Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Kritēriji – Pienākums ņemt vērā konkrēto ietekmi uz tirgu – Nosakāmība – Apjoms

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojuma 98/C 9/03 1.A punkta pirmā daļa)

2. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Kritēriji – Attiecīgā uzņēmuma kopējais apgrozījums – To preču apgrozījums, attiecībā uz kurām ir izdarīts pārkāpums – Attiecīga ņemšana vērā – Robežas

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts)

3. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Kritēriji – Pārkāpuma smagums un ilgums – Apmēra palielināšana pārkāpuma ilguma dēļ – Nepieciešamības pierādīt tiešu saikni starp šo pārkāpuma ilgumu un papildu negatīvo ietekmi uz konkurences tiesību normām neesamība

(EKL 81. panta 1. punkts; Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojuma 98/C 9/03 1.B punkts)

4. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Kritēriji – Atbildību mīkstinoši apstākļi – Rīcība, kas atšķiras no aizliegtajā vienošanās noteiktās rīcības – Novērtēšana

(Padomes Regulas Nr. 17 15. pants; Komisijas Paziņojuma 98/C 9/03 3. punkta otrais ievilkums)

5. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Kritēriji – Attiecīgā uzņēmuma finansiālais stāvoklis – Ņemšana vērā – Pienākuma neesamība

(Padomes Regulas Nr. 17 15. pants)

6. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Sarežģīts ekonomisks vērtējums – Komisijas rīcības brīvība – Pārbaude tiesā – Likumības pārbaude – Apjoms

(LESD 263. pants; Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojums 98/C 9/03)

7. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Kritēriji – Pārkāpuma smagums un ilgums

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts)

8. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Pamatnostādņu naudas sodu noteikšanai piemērošana – Lēmuma pamatojums – Apjoms

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojums 98/C 9/03)

9. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Komisijas rīcības brīvība – Pārbaude tiesā – Savienības tiesas neierobežota kompetence – Apjoms

(LESD 261. pants; Padomes Regulas Nr. 17 17. pants un Padomes Regulas Nr. 1/2003 31. pants)

10. Savienības tiesības – Principi – Tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā – Konkurences tiesību jomā pieņemto Komisijas lēmumu pārbaude tiesā – Likumības un neierobežotas kompetences faktisko un tiesību elementu pārbaude – Pārkāpums – Neesamība

(LESD 263. pants; Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pants; Padomes Regulas Nr. 1/2003 31. pants)

Summary

1. Saskaņā ar Pamatnostādņu sodanaudas [naudas soda] noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un EOTK līguma 65. panta 5. punktu, 1.A punkta pirmo daļu, novērtējot pārkāpuma smaguma kritēriju, pārkāpuma faktiskā ietekme uz tirgu ir jāņem vērā tikai tad, ja tā ir nosakāma. Aizliegtās vienošanās faktiskās ietekmes uz tirgu noteikšana faktiski nozīmē no aizliegtās vienošanās izrietošās situācijas tirgū salīdzināšanu ar to situāciju, kāda izrietētu no brīvas konkurences. Šāda salīdzināšana noteikti prasa izdarīt pieņēmumus, ņemot vērā mainīgo elementu, kas var ietekmēt tirgu, daudzumu.

(sal. ar 38. un 39. punktu)

2. Kaut arī, lai noteiktu naudas sodu par konkurences normu pārkāpumu, ir pieļaujams ņemt vērā gan uzņēmuma kopējo apgrozījumu, kas sniedz norādes par uzņēmuma lielumu un tā ekonomisko potenciālu, gan apgrozījuma daļu, kas rodas no pārkāpumā iesaistītām precēm un līdz ar to sniedz norādes par pārkāpuma apmēru, uzņēmuma kopējais apgrozījums sniedz vienīgi aptuvenas un nepilnīgas norādes par pēdējā minētā lielumu. Turklāt nevienam no šiem skaitļiem nav jāpiešķir nesamērīgs nozīmīgums salīdzinājumā ar citiem pārkāpuma smaguma novērtējuma elementiem.

(sal. ar 59. un 60. punktu)

3. Gadījumā, kad saskaņā ar Pamatnostādņu sodanaudas [naudas soda] noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un EOTK līguma 65. panta 5. punktu, 1. punkta B daļu apmērs, kāds paredzēts par pārkāpuma smagumu, tiek palielināts, lai ņemtu vērā tā ilgumu, nav nepieciešams faktiski pierādīt tiešu saikni starp pārkāpuma ilgumu un papildu kaitējumu, kāds ir ticis nodarīts konkurences tiesību normās paredzētajiem Kopienas mērķiem. EKL 81. panta 1. punkta piemērošanas nolūkā nav nepieciešams ņemt vērā nolīguma konkrētās sekas, tiklīdz ir skaidrs, ka tā mērķis ir ierobežot, kavēt vai izkropļot konkurenci. Tā tas it īpaši ir gadījumā, kad nolīgumi ietver acīmredzamus konkurences ierobežojumus, tādus kā cenu noteikšana un tirgus sadale.

