LV
Jud ikatūr askrājums
ECLI:EU:F:2010 :158 1CIVILDIENESTA TIESAS S PRIEDUM S
(otrā palāta)
2010 . gada 9 . decembrī
Lieta F-83/05
Kristine Ezerniece Liljeberg u.c.
pret
Eiropas Komisiju
Civildienests — Ierēdņi — Iecelšana amatā — Juristi lingvisti, kuri ir i ekļauti rezerves sarakstā pirms 
jauno C ivildienesta no teikumu stāšanās spēkā — Diskriminācija salīdzinājumā ar j uristiem l ingvistiem, 
kurus ir p ieņēmušas dar bā citas Savienības iestādes un struktūras
PriekšmetsPrasība, ka s celta saskaņā ar E KL 236 . pantu un E AEKL 152 . pantu un ar ku ru 
K. Ezerniece Liljeberg un deviņi citi ierēdņi, ku ri v isi ir K omisijas juristi lingvisti, 
galvenokārt lūdz atcelt 2004 . gada 6 . oktobra lēmumus par viņu iecelšanu amatā, ciktāl 
tajos ir no teikta viņu iecelšana A*6 pakāpē, kaut gan viņi bija jāieceļ A*7 pakāpē
NolēmumsPrasību no raidīt. K omisija sedz savus tiesāšanās izdevumus, kā ar ī atlīdzina pusi no 
prasītāju tiesāšanās izdevumiem. Prasītāji sedz pusi no s aviem t iesāšanās izdevumiem 
paši.
Kopsavilkums
1. Ierēdņi — Pieņemšana darbā — Iecelšana pakāpē — Jaunās karjeras struktūras ieviešana ar Regulu 
Nr. 723/2004 — Pārejas noteikumi par klasificēšanu pakāpē
(Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 13 . panta 2. punkts; Padomes Regula Nr. 723/2004 )
2. Ierēdņi — Pieņemšana darbā — Iecelšana pakāpē — Iecelšana augstākā karjeras pakāpē — 
Iecēlējinstitūcijas rīcības brīvība — Pārbaude tiesā — Robežas
(Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 13 . panta 2. punkts; Padomes Regula Nr. 723/2004 )
3. Ierēdņi — Iecelšana amatā — Saistība starp pakāpi un nodarbinātību — Iecelšana amatā augstākā 
pakāpē — Tiesības uz pārkvalificēšanu — Neesamība
(Civildienesta noteikumu 7. panta 1. punkts)
4. Ierēdņi — Vienlīdzīga attieksme — Atšķirīga a ttieksme pret dažādu kategoriju d arbiniekiem 
Civildienesta noteikumos paredzēto garantiju jomā — Diskriminācijas neesamība
5. Ierēdņi — Principi — Tiesiskās paļāvības aizsardzība — Nosacījumi
6. Ierēdņi — Administrācijas pienākums ņemt vērā ierēdņu intereses — Apjoms — Ierobežojumi
(Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 13 . panta 2. punkts)
2 ECLI:EU:F:2010 :158KOPSAVILKUMS—LIETAF-83/05
EZER NIECELILJEBERGU.C./KOMISIJA
1. Lēmumi par iecelšanu pakāpē, ko c itas iestādes, nevis Komisija ir p ieņēmušas, pamatojoties uz 
Civildienesta no teikumu X III pielikuma 13 . panta 2. punktu, veido pasākumus, uz ku riem n evar 
atsaukties, lai pamatotu pamatu, kas ir b alstīts uz to, ka K omisija ir p ārkāpusi vienlīdzīgas attieksmes 
principu.
