ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

1. Tiesību aktu tuvināšana – Zāles – Direktīva 89/105 – Cilvēkiem paredzētas zāles

(Padomes Direktīvas 89/105 1. pants un 6. panta 1. un 2. punkts)

2. Tiesību aktu tuvināšana – Zāles – Direktīva 89/105 – Cilvēkiem paredzētas zāles

(Padomes Direktīvas 89/105 6. panta 2. punkts)

Summary

1. Atbilstoši Direktīvas 89/105 par to pasākumu pārskatāmību, kas reglamentē cilvēkiem paredzēto zāļu cenas un to iekļaušanu valstu veselības apdrošināšanas sistēmās, 1. pantam tās mērķis ir, lai visi valsts pasākumi, kas domāti cilvēkiem paredzēto zāļu cenu regulēšanai vai valsts veselības apdrošināšanas sistēmās iekļauto zāļu klāsta ierobežošanai, atbilstu šīs direktīvas prasībām. Šie mērķi būtu apdraudēti tad, ja valsts veselības apdrošināšanas sistēmas apmaksājamo zāļu saraksta izveidošanai dalībvalsts drīkstētu ieviest divpakāpju procedūru – vienu, kas atbilst šīs direktīvas 6. panta 1. punktā paredzētajiem pienākumiem, un otru, kas, no vienas puses, no šiem pienākumiem būtu atbrīvota un, no otras puses, neatbilstu minētajā direktīvā noteiktajiem mērķiem.

No tā izriet, ka Direktīva 89/105 ir jāinterpretē tādējādi, ka tā nepieļauj dalībvalsts regulējumu, kas pēc bezrecepšu zāļu izslēgšanas no valsts veselības aizsardzības sistēmā paredzētas zāļu izsniegšanas kārtības kādai šīs sistēmas iestādei piešķir tiesības pieņemt noteikumus, kas terapeitiskus produktus no šīs izslēgšanas atbrīvo, neparedzot procedūru saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 1. un 2. punktu.

(sal. ar 25., 27. un 36. punktu un rezolutīvās daļas 1) punktu)

2. Direktīvas 89/105 par to pasākumu pārskatāmību, kas reglamentē cilvēkiem paredzēto zāļu cenas un to iekļaušanu valstu veselības apdrošināšanas sistēmās, 6. panta 2. punkts precīzi un nepārprotamā redakcijā apraksta pienākumu, t.i., to, kas attiecas uz lēmuma par atteikumu iekļaut kādas zāles veselības apdrošināšanas sistēmas sedzamo zāļu sarakstā pamatojumu un informēšanu par pārsūdzības iespējām, kurš nav nedz saistīts ar kādu nosacījumu, nedz arī izpildes vai seku ziņā pakārtots turpmākām darbībām. Tādējādi tā redakcija šķiet esam bez nosacījumiem un pietiekami precīza, no kā izriet, ka ieinteresētās personas var uz to atsaukties attiecībās ar dalībvalsti.

No tā izriet, ka minētais 6. panta 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka ar tādu lēmumu, kura rezultātā noteiktas zāles, kas satur tajā minētās aktīvās vielas, ir iekļautas apmaksājamo zāļu skaitā, skartajiem zāļu ražotājiem šī norma piešķir tiesības uz pamatotu lēmumu, kurā ietverta informācija par pieejamām pārsūdzības iespējām, pat ja dalībvalsts tiesiskais regulējums neparedz nedz atbilstošas procedūras, nedz arī pārsūdzības iespējas.

(sal. ar 42. un 44. punktu un rezolutīvās daļas 2) punktu)
Keywords

Summary



Keywords

1. Noteikumi par nodokļiem – Iekšējie nodokļi

(EKL 23., 25. un 90. pants)

2. Noteikumi par nodokļiem – Iekšējie nodokļi

(EKL 90. panta pirmā daļa)

3. Noteikumi par nodokļiem – Tiesību aktu saskaņošana – Apgrozījuma nodokļi – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma – Aizliegums iekasēt citus valsts nodokļus, kuriem ir apgrozījuma nodokļu raksturs

(Padomes Direktīvas 77/388 33. pants)

Summary

1. Reģistrācijas nodeva, ar ko apliek transportlīdzekļus, lai nodotu tos ekspluatācijā dalībvalsts teritorijā, un ar ko vieglās automašīnas apliek nevis tāpēc, ka tās šķērso robežu, bet cita iemesla dēļ, nav uzskatāma par ievedmuitas nodokli vai maksājumu ar līdzvērtīgu iedarbību EKL 23. un 25. panta nozīmē, bet ietilpst vispārējā precēm piemērojamo iekšējo nodevu kārtībā, un tādējādi tā jāpārbauda saistībā ar EKL 90. pantu.

