Keywords

Summary



Keywords

1. Kopienu tiesības – Principi – Tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā

(EKL 230. pants; LESD 263. panta pirmā daļa)

2. Eiropas Kopienu publiskie iepirkumi – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra – Pienākums ievērot vienlīdzīgas attieksmes pret pretendentiem principu

(Padomes Regulas Nr. 1605/2002 89. panta 1. punkts un 98. panta 1. punkts; Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 143. panta 2. punkts)

3. Eiropas Kopienu publiskie iepirkumi – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra – Publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršana – Saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums – Piešķiršanas kritēriji

(Padomes Regulas Nr. 1605/2002 97. panta 1. un 2. punkts; Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 138. panta 2. un 3. punkts)

4. Eiropas Kopienu publiskie iepirkumi – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra – Publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršana – Saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums – Piešķiršanas kritēriji

(Padomes Regulas Nr. 1605/2002 89. panta 1. punkts un 97. pants; Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 138. panta 3. punkts)

5. Iestāžu akti – Pamatojums – Pienākums – Apjoms – Publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā pieņemts lēmums noraidīt piedāvājumu

(EKL 253. pants; Padomes Regulas Nr. 1605/2002 100. panta 2. punkts; Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 149. pants)

6. Eiropas Kopienu publiskie iepirkumi – Līguma noslēgšana pēc uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus publiskā iepirkuma procedūrā – Publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršana

(Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 146. panta 1. punkts un 147. panta 3. punkts)

Summary

1. Eiropas Kopiena ir tiesību kopiena, un ar Līgumu ir iedibināta pilnīga tiesību aizsardzības līdzekļu un procedūru sistēma, lai Tiesai piešķirtu pilnvaras pārbaudīt iestāžu aktu tiesiskumu. Līguma sistēmai atbilst iespēja celt tiešu prasību pret visiem iestāžu noteikumiem, kuri rada tiesiskas sekas.

Tādējādi jebkuram aktam, kuru izdod tāda iestāde kā Eiropas Jūras drošības aģentūra ( EMSA ) un kurš pieņemts, lai radītu tiesiskas sekas attiecībā uz trešām personām, ir jābūt pakļautam pārbaudei tiesā.

Protams, EMSA nav to iestāžu vidū, kuras minētas EKL 230. pantā. Tomēr šādām iestādēm ir pilnvaras pieņemt aktus, kuri ir paredzēti, lai radītu tiesiskas sekas attiecībā uz trešām personām – kas neapšaubāmi ir gadījums, kad publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās šīs iestādes pieņem lēmumus, ar kuriem ir noraidīts kāda pretendenta piedāvājums un līguma slēgšanas tiesības piešķirtas citam pretendentam. Līdz ar to tiesību kopienā nav pieņemami, ka šādi akti vispār netiek pārbaudīti tiesā.

No tā izriet, ka lēmumi, kurus EMSA pieņēmusi publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās un kuri ir pieņemti, lai radītu tiesiskas sekas attiecībā uz trešām personām, ir pārsūdzami akti. Šo risinājumu turklāt apstiprina LESD 263. panta pirmā daļa, saskaņā ar kuru Eiropas Savienības Tiesas kompetencē ir pārbaudīt Savienības iestāžu vai struktūru aktu, kas pieņemti, lai radītu tiesiskas sekas attiecībā uz trešām personām, tiesiskumu.

(sal. ar 64.–67. un 75. punktu)

2. Līgumslēdzējai iestādei katrā publiska iepirkuma procedūras stadijā ir jānodrošina vienlīdzīga attieksme un līdz ar to vienlīdzīgas iespējas visiem pretendentiem. Līgumā paredzētā neizkropļotas konkurences sistēma var tikt nodrošināta tikai tad, ja tiek garantēta dažādu saimnieciskās darbības subjektu iespēju vienlīdzība. Ņemot vērā šo principu, pretendenta pa pastu iesniegtais piedāvājums, kurš līgumslēdzējā iestādē nonāca pēc noteiktā termiņa un uz kura nebija pasta zīmoga, kā arī pierādījuma, ka šis piedāvājums ir nosūtīts ar ierakstītu sūtījumu, līgumslēdzējai iestādei nebija jāatver, ne arī jāpieņem, jo gadījumā, ja uz piedāvājuma nav apliecinoša pasta zīmoga un nav pierādījuma, ka šis piedāvājums ir nosūtīts ar ierakstītu sūtījumu, ir jāuzskata, ka šis piedāvājums līgumslēdzējā iestādē nonācis tā saņemšanas dienā.

