Keywords

Summary



Keywords

1. Tiesvedība – Pieteikums par lietas ierosināšanu – Formas prasības – Advokāta pašrocīgs paraksts – Divu prasītāju vārdā iesniegts prasības pieteikums – Paraksts, pirms kura ir norāde tikai uz vienu no prasītājiem – Pieņemamība – Nosacījumi

(1991. gada 2. maija Vispārējās tiesas Reglamenta 43. panta 1. punkta pirmā daļa un 44. panta 1. punkts)

2. Prasība atcelt tiesību aktu – Pieņemamības nosacījumi – Fiziskas vai juridiskas personas –Prasība, ko par vienu un to pašu lēmumu cēluši vairāki prasītāji – Viena no tiem interese celt prasību – Prasības pieņemamība kopumā

(LESD 263. panta ceturtā daļa)

3. Prasība atcelt tiesību aktu – Pārsūdzami tiesību akti – Jēdziens – Tiesību akti, kas rada saistošas tiesiskās sekas – Šo seku novērtējums, ņemot vērā akta saturu

(LESD 263. pants)

4. Eiropas Savienības iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Atteikums piekļūt dokumentam, pamatojot to ar dokumenta neesamību vai to, ka tas nav attiecīgās iestādes rīcībā – Apstāklis, kas nav pamats regulas nepiemērojamībai

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. 1049/2001 4. pants un 8. panta 1. un 3. punkts)

5. Prasība atcelt tiesību aktu – Pārsūdzami tiesību akti – Jēdziens – Lēmums atteikt piekļuvi iestādes dokumentiem pēc atkārtota pieteikuma iesniegšanas – Ietveršana – Nosacījumi

(LESD 263. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 8. panta 1. punkts)

6. Prasība atcelt tiesību aktu – Interese celt prasību – Jēdziens – Prasība, kas prasītājam var dot labumu – Interese, kurai jāturpinās līdz tiesas nolēmuma pasludināšanai

(LESD 263. panta ceturtā daļa)

7. Prasība atcelt tiesību aktu – Fiziskas vai juridiskas personas – Interese celt prasību – Prasība par Savienības aģentūras lēmumu, ar ko ir atteikta piekļuve dokumentiem – Pieprasītās informācijas publiskošana tiesvedības laikā aģentūras interneta vietnē – Intereses celt prasību zudums

(LESD 263. panta ceturtā daļa; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 8. panta 1. punkts)

8. Eiropas Savienības iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Termiņš atbildei uz piekļuves pieteikumu – Pārsniegums – Netiešs lēmums par noraidīšanu – Attiecīgās iestādes kompetences saglabāšana atbildēt uz piekļuves pieteikumu pēc termiņa beigām – Lēmums par pagarināšanu – Termiņa nokavējuma sekas

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 8. panta 1. un 2. punkts)

9. Eiropas Savienības iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Izņēmumi no tiesībām piekļūt dokumentiem – Šaura interpretācija un piemērošana

(LESD 15. panta 3. punkts; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 preambulas 4. un 11. apsvērums un 1. un 4. pants)

10. Tiesību aktu tuvināšana – Ķimikāliju reģistrēšana, vērtēšana un licencēšana – REACH regula – Konkrētas informācijas saistībā ar reģistrētajām vielām publiskošana internetā – Deklarētāju nosaukumi un kontaktinformācija – Iespēja Eiropas Ķimikāliju aģentūrai ( ECHA ) neizpaust informāciju attiecīgo personu pieteikuma par konfidencialitāti neesamības gadījumā – Neesamība

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkta 1. ievilkums un Regulas Nr. 1907/2006 10. panta a) punkta xi) ievilkums, 118. panta 2. punkta d) apakšpunkts un 119. panta 2. punkta d) apakšpunkts)

11. Eiropas Savienības iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Izņēmumi no tiesībām piekļūt dokumentiem – Lēmumu pieņemšanas procesa aizsardzība – Nosacījumi – Minētā procesa konkrēts, faktisks un būtisks aizskārums – Piemērojamība

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 3. punkta pirmā daļa un Regulas Nr. 1907/2006 119. panta 2. punkts)

