EIROPAS SAVIENĪBAS CIVILDIENESTA TIESAS SPRIEDUMS

(otrā palāta)

2014. gada 10. jūlijā

Lieta F‑115/11

CG

pret

Eiropas Investīciju banku (EIB)

Civildienests – EIB personāls – Iecelšana amatā – Nodaļas vadītāja amats – Cita kandidāta, nevis prasītājas, iecelšana amatā – Atlases procedūras pārkāpumi – Atlases komitejas locekļu objektivitātes pienākums – Atlases komitejas priekšsēdētāja nosodāma rīcība attiecībā pret prasītāju – Interešu konflikts – Visiem kandidātiem kopīga mutvārdu prezentācija – Mutvārdu prezentācijai izsniegtie dokumenti, ar kuriem var tikt piešķirta priekšrocība vienam no kandidātiem – Kandidāts, kurš ir piedalījies iesniegto dokumentu sagatavošanā – Vienlīdzības principa pārkāpums – Prasība atcelt tiesību aktu – Prasība par kaitējuma atlīdzību

Priekšmets Prasība, kas celta saskaņā ar LESD 270. pantu, ar kuru CG būtībā lūdz Civildienesta tiesu atcelt Eiropas Investīciju bankas (EIB vai turpmāk tekstā – “Banka”) priekšsēdētāja lēmumu par A k‑ga, nevis prasītājas iecelšanu vadītāja amatā nodaļā “Riska politika un cenu noteikšana” (“Risk Policy and Pricing division”, turpmāk tekstā – “RPP nodaļa”), kas ietilpst Risku pārvaldības ģenerāldirektorāta (ĢD) (turpmāk tekstā – “Risku pārvaldības ĢD”) Riska un kredītu departamentā, un piespriest Bankai atlīdzināt mantisko un morālo kaitējumu, kas prasītājai esot nodarīts

Nolēmums Atcelt Eiropas Investīciju bankas priekšsēdētāja 2011. gada 28. jūlija lēmumu par A k‑ga iecelšanu nodaļas “Riska politika un cenu noteikšana” vadītāja amatā. Eiropas Investīciju banka izmaksā CG summu EUR 25 000 apmērā. Pārējā daļā prasību noraidīt. Eiropas Investīciju banka sedz savus un atlīdzina CG tiesāšanās izdevumus.

Kopsavilkums

1. Ierēdņi – Eiropas Investīciju bankas darbinieki – Amata vakance – Atlases komiteja – Principu, kas nosaka konkursu atlases komisiju darbību, piemērošana – Objektivitātes princips – Atlases komitejas locekļa pienākums atturēties no kandidātu novērtēšanas, ja starp komitejas locekli un kandidātu ir interešu konflikts

(Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pants; Civildienesta noteikumu 11.a pants un III pielikums)

2. Ierēdņi – Konkurss – Pārbaudījumu noteikumi un saturs – Mutisks pārbaudījums – Kandidātiem izsniegto dokumentu izvēle, kas vienam no viņiem sniedz priekšrocības – Vienlīdzīgas attieksmes principa pārkāpums

(Civildienesta noteikumu III pielikums)

3. Ierēdņu celta prasība – Eiropas Investīciju bankas darbinieki – Pirmstiesas procedūra – Neobligāts raksturs – Iespējama analoģija ar Civildienesta noteikumos paredzēto pirmstiesas procedūru – Neesamība

(Civildienesta noteikumu 90. un 91. pants; Eiropas Investīciju bankas Personāla reglamenta 41. pants)

1. Plašā novērtējuma brīvība, kāda konkursa atlases komisijai ir piešķirta attiecībā uz mutvārdu pārbaudījumu, kuriem tiek pakļauti kandidāti, kārtības un detalizēta satura noteikšanu, ir jākompensē ar rūpīgu to noteikumu ievērošanu, kuros ir reglamentēta šo pārbaudījumu organizēšana. Līdz ar to konkursa atlases komisijai ir jānodrošina, lai tās vērtējumi par visiem pārbaudāmajiem kandidātiem mutvārdu pārbaudījumu laikā tiktu balstīti uz vienlīdzīgiem un objektīviem nosacījumiem. Tas attiecas pat uz gadījumiem, ja darbā pieņemšanas procedūra nenotiek konkursa veidā, bet kā atlases procedūra, kurā ir iesaistīta atlases komiteja, jo atlases komitejas, tāpat kā konkursa atlases komisijas, mērķis ir izvēlēties vislabākos kandidātus no tiem, kuri ir pieteikušies pēc paziņojuma par amata vakanci publicēšanas, un tai ir plaša rīcības brīvība atlases testu organizēšanā.