(sal. ar 41. un 42. punktu un rezolutīvās daļas 1) punktu)

2. EKL 90. panta pirmā daļa ir jāinterpretē tādējādi, ka pret reģistrācijas nodevu, ar ko apliek transportlīdzekļus, lai nodotu tos ekspluatācijā dalībvalsts teritorijā, šī norma iestājas tiktāl, ciktāl šī nodeva ir piemērojama lietotiem transportlīdzekļiem, nododot tos ekspluatācijā šīs valsts teritorijā pirmo reizi, un tās summa, kas noteikta atkarībā vienīgi no transportlīdzekļu tehniskajiem rādītājiem (dzinēja tips, dzinēja tilpums) un to klasifikācijas saistībā ar vidi, tiek aprēķināta, neievērojot to vērtības samazināšanos, no kā izriet, ka, nodevu piemērojot lietotiem transportlīdzekļiem, ko importē no citām dalībvalstīm, tās summa pārsniedz minētās nodevas summu, ko ietver līdzīgu lietotu importa dalībvalstī jau reģistrētu transportlīdzekļu atlikusī vērtība.

(sal. ar 57. punktu un rezolutīvās daļas 2) punktu)

3. Sestās direktīvas 77/388 par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem, 33. pants, ar ko dalībvalstīm, ievērojot zināmus nosacījumus, piešķirtas pilnvaras saglabāt vai ieviest nodevas, ko nevar uzskatīt par apgrozījuma nodokļiem, pieļauj reģistrācijas nodevas, ar ko apliek transportlīdzekļus, lai nodotu tos ekspluatācijā dalībvalsts teritorijā, iekasēšanu tad, ja ar šo nodevu apliekamais objekts nav apgrozījums un ja tirdzniecībā starp dalībvalstīm tā nerada formalitātes robežas šķērsošanai.

(sal. ar 60. punktu un rezolutīvās daļas 3) punktu)
Keywords

Summary



Keywords

Noteikumi par nodokļiem – Tiesību aktu saskaņošana – Apgrozījuma nodokļi – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma – Nodokļa bāze

(Padomes Direktīvas 77/388 11. panta A daļas 1. punkta c) apakšpunkts)

Summary

11. panta A daļas 1. punkta c) apakšpunkts Sestajā direktīvā 77/388 par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem, kurā grozījumi ir izdarīti ar Direktīvu 95/7, ir jāinterpretē tādējādi, ka tas neiestājas pret to, lai nekustamā īpašuma, ko nodokļa maksātājs ir pilnībā iekļāvis sava uzņēmuma aktīvos, daļas izmantošanai personīgām vajadzībām piemērojamā pievienotās vērtības nodokļa bāze tiek noteikta nekustamā īpašuma iegādes vai celtniecības izmaksu daļas apmērā, kura ir noteikta atkarībā no pievienotās vērtības nodokļa atskaitījumu koriģēšanas perioda ilguma, kurš ir noteikts atbilstoši minētās direktīvas 20. pantam. Ja zemes, uz kuras ir uzcelts nekustamais īpašums, iegādes izmaksas tikušas apliktas ar šo nodokli un nodokļa maksātājs ir saņēmis tā atskaitījumus, šīs izmaksas ir iekļaujamas minētā nodokļa bāzē.

(sal. ar 53. punktu un rezolutīvo daļu)
Keywords

Summary



Keywords

Tiesību aktu tuvināšana – Autortiesības un blakustiesības – Aizsargājamo darbu nomas tiesības un patapinājuma tiesības – Direktīva 92/100

(Padomes Direktīvas 92/100 1. un 5. pants)

Summary

Atbrīvojot gandrīz visu, ja ne visu kategoriju uzņēmumus, kas veic publisko patapinājumu, no pienākuma darbu autoriem maksāt atlīdzību par darbu, ko aizsargā autortiesības, publisku patapināšanu, dalībvalsts neizpilda pienākumus, ko tai uzliek Direktīva 92/100.