12. Eiropas Savienības iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Izņēmumi no tiesībām piekļūt dokumentiem – Lēmumu pieņemšanas procesa aizsardzība – Piemērojamība – Piekļuves pieteikuma izskatīšanai nepieciešamās darba slodzes apjoms – Izslēgšana

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 3. punkts)

13. Eiropas Savienības iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Izņēmumi no tiesībām piekļūt dokumentiem – Piekļuves atteikums – Iestādes pienākums veikt dokumentu konkrētu un individuālu pārbaudi – Iespēja balstīties uz vispārīgām prezumpcijām, kas piemērojamas attiecībā uz noteiktām dokumentu kategorijām – Ierobežojumi

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkts)

14. Tiesību aktu tuvināšana – Ķimikāliju reģistrēšana, vērtēšana un licencēšana – REACH regula – Piekļuve Eiropas Ķimikāliju aģentūras ( ECHA ) rīcībā esošajiem dokumentiem – Prezumpcija par labu informācijas neizpaušanai attiecībā uz saražotās vai tirgū laistās vielas precīzu tonnāžu – Pienākums ECHA pierādīt, ka publiskošanas gadījumā tiktu apdraudētas konkrētu personu komerciālās intereses – Neesamība

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. pants un Regulas Nr. 1907/2006 118. panta 2. punkts c) apakšpunkts)

15. Eiropas Savienības iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Piekļuves pieteikums vides informācijai – Regulas Nr. 1367/2006 piemērošana kā “lex specialis” attiecībā uz Regulu Nr. 1049/2001 – Ietekme – Izņēmumi no tiesībām piekļūt dokumentiem – Piemērojamība – Komerciālo interešu aizsardzība – Izslēgšana

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 1. punkts, 2. punkta 1.–3. ievilkums, 3. un 5. punkts un Regulas Nr. 1367/2006 6. panta 1. punkts)

16. Eiropas Savienības iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Piekļuves pieteikums vides informācijai – Regula Nr. 1367/2006 – Izņēmumi no tiesībām piekļūt dokumentiem – Sabiedrības intereses, kas pamato dokumentu publiskošanu – Jēdziens

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkts un Regulas Nr. 1367/2006 6. panta 1. punkts)

17. Eiropas Savienības iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Piekļuves pieteikums vides informācijai – Regula Nr. 1367/2006 – Izņēmumi no tiesībām piekļūt dokumentiem – Sabiedrības intereses, kas pamato dokumentu publiskošanu – Atsaukšanās uz pārskatāmības principu – Nepieciešamība izvirzīt ar lietu saistītus īpašus apsvērumus

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkts un Regulas Nr. 1367/2006 6. panta 1. punkts)

18. Eiropas Savienības iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Piekļuves pieteikums vides informācijai – Regula Nr. 1367/2006 – Informācija saistībā ar emisijām vidē – Jēdziens – Informācija par saražoto un tirgū laisto ķīmisko vielu tonnāžu – Izslēgšana

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1367/2006 2. panta 1. punkta d) apakšpunkta ii) ievilkums un Regulas Nr. 1907/2006 3. panta 15. punkts)

19. Eiropas Savienības iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Izņēmumi no tiesībām piekļūt dokumentiem – Trešo personu izdoti dokumenti – Iepriekšējas apspriešanās ar attiecīgajām trešajām personām pienākums – Piemērojamība

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 1., 2. un 4. punkts)

20. Eiropas Savienības iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Izņēmumi no tiesībām piekļūt dokumentiem – Attiecīgās personas komerciālo interešu aizsardzība – Iestādes pienākums veikt dokumentu konkrētu un individuālu pārbaudi – Piemērojamība – Pienākuma izslēgšana – Informācija saskaņā ar Regulu Nr. 1907/2006 par saražoto un tirgū laisto ķīmisko vielu precīzo tonnāžu – Nosacījumi

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkta 1. ievilkums un 6. punkts un Regulas Nr. 1907/2006 118. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

21. Tiesvedība – Jaunu pamatu izvirzīšana tiesvedības laikā – Nosacījumi – Esoša pamata paplašināšana – Pieņemamība – Analoģisks risinājums attiecībā uz pamata atbalstam izteiktajiem iebildumiem – Iebildums saistībā ar samērīguma principa pārkāpumu, kas izvirzīts pamata attiecībā uz Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 6. punkta pārkāpumu pamatojumam – Pieņemamība