(sal. ar 74. un 75. punktu)

4. Lai varētu piemērot Pamatnostādņu sodanaudas [naudas soda] noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un EOTK līguma 65. panta 5. punktu, 3. punkta otrajā ievilkumā paredzēto atbildību mīkstinošo apstākli, pārkāpējiem ir jāpierāda, ka tie ir rīkojušies atbilstoši konkurences noteikumiem vai vismaz tādā mērā ir skaidri un vērā ņemami nepildījuši pienākumus saistībā ar aizliegtās vienošanās īstenošanu, ka ir tikusi traucēta tās funkcionēšana un ka tie nav izlikušies, ka ievēro šo vienošanos, tādā veidā mudinot citus uzņēmumus īstenot minēto aizliegto vienošanos.

Uzņēmums, kas, neraugoties uz vienošanos ar saviem konkurentiem, tirgū īsteno lielākā vai mazākā mērā neatkarīgu politiku, var vienkārši censties izmantot aizliegto vienošanos savā labā. Ja šādā gadījumā tiktu atzīti atbildību mīkstinoši apstākļi, uzņēmumiem būtu pārāk viegli izvairīties no riska maksāt lielu naudas sodu, ja tie varētu gūt labumu no prettiesiskas aizliegtas vienošanās un vēlāk panākt arī naudas soda samazināšanu, aizbildinoties, ka to loma pārkāpumā ir bijusi ļoti neliela, kaut arī to uzvedība ir mudinājusi citus uzņēmumus īstenot konkurencei daudz nelabvēlīgāku rīcību.

Tādējādi uzņēmums, kas beidz būt aizliegtas vienošanās dalībnieks, neatrodas tādā pašā situācijā kā uzņēmums, kas ir kļuvis par aizliegtas vienošanās dalībnieku, bet to neīsteno vai ir izbeidzis tās īstenošanu. Pēdējā minētajā gadījumā uzņēmums faktiski turpina likt šķēršļus konkurencei ar savu piedalīšanos jebkādās diskusijās un ar faktu, ka tā dalība aizliegtajā vienošanā var mudināt citus uzņēmumus īstenot pret konkurenci vērstu rīcību.

Turklāt parasti karteļi rodas brīdī, kad nozarē ir radušās grūtības, un šādas grūtības principā nevar uzskatīt par atbildību mīkstinošu apstākli.

(sal. ar 93.–95. un 97. punktu)

5. Komisijai, nosakot naudas soda apmēru, nav pienākuma ņemt vērā attiecīgā uzņēmuma finansiālos zaudējumus, jo šāda pienākuma atzīšana nozīmētu nepamatotu konkurences priekšrocību piešķiršanu uzņēmumiem, kas nav tik veiksmīgi pielāgojušies tirgus apstākļiem. Vēl mazāk Komisijai ir pienākums ņemt vērā apgalvoto nespēju maksāt, ko ir radījusi finansiālas sankcijas piemērošana par citu konkurences tiesību normu pārkāpumu, jo uzņēmums ir tas, kurš vispirms ir atbildīgs par šādu situāciju, kas ir radusies tā prettiesiskās rīcības rezultātā.

Turklāt grūtības salīdzināt apmēru naudas sodiem, kas uzlikti uzņēmumiem, kuri ir piedalījušies dažādos nolīgumos, dažādos tirgos un laikos, kurus dažkārt šķir liels laika periods, var rasties arī nosacījumu, kādi ir jāizpilda, lai īstenotu efektīvu konkurences politiku, piemērošanas rezultātā. Līdz ar to tas, ka agrākajās lietās Komisija ņēma vērā uzņēmuma finansiālās grūtības, nenozīmē, ka tai arī turpmāk ir pienākums izdarīt šādus pašus vērtējumus.