Faktiski direktīvas uzdevums ir nodrošināt atbilstošus ienākumus autoriem un izpildītājiem un atlīdzināt īpaši lielos un riskantos ieguldījumus, kas it īpaši ir jāveic, lai izgatavotu skaņu ierakstus un uzņemtu filmas. Attiecībā uz direktīvas 5. panta 3. punkta piemērojamību, saskaņā ar kuru dalībvalstis var atbrīvot “atsevišķu kategoriju uzņēmumus” no tā paša panta 1. punktā minētās atlīdzības maksājumiem autoriem par publisku patapinājumu, tas, ka gandrīz visu, pat visu kategoriju uzņēmumi, kas veic šādu patapinājumu, tiek atbrīvoti no šī panta 1. punktā minētā pienākuma, autoriem liedz iespēju saņemt atlīdzību, kas varētu atlīdzināt viņu ieguldījumus; tas arī neizbēgami ietekmē turpmāko darbu jaunradi.

Turklāt minētā 5. panta 3. punktā esošā frāze “atsevišķu kategoriju uzņēmumi” ir jāsaprot kā tāda, kas attiecas uz kvantitatīva rakstura jēdzienu. Tā tikai noteikta skaita kategoriju uzņēmumi, kuriem, iespējams, būtu jāmaksā atlīdzība, piemērojot tā paša panta 1. punktu, var tikt atbrīvoti no minētā pienākuma.

(sal. ar 24., 26., 27., 32. un 43. punktu un rezolutīvo daļu)
Keywords

Summary



Keywords

Noteikumi par nodokļiem – Tiesību aktu saskaņošana – Apgrozījuma nodokļi – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma – Sestajā direktīvā paredzētie atbrīvojumi no nodokļa

(Padomes Direktīvas 77/388 13. panta B daļas f) apakšpunkts)

Summary

13. panta B daļas f) apakšpunkts Sestajā direktīvā 77/388 par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem, ir jāinterpretē tādējādi, ka “call centre” pakalpojumu sniegšana derību pa telefonu organizētājam, kas ietver to, ka šo pakalpojumu sniedzēja personāls pieņem likmes organizētāja vārdā, nav derību darījums šī noteikuma nozīmē un tādējādi tam nav piemērojams šajā normā paredzētais atbrīvojums no PVN.

Faktiski pretēji tam derību darījumam, kas ir minēts šajā noteikumā, šo darbību pašu par sevi nekādā ziņā nevar raksturot kā tādu, ar kuru klientiem tiek piedāvāts slēgt derības, uzņemoties risku izmaksāt laimestus, un tādējādi to nevar atzīt par derību darījumu šī noteikuma nozīmē.

(sal. ar 26. un 29. punktu un rezolutīvo daļu)
Keywords

Summary



Keywords

Kopējais muitas tarifs – Tarifu pozīcijas – Apakšpozīcija 9503 90 32 (rotaļlietas no plastmasas bez mehāniskās piedziņas)

(Komisijas Regula Nr. 442/2000)

Summary

Kopējā muitas tarifa Kombinētās nomenklatūras apakšpozīcija 9503 90 32 (rotaļlietas no plastmasas bez mehāniskās piedziņas), kas izriet no Regulas Nr. 1832/2002, ar ko groza Regulas Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka tā attiecas uz ar gāzi pildītiem baloniem, kas ir no plastmasas folijas un iekausētas alumīnija plēves, kur plastmasas folija veido balona ārpusi, tādiem, kas aprakstīti Regulas Nr. 442/2000 par dažu preču klasifikāciju Kombinētajā nomenklatūrā pielikumā esošās tabulas 3. punktā.

Komisijas pieņemtā klasifikācija šajā regulā pēc analoģijas ir piemērojama baloniem, kam ir tāds pats sastāvs, bet kuriem plastmasas folija veido balona iekšieni.