Šajā ziņā tikai apstāklis vien, ka uz konkursa atlases komisijas locekli vai atlases komitejas locekli saistībā ar atlases procedūru attiecas sūdzība par vardarbību, ko ir iesniedzis konkursa vai atlases procedūras kandidāts, pats par sevi nevar radīt pienākumu attiecīgajam loceklim atteikties no dalības konkursa atlases komisijā vai atlases komitejā. Savukārt, ja, pamatojoties uz objektīvām, atbilstīgām un saskanīgām norādēm, izrādās, ka šim atlases komisijas loceklim ir interešu konflikts tādējādi, ka viņš tieši vai netieši ir personīgi ieinteresēts piešķirt priekšrocību vai radīt nelabvēlīgu situāciju kādam no kandidātiem, objektivitātes pienākums, kāds tas ir nostiprināts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā, pieprasa, lai viņš nevarētu izteikties par šī kandidāta nopelniem, it īpaši, ja attiecīgās atlases noslēgumā izraudzītā persona turpmāk, iespējams, strādās viņa hierarhiskā vadībā.

(skat. 59., 60., 65. un 76. punktu)

Atsauces

Pirmās instances tiesa: spriedumi Girardot/Komisija, T‑92/01, EU:T:2002:220, 24. punkts; Christensen/Komisija, T‑336/02, EU:T:2005:115, 38. punkts, Pantoulis/Komisija, T‑290/03, EU:T:2005:316, 90. punkts un tajā minētā judikatūra.

Civildienesta tiesa: spriedums BY/AESA, F‑81/11, EU:F:2013:82, 72. punkts.

2. Nediskriminācijas jeb vienlīdzīgas attieksmes princips prasa, lai salīdzināmas situācijas netiktu aplūkotas atšķirīgi, ja vien šāda attieksme nav objektīvi pamatota. Šis princips ir Savienības tiesību pamatprincips, kuru piemēro tostarp konkursu jomā un kura ievērošana konkursa atlases komisijai ir stingri jānodrošina konkursa norises gaitā.

Šajā ziņā jebkurš pārbaudījums parasti un pēc būtības ietver nevienlīdzīgas attieksmes risku, ņemot vērā to jautājumu skaita noteikti ierobežoto raksturu, kuri pamatoti var tikt uzdoti pārbaudījumā saistībā ar konkrētu tematu. Tādējādi ir ticis atzīts, ka vienlīdzīgas attieksmes principa pārkāpums var tikt konstatēts tikai tad, ja atlases komisija, izvēloties pārbaudījumus, nav ierobežojusi iespēju nevienlīdzības risku ar to, kas parasti raksturīgs jebkuram pārbaudījumam.

Līdz ar to, izvēloties visiem kandidātiem kopīgo mutvārdu prezentācijas pārbaudījumu balstīt uz iestādes iekšējiem paziņojumiem, kuru sagatavošanā ir piedalījies viens no kandidātiem, minētā iestāde pārkāpj vienlīdzīgas attieksmes principu. Tas vien, ka kandidāts ir šādu paziņojumu autors vai līdzautors, sniedz reālas zināšanas par to saturu un, iespējams, atvieglo jebkādu uz tiem balstītu uzstāšanos.

(skat. 93.–95., 97. un 102. punktu)

Atsauces

Pirmās instances tiesa: spriedums Giannini/Komisija, T‑100/04, EU:T:2008:68, 131.–133. punkts un tajos minētā judikatūra.

Civildienesta tiesa: spriedumi Brown/Komisija, F‑37/05, EU:F:2009:121, 64. punkts, un De Mendoza Asensi/Komisija, F‑127/11, EU:F:2014:14, 43. un 45. punkts.

3. No Eiropas Investīciju bankas Personāla reglamenta 41. panta, kurā ir paredzēta samierināšanas procedūra, kas notiek neatkarīgi no tiesā celtās prasības, skaidri izriet, ka minētās strīdīgās prasības pieņemamība nekādi nav pakļauta šīs administratīvā procesa, kas ir fakultatīvs attiecībā uz Bankas darbiniekiem, pabeigšanai, lai gan ierēdņiem vai darbiniekiem ir jāsagaida Civildienesta noteikumos paredzētās pirmstiesas procedūras beigas.

Līdz ar to Bankas personāla locekļa prasības par zaudējumu atlīdzību pieņemamība nevar būt atkarīga no tā, ka Bankai iepriekš ir ticis iesniegts lūgums atlīdzināt kaitējumu, ne arī no nelabvēlīga akta esamības, kuram būtu iespējams piesaistīt prasījumus par morālā kaitējuma atlīdzību. Šādos apstākļos uz lūgumu atlīdzināt kaitējumu, kuru Bankai ir iesniedzis tās personāla loceklis, attiecas iekšējā izlīguma procedūra, kas, piemērojot Personāla reglamenta 41. pantu, katrā ziņā ir fakultatīva.

(skat. 110. un 112. punktu)

Atsauce

Pirmās instances tiesa: spriedums De Nicola/EIB, T‑7/98, T‑208/98 un T‑109/99, EU:T:2001:69, 96. punkts.