Procesuāls pārkāpums var būt pamats attiecīgā lēmuma pilnīgai vai daļējai atcelšanai tikai tad, ja ir pierādīts, ka, nepastāvot šim pārkāpumam, administratīvā procesa rezultāts būtu varējis būt citādāks un tādējādi apstrīdētajam lēmumam būtu varējis būt cits saturs. Ja gala rezultātā tiek pieņemts piedāvājums, kurš ir iesniegts iepriekš aprakstītajos apstākļos, administratīvā procesa rezultāts noteikti būtu bijis citādāks, jo novērtēšanas komiteja nebūtu izvērtējusi minēto piedāvājumu un lēmuma par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu saturs noteikti būtu citādāks.

Turklāt, ja publiskā iepirkuma procedūrā ir palicis tikai viens piedāvājums, līgumslēdzējai iestādei, kurai vairs nav iespējams salīdzināt dažādu piedāvājumu cenas vai citus raksturlielumus, lai attiecīgā publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības piešķirtu ekonomiski visizdevīgākajam piedāvājumam, nav pienākuma piešķirt publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības vienīgajam pretendentam, kas tika atzīts par piemērotu tajā piedalīties, un tā var atcelt šo publisko iepirkumu un izsludināt jaunu konkursu.

(sal. ar 85., 90., 92., 96., 99. un 102.–105. punktu)

3. Ja publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības tiek piešķirtas ekonomiski visizdevīgākajam piedāvājumam, līgumslēdzējai iestādei iepirkuma procedūras specifikācijās ir jādefinē un jāprecizē piešķiršanas kritēriji, pamatojoties uz kuriem ir izvērtējams piedāvājumu saturs. Turklāt šiem kritērijiem saskaņā ar Regulas Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai, 138. panta 2. punktu ir jābūt pamatotiem ar līguma mērķi. Atbilstoši šī paša noteikuma 3. punktam līgumslēdzējai iestādei paziņojumā par paredzamo publisko iepirkumu vai iepirkuma procedūras specifikācijās arī ir jāprecizē īpatsvars, kādu tā piešķir katram no izvēlētajiem kritērijiem, lai noteiktu ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu. Šo noteikumu mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes un pārskatāmības principa ievērošanu piedāvājumu izvērtēšanas stadijā nolūkā piešķirt līguma slēgšanas tiesības.

Šo noteikumu mērķis līdz ar to ir ļaut visiem pietiekami informētiem un parasti rūpīgiem pretendentiem vienādi interpretēt piešķiršanas kritērijus un tādējādi paredzēt tiem vienādas iespējas savu piedāvājumu formulēšanā.

Kaut arī kritēriji, kurus līgumslēdzējas iestādes var izvirzīt, īstenošanas kārtības 138. panta 2. punktā nav uzskaitīti izsmeļošā veidā un līdz ar to šis noteikums atstāj līgumslēdzējai iestādei tiesības izvēlēties attiecīgā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus, tomēr šī izvēle var attiekties tikai uz tiem kritērijiem, kuru mērķis ir noteikt ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu.

Turklāt līgumslēdzējas iestādes izvēlētajiem kritērijiem, lai noteiktu ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu, nav obligāti jābūt ar kvantitatīvu raksturu vai tikai un vienīgi orientētiem uz cenu. Pat ja iepirkuma procedūras specifikācijās tiek iekļauti piešķiršanas kritēriji, kuriem nav kvantitatīva rakstura, tie var tikt piemēroti objektīvi un vienādi, lai salīdzinātu piedāvājumus, un tie ir nepārprotami atbilstoši, lai noteiktu ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu.

(sal. ar 129.–132. punktu)

4. Saskaņā ar Regulas Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 97. pantu un Regulas Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai, 138. panta 3. punktu, ja publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības tiek piešķirtas ekonomiski visizdevīgākajam piedāvājumam, līgumslēdzējai iestādei iepirkuma procedūras specifikācijās vai paziņojumā par paredzamo publisko iepirkumu ir jānorāda piemērojamie piešķiršanas kritēriji un to īpatsvars.

