ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Vispārējās tiesas (piektā palāta) 2012. gada 26. septembra spriedums – LIS/Komisija

(lieta T-269/10)

Dempings – Integrētu kompaktu fluorescējošu elektronisko spuldžu no Ķīnas ievešana – Iekasēto maksājumu atmaksāšanas pieteikums – Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 8. punkts (tagad – Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 8. punkts) – Nosacījumi – Pierādījumi

1. Kopējā tirdzniecības politika – Aizsardzība pret dempinga praksi – Lūgums atmaksāt antidempinga maksājumu, kas balstīts uz Regulas Nr. 384/96 11. panta 8. punktu – Mērķis – Regulas, ar kuru nosaka galīgās tiesības, spēkā esamības vai lūguma pārskatīt vispārējos datus, kas ir konstatēti iepriekšējo izmeklēšanu laikā, spēkā esamības apstrīdēšana – Nepieņemamība (Padomes Regulas Nr. 384/96 11. panta 8. punkts un Regulas Nr. 1225/2009 11. panta 8. punkts) (sal. ar 32. punktu)

2. Kopējā tirdzniecības politika – Aizsardzība pret dempinga praksi – Dempinga starpība – Normālās vērtības noteikšana – Imports no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas – Uzņēmuma, kas darbojas tirgus ekonomikā, statusa piešķiršana – Nosacījumi – Kumulatīvs raksturs – Ražotājiem uzlikts pierādīšanas pienākums – Pierādījumu elementu izvērtēšana iestādēs –Pārbaude tiesā – Robežas (Padomes Regulas Nr. 384/96 2. panta 7. punkta a), b) un c) apakšpunkts un Regulas Nr. 1225/2009 2. panta 7. punkta a), b) un c) apakšpunkts) (sal. ar 37.–40. punktu)

3. Kopējā tirdzniecības politika – Aizsardzība pret dempinga praksi – Individuāla pieeja uzņēmumiem eksportētājiem no valsts, kurā nav tirgus ekonomikas – Nosacījumi – Kumulatīvs raksturs – Uzņēmuma, kas lūdz piemērot šādu attieksmi, pierādīšanas pienākums (Padomes Regulas Nr. 384/96 9. panta 5. punkta otrā daļa un Regulas Nr. 1225/2009 9. panta 5. punkta otrā daļa) (sal. ar 41.–44. punktu)

4. Kopējā tirdzniecības politika – Aizsardzība pret dempinga praksi – Antidempinga maksājumu atmaksāšana uzņēmumiem, kas importē no valstīm, kurā nav tirgus ekonomikas – Importētāja pierādīšanas pienākums – Nepieciešamība sniegt tādus pašus pierādījumus par parasto vērtību un par eksporta cenu, kādi tiek pieprasīti no eksportētāja, lai tam tiktu atzīts uzņēmuma, kas darbojas tirgus ekonomikā, vai uzņēmuma ar individuālu attieksmi, statuss (Padomes Regulas Nr. 384/96 11. panta 8. punkts un Regulas Nr. 1225/2009 11. panta 8. punkts) (sal. ar 45., 47., 49., 50. un 56.–58. punktu)

5. Kopējā tirdzniecības politika – Aizsardzība pret dempinga praksi – Dempinga starpība – Normālās vērtības noteikšana – Vispirms vērā ņemamais elements – Parasto komercdarījumu laikā praktizētās cenas – Ražošanas izmaksas, kas atsevišķi nav noteicošas parastās vērtības aprēķinā (Padomes Regulas Nr. 384/96 2. panta 1. punkts un Regulas Nr. 1225/2009 2. panta 1. punkts) (sal. ar 54. punktu)

Priekšmets

Prasība atcelt Komisijas 2010. gada 12. aprīļa Lēmumu C(2010) 2198, galīgā redakcija, par antidempinga maksājumu, kas samaksāti par integrētu kompaktu fluorescējošu elektronisko spuldžu no Ķīnas Tautas Republikas ievešanu, atmaksāšanas pieteikumiem

Rezolutīvā daļa:

1) prasību noraidīt;
Vispārējās tiesas (septītā palāta) 2015. gada 21. maija spriedums –

Yoshida Metal Industry /ITSB – Pi‑Design u.c.

