Keywords

Summary



Keywords

1. Apelācija – Interese celt prasību – Nosacījums – Apelācija, kas var radīt labumu lietas dalībniekam, kurš to ir ierosinājis – Kopienas preču zīmes atzīšana par spēkā neesošu – Atteikšanās no Kopienas preču zīmes – Atšķirīgas tiesiskās sekas

2. Kopienas preču zīme – Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana – Relatīvi atteikuma pamatojumi – Agrākas identiskas vai līdzīgas preču zīmes, kam ir reputācija, īpašnieka iebildumi – Agrākas preču zīmes ar reputāciju paplašināta aizsardzība attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, kas nav līdzīgi – Nosacījumi – Saikne starp preču zīmēm

(Padomes Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 5. punkts)

3. Apelācija – Pamati – Kļūdains faktu vērtējums – Nepieņemamība – Vispārējā tiesā izvirzīto faktu vērtējuma pārbaude Tiesā – Izslēgšana, izņemot sagrozīšanas gadījumu – Pamats saistībā ar faktu sagrozīšanu – Nepieciešamība precīzi norādīt sagrozītos elementus un norādīt uz kļūdām vērtējumā, kuru rezultātā notikusi šī sagrozīšana

(LESD 256. panta 1. punkta otrā daļa; Tiesas Statūtu 58. panta pirmā daļa; Tiesas Reglamenta 112. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunkts)

4. Kopienas preču zīme – Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana – Relatīvi atteikuma pamatojumi – Agrākas preču zīmes, kas ir identiska vai līdzīga un reģistrēta attiecībā uz identiskām vai līdzīgām precēm vai pakalpojumiem, īpašnieka iebildumi – Attiecīgo preču zīmju līdzība – Vērtējuma kritēriji

(Padomes Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

5. Kopienas preču zīme – Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana – Relatīvi atteikuma pamatojumi – Agrākas preču zīmes, kas ir identiska vai līdzīga un reģistrēta attiecībā uz identiskām vai līdzīgām precēm vai pakalpojumiem, īpašnieka iebildumi – Sajaukšanas ar agrāku preču zīmi iespēja – Asociācijas iespēja – Agrākas preču zīmes ar tādām raksturīgām iezīmēm, kas ļauj tās uzskatīt par vienas “sērijas” vai “saimes” daļu

(Padomes Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

Summary

1. Interese celt prasību ir uzskatāma par tādu prasības pieņemamības nosacījumu, kam ir jāturpina pastāvēt līdz tiesas nolēmuma pasludināšanai. Šāda interese pastāv, ja apelācijas iznākums var radīt labumu lietas dalībniekam, kas to ir ierosinājis.

Lietas dalībniekam saglabājas interese iesniegt apelācijas sūdzību par spriedumu, ar kuru noraidīta tā prasība atcelt lēmumu, ar ko noraidīts šī lietas dalībnieka pieteikums atzīt par spēkā neesošu Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikumu, pat ja minētās preču zīmes īpašnieks ir atteicies no šīs preču zīmes.

Atteikšanās pati par sevi nevar pilnībā izsmelt apelācijas sūdzības priekšmetu, jo atteikšanās [no preču zīmes] un [preču zīmes] atzīšana par spēkā neesošu nerada vienas un tās pašas sekas. Tādējādi, ja Kopienas preču zīme, kas ir bijusi atteikšanās priekšmets, izbeidz radīt sekas vienīgi no šīs atteikšanās reģistrācijas brīža, tad Kopienas preču zīme, kas ir atzīta par spēkā neesošu, atbilstoši Regulas Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi 54. panta 2. punktam tiks uzskatīta par tādu, kurai jau no paša sākuma nav bijušas nekādas sekas, ar visām no šādas spēkā neesamības izrietošajām juridiskajām sekām.

(sal. ar 39.–41. un 43. un 44. punktu)

2. Agrākas preču zīmes un konfliktējošas preču zīmes līdzība ir kopīgs nosacījums Regulas Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 5. punkta piemērošanai.

Šis nosacījums par preču zīmes un apzīmējuma līdzību gan minētās regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta, gan minētā panta 5. punkta izpratnē paredz tostarp vizuālās, fonētiskās vai konceptuālās līdzības elementu esamību.

Protams, vienā vai otrā no minētajām normām paredzētās līdzības pakāpe ir atšķirīga. Ja aizsardzības, kas iedibināta ar Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nosacījums ir konstatējums, ka konfliktējošo preču zīmju līdzības pakāpe ir tāda, ka konkrētās sabiedrības daļas apziņā eksistē šo preču zīmju sajaukšanas iespēja, tad aizsardzībai, kas piešķirta ar šī paša panta 5. punktu, tādas iespējas esamība nav vajadzīga. Tādējādi šajā 5. punktā paredzētais kaitējums var būt sekas agrākas un vēlākas preču zīmes mazākas pakāpes līdzībai, ja vien tā ir pietiekama, lai konkrētā sabiedrības daļa saistītu minētās preču zīmes, proti, izveidotu starp tām saikni.