Attiecībā uz apgalvojumu, ka j uristi lingvisti, kurus Komisija ir i ecēlusi A*6 pakāpē, tiekot diskriminēti 
salīdzinājumā ar t ā paša kon kursa ve iksmīgajiem ka ndidātiem, ku rus citas iestādes ir i ecēlušas A* 
7 pakāpē, no C ivildienesta no teikumu XIII pielikuma 13 . panta 2. punkta izriet, ka i kvienai iestādei ir 
tiesības no teikt, v ai juristu lingvistu ir p amats iecelt A*7 pakāpē. No tā izriet, ka i erēdņi, kurus ir 
pieņēmusi dar bā kāda iestāde un ku ri ir i ecelti šajā pakāpē atbilstoši šai tiesību no rmai, ir jāuzskata par 
tādiem, kuri atrodas situācijā, kas atšķiras no t ās, kādā atrodas ierēdņi, kurus ir p ieņēmusi dar bā kāda 
cita iestāde, kas ir i zvēlējusies nepiemērot minēto tiesību no rmu.
Tam, ka pe rsonas ir i ekļautas vienā un tajā pašā rezerves sarakstā, nav no zīmes, piemērojot 
Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 13 . panta 2. punktu, jo, kā tika a tgādināts, katrai i estādei ir 
jāizlemj, vai ir p amats piemērot šo tiesību no rmu, lai juristu lingvistu ieceltu A*7 pakāpē. Turklāt 
judikatūra, saskaņā ar ku ru visi viena un tā paša kon kursa ve iksmīgie ka ndidāti atrodas vienādā 
situācijā, attiecas uz ierēdņu pieņemšanu dar bā vienā un tajā pašā iestādē, nevis da žādās iestādēs. 
Visbeidzot, ka ut arī saskaņā ar c ivildienesta vienotības principu, kas ir p aredzēts Amsterdamas līguma 
9. panta 3. punktā, visi ikvienas Savienības iestādes ierēdņi ir p akļauti vieniem u n tiem p ašiem 
Civildienesta no teikumiem, no š ī principa neizriet, ka i estādēm vienādi ir j āīsteno s ava rīcības brīvība, 
kas tām ir a tzīta Civildienesta no teikumos, jo tām tieši pretēji ir p iemērojams autonomijas princips.
(skat. 55 ., 58 . un 59 . punktu)
Atsauce
Pirmās instances tiesa: 1997 . gada 16 . septembris, T-220/95 G imenez/Reģionu ko miteja, Recueil FP, I-A-275. un 
II-775. lpp., 72. punkts.
2. Kaut arī administrācijai ir p laša rīcības brīvība, lai izlemtu, vai ir j āpiemēro kā da tiesību no rma, lai 
minētā tiesību no rma nezaudētu jebkādu lietderīgo iedarbību, ad ministrācijai, ņemot vērā īpašos 
apstākļus, ar ku riem t ā ir s astapusies, ir kon krēti jāizvērtē, vai piemērot attiecīgo tiesību no rmu.
Atliek secināt, ka s askaņā ar C ivildienesta no teikumu XIII pielikuma 13 . panta 2. punkta no teikumiem 
iestādes var iecelt amatā ierēdņus, kuriem ir u zticēti A*7 vai attiecīgi AD 7 pakāpes jurista lingvista 
pienākumi, kas no zīmē, ka i ecēlējinstitūcijai nav pienākuma piemērot šo tiesību no rmu un ka no j auna 
darbā pieņemtajiem i erēdņiem n av subjektīvu tiesību uz šādu iecelšanu pakāpē.
Tā kā i ecēlējinstitūcijai ir p laša rīcības brīvība, lai izlemtu, vai p iemērot Civildienesta no teikumu 
XIII pielikuma 13 . panta 2. punktu, tāda lēmuma pārbaude tiesā, ar ku ru ir ve ikta iecelšana pakāpē, 
nevar ai zstāt iecēlējinstitūcijas vērtējumu. Līdz ar t o Savienības tiesai ir j āpārbauda tikai t as, vai nav 
noticis būtisku f ormas prasību pārkāpums, vai iecēlējinstitūcija savu lēmumu nav pamatojusi ar
ECLI:EU:F:2010 :158 3KOPSAVILKUMS—LIETAF-83/05
EZER NIECELILJEBERGU.C./KOMISIJA
 nepareiziem v ai nepilnīgiem f aktiem u n vai nav no tikusi nepareiza pilnvaru izmantošana, pieņemot šo 
lēmumu, vai n av p ieļauta kļ ūda t iesību p iemērošanā, vai p amatojums ir p ietiekams un v ai 
iecēlējinstitūcija nav izmantojusi savu rīcības brīvību acīmredzami nepareizi.