Šie noteikumi, tos skatot kopā ar Finanšu regulas 89. panta 1. punktā minētajiem vienlīdzīgas attieksmes pret saimnieciskās darbības subjektiem un pārskatāmības principiem, prasa, lai visi līgumslēdzējas iestādes vērā ņemtie aspekti, lai noteiktu ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu, un šo aspektu relatīvs svarīgums potenciālajiem pretendentiem būtu zināms to piedāvājumu sagatavošanas laikā.

No tā izriet, ka līgumslēdzēja iestāde piešķiršanas kritērijiem nevar piemērot tādus apakškritērijus, kuri iepriekš pretendentiem nav darīti zināmi.

Tomēr ir iespējams, ka līgumslēdzēja iestāde pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa izbeigšanās attiecībā uz iepriekš noteiktu piešķiršanas kritēriju apakškritērijiem nosaka īpatsvara koeficientus, ja tiek izpildīti trīs nosacījumi, proti, ka šī ex post noteikšana, pirmkārt, negroza iepirkuma procedūras specifikācijās vai paziņojumā par paredzamo publisko iepirkumu noteiktos attiecīgā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus, otrkārt, neietver aspektus, kuri, ja tie būtu bijuši zināmi piedāvājumu sagatavošanas laikā, būtu varējuši ietekmēt šo sagatavošanu, un, treškārt, nav veikta, ņemot vērā aspektus, kuri var būt diskriminējoši attiecībā pret kādu no pretendentiem.

(sal. ar 145.–148. punktu)

5. Līgumslēdzējai iestādei saskaņā ar tai noteikto pienākumu lēmumā par piedāvājuma noraidīšanu norādīt pamatojumu nav jāorganizē apspriede par pretendenta piedāvājuma novērtējumu salīdzinājumā ar pieņemtā piedāvājuma novērtējumu.

No Regulas Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 100. panta 2. punkta un Regulas Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai, 149. panta izriet, ka publisko iepirkumu jomā līgumslēdzēja iestāde izpilda savu pienākumu norādīt pamatojumu, kad tā vienīgi vispirms visiem noraidītajiem pretendentiem nekavējoties paziņo to piedāvājumu noraidīšanas iemeslus un pēc tam pretendentiem, kuri bija iesnieguši izskatīšanai pieņemtu piedāvājumu un kuri to tieši lūdz, 15 kalendāro dienu laikā no šī rakstveida pieteikuma saņemšanas brīža sniedz pieņemtā piedāvājuma salīdzinošos raksturlielumus un priekšrocības, kā arī līguma slēgšanas tiesību saņēmēja nosaukumu.

Šāda rīcība izpilda EKL 253. pantā paredzētā pienākuma norādīt pamatojumu mērķi, saskaņā ar kuru akta autora pamatojumam ir jābūt skaidram un nepārprotamam, lai, pirmkārt, ieinteresētās personas varētu zināt pieņemtā lēmuma pamatojumu nolūkā aizstāvēt savas tiesības un, otrkārt, lai tiesa varētu veikt savu pārbaudi.

Tas, vai ir izpildīts pienākums norādīt pamatojumu, ir izvērtējams, ņemot vērā informāciju, kura ir prasītāja rīcībā prasības celšanas brīdī. Prasība norādīt pamatojumu ir izvērtējama, ņemot vērā attiecīgās lietas apstākļus, it īpaši lēmuma saturu, norādīto iemeslu dabu un lēmuma adresātu vai citu ar šo lēmumu tieši un individuāli skarto personu interesi saņemt precizējumus.

(sal. ar 166.–171. punktu)

6. Galīgo lēmumu par publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu pieņem līgumslēdzēja iestāde saskaņā ar Regulas Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Regulai Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 147. panta 3. punktu.

Novērtēšanas komitejas, kuru iecēla kompetentais līgumslēdzējas iestādes atbildīgais ierēdnis, lai tā saskaņā ar īstenošanas kārtības 146. panta 1. punkta otro daļu sniegtu konsultatīvu viedokli, lēmums par pretendentu, ar kuru nākotnē varētu noslēgt līgumu, un attiecībā uz šādas izvēles pamatojumu var būt vienīgi kolektīvs, galīgajā ziņojumā nenorādot katra šīs komitejas locekļa atsevišķu vērtējumu. Līdz ar to jebkāds arguments par acīmredzamas kļūdas vērtējumā esamību var attiecīgā gadījumā vienīgi būt vērsts pret novērtēšanas komitejas pieņemto novērtēšanas ziņojumu un vienīgi tad, ja galīgais līgumslēdzējas iestādes lēmums faktiski balstīts uz šo ziņojumu.

(sal. ar 204.–206. punktu)