājumā ar citiem pakalpojumu sniedzējiem, – tajā pašā publiskā iepirkuma konkursā tādēļ ir nolēmuši iesniegt atsevišķus (patstāvīgus) piedāvājumus, katrā ziņā – neatkarīgi no tā, vai valsts publisko iepirkumu tiesiskajā regulējumā tāds pienākums tiem konkrēti ir nostiprināts vai nav, – ir jāatklāj līgumslēdzējai iestādei šīs saites, pat ja šī iestāde to atsevišķi nejautā? 2) Ja atbilde uz pirmo jautājumu: a) būtu apstiprinoša (t.i., pretendentiem katrā ziņā ir jāatklāj līgumslēdzējai iestādei savas saites), vai tādā gadījumā apstāklis, ka šis pienākums nav izpildīts vai ir izpildīts neatbilstoši, ir pietiekams, lai līgumslēdzēja iestāde atzītu un pārsūdzības iestāde (tiesa) nolemtu, ka savstarpēji saistīti pretendenti, kas atsevišķi iesnieguši piedāvājumus tajā pašā publiskā iepirkuma konkursā, piedalās tajā, reāli nekonkurēdami (fiktīvi)? b) būtu noliedzoša (t.i., pretendentiem nav nekāda – tiesību aktos vai iepirkuma noteikumos paredzēta – papildu pienākuma atklāt savas saites), vai tādā gadījumā šādu savstarpēji saistītu uzņēmēju dalības un no tā izrietošo seku risks ir jāuzņemas līgumslēdzējai iestādei, ja tā publiskā iepirkuma dokumentos tādu dalībnieku pienākumu nav norādījusi? 3) Neatkarīgi no atbildes uz pirmo jautājumu un ņemot vērā Tiesas 2015. gada 12. marta spriedumu eVigilo (C‑538/13, EU:C:2015:166) – vai pirmajā jautājumā norādītās tiesību normas un Direktīvas 89/665 1. panta 1. punkta trešā daļa, kā arī šīs direktīvas 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts (kopā vai atsevišķi, bet neaprobežojoties ar šīm normām) ir jāsaprot un jāinterpretē tādējādi, ka: a) ja publiskā iepirkuma procedūras laikā līgumslēdzējai iestādei jebkādā veidā kļūst skaidrs, ka starp konkursa dalībniekiem pastāv būtiskas savstarpējas saites (saikne), tai neatkarīgi no sava vērtējuma par šo faktu un/vai citiem apstākļiem (piemēram, pretendentu piedāvājumu formālās vai saturiskās atšķirības, pretendentu publiska solījuma godīgi konkurēt ar citiem dalībniekiem u.tml.) ir atsevišķi jāvēršas pie saistītajiem konkursa dalībniekiem un jālūdz tiem paskaidrot, vai un kā to personiskais stāvoklis ir saderīgs ar brīvu un godīgu konkurenci starp pretendentiem? b) ja līgumslēdzējai iestādei ir šāds pienākums, bet tā to nepilda – vai tiesai tas ir pietiekams pamats atzīt par prettiesiskām līgumslēdzējas iestādes darbības, jo ar tām nav nodrošināta procedūru pārskatāmība un objektivitāte, ja līgumslēdzēja iestāde nepieprasa prasītājam un pēc savas ierosmes nelemj par iespējamo savstarpēji saistīto personu personiskā stāvokļa ietekmi uz konkursa rezultātiem? 4) Vai trešajā jautājumā norādītās tiesību normas un LESD 101. panta 1. punkts (kopā vai atsevišķi, bet neaprobežojoties ar šīm normām), ņemot vērā Tiesas 2015. gada 12. marta spriedumu eVigilo (C‑538/13, EU:C:2015:166), 2016. gada 21. janvāra spriedumu Eturas u.c. (C‑74/14, EU:C:2016:42) un 2016. gada 21. jūlija spriedumu, VM Remonts u.c. (C‑542/14, EU:C:2016:578), ir jāsaprot un jāinterpretē tādējādi, ka: a) ja pretendente (prasītāja) bija uzzinājusi par vienas no saistīto publiskā iepirkuma konkursa dalībnieku (pretendenta A) zemākās cenas piedāvājuma noraidīšanu un cita (pretendenta B) atzīšanu par iepirkumā izraudzīto pretendentu, tāpat ņemot vērā citus ar šiem pretendentiem un to dalību iepirkumā saistītos apstākļus (ka pretendentu A un B valdes locekļi ir identiski, ka tiem ir tas pats mātesuzņēmums, kurš konkursā nepiedalījās; apstākli, ka pretendenti A un B līgumslēdzējai iestādei neatklāja savas saiknes un atsevišķi nesniedza papildu paskaidrojumus par tām, inter alia, jo tas netika jautāts; ka pretendents A piedāvājumā sniedza pretrunīgus datus par piedāvāto transportlīdzekļu (atkritumu savākšanas automobiļu) atbilstību Konkursa noteikumam EURO V, ka šis pretendents, iesniedzis zemākās cenas piedāvājumu, kas konstatēto trūkumu dēļ tika noraidīts, pirmkārt, šo līgumslēdzējas iestādes lēmumu nav pārsūdzējis, un, otrkārt, par pirmās instances tiesas spriedumu ir iesniedzis apelācijas sūdzību, kurā inter alia ir (apstrīdējis) sava piedāvājuma noraidīšanas tiesiskumu u.c., un, tā kā visu šo apstākļu dēļ līgumslēdzēja iestāde neveica nekādas darbības, vai šī informācija vien ir pietiekama, lai pamatotu pārsūdzības iestādei izteikto prasību atzīt par prettiesiskām līgumslēdzējas iestādes darbības, ar kurām nav nodrošināta procedūru pārskatāmība un objektivitāte, prasītājam papildus neprasot konkrēti pierādīt pretendentu A un B negodīgo rīcību? b) pretendenti A un B to, ka tie reāli un godīgi ir sacentušies publiskā iepirkuma konkursā, līgumslēdzējai iestādei nav pierādījuši tikai tādēļ, ka pretendents B bija brīvprātīgi iesniedzis godīgas dalības deklarāciju, šis pretendents bija ieviesis kvalitātes vadības standartus dalībai publiskajos iepirkumos, turklāt šo dalībnieku piedāvājumu forma un saturs nebija identiski? 5) Vai tajā pašā konkursā, kura vērtība atbilst starptautiska iepirkuma vērtībai un kurā piedāvājumus iesniegušās līgumslēdzējas iestādes atrašanās vieta un pakalpojumu sniegšanas vieta nav sevišķi tālu no citas dalībvalsts (Latvijas Republikas), savstarpēji saistītu uzņēmēju (tiem abiem ir viens mātesuzņēmums), kuri [konkursā] piedalās atsevišķi, darbības, inter alia ņemot vērā, ka viens no šiem uzņēmējiem ir brīvprātīgi iesniedzis godīgas dalības deklarāciju, principā var tikt vērtētas saskaņā ar LESD 101. panta normām un Tiesas judikatūru, kurā tās interpretētas?”