(sal. ar 16., 28., 33. un 35. punktu un rezolutīvās daļas 1) un 2) punktu)
Keywords

Summary



Keywords

Migrējošu darba ņēmēju sociālais nodrošinājums – Veselības apdrošināšana – Iemaksas, kas jāveic pensiju saņēmējiem

(EKL 39. pants; Padomes Regulas Nr. 1408/71 27. pants un 33. panta 1. punkts)

Summary

33. panta 1. punkts Regulā Nr. 1408/71 versijā, ko groza un atjaunina ar Regulu Nr. 118/97, pieļauj, ka, lai noteiktu slimības apdrošināšanas iemaksu aprēķina bāzi, kuras piemēro dalībvalstī, kurā dzīvo šīs dalībvalsts, kas saskaņā ar minētās regulas 27. pantu ir kompetenta izmaksāt pabalstus, iestāžu izmaksātās pensijas saņēmējs, šajā bāzē bez dzīvesvietas dalībvalstī saņemtās pensijas tiek ietverta arī pensija, ko maksā citas dalībvalsts iestādes, ja minētās iemaksas nepārsniedz dzīvesvietas dalībvalstī maksājamās pensijas apmēru.

Tomēr EKL 39. pants iestājas pret to, ka no citas dalībvalsts iestādēm saņemtās pensijas apmērs tiek ņemts vērā, ja šajā citā dalībvalstī jau ir veiktas iemaksas no tajā gūtajiem profesionālajiem ienākumiem. Ieinteresētajām personām ir jāpierāda, ka šīs apdrošināšanas iemaksas agrāk patiešām ir veiktas.

(sal. ar 37. un 38. punktu un rezolutīvo daļu)
Keywords

Summary



Keywords

1. Tiesību aktu tuvināšana – Autortiesības un blakustiesības – Aizsargājamo darbu nomas tiesības un patapinājuma tiesības – Direktīva 92/100

(Padomes Direktīvas 92/100. 1. un 5. pants)

2. Prasība sakarā ar valsts pienākumu neizpildi – Lēmumā vai direktīvā noteikto pienākumu neizpilde – Pamati aizstāvībai

(EKL 226. pants)

Summary

1. Atbrīvojot visu kategoriju iestādes, kas veic publisko patapinājumu, no pienākuma darbu autoriem maksāt atlīdzību par darbu publisku patapināšanu, dalībvalsts nepilda pienākumus, ko tai uzliek 1. un 5. pants Direktīvā 92/100 par nomas tiesībām un patapinājuma tiesībām, un dažām blakustiesībām, kas attiecas uz autortiesībām intelektuālā īpašuma jomā.

Šīs direktīvas 5. panta 3. punktu, atbilstoši kuram dalībvalstis var atbrīvot dažu kategoriju iestādes no šī panta 1. punktā paredzētā pienākuma darbu autoriem maksāt atlīdzību par darbu publisku patapināšanu, nedrīkstētu interpretēt tādā veidā, ka tas ļauj pilnībā atkāpties no minētā pienākuma maksāt atlīdzību, jo šādas interpretācijas rezultātā minētā panta 1. punkts zaudētu savu nozīmi un tādēļ tiktu likvidēta šīs normas lietderīgā iedarbība. Direktīvas uzdevums ir nodrošināt atbilstošus ienākumus autoriem un izpildītājiem un atlīdzināt īpaši lielos un riskantos ieguldījumus, kas it īpaši ir jāveic, lai izgatavotu skaņu ierakstus un uzņemtu filmas. Visu kategoriju iestādes, kas veic šādu patapinājumu, atbrīvojot no Direktīvas 5. panta 1. punktā minētā pienākuma, autoriem tiek liegta iespēja saņemt atlīdzību, ar kuru varētu atlīdzināt viņu ieguldījumus, kas arī neizbēgami ietekmē turpmāko darbu jaunradi.

(sal. ar 23.–25. un 42. punktu un rezolutīvo daļu)

2. Dalībvalstij nav pamata atsaukties uz tai adresētas direktīvas vai lēmuma prettiesiskumu, izmantojot to savai aizstāvībai, kad tiek izskatīta prasība sakarā ar valsts pienākumu neizpildi, kas ir pamatota ar šī lēmuma neizpildi vai šīs direktīvas noteikumu neievērošanu.

(sal. ar 30. punktu)
Keywords

Summary



Keywords

Noteikumi par nodokļiem – Tiesību aktu saskaņošana – Apgrozījuma nodoklis – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma – Pakalpojumu sniegšana

(Padomes Direktīvas 77/388 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts)

Summary

Tas, ka tiesības uz zveju tiek nodotas par maksu, ir ar nekustamo īpašumu saistītu pakalpojumu sniegšana Sestās direktīvas 77/388 par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem 9. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē.