(1991. gada 2. maija Vispārējās tiesas Reglamenta 44. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 48. panta 2. punkts; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 6. punkts)

22. Tiesību aktu tuvināšana – Ķimikāliju reģistrēšana, vērtēšana un licencēšana – REACH regula – Konkrētas informācijas saistībā ar reģistrētajām vielām publiskošana Internetā – Kopējais vielu tonnāžas diapazons – Iespēja trešajām personām, iesniedzot piekļuves pieteikumu saskaņā ar Regulu Nr. 1049/2001, panākt, ka Eiropas Ķimikāliju aģentūra ( ECHA ) izpauž vēl nekonstatētu tonnāžas diapazonu – Neesamība

(Orhūsas konvencijas 4. panta 3. punkta a) apakšpunkts, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 2. panta 1. punkts un 4. panta 4. punkts, Regulas Nr. 1367/2006 3. panta pirmā daļa un Regulas Nr. 1907/2006 118. panta 1. punkts un 119. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

23. Tiesvedība – Pieteikums par lietas ierosināšanu – Formas prasības – Kopsavilkums par izvirzītajiem pamatiem – Abstrakts formulējums – Nepieņemamība

(1991. gada 2. maija Vispārējās tiesas Reglamenta 44. panta 1. punkta c) apakšpunkts)

Summary

1. Saskaņā ar [1991. gada 2. maija] Vispārējās tiesas Reglamenta 43. panta 1. punkta pirmo daļu procesuāla dokumenta oriģinālu paraksta lietas dalībnieku pārstāvis vai advokāts. Attiecībā uz prasības pieteikumu, kuru divu prasītāju vārdā sagatavojis un iesniedzis advokāts, tas, ka prasības pieteikuma pēdējā lapā ir ietvertas piezīmes “iesniedzis attiecīgi” un “vārdā”, atsaucoties tikai uz vienu no prasītājiem nevar atspēkot secinājumu, ka minētais prasības pieteikums atbilst gan minētajai tiesību normai, gan minētās regulas 44. panta 1. punktam. Proti, pirmkārt, ne no vienas Savienības tiesību normas neizriet, ka šādas piezīmes būtu obligātas un ka advokātam prasības pieteikuma pēdējā lappusē zem sava paraksta ir jānorāda attiecīgie prasītāji. Otrkārt, ņemot vērā to, ka abi prasītāji ir atbilstoši piešķīruši pārstāvības pilnvaras advokātam, kas parakstījis prasības pieteikumu, nevar tikt pamatoti apgalvots, ka viena prasītāja pieminēšana vien pirms un pēc advokāta paraksta ir uzskatāma par tā pārstāvības Savienības tiesā ierobežošanu tikai ar šo vienu prasītāju.

(sal. ar 84. un 88.–92. punktu)

2. Runājot par vienu un to pašu prasību, ja vienam no prasītājiem ir tiesības celt prasību, pārējo prasītāju tiesības celt prasību nav jāpārbauda, izņemot, ja pastāv procesuālās ekonomijas apsvērumi.

(sal. ar 97. punktu)

3. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 101.–104. punktu)

4. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 105. un 106. punktu)

5. Kā paredzēts Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 8. panta 1. punktā, atkārtota pieteikuma noraidīšana principā var būt prasības atcelt tiesību aktu priekšmets. Šajā ziņā, lai gan, protams, ikviena atbilde uz vispārēju informācijas pieprasījumu nav obligāti uzskatāma par lēmumu, par kuru var tikt celta prasība par atcelšanu, tomēr tā tas nav skaidri definētas informācijas pieprasījumā gadījumā, atbildot uz kuru Savienības aģentūra nav sniegusi vienīgi parastu vispārēju informāciju, bet ir pieņēmusi lēmumu, ar ko ticis noraidīts pieteikums par piekļuvi informācijai. Neatkarīgi no jautājuma, vai minētajai aģentūrai bija vai nebija jādod piekļuve minētajai informācijai, tostarp saskaņā ar Regulu Nr. 1049/2001, runa tomēr ir par nelabvēlīgu lēmumu, kas rada tiesiskas sekas un tādējādi var tikt apstrīdēts.