(Virsmas ar melnas krāsas riņķiem attēls)

(apvienotās lietas T‑331/10 RENV un T‑416/10 RENV)

“Kopienas preču zīme — Spēkā neesamības atzīšanas process — Kopienas grafiskas preču zīmes, kurās attēlota virsma ar melnas krāsas riņķiem — Absolūts atteikuma pamats — Apzīmējums, ko veido vienīgi preces forma, kura vajadzīga tehniska rezultāta iegūšanai — Regulas (EK) Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkts”

1. Kopienas preču zīme — Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana — Absolūti atteikuma pamati — Apzīmējumi, kurus veido vienīgi preces forma, kas vajadzīga tehniska rezultāta iegūšanai — Jēdziens — Divdimensiju vai trīsdimensiju apzīmējumi — Iekļaušana (Padomes Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkts) (sal. ar 38. un 39. punktu)

2. Kopienas preču zīme — Atteikšanās, atcelšana un spēkā neesamība — Absolūti spēkā neesamības pamati — Reģistrācija pretēji Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktam — Grafiskas preču zīmes, kurās attēlota virsma ar melnas krāsas riņķiem (Padomes Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkts) (sal. ar 53. un 64.–66. punktu)

3. Kopienas preču zīme — Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana — Absolūti atteikuma pamati — Apzīmējumi, kurus veido vienīgi preces forma, kas vajadzīga tehniska rezultāta iegūšanai — Jēdziens — Citu formu, kas ļauj sasniegt to pašu tehnisko rezultātu, esamība — Ietekmes neesamība uz atteikuma pamatu (Padomes Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkts) (sal. ar 62. un 65. punktu)

Priekšmets

Prasības par ITSB Apelācijas pirmās padomes 2010. gada 20. maija lēmumiem lietā R 1235/2008‑1 un lietā R 1237/2008‑1 attiecībā uz spēkā neesamības atzīšanas procesiem starp Pi‑design AG, Bodum France un Bodum Logistics A/S, no vienas puses, un Yoshida Metal Industry Co. Ltd, no otras puses

Rezolutīvā daļa:

1) prasības noraidīt;
Konkurences jomā Komisija Paziņojumā par atbrīvojumu no sodanaudas [naudas soda] un sodanaudas [naudas soda] samazināšanu karteļu gadījumos (2002. gads) ir definējusi nosacījumus, kādos uzņēmumi, kuri ar to sadarbojas izmeklēšanā par aizliegtu vienošanos, var tikt atbrīvoti no naudas soda vai tiem var tikt samazināts naudas soda, kas tiem būtu jāmaksā, apmērs. Ar minēto paziņojumu tika aizstāts pirmais Komisijas Paziņojums par naudas sodu neuzlikšanu vai to apmēra samazināšanu lietās, kas skar aizliegtas vienošanās (1996. gads), lai dotu tai iespēju pielāgot savu politiku šajā jomā, ievērojot pēc piecu gadu laikposmā veiktās īstenošanas iegūto pieredzi. Tostarp Komisija ir uzskatījusi, ka, lai gan 1996. gada paziņojuma principi ir izrādījušies pamatoti, pieredze liecina, ka, ja šo naudas sodu apmēra samazinājumi tiktu piešķirti ar paaugstinātas pārskatāmības un noteiktības nosacījumiem, šī paziņojuma efektivitāti varētu uzlabot. Līdzīgi Komisija ir norādījusi, ka šo efektivitāti varētu palielināt arī naudas sodu samazinājuma līmeņa ciešāka sasaiste ar uzņēmuma ieguldījumu pārkāpuma atklāšanā.