Zvejas tiesības var tikt īstenotas tikai saistībā ar attiecīgo upi un tajās šīs upes daļās, kuras ir norādītas atļaujā, pati upe ir tikai zvejas atļaujas un tātad zvejas tiesību nodošanas sastāvdaļa. Tiktāl, ciktāl pakalpojumu sniegšana sastāv no tāda īpašuma, kas ir upe, lietošanas tiesību nodošanas, šis nekustamais īpašums ir galvenais elements un tas nav nodalāms no minētā pakalpojuma. Turklāt vieta, kurā atrodas nekustamais īpašums, atbilst galīgajai pakalpojuma izmantošanas vietai. No visiem šiem faktiem izriet, ka starp zvejas tiesību nodošanu un tām upes daļām, uz kurām šīs tiesības attiecas, pastāv pietiekami tieša saikne.

(sal. ar 25.–27. punktu un rezolutīvo daļu)
Keywords

Summary



Keywords

Konvencija par jurisdikciju un spriedumu izpildi – Izpilde – Lēmums, ar kuru tiek atļauta izpilde – Izsniegšana

(1968. gada 27. septembra Briseles Konvencijas 36. pants)

Summary

36. pants 1968. gada 27. septembra Konvencijā par jurisdikciju un spriedumu izpildi civillietās un komerclietās, kas grozīta ar 1978. gada, 1982. gada un 1989. gada pievienošanās konvencijām, jāinterpretē tādējādi, ka tas pieprasa, lai lēmums, ar kuru tiek atļauta izpilde, tiktu izsniegts kārtībā, kādu nosaka tās līgumslēdzējas valsts procesuālās tiesību normas, kurā tiek lūgta sprieduma izpilde, un tādējādi neizsniegšanas vai izsniegšanas, kas veikta, pārkāpjot noteikto kārtību, gadījumā tas vien, ka persona, pret kuru celta izpildīšanas prasība, uzzina par šo lēmumu, nav pietiekami, lai sāktos minētajā pantā noteiktais termiņš.

Pirmkārt, prasības par lēmuma, ar kuru tiek atļauta izpilde, izsniegšanu uzdevums ir, no vienas puses, aizsargāt tās puses tiesības, pret kuru celta izpildīšanas prasība, un, no otras puses, ļaut precīzi aprēķināt šajā normā paredzēto stingro un imperatīvo pārsūdzības termiņu. Šis divkāršais uzdevums apvienojumā ar mērķi vienkāršot formalitātes, kuras attiecas uz citās līgumslēdzējās valstīs pieņemto spriedumu izpildi, izskaidro iemeslu, kādēļ no konvencijas izriet, ka, nododot lēmumu, ar kuru tiek atļauta izpilde, pusei, pret kuru celta izpildīšanas prasība, ir jāpiemēro striktāki formas nosacījumi nekā tie, kas ir piemērojami šī paša lēmuma nodošanai prasītājam. Otrkārt, ja būtu svarīgi tikai tas, ka puse, pret kuru celta izpildīšanas prasība, zina par izpildi atļaujošo lēmumu, pastāvētu risks, ka prasībai par izsniegšanu zustu jēga, un turklāt tas apgrūtinātu precīzu šajā normā noteiktā termiņa aprēķināšanu, tādējādi lemjot neveiksmei vienveidīgu konvencijas noteikumu piemērošanu.

(sal. ar 34.–38. punktu un rezolutīvo daļu)
Keywords

Summary



Keywords

1. Preču brīva aprite — Tirdzniecība ar trešām valstīm — Procedūra, saskaņā ar kuru pārstrādi veic muitas kontrolē

(Padomes Regulas Nr. 2913/92 133. panta e) punkts)

2. Prejudiciālie jautājumi — Tiesas kompetence — Iestāžu pieņemti tiesību akti

(EKL 234. pants; Padomes Regulas Nr. 2913/92 133. panta e) punkts)

3. Preču brīva aprite — Tirdzniecība ar trešām valstīm — Procedūra, saskaņā ar kuru pārstrādi veic muitas kontrolē

(Padomes Regulas Nr. 2913/92 133. panta e) punkts)

4. Preču brīva aprite — Tirdzniecība ar trešām valstīm — Procedūra, saskaņā ar kuru pārstrādi veic muitas kontrolē

(Padomes Regulas Nr. 2913/92 133. panta e) punkts; Komisijas Regulas Nr. 2454/93 502. panta 3. punkts)

Summary

1. Muitas kodeksa komitejas slēdziens, ko tā pieņēmusi saistībā ar pieteikumu izsniegt atļauju veikt pārstrādi muitas kontrolē atbilstoši 133. panta e) punktam Regulā Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi ar grozījumiem, kas izdarīti ar Regulu Nr. 2700/2000, nav saistošs valsts muitas dienestiem, kas lemj par šādu pieteikumu.