(sal. ar 107., 109. un 110. punktu)

6. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 114. un 115. punktu)

7. Attiecībā uz prasību, kas vērsta pret Savienības aģentūras atteikumu izpaust informāciju, piekļuve kurai tika lūgta saskaņā ar Regulu Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, kad pēc prasības celšanas prasītā informācija tikusi izpausta aģentūras interneta vietnē, ir jākonstatē, ka strīds ir zaudējis savu priekšmetu un prasītājs – savu interesi celt prasību, kā rezultātā tiesvedība ir jāizbeidz. Aplūkojot šādi, attiecībā uz šo informāciju prasītāju pieteikums tātad var tikt uzskatīts par apmierinātu. Apstrīdētā lēmuma atcelšana, ciktāl ar to ir atteikta piekļuve minētajai informācijai, līdz ar to tiem nesniegtu nekādu labumu.

(sal. ar 119. un 120. punktu)

8. Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 8. pantā paredzēto termiņu izbeigšanās neatņem iestādei tiesības pieņemt tiešu lēmumu. Šajā ziņā likumdevējs minētās regulas 8. panta 1. un 2. punktā ir paredzējis sekas, kādas var būt iespējamai termiņa neievērošanai, šīs pašas regulas 8. panta 3. punktā nosakot, ka gadījumā, ja iestāde neievēro termiņu, tad rodas tiesības celt prasību tiesā. Termiņa atbildei uz atkārtotu pieteikumu pārsniegšana tomēr nevar padarīt lēmumu par atkārtotu pieteikumu par prettiesisku, kas būtu pamats tā atcelšanai. Tāpat tas tā ir arī tad, ja tiek apstrīdēts lēmuma par [termiņa] pagarināšanu tiesiskums vai spēkā esamība. Proti, pat lēmuma par [termiņa] pagarināšanu spēkā neesamība labākajā gadījumā ļauj vienīgi uzskatīt, ka termiņš atbildei uz atkārtoto pieteikumu nav ticis pagarināts un ka līdz ar to apstrīdētais lēmums ir pieņemts pēc termiņa beigām, kas tomēr neietekmē tā tiesiskumu.

(sal. ar 130.–132. un 136. punktu)

9. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 145., 146. un 202. punktu)

10. Attiecībā uz pieteikuma par piekļuvi ķīmisko vielu, kas reģistrētas Eiropas Ķimikāliju aģentūrā ( ECHA ), ražotāju un importētāju nosaukumiem un kontaktinformācijai šī aģentūra lēmumu par piekļuves pieteikumu nevar balstīt uz Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. panta 2. punkta pirmo ievilkumu, lasot to kopsakarā ar Regulas Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu, 118. panta 2. punkta d) apakšpunktu, jo minētie nosaukumi un kontaktinformācija ir informācija, uz ko attiecas Regulas Nr. 1907/2006 119. panta 2. punkta d) apakšpunkts. Minētā 119. panta 2. punktā ir paredzēts, ka internetā ir jāpublisko visa informācija, kas ietverta drošības datu lapās, izņemot pieteikumu par konfidencialitāti saskaņā ar Regulas Nr. 1907/2006 10. panta a) punkta xi) apakšpunktu.