Vispārējai tiesai ir jāņem vērā šī attīstība, ko Komisija ir paredzējusi, aizstājot 1996. gada paziņojumu ar 2002. gada paziņojumu.

(sal. ar 77.–79. punktu)
EK līguma normu piemērošanai Savienības tiesību sistēmā tādā nozarē, kas sākotnēji tika reglamentēta ar EOTK līguma normām, ir jānotiek, ievērojot principus, kuri reglamentē likuma piemērošanu laikā. Šajā ziņā, lai arī parasti procesuālo tiesību normas ir piemērojamas visiem strīdiem, kas tiek risināti brīdī, kad tās stājas spēkā, materiālo tiesību normas, lai nodrošinātu tiesiskās noteiktības principa un tiesiskās paļāvības aizsardzības principa ievērošanu, ir jāinterpretē tādējādi, ka tās uz situācijām, kas ir radušās pirms to stāšanās spēkā, attiecas tikai tad, ja no to teksta, mērķiem vai struktūras skaidri izriet, ka tām ir šādas sekas.

Šajā saistībā attiecībā uz materiālo tiesību normām, kas ir piemērojamas tiesiskajam stāvoklim, kāds nepārprotami radās pirms EOTK līguma spēka zaudēšanas, atbilstoši Savienības tiesību sistēmas kontinuitātei un prasībām attiecībā uz tiesiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principiem materiālās tiesību normas, kas izriet no EOTK līguma, ir jāpiemēro faktiem, kas ietilpst to piemērošanas jomā ratione materiae un ratione temporis. Šajā ziņā likumpārkāpumu un sodu tiesiskuma princips neparedz, ka materiālajai tiesību normai, par kuras pārkāpumu tiek uzlikts sods, jābūt spēkā ne vien prettiesiskuma notikšanas brīdī, bet arī brīdī, kad tiek pieņemts lēmums par sodu.

(sal. ar 147., 148. un 150.–153. punktu)
EKL 86. panta 2. punkta piemērošanā slimnīcu nozarē ir jāņem vērā dalībvalstu pienākumu ievērošana attiecībā uz to veselības politikas definēšanu, kā arī veselības un medicīniskās aprūpes pakalpojumu organizāciju un sniegšanu; šis apsvērums tostarp izriet no EKL 152. panta 5. punkta. Saskaņā ar šiem apsvērumiem dalībvalstis organizē savu valsts veselības sistēmu, izmantojot to izvēlētos principus, konkrētāk, pienākumi saistībā ar slimnīcu sabiedrisko pakalpojumu var ietvert gan visām slimnīcu iestādēm noteiktos pienākumus, gan papildu pienākumus, kas noteikti tikai publiskām iestādēm, ņemot vērā to palielināto nozīmi valsts veselības sistēmas raitai darbībai.

Tomēr, ja veselības pakalpojumu sniegšanas organizācija, par kuru lēmusi dalībvalsts, ietver sabiedriskā pakalpojuma pienākumu uzlikšanu privātiem tirgus dalībniekiem, šis fakts ir jāņem vērā, novērtējot nozarē noteiktos atbalsta pasākumus. Konkrētāk, ja publiskām un privātām iestādēm, kurām ir uzticēts tas pats sabiedriskais pakalpojums, ir dažādas prasības, kas paredz dažādu izmaksu un kompensācijas līmeni, šīm atšķirībām ir skaidri jāizriet no to attiecīgā pilnvarojuma, it īpaši lai ļautu pārbaudīt subsīdijas saderīgumu ar vienlīdzīgas attieksmes principu.