(sal. ar 33. punktu un rezolutīvās daļas 4) punktu)

2. Muitas kodeksa komitejas slēdziena, ko tā pieņēmusi saistībā ar pieteikumu izsniegt atļauju veikt pārstrādi muitas kontrolē atbilstoši 133. panta e) punktam Regulā Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi ar grozījumiem, kas izdarīti ar Regulu Nr. 2700/2000, spēkā esamību nevar pārbaudīt atbilstoši EKL 234. pantam.

(sal. ar 41. punktu un rezolutīvās daļas 3) punktu)

3. 133. panta e) punktā Regulā Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi ar grozījumiem, kas izdarīti ar Regulu Nr. 2700/2000, kas paredz saimnieciskos nosacījumus, kuriem ir jābūt izpildītiem, lai varētu saņemt atļauju veikt pārstrādi muitas kontrolē, ir norāde uz “līdzīgu preču ražotāju būtiskajām interesēm Kopienā”. Līdz ar to, izskatot pieteikumu izsniegt atļauju veikt pārstrādi muitas uzraudzībā atbilstoši šai normai, ir jāņem vērā ne tikai galaproduktu tirgus, bet arī ekonomiskā situācija, kāda pastāv to izejvielu tirgū, ko izmanto minēto produktu ražošanai.

(sal. ar 47. un 52. punktu un rezolutīvās daļas 1) punktu)

4. Viens no kritērijiem, kas ir jāņem vērā, lai novērtētu “pārstrādes radīšanu un uzturēšanu” Regulas Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2700/2000, 133. panta e) punkta un Regulas Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Regulai Nr. 2913/92, 502. panta 3. punkta nozīmē, var būt kritērijs, kas attiecas uz to, ka paredzēto pārstrādes darbību rezultātā ir radīts minimālais darbavietu skaits, bet tas nav vienīgais kritērijs. Minētie kritēriji ir atkarīgi no attiecīgās pārstrādes darbības rakstura, un valsts muitas dienestam, kura uzdevums ir pārbaudīt saimnieciskos nosacījumus atbilstoši abām minētajām normām, ir vispārīgi jānovērtē visi attiecīgie apstākļi, tostarp tie, kas ir saistīti ar radīto darbavietu skaitu, veiktā ieguldījuma vērtību vai paredzētās darbības pastāvīgo raksturu.

(sal. ar 59. punktu un rezolutīvās daļas 2) punktu)
Keywords

Summary



Keywords

1. Prejudiciāli jautājumi – Tiesas kompetence – Robežas

(EKL 234. pants)

2. Kopējais muitas tarifs – Tarifu pozīcijas – Picai paredzētā mocarella bloku formā, kas no vienas līdz divām nedēļām uzglabāta zemā temperatūrā – Klasifikācija Kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijā 0406 10

Summary

1. Tā kā Tiesai ir jāsniedz prejudiciāls nolēmums tarifu klasifikācijas jomā, tās uzdevums ir iesniedzējtiesai izskaidrot kritērijus, kuru pielietojums tai ļautu attiecīgās preces pareizi klasificēt kombinētajā nomenklatūrā, nevis veikt šo klasifikāciju pašai, jo Tiesas rīcībā var nebūt visas šim uzdevumam nepieciešamās informācijas. Tādējādi valsts tiesa jebkurā gadījumā ir labākā pozīcijā, lai veiktu šo uzdevumu.

(sal. ar 19. punktu)

2. Kombinētās nomenklatūras apakšpozīcija 0406 10, kas ietverta Padomes Regulas Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, ko groza Regula Nr. 1832/2002, I pielikumā, ir jāinterpretē tā, ka tā ir piemērojama picai paredzētai mocarellai bloku formā, kas pēc tās ražošanas no vienas līdz divām nedēļām uzglabāta no 2 līdz 4°C temperatūrā, ja vien šī uzglabāšana ir pietiekama, lai minētajā mocarellā notiktu izmaiņas, kuru rezultātā tā iegūtu vienu vai vairākas jaunas objektīvas īpašības un īpatnības, it īpaši sastāva, izskata un garšas ziņā. Iesniedzējtiesai ir jānosaka, vai šie nosacījumi ir izpildīti.