Proti, pirmkārt, pieņemot, ka ar Regulas Nr. 1907/2006 119. pantu ieviestā izpaušanas internetā kārtība ir izsmeļoša, Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkta pirmais ievilkums, lasot to kopā ar Regulas Nr. 1907/2006 118. panta 2. punkta d) apakšpunktu, nav piemērojams attiecībā uz minētās regulas 119. punktā paredzēto informāciju un līdz ar to nevar pamatot atteikumu piekļūt informācijai, kas ietver deklarētāju nosaukumus un kontaktinformāciju. Otrkārt, pieņemot, ka ar minēto 119. pantu paredzētā kārtība principā pilnībā neizslēdz Regulas Nr. 1907/2006 118. pantā un Regulā Nr. 1049/2001 paredzēto kārtību par piekļuvi dokumentiem, tomēr Regulas Nr. 1907/2006 119. panta 2. punkta d) apakšpunktā ir paredzēts, ka tāda informācija kā deklarētāju nosaukumi un kontaktinformācija ir jāpublisko internetā, izņemot, ja ECHA apmierina pieteikumu par konfidencialitāti. Līdz ar to, neesot šādam pieteikumam, ECHA jebkuras prasītās informācijas izpaušanas atteikumu nevar pamatot ar Regulas Nr. 1907/2006 118. panta 2. punkta d) apakšpunktā paredzēto juridisko prezumpciju, uzskatot, ka izpaušana apdraudētu attiecīgās personas komerciālo interešu aizsardzību. Proti, Regulas Nr. 1907/2006 118. pantā paredzētā juridiskā prezumpcija nevar pamatot, ka informācija principā netiek izpausta, ja specifiskākā tiesību normā, proti, Regulas Nr. 1907/2006 119. panta 2. punkta d) apakšpunktā, ir prasīts, lai šī informācija principā tiktu izpausta.

(sal. ar 151.–153. punktu)

11. Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. panta 3. punktā paredzētais izņēmums tiesībām uz piekļuvi dokumentiem prasa pierādīt, ka konkrētā piekļuve var konkrēti un faktiski apdraudēt ar šo izņēmumu aizsargāto interesi un ka šīs intereses apdraudējuma risks ir saprātīgi paredzams, nevis tikai hipotētisks. Turklāt lēmumu pieņemšanas procesa apdraudējumam ir jābūt nopietnam, lai uz to attiektos minētās regulas 4. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzētais izņēmums. Tas tā it īpaši ir tad, ja konkrēto dokumentu izpaušana būtiski skar lēmumu pieņemšanas procesu. Taču [apdraudējuma] nopietnības vērtējums ir atkarīgs no visiem lietas apstākļiem, tostarp no negatīvās ietekmes uz lēmumu pieņemšanas procesu, uz ko norāda iestāde saistībā ar attiecīgo dokumentu izpaušanu.

Attiecībā uz pieteikumu par piekļuvi ķīmisko vielu, kas reģistrētas Eiropas Ķimikāliju aģentūrā ( ECHA ), ražotāju un importētāju nosaukumiem un kontaktinformācijai deklarētāju nosaukumi nav informācija, kas attiecas uz ECHA lēmumu pieņemšanas procesu, bet drīzāk tā ir informācija, uz kuru attiecas lēmums minētā procesa iznākumā. Piekļuve prasītajai informācijai nevarēja ECHA traucēt izvēlēties, kādus pasākumus veikt, lai ieviestu no Regulas Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu, 119. panta 2. punkta izrietošos pienākumus attiecībā uz informācijas izpaušanu internetā. Tāpat, apgalvotais Regulā Nr. 1049/2006 paredzēto procedūru apiešanas risks neattiecas uz lēmumu pieņemšanas procedūru, bet drīzāk uz iespējamām prasītās informācijas izpaušanas sekām. Taču Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzētais atteikuma pamats attiecas tikai uz lēmumu pieņemšanas procedūru.

(sal. ar 157., 160. un 162. punktu)

12. Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. panta 3. punktā paredzētais izņēmums tiesībām uz piekļuvi dokumentiem ir vērsts tikai uz to, lai aizsargātu lēmumu pieņemšanas procedūru, nevis uz to, lai novērstu pārmērīgu iesaistīto iestāžu darba slodzi.

(sal. ar 161. punktu)

13. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 168.–172. un 231. punktu)

14. Regulas Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu, 118. panta 2. punkta c) apakšpunkts ietver vispārēju prezumpciju, saskaņā ar kuru informācija par saražotu vai tirgū laistu vielu precīzu tonnāžu principā apdraud attiecīgās personas komerciālās intereses. Kad ir piemērojama šajā tiesību normā paredzētā juridiskā prezumpcija, attiecīgā iestāde var uzskatīt, ka izpaušana apdraudētu konkrētās personas komerciālo interešu aizsardzību, un tai nav jāveic katra dokumenta, kura izpaušana ir prasīta, satura konkrēts vērtējums. Šīs juridiskās prezumpcijas dēļ un neesot konkrētiem elementiem, kas varētu likt to apšaubīt, Eiropas Ķimikāliju aģentūrai nav jāpierāda, kādā ziņā precīzas tonnāžas izpaušana būtu apdraudējusi attiecīgo personu komerciālās intereses.