(sal. ar 92. –95. punktu)
Keywords

Subject of the case

Rezolutīvā daļa



Keywords

Eiropas Savienības publiskā iepirkuma līgumi – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra – Laika, līdz pulksten cikiem var iesniegt un nosūtīt piedāvājumus, noteikšana – Pieļaujamība – Pienākums precizēt vērā ņemamo laika joslu – Neesamība (Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 130. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 145. panta 3. punkta pirmā daļa) (sal. ar 26.–35. punktu)

2. Eiropas Savienības publiskā iepirkuma līgumi – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra – Termiņš, kura laikā ir pieejami dokumenti, kas attiecas uz konkursa uzaicinājumu – Pienākums sniegt pretendentiem prasīto papildinformāciju – Ierobežojumi (Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 141. panta 2. punkts) (sal. ar 39.–42. punktu)

3. Eiropas Savienības publiskā iepirkuma līgumi – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra – Lēmums par piedāvājuma noraidīšanu – Pienākums norādīt pamatojumu – Apjoms (Padomes Regulas Nr. 1605/2002 100. panta 2. punkts un Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 149. panta 2. un 3. punkts) (sal. ar 46., 47. un 49. punktu)

4. Eiropas Savienības publiskā iepirkuma līgumi – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra – Administratīvās procedūras prettiesiskums – Sekas – Apstrīdētā lēmuma atcelšana – Nosacījumi (sal. ar 51. punktu)

Subject of the case

Priekšmets

No vienas puses, prasība atcelt, pirmkārt, Tiesas 2010. gada 9. februāra lēmumu par konsorcija, kurā ietilpst prasītāja, publiskā iepirkuma procedūrā ar atsauces numuru AO 008/2009, sauktu par “Atbalsts 1. un 2. līmeņa IT un telefona sistēmu, uzziņu centra lietotājiem un galalietotāju datoraparatūras pārvaldība”, iesniegtā piedāvājuma noraidīšanu, otrkārt, 2010. gada 5. marta lēmumu par minētā noraidījuma apstiprināšanu un, treškārt, lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu citam pretendentam, kā arī, no otras puses, prasība atlīdzināt kaitējumu, kas prasītājai esot nodarīts šo lēmumu dēļ

Rezolutīvā daļa

Rezolutīvā daļa:

1) prasības noraidīt;

2) Computer Task Group Luxembourg PSF SA ( CTG Luxembourg PSF ) atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
64

Pretēji prasītājas apgalvotajam, šo pieeju neatspēko sprieduma Tokai Carbon u.c./Komisija, minēts 50. punktā (EU:T:2005:220), 390.–393. punkts. No šī sprieduma nevar secināt, ka ekonomiskai vienībai starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu joprojām ir jāturpina pastāvēt lēmuma par naudas soda uzlikšanu pieņemšanas laikā. Iepriekš minētajos punktos Vispārējā tiesa būtībā ir izvērtējusi ierobežojuma 10 % apmērā no apgrozījuma piemērošanu atbilstoši Padomes 1962. gada 6. februāra Regulas Nr. 17, Pirmā regula par [EKL 81. un 82.] panta īstenošanu (OV 1962, 13, 204. lpp.), 15. panta 2. punktam. Kā minētā sprieduma 389. punktā pamatoti ir atzinusi Vispārējā tiesa, šī ierobežojuma mērķis tostarp ir aizsargāt uzņēmumus pret pārmērīgiem naudas sodiem, kas varētu tos iznīcināt ekonomiskā ziņā. Līdz ar to tas ir jāpiemēro laikposmā, kas ir tuvāks naudas soda uzlikšanas datumam, un tādējādi tas neattiecas uz pārkāpumu, par kuriem ir piemērots sods, laikposmu. Minētā sprieduma 390.–393. punktam šajā lietā līdz ar to nav nozīmes, jo tie neattiecas uz jautājumu par to, vai atbildība par meitasuzņēmuma rīcību var tikt piedēvēta tā mātesuzņēmumam. Tieši pretēji – ir jākonstatē, ka minētā sprieduma 387. punktā Vispārējā tiesa ir netieši pieļāvusi, ka naudas sodu solidāri var uzlikt divām sabiedrībām, kas pārkāpuma izdarīšanas laikā veidoja vienu ekonomisku vienību, pat ja nav ticis pierādīts, ka tās arī lēmuma par naudas soda uzlikšanu pieņemšanas brīdī vēl joprojām bija viena ekonomiska vienība.
209