(skat. 75 .–77. punktu)
Atsauces
Pirmās instances tiesa: 1995 . gada 5 . oktobris, T-17/95 A lexopoulou/Komisija, Recueil FP, I-A-227. un II- 683. lpp., 
21. punkts; 2004 . gada 26 . oktobris, T-55/03 B rendel/Komisija, Krājums-CDL, I-A-311. un II- 1437 . lpp., 60. punkts; 
2005 . gada 15 . novembris, T-145/04 Ri ghini/Komisija, Krājums-CDL, I-A-349. un II- 1547 . lpp., 53. punkts.
Civildienesta tiesa: 2006 . gada 26 . aprīlis, F-16/05 Fa lcione/Komisija, Krājums-CDL, I-A-1-3. un II- A-1-7. lpp., 
49. punkts; 2007 . gada 20 . septembris, F-111/06 G iannopoulos/Padome, K rājums-CDL, I- A-1-253. un 
II-A-1-1415 . lpp., 52. punkts.
3. Pat tad, ja ierēdnis piekrīt ieņemt amatu, kas atbilst pakāpei, ku ra ir a ugstāka p ar v iņa pakāpi, 
pakāpes un amata atbilstības princips nepiešķir ierēdnim tiesības uz viņa amata pārkvalificēšanu 
augstākā pakāpē.
Katrā ziņā neviena Civildienesta no teikumu vai P ārējo dar binieku no darbināšanas kā rtības tiesību 
norma nenosaka ad ministrācijai pienākumu ņemt vērā kon kursa veiksmīgo ka ndidātu agrāko situāciju, 
lai no teiktu viņu iecelšanu pakāpē.
(skat. 89 . un 90 . punktu)
Atsauces
Tiesa: 1973 . gada 12 . jūlijs, 28/72 Tontodonati/Komisija, Recueil, 779 . lpp., 8. punkts.
Pirmās instances tiesa: 1991 . gada 7 . maijs, T-18/90 Jo ngen/Komisija, Recueil, II-187. lpp., 27. punkts; 1999 . gada 
6. jūlijs, T-112/96 un T-115/96 S éché/Komisija, Recueil FP, I-A-115. un II- 623. lpp., 182 . punkts.
Civildienesta tiesa: 2009 . gada 12 . marts, F-104/06 A rpaillange u.c./Komisija, Krājums-CDL, I-A-1-57. un 
II-A-1-273. lpp., 106 . punkts.
4. Nevar apstrīdēt, ka C ivildienesta no teikumos ir a tšķirības starp da žādām pe rsonu ka tegorijām, kas ir 
nodarbinātas Savienībā vai n u tieši kā ierēdņi, vai kā da žādu ka tegoriju dar binieki, ku riem ir 
piemērojama Pārējo dar binieku no darbināšanas kā rtība, jo visas šīs ka tegorijas ir no teiktas atbilstoši 
Savienības ad ministrācijas leģitīmām v ajadzībām u n tās ve icamo pastāvīgo vai p agaidu uzdevumu 
raksturam.
(skat. 93 . punktu)
Atsauce
Civildienesta t iesa: 2009 . gada 17 . novembris, F-57/08 P alazzo/Komisija, K rājums-CDL, I- A-1-437. un 
II-A-1-2371 . lpp., 38. punkts un tajā minētā judikatūra.
5. Tiesības prasīt tiesiskās paļāvības aizsardzību ir i kvienam, kurš atrodas situācijā, no ku ras izriet, ka 
administrācija, sniedzot precīzus un saskaņotus solījumus, ir d evusi viņam pamatotas cerības.
Lai ra stos tiesības pieprasīt tiesiskās paļāvības aizsardzību, ir j ābūt izpildītiem t rim no sacījumiem. 