Šo secinājumu neatspēko tas, ka prasītajai pārbaudei, izskatot pieteikumu par piekļuvi dokumentiem, principā ir jābūt konkrētai un individuālai. Šim principam faktiski ir izņēmumi, tostarp, ja pastāv vispārēja prezumpcija, saskaņā ar kuru konkrētā dokumenta izpaušana apdraudētu kādu no interesēm, kas aizsargātas ar Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. pantā paredzētajiem izņēmumiem. Tā tas ir vēl jo vairāk, kad šāda prezumpcija ir tieši paredzēta tiesību normā, proti, Regulas Nr. 1907/2006 118. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

(sal. ar 174., 176. un 177. punktu)

15. Regulas Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, 6. panta 1. punkta pirmajā teikumā ir ietverta norma par izņēmumiem, kas paredzēti Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. panta 2. punkta pirmajā un trešajā ievilkumā. Tā paša 1. punkta otrajā teikumā ir minēti ne tikai pārējie izņēmumi, bet arī pārējie Regulas Nr. 1049/2001 4. pantā paredzētie izņēmumi. Tātad šī tiesību norma attiecas uz izņēmumiem, kas ietverti šī 4. panta 1. punktā, 2. punkta otrajā ievilkumā, kā arī 3. un 5. punktā. Ņemot vērā, ka komerciālo interešu aizsardzībai ir piemērojams Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkta pirmais ievilkums, kas ir aptverts ar Regulas Nr. 1367/2006 6. panta 1. punkta pirmo teikumu, tā nav ietverta šī 6. panta 1. punkta otrajā teikumā paredzētajā pārējo izņēmumu jēdzienā.

(sal. ar 187. punktu)

16. Regulas Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, 6. panta 1. punkta otrajā teikumā ir minētas vienīgi sabiedrības intereses, lai informācija tiktu izpausta, nevis sevišķas sabiedrības intereses Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. panta 2. punkta in fine izpratnē. No Regulas Nr. 1367/2006 6. panta 1. punkta otrā teikuma tātad neizriet, ka vienmēr pastāv sevišķas sabiedrības intereses, lai vides informācija tiktu izpausta.

(sal. ar 189. punktu)

17. Lai gan ir taisnība, ka sevišķas sabiedrības intereses, kas var pamatot dokumenta publiskošanu, nav obligāti jānošķir no Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem pamatā esošajiem principiem, tomēr ar vispārīgiem apsvērumiem vien nevar tikt pierādīts, ka pārskatāmības principam piemīt kāda sevišķa nozīme, kas varētu prevalēt pār iemesliem, kuri pamato atteikumu publiskot attiecīgos dokumentus, un pieteikuma iesniedzējam ir konkrēti jānorāda apstākļi, no kuriem izriet sevišķas sabiedrības intereses, kas pamato attiecīgo dokumentu izpaušanu.

No tā izriet, ka sevišķas sabiedrības intereses attiecībā uz izpaušanu neizriet to tā vien, ka konkrētā informācija ir vides informācija. Tādējādi saistībā ar pieteikumu par piekļuvi vides informācijai attiecībā uz par konkrētu tonnāžu, kādā bīstamās vielas tikušas saražotas vai laistas tirgū, pieteicējs nevar tikai vispārīgi atsaukties uz Regulas Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, pamatā esošajiem principiem, lasot to kopā ar Regulu Nr. 1049/2001, nenorādot nevienu argumentu, ar ko varētu tikt pierādīts, ka attiecībā uz precīzu vielu tonnāžu atsaucei uz pārskatāmības principu, kas ļautu panākt sabiedrības labāku iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā, ņemot vērā šīs lietas specifiskos apstākļus, piemīt sevišķa nozīme.