Turklāt, runājot par prasītājas argumentu, saskaņā ar kuru Komisija katrā ziņā nevarēja ņemt vērā jaudas samazinājumus, kas tika izdarīti līdz 2008. gada 12. augustam, proti, datumam, kad Austrijas Republika piešķīra ÖIAG pilnvarojumu privatizēt Austrian Airlines, ir jānorāda, kā tas tika atgādināts iepriekš, ka iespēja ņemt vērā pasākumus jaudas samazināšanai, kas ir tikuši īstenoti pirms atbalsta piešķiršanas, ir atkarīga no fakta, ka šie pasākumi tika īstenoti uzņēmuma atbalsta saņēmēja pārstrukturēšanas ietvaros. Fakts, ka Austrijas Republika oficiāli izsniedza ÖIAG privatizēšanas pilnvarojumu 2008. gada 12. augustā, pats par sevi neizslēdz, ka šajā datumā jaudas samazinājumi, kas tikuši izdarīti kopš 2008. gada janvāra, varētu tikt uzskatīti par neatņemamu sastāvdaļu Austrian Airlines pārstrukturēšanai ar nolūku to privatizēt. Turklāt no apstrīdētā lēmuma izriet, ka jaudas samazinājumi, kurus kopš 2008. gada īstenoja Austrian Airlines, nebija daļa no plānā “Go4Profit”, kas tika ieviests 2007. gadā, paredzētajiem samazinājumiem, kuri bija ietverti kā autonoms risinājums.
Vispārējās tiesas (sestā palāta) 2012. gada 27. septembra spriedums – Fedecom/Komisija

(lieta T-243/09)

Valsts atbalsts – Augļu un dārzeņu nozare – “Ārkārtas rīcības plāni” Francijas augļu un dārzeņu tirgus atbalstam – Lēmums, ar kuru atbalsts atzīts par nesaderīgu ar kopējo tirgu – Valsts atbalsta jēdziens – Valsts līdzekļi – Līdzfinansējums no valsts iestādes līdzekļiem un ražotāju organizāciju brīvprātīgajām iemaksām – Administratīvās procedūras laikā iesniegtajiem faktiskajiem apstākļiem pretēji argumenti – Darbības atbalsts – Tiesiskā paļāvība

1. Valsts atbalsts – Komisijas lēmums – Lēmuma likumības vērtējums, pamatojoties uz lēmuma pieņemšanas brīdī pieejamo informāciju – Neiespējamība prasītājam, kas ir piedalījies oficiālajā izmeklēšanas procedūrā, atsaukties, pamatojot savu prasību, uz faktiskajiem apstākļiem, kas nav iesniegti šīs procedūras laikā (Padomes Regulas Nr. 659/1999 13. panta 1. punkts) (sal. ar 39.–44., 80. un 82. punktu)

2. Valsts atbalsts – Jēdziens – Atbalsts, kura pamatā ir valsts līdzekļi (EKL 87. pants) (sal. ar 45.–48. punktu)

3. Valsts atbalsts – Jēdziens – Atbalsts, kura pamatā ir valsts līdzekļi – Pasākumi, kas finansēti gan no valsts līdzekļiem, gan no nozares uzņēmēju brīvprātīgajām iemaksām – Attiecīgais kritērijs – Valsts iestādes iejaukšanās pakāpe, nosakot pasākumus, kas finansēti no nozares iemaksām, un to finansēšanas noteikumus (EKL 87. pants) (sal. ar 49.–56., 60., 61., 71., 76. un 77. punktu)

4. Valsts atbalsts – Aizliegums – Atkāpes – Atbalsts, ko var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu – Darbības atbalsts – Izslēgšana (EKL 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts) (sal. ar 86. punktu)