(sal. ar 37. punktu un rezolutīvo daļu)
20

Saskaņā ar Spānijas valdības viedokli IBA 2000 ietver nepilnības it īpaši attiecībā uz to, ka saistībā ar vidi kompetentā valsts iestāde nav pārraudzījusi minētā saraksta izstrādi, lai nodrošinātu šo datu precizitāti, un līdz ar to nav iespējams piešķirt tam tādu pašu vērtību kā Inventory of Important Bird Areas in the European Community, kas publicēts 1989. gadā (turpmāk tekstā – “IBA 89”).
15

Šādos apstākļos Tribunale amministrativo regionale per la Lombardia nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus, kuri ir formulēti vienādi abās lietās C-463/04 un C-464/04: “1) Vai Civilkodeksa 2449. pants, piemērojot to šajā lietā, ir uzskatāms par saderīgu ar EKL 56. pantu, kā to ir interpretējusi Tiesa savā 2000. gada 23. maija spriedumā lietā C-58/99 Komisija/Itālija, 2002. gada 4. jūnija spriedumos lietā C-503/99 Komisija/Beļģija un lietā C-483/99 Komisija/Francija un 2003. gada 13. maija spriedumos lietā C-98/01 Komisija/Apvienotā Karaliste un lietā C-463/00 Komisija/Spānija, ja uz to atsaucas publisko tiesību iestāde, kura, lai arī tā ir zaudējusi kontroli pār akciju sabiedrību, saglabā tajā būtisku dalību (33,4 %) kā akcionāre, kurai pieder relatīvais akciju vairākums, tādējādi iegūstot nesamērīgas kontroles tiesības? 2) Vai Civilkodeksa 2449. pants, piemērojot to kopā ar 1994. gada 31. maija Dekrēta-likuma Nr. 332 – kas kļuva par 1994. gada 30. jūlija Likumu Nr. 474 – 4. pantu, ir uzskatāms par saderīgu ar EKL 56. pantu, kā to ir interpretējusi Tiesa savā 2000. gada 23. maija spriedumā lietā C-58/99 Komisija/Itālija, 2002. gada 4. jūnija spriedumos lietā C-503/99 Komisija/Beļģija un lietā C-483/99 Komisija/Francija un 2003. gada 13. maija spriedumos lietā C-98/01 Komisija/Apvienotā Karaliste un lietā C-463/00 Komisija/Spānija, ja uz to atsaucas publisko tiesību iestāde, kura, lai arī tā ir zaudējusi kontroli pār akciju sabiedrību, saglabā tajā būtisku dalību (33,4 %) kā akcionāre, kurai pieder relatīvais akciju vairākums, tādējādi iegūstot nesamērīgas kontroles tiesības? 3) Vai Civilkodeksa 2449. pants ir uzskatāms par saderīgu ar EKL 56. pantu, kā to ir interpretējusi Tiesa savā 2000. gada 23. maija spriedumā lietā C-58/99 Komisija/Itālija, 2002. gada 4. jūnija spriedumos lietā C-503/99 Komisija/Beļģija un lietā C-483/99 Komisija/Francija un 2003. gada 13. maija spriedumos lietā C-98/01 Komisija/Apvienotā Karaliste un lietā C-463/00 Komisija/Spānija, tiktāl, ciktāl, piemērojot to atsevišķiem gadījumiem, tas rada sekas, kas ir pretrunā citai valsts tiesību akta normai [proti, 1994. gada 31. maija Dekrēta-likuma Nr. 332, kas kļuva par 1994. gada 30. jūlija Likumu Nr. 474, 2. panta 1. punkta d) apakšpunktam], kura pati par sevi atbilst EKL 56. pantam un līdz ar to attiecībā uz nosacījumiem, ar kuriem tiek īstenotas īpašās tiesības, un prasībām, kādām tām jāatbilst, atspoguļo iepriekš minētajos Tiesas spriedumos nodibinātos principus īpašo tiesību jautājumā?”