Pirmkārt, ir n epieciešams, lai ad ministrācija sniegtu ieinteresētajai pe rsonai precīzus, beznosacījumu 
un saskaņotus solījumus no p ilnvarotiem u n uzticamiem a votiem. Otrkārt, šiem s olījumiem ir j ābūt 
tādiem, ka s rada p amatotas cerības to adr esātam. Treškārt, sniegtajiem s olījumiem ir j āatbilst
4 ECLI:EU:F:2010 :158KOPSAVILKUMS—LIETAF-83/05
EZER NIECELILJEBERGU.C./KOMISIJA
 Civildienesta no teikumu no rmām u n vispārpiemērojamām tiesību no rmām v ai vismaz to iespējamo 
prettiesiskumu saprātīgs un rūpīgs ierēdnis nevar n epamanīt, ņemot vērā tā rīcībā esošo informāciju 
un viņa spēju ve ikt vajadzīgās pārbaudes.
Runājot par lēmumiem p ar iecelšanu pakāpē, iespējamos no daļas vadītāja ko mentārus nevar u zskatīt 
par informāciju, kas ir g ūta no p ilnvarotiem u n uzticamiem a votiem, jo šos lēmumus var pieņemt tikai 
iecelējinstitūcija.
(skat. 98 ., 99 . un 101 . punktu)
Atsauces
Pirmās instances tiesa: 1999 . gada 6 . jūlijs, T-203/97 F orvass/Komisija, Recueil FP, I-A-129. un II- 705. lpp., 
70. punkts; 2002 . gada 11 . jūlijs, T-381/00 W asmeier/Komisija, Recueil FP, I-A-125. un II- 677. lpp., 106 . punkts; 
Righini/Komisija, minēts iepriekš, 130 . un 131 . punkts; 2005 . gada 8 . decembris, T-237/00 R eynolds/Parlaments, 
Krājums-CDL, I-A-385. un II- 1731 . lpp., 146 . punkts.
Civildienesta tiesa: 2008 . gada 11 . septembris, F-51/07 B ui Van/Komisija, K rājums-CDL, I- A-1-289. un 
II-A-1-1533 . lpp., 55. punkts; 2010 . gada 11 . maijs, F-55/09 M axwell/Komisija, 87. punkts.
6. Pienākums ņemt vērā ierēdņu intereses atspoguļo savstarpējo tiesību un pienākumu līdzsvaru, kas 
ticis rad īts ar C ivildienesta no teikumiem a ttiecībās starp p ublisko i estādi u n c ivildienestā 
strādājošajiem. Ar šo pienākumu tiek izvirzīta prasība, lai iecēlējinstitūcija, lemjot par ierēdņa vai 
darbinieka s tāvokli, ņemtu vērā visus faktorus, kas varētu ietekmēt tās lēmumu, un lai, to dar ot, tā 
ņemtu vērā ne tikai di enesta, bet arī attiecīgā ierēdņa intereses. Ierēdņa tiesību un interešu aizsardzība 
tomēr ir i erobežota ar s pēkā esošo tiesību no rmu ievērošanu.
Pienākums ņemt vērā ierēdņu intereses nevar C ivildienesta no teikumu X III pielikuma 13 . panta 
2. punktā paredzēto iespēju pārveidot par ad ministrācijas pienākumu. Tādējādi tas, ka i ecēlējinstitūcija 
nav piemērojusi minēto 13 . panta 2. punktu, pats par sevi neveido pienākuma ņemt vērā ierēdņu 
intereses pārkāpumu.
(skat. 110 . un 111 . punktu)
Atsauces
Pirmās instances tiesa: Forvass/Komisija, minēts iepriekš, 53. un 54 . punkts un tajos minētā judikatūra.
Civildienesta tiesa: 2006 . gada 28 . jūnijs, F-101/05 G rünheid/Komisija, Krājums-CDL, I-A-1-55. un II- A-1-199. lpp., 
149. punkts.