5. Lauksaimniecība – Tirgu kopīgā organizācija – Valsts atbalsts produktiem, uz kuriem attiecas tirgus kopīgā organizācija – Aizliegums – Atbalsts, kas veicina valsts produktu eksportu uz trešajām valstīm – Ietekmes neesamība (EKL 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts) (sal. ar 87. punktu)

6. Kopienu tiesības – Principi – Tiesiskās paļāvības aizsardzība – Apstākļi (sal. ar 90. un 91. punktu)

7. Valsts atbalsts – Nelikumīga atbalsta atgūšana – Atbalsts, kas piešķirts pārkāpjot 88. pantā paredzētās procesuālās normas – Iespējamā saņēmēju tiesiskā paļāvība – Aizsardzība – Nosacījumi un ierobežojumi – Komisijas bezdarbība – Tiesiskās paļāvības neesamība – Izņēmuma apstākļi –Neesamība (EKL 87. un 88. pants) (sal. ar 92., 93., 95. un 96. punktu)

Priekšmets

Prasība atcelt Komisijas 2009. gada 28. janvāra Lēmumu C(2009) 203, galīgā redakcija, par Francijas Republikas īstenotajiem “ārkārtas rīcības plāniem” augļu un dārzeņu nozarē

Rezolutīvā daļa:

1) prasību noraidīt;
29

Kopš Regulas Nr. 1049/2001 spēkā stāšanās visi iestāžu rīcībā esošie dokumenti, gan to izdotie, gan dalībvalstu vai trešo personu izdotie, ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā un uz tiem līdz ar to ir attiecināmas šīs regulas normas, it īpaši tās, kas attiecas uz materiāltiesiskajiem izņēmumiem no piekļuves tiesībām.
Attiecībā uz Eiropas Savienības vidusmēra patērētājiem Regulas Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pastāv sajaukšanas iespēja starp, pirmkārt, grafisku apzīmējumu “F1‑LIVE”, par kuru ir iesniegts pieteikums to reģistrēt kā Kopienas preču zīmi attiecībā uz precēm un pakalpojumiem Nicas Nolīguma 16., 38. un 41. klasē, un, otrkārt, vārdiskām preču zīmēm “F1”, kas agrāk Vācijā reģistrētas attiecībā uz pakalpojumiem 41. klasē un Apvienotajā Karalistē reģistrētas attiecībā uz precēm un pakalpojumiem 16. un 38. klasē un kura kā starptautiska preču zīme ir spēkā Dānijā, Vācijā, Spānijā, Francijā, Itālijā un Ungārijā attiecībā uz precēm un pakalpojumiem 16., 38. un 41. klasē, kā arī grafisku Kopienas preču zīmi “F1 Formula 1”, kas agrāk reģistrēta attiecībā uz precēm un pakalpojumiem tajās pašās klasēs.

Lai gan starp konfliktējošajām preču zīmēm pastāv vizuālās, fonētiskās un konceptuālās dažādības elementi, agrākās preču zīmes vārdiskā elementa iekļaušanas reģistrācijai pieteiktajā grafiskajā preču zīmē dēļ pastāv arī zināma vispārējās līdzības pakāpe.

It īpaši no fakta, ka konkrētā sabiedrības daļa saglabā atmiņā tikai nepilnīgu attiecīgo preču zīmju attēlu tādējādi, ka to kopīgais elements, proti, “f 1”, izraisa starp tām zināmu līdzību, un no dažādo vērā ņemamo faktoru savstarpējās saistības, jo attiecīgās preces ir identiskas vai ļoti līdzīgas, – izriet, ka nevar tikt izslēgta sajaukšanas iespēja patērētāju apziņā. Citiem vārdiem sakot, pastāv iespēja, ka patērētāju apziņā abas preču zīmes tiks saistītas, patērētājiem interpretējot reģistrācijai pieteikto preču zīmi kā agrākās preču zīmes “F1” variantu šīs iepriekš minētās preču zīmes identiskās reprodukcijas dēļ un attiecīgi to komerciālās izcelsmes dēļ.