Savukārt ne no minēto normu formulējuma, ne no judikatūras neizriet, ka konfliktējošo preču zīmju līdzība būtu jāvērtē atšķirīgi, atkarībā no tā, vai to veic saskaņā ar vienu vai otru no šīm normām.

Saikne starp konfliktējošām preču zīmēm, tāpat kā sajaukšanas iespēja, ir jāvērtē visaptveroši, ņemot vērā visus faktorus, kam ir nozīme konkrētajā lietā, starp kuriem ir ne vien konfliktējošo preču zīmju līdzības pakāpe, bet arī atšķirtspējas pakāpe un agrākas preču zīmes reputācijas intensitāte.

Attiecībā uz konkrēti šo pēdējo no minētajiem faktoriem, lai izvērtētu saiknes starp konfliktējošām preču zīmēm esamību, var būt nepieciešams ņemt vērā agrākas preču zīmes reputācijas intensitāti, lai noteiktu, vai šī reputācija sniedzas plašāk par sabiedrības daļu, uz kuru attiecas šī preču zīme. Ir iespējams, ka sabiedrības daļa, uz kuru attiecas preces vai pakalpojumi, attiecībā uz kuriem ir reģistrēta vēlāka preču zīme, saista konfliktējošās preču zīmes, lai arī šī sabiedrības daļa pilnībā atšķiras no sabiedrības daļas, uz kuru attiecas preces vai pakalpojumi, attiecībā uz kuriem ir reģistrēta agrāka preču zīme.

Tādējādi agrākas preču zīmes reputācija un atšķirtspēja ir faktori, kam ir nozīme, lai vērtētu nevis konfliktējošo preču zīmju līdzību, bet saiknes starp tām esamību konkrētās sabiedrības daļas apziņā.

(sal. ar 51.–54. un 56.–58. punktu)

3. No LESD 256. panta 1. punkta otrās daļas un Tiesas Statūtu 58. panta pirmās daļas izriet, ka apelācijas sūdzību var iesniegt vienīgi par tiesību jautājumiem. Tādējādi vienīgi Vispārējās tiesas kompetencē ietilpst konstatēt un izvērtēt atbilstošos faktus, kā arī tai iesniegtos pierādījumus. Tātad šo faktu un pierādījumu izvērtēšana, izņemot gadījumus, kad tie tiek sagrozīti, nav tiesību jautājums, kas ir pakļauts Tiesas kontrolei apelācijas ietvaros.

LESD 256. panta 1. punkta otrajā daļā, Tiesas Statūtu 58. panta pirmajā daļā un Tiesas Reglamenta 112. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā apelācijas sūdzības iesniedzējam ir noteikts pienākums precīzi norādīt faktus, kurus Vispārējā tiesa esot sagrozījusi, un norādīt kļūdas vērtējumā, kuras, apelācijas sūdzības iesniedzēja ieskatā, esot izraisījušas to, ka Vispārējā tiesa pieļāvusi šo sagrozīšanu.

(sal. ar 73. un 78. punktu)

4. Lai novērtētu konfliktējošo preču zīmju līdzības pakāpi, ir jānosaka to vizuālās, fonētiskās un konceptuālās līdzības pakāpe un attiecīgā gadījumā jānovērtē nozīme, kas piešķirama šiem atšķirīgajiem elementiem, ņemot vērā konkrēto preču vai pakalpojumu kategoriju un apstākļus, kādos tos tirgo.

Attiecīgo apzīmējumu vizuālā, fonētiskā un konceptuālā līdzība ir jāvērtē visaptveroši, un šajā vērtējumā iespējamā fonētiskā līdzība ir tikai viens no nozīmīgajiem faktoriem.

(sal. ar 85.–86. punktu)

5. Preču zīmju “saimes” vai “sērijas” esamība ir elements, kas ir jāņem vērā sajaukšanas iespējas vērtējumā. Šajā gadījumā tas izriet no fakta, ka patērētājs var kļūdīties attiecībā uz preču vai pakalpojumu, ko aptver reģistrācijai pieteiktā preču zīme, izcelsmi un kļūdaini uzskatīt, ka tā ir šīs preču zīmju saimes vai sērijas daļa.

Tomēr šim elementam nav nozīmes, vērtējot agrākās preču zīmes un apstrīdētās preču zīmes līdzības esamību.

Līdz ar to vienīgi gadījumā, ja konfliktējošām preču zīmēm ir zināma līdzība, Vispārējai tiesai, veicot visaptverošu to sajaukšanas iespējas vai saiknes starp tām esamības vērtējumu, ir jāņem vērā preču zīmju “saimes” vai “sērijas” esamība.

(sal. ar 97.–99. punktu)