(sal. ar 193., 194. un 196. punktu)

18. Pat ja Regulas Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, nav ietverta tieša vides informācijas jēdziena definīcija, ņemot vērā šīs regulas 2. panta 1. punkta d) apakšpunkta ii) ievilkuma formulējumu, var secināt, ka par emisijām var tikt uzskatīta vienīgi novadīšana vidē, kas ietekmē vai var ietekmēt vides elementus. Tādējādi kādas vielas ražošana vai laišana tirgū vien nevar tikt uzskatīta par šādas vielas novadīšanu vidē, kā rezultātā informācija par ražoto vai tirgū laisto tonnāžu nevar tikt uzskatīta par informāciju, kas attiecas uz emisiju vidē.

Šo secinājumu nevar likt apšaubīt argumentācija, saskaņā ar kuru tirgū laista viela noteikti nonāk saskarsmē ar vidi un cilvēkiem, kā rezultātā laišana tirgū jau esot uzskatāma par emisiju vidē. Vispirms, mijiedarbība ar cilvēku veselību vai drošību nav pietiekama, lai secinātu emisijas vidē esamību, kurai ir vai kurai var būt sekas uz vides elementiem. Šajā ziņā, lai gan abstrakts risks par vielas emisiju pastāv no tās ražošanas brīža un ka, protams, nav izslēgts, ka risks palielinās ar vielas laišanu tirgū, tomēr vienīgi risks, ka kāda viela varētu tikt novadīta vidē, nepamato ražotās vai tirgū laistās vielas tonnāžas uzskatīšanu par informāciju saistībā ar emisijām vidē.

Turpinot, ir vielas, proti, starpprodukti Regulas Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu, 3. panta 15. punkta izpratnē, kuras, ja tās tiek izmantotas tām paredzētajā nolūkā, netiek novadītas vidē. Lai gan visas vielas, kas nav starpprodukti, var tikt novadītas vidē kādā to dzīves cikla brīdī, tas tomēr nenozīmē, ka šo vielu saražotā un tirgū laistā tonnāža varētu tikt uzskatīta par informāciju, kas attiecas uz novadīšanu vidē, kam ir vai var būt sekas uz vides elementiem.

(sal. ar 205., 206. un 208.–213. punktu)

19. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 222. un 223. punktu)

20. No Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. panta 6. punkta formulējuma izriet, ka, ja viens vai vairāki piekļuves tiesību izņēmumi attiecas uz kādu pieprasītā dokumenta daļu, pārējās dokumenta daļas publisko. Turklāt samērīguma princips prasa, lai atkāpes nepārsniegtu to, kas ir piemērots un vajadzīgs vēlamā mērķa sasniegšanai. Šajā ziņā, minētās regulas 4. panta 6. punkts nozīmē, ka ir jāveic konkrēta un individuāla katra dokumenta satura pārbaude. Proti, tikai šāda pārbaude ļauj iestādei novērtēt iespēju ļaut pieteicējam daļēji iepazīties ar dokumentiem. Pārbaude, kas veikta saistībā ar kategoriju, nevis konkrēto šajos dokumentos ietverto informāciju, principā nav pietiekama, jo iestādes veicamajai pārbaudei ir jāļauj konkrēti izvērtēt, vai izvirzītais izņēmums patiešām ir piemērojams visai minētajos dokumentos ietvertajai informācijai.

Attiecībā uz informācijas pieprasījumu attiecībā uz saražoto un tirgū laisto konkrēto vielu tonnāžu Eiropas Ķimikāliju aģentūrai ( ECHA ) nav pienākuma veikt katra gadījuma atsevišķi pārbaudi, jo Regulas Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu, 118. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētā juridiskā prezumpcija, saskaņā ar kuru precīzas tonnāžas izpaušana apdraud attiecīgo personu komerciālo interešu aizsardzību, attiecas uz visām konkrētajām vielām. Turklāt pieteicējs ne attiecībā uz visām konkrētajām vielām, ne arī attiecībā uz atsevišķām vielām nav izvirzījis elementus, kas var ļaut apšaubīt šo juridisko prezumpciju, un nav arī pierādījis sevišķu sabiedrības interešu esamību, kas pamato prasītās informācijas izpaušanu vismaz attiecībā uz daļu no vielām. Tādējādi ECHA var konstatēt, ka uz informāciju par precīzu visu vielu tonnāžu attiecas Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā paredzētais izņēmums. Turklāt minētais 118. panta 2. punkta c) apakšpunkts nepārsniedz robežas tam, kas piemērots un nepieciešams vēlamā mērķa sasniegšanai, proti, – komerciālo interešu aizsardzībai.