(sal. ar 29., 30., 45. un 52. punktu)
43

Apstrīdētā lēmuma rezolutīvās daļas 1. un 2. pants ir izteikts šādā redakcijā: “1. pants Laikposmā no 1992. gada 22. maija līdz 2007. gada 19. decembrim maksājumu organizācija MasterCard un to pārstāvošās juridiskās personas, tas ir, [prasītājas,] pārkāpa [EKL] 81. panta noteikumus un laikposmā no 1994. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 19. decembrim – EEZ līguma 53. panta noteikumus, jo tās faktiski noteica minimālo cenu izdevumiem, kas komersantiem jāmaksā savām pieņēmējbankām par maksājumu karšu pieņemšanu [EEZ], ieviešot EEZ piemērojamās starpbanku standarta komisijas maksas par darījumiem ar MasterCard zīmola “patērētāju” kredītkartēm un atliktā maksājuma kartēm, kā arī MasterCard vai Maestro zīmola debetkartēm. 2. pants Maksājumu organizācijai MasterCard un to pārstāvošajām juridiskajām personām ir jāizbeidz 1. pantā minētais pārkāpums atbilstoši nākamā 3.–5. panta noteikumiem. Maksājumu organizācija MasterCard un to pārstāvošās juridiskās personas atturas no pārkāpuma atkārtošanas, veicot kādu no 1. pantā aprakstītajiem aktiem vai darbībām, kurai būtu identisks vai ekvivalents mērķis vai sekas. It īpaši tās atturas no starpbanku standarta komisijas maksu piemērošanas SEPA [vienotajā eiro maksājumu telpā]/eurozonā.” [Neoficiāls tulkojums]
74

No tā izriet, ka Komisija ir pamatoti uzskatījusi, ka cenas nenorādīšana par posteni E 9.26 tāmes kopsavilkumā, kas ir pievienots sabiedrības C. piedāvājumam, ir vienkārša piedāvājuma pārrakstīšanās kļūda vai vismaz neskaidrība, ko var vienkārši izskaidrot un viegli novērst. Ņemot vērā iepriekš 68.–73. punktā izklāstītos apstākļus, ir jāsecina, ka cena, kas nebija norādīta par sabiedrības C. tāmes kopsavilkuma posteni E 9.26, nevar būt atšķirīga no šīs sabiedrības piedāvātas cenas par posteni E 9.13 (EUR 903,69) un ka sabiedrība C. šo cenu par tāmes kopsavilkuma posteni E 9.26 nav norādījusi tikai nejauši.
Keywords

Summary



Keywords

Kopienas preču zīme – Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana – Relatīvi atteikuma pamatojumi – Agrākas preču zīmes, kas ir identiska vai līdzīga un reģistrēta attiecībā uz identiskām vai līdzīgām precēm vai pakalpojumiem, īpašnieka iebildumi

(Padomes Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

Summary

No vidusmēra patērētāja viedokļa nepastāv sajaukšanas iespēja starp trīsdimensiju apzīmējumu, ko veido cilindriskas formas pudele ar šauru un spirālveida pudeles kakliņu, uz kuras cilindriskās daļas izvietots uzraksts “snipp”, kura reģistrācija par Kopienas preču zīmi lūgta attiecībā uz precēm, kas ietilpst 30., 32. un 33. klasē atbilstoši Nicas nolīgumam, un agrāk kā Kopienas preču zīmi reģistrētu trīsdimensiju preču zīmi, ko veido pudeles ar spirālveida kakliņu forma attiecībā uz identiskām vai ļoti līdzīgām precēm, kas ietilpst minētā nolīguma 21., 32. un 33. klasē.