(sal. ar 229., 230., 232. un 239. punktu)

21. Saskaņā ar Vispārējās tiesas Reglamenta 44. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 48. panta 2. punktu pieteikumā par lietas ierosināšanu ir jāietver strīda priekšmets un izvirzīto pamatu kopsavilkums un tiesvedības laikā nav atļauts izvirzīt jaunus pamatus, izņemot gadījumus, kad tie ir saistīti ar tādiem tiesiskiem vai faktiskiem apstākļiem, kas ir kļuvuši zināmi tiesvedības laikā. Tomēr pamats, kas pieteikumā par lietas ierosināšanu tieši vai netieši papildina iepriekš izvirzīto pamatu un kam ar to ir cieša saikne, ir jāatzīst par pieņemamu. Analoģisks risinājums ir jāpiemēro iebildumam, kas izvirzīts kāda pamata atbalstam.

Tādējādi ir pieņemams pamats attiecībā uz samērīguma principa pārkāpumu, kas izvirzīts saistībā ar prasību par lēmumu par piekļuves dokumentiem atteikumu, lai argumentētu pamatu attiecībā uz Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. panta 6. punkta pārkāpumu. Proti, minētā tiesību norma tiecas sekmēt šī principa ievērošanu, jo ar to atļauta daļēja izpaušana, ja izņēmums tiesībām uz piekļuvi attiecas tikai uz kādu prasītā dokumenta daļu, lai nepārsniegtu robežas tam, kas ir piemērots un vajadzīgs, lai sasniegtu vēlamo mērķi. Šajā kontekstā prasītāju izdarītā atsauce uz samērīguma principu nav uzskatāma par jaunu pamatu, bet iebildumu, ar kuru precizēts pamats saistībā ar Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 6. punkta pārkāpumu.

(sal. ar 235.–237. punktu)

22. Attiecībā uz Eiropas Ķimikāliju aģentūras ( ECHA ) pienākumu saskaņā ar Regulas Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu, 119. panta 2. punkta b) apakšpunktu publiskot kopējās tonnāžas, kādā viela tikusi reģistrēta, diapazonu, minētā regula nesasaista šo pienākumu ar tiesībām uz piekļuvi dokumentiem, kas paredzētas tās 118. panta 1. punktā, lasot to kopā ar Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 2. panta 1. punktu. Ar pieteikumu par piekļuvi dokumentiem nav iespējams panākt izpaušanas internetā pienākuma izpildi. Šajā saistībā pieteikums par piekļuvi dokumentiem nevar likt ECHA sagatavot noteiktus datus, kas neeksistē, pat ja šo datu izpaušana ir paredzēta REACH regulas 119. pantā. Līdz ar to ECHA var noraidīt piekļuves pieteikumu konkrētu vielu kopējās tonnāžas diapazonam, pamatojoties uz to, ka tās rīcībā nav prasītās informācijas. Tā kā tai nebija pienākuma apspriesties ar trešajām personām attiecībā uz informāciju, kuras nebija tās rīcībā, ECHA nevar tikt pārmests, ka tā būtu pārkāpusi Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 4. punktu.

Turklāt Orhūsas konvencijas 4. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir tieši paredzēts, ka pieteikums par piekļuvi vides informācijai var tikt noraidīts, ja valsts iestādes, kurā šis pieteikums ir iesniegts, rīcībā nav pieprasīto dokumentu. Saskaņā ar Regulas Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, 3. panta pirmo daļu Regula Nr. 1049/2001 attiecas uz jebkura pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumu piekļūt vides informācijai, kas ir Kopienas iestāžu un struktūru rīcībā, kas arī ļauj secināt, ka šī norāde attiecas tikai uz pastāvošiem un attiecīgās iestādes rīcībā esošiem dokumentiem. Līdz ar to, pat pieņemot, ka kopējās tonnāžas diapazons ir uzskatāms par vides informāciju, šis apstāklis nevar likt apšaubīt pieteikuma par piekļuvi šai informācijai noraidīšanas tiesiskumu.

(sal. ar 252., 253. un 259. punktu)

23. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 256. punktu)