Lai gan nevar izslēgt, ka pieteiktās preču zīmes vārdiskais elements “snipp”, kas iegravēts tādā pat krāsā kā stikls, ir grūti uztverams un līdz ar to tam nevar būt ietekmes uz preču zīmes radīto kopējo iespaidu, un lai gan nevar neievērot, ka abu pretnostatīto apzīmējumu pudeļu kakliņi ir spirālveida formas un attiecīgi atšķiras no tradicionāliem pudeļu kakliņiem, tomēr radītais kopējais iespaids parāda vairākas nozīmīgas atšķirības starp pretnostatītajiem apzīmējumiem.

Pirmkārt, agrākais apzīmējums no vidusmēra patērētāju, kas ir samērā informēti, uzmanīgi un apdomīgi, viedokļa šķiet esam garāks, plānāks un tādēļ smalkāk veidots nekā pieteiktais apzīmējums, kuram ir mazāks, biezāks un korpulentāks siluets, kas rada smagnējāku iespaidu. Turklāt pieteiktā apzīmējuma pudeles galvenās daļas forma tās izliekuma dēļ ir neregulāra, kamēr agrākā apzīmējuma forma ir taisna. Otrkārt, pudeļu kakliņi, lai arī tie abi ir spirālveida, attēlo atšķirīgas spirāles. Kamēr agrākā apzīmējuma pudeles kakliņš ir plānāks un veidots tikai no diviem spirālveida pagriezieniem, pieteiktā apzīmējuma pudeles kakliņš šķiet esam platāks un to veido vismaz četri spirāles pagriezieni.

Tā kā pretnostatītajām preču zīmēm ir nozīmīgas atšķirības un nav pierādīts, kādā veidā agrākajai preču zīmei ir augsta atšķirtspēja, vienkāršais apstāklis, ka abām pudelēm ir spirālveida formas pudeles kakliņš, neļauj secināt, ka pastāv pretnostatīto preču zīmju sajaukšanas iespēja, neraugoties uz to, ka attiecīgās preces ir identiskas. Attiecībā uz pretnostatīto preču zīmju radīto taktilo iespaidu, no pudeļu pārdošanas kārtības – proti, tā, ka tās tiek izstādītas kā marķētas preces lielveikalu pārtikas nodaļās vai tiek pasūtītas bārā vai restorānā, – izriet, ka patērētāji galvenokārt koncentrēsies uz to etiķešu vārdiskajiem un grafiskajiem elementiem, tādiem kā preču zīmes nosaukums, logo un/vai citi grafiskie elementi, kas norāda preces izcelsmi.

(sal. ar 25., 26., 32. un 33. punktu)
1)

Atlantic Energy Ltd atmaksā Eiropas Kopienu Komisijai summu EUR 226010 apmērā, kurai pieskaitīti līguma BU 183/95 UK/AT Vispārējo noteikumu 23.1. punktā paredzētie procenti par laika posmu, pirmkārt, no 1996. gada 1. jūnija līdz , un, otrkārt, no līdz , un no kuras atskaitīti EUR 3610,53, šai gala summai pieskaitot procentus atbilstoši prasības pieteikumā norādītajam, kas ir noteikti iepriekš minētajā Vispārējo noteikumu 23.1. punktā, par laikposmu no un līdz pilnīgai parāda samaksai.
14

Tomēr ikvienam apzīmējumam, lai to reģistrētu, ir jāatbilst Regulas Nr. 40/94 7. pantā izvirzītajiem nosacījumiem, kuri neļauj reģistrēt apzīmējumus, kuri no patērētāja viedokļa nevar veikt reģistrācijas pieteikumā ietverto preču vai pakalpojumu komerciālās izcelsmes identifikācijas funkciju (Pirmās instances tiesas 2008. gada 9. jūlija spriedums lietā T-302/06 Hartmann/ITSB (“E”), Krājumā nav publicēts, 29. un 30. punkts). Līdz ar to cipars var tikt reģistrēts kā Kopienas preču zīme tikai tad, ja tam attiecībā pret reģistrācijas pieteikumā ietvertajām precēm un pakalpojumiem ir atšķirtspēja un ja tas nav vienkāršs šo preču un pakalpojumu apraksts.