(sal. ar 103.–105. punktu)

6. Lai arī jomās, kurās ir jāveic sarežģīti ekonomiski vērtējumi, tādās kā naudas sodu apmēra noteikšana par konkurences normu pārkāpumu, Komisijai ir rīcības brīvība ar ekonomiku saistītajos jautājumos, tas nenozīmē, ka Savienības tiesai ir jāatturas no pārbaudes par to, kā Komisija ir interpretējusi ekonomiska rakstura informāciju. Likumības pārbaudes ietvaros Savienības tiesai it īpaši ir jāpārbauda ne vien izvirzīto pierādījumu saturiskā pareizība, ticamība un konsekvence, bet arī tas, vai šī informācija aptver visu to atbilstošo informāciju, kāda ir jāņem vērā, lai novērtētu sarežģītu situāciju, un vai šī informācija pamato no tās izrietošos secinājumus.

Savienības tiesai ir jāveic likumības pārbaude, pamatojoties uz elementiem, kādus ir iesniedzis prasītājs, lai pamatotu izvirzītos pamatus. Šīs pārbaudes ietvaros tiesa nedrīkst atsaukties uz Komisijas rīcības brīvību ne attiecībā uz to elementu izvēli, kādi tiek ņemti vērā, piemērojot Pamatnostādnēs sodanaudas [naudas soda] noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un EOTK līguma 65. panta 5. punktu, minētos kritērijus, ne attiecībā uz šo elementu novērtēšanu, lai atteiktos veikt detalizētu faktisko un tiesību elementu pārbaudi.

(sal. ar 121. un 129. punktu)

7. Lai noteiktu naudas sodu apmēru par konkurences normu pārkāpumu, ir jāņem vērā pārkāpumu ilgums un visi tie elementi, kas ļauj novērtēt pārkāpumu smagumu, piemēram, katra uzņēmuma rīcība, loma saskaņotajās darbībās, ieguvumi no šīm saskaņotajām darbībām, lielums un attiecīgo preču vērtība, kā arī risks, kādu šāda veida pārkāpumi rada Eiropas Kopienai. Tāpat ir jāņem vērā arī tādi objektīvi elementi kā pret konkurenci vērsto darbību saturs un ilgums, to skaits un intensitāte, skartā tirgus apjoms un ekonomiskajai sabiedriskajai kārtībai nodarītais kaitējums. Analīzē ir jāņem vērā arī atbildīgo uzņēmumu relatīvais nozīmīgums un tirgus daļa, kā arī iespējamā recidīvā rīcība.

(sal. ar 123. un 124. punktu)

8. Pārskatāmības nodrošināšanai Komisija pieņēma Pamatnostādnes sodanaudas [naudas soda] noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un EOTK līguma 65. panta 5. punktu, kurās tā ir norādījusi, kā tā ņems vērā to vai citu pārkāpuma apstākli, un sekas, kādas no minētā var izrietēt attiecībā uz naudas soda apmēru. Šajās pamatnostādnēs, kurās ir iekļauta indikatīva uzvedības norma attiecībā uz praksi, kas ir jāievēro un no kuras administrācija konkrētajā gadījumā nevar atkāpties, nenorādot ar vienlīdzīgas attieksmes principu saderīgus iemeslus, ir aprakstīta tikai pārkāpuma izvērtēšanas metode, kādu izmanto Komisija, un kritēriji, kādus Komisija ir apņēmusies ņemt vērā, nosakot naudas soda apmēru. Līdz ar to Komisijai, pamatojot savu lēmumu, ir pienākums it īpaši paskaidrot līdzsvarošanu un novērtēšanu, ko tā ir veikusi attiecībā uz vērā ņemtajiem elementiem.

(sal. ar 126.–128. punktu)

9. Runājot par naudas sodu, kas uzlikts par konkurences normu pārkāpumu, apmēra noteikšanu, neierobežota kompetence, kas Savienības tiesai saskaņā ar LESD 261. pantu tika atzīta ar Regulas Nr. 17 17. pantu, tagad ir atzīta ar Regulas Nr. 1/2003 31. pantu. Šī kompetence pilnvaro tiesu papildus sankciju likumības pārbaudei aizstāt Komisijas vērtējumu ar savu vērtējumu un līdz ar to atcelt, samazināt vai palielināt uzlikto naudas sodu vai noteikto kavējuma naudu.

Tomēr neierobežotas kompetences īstenošana nav pielīdzināma pārbaudei pēc savas ierosmes un tiesvedība Savienības tiesās notiek, pamatojoties uz sacīkstes principu. Izņemot absolūtus pamatus, kas tiesai ir jāizvirza pēc savas ierosmes, piemēram, apstrīdētā lēmuma pamatojuma neesamību, prasītājs ir tas, kuram ir jāizvirza pamati pret šo lēmumu un jāiesniedz pierādījumi, lai pamatotu šos pamatus. Šī procesuālā prasība nav pretrunā normai, saskaņā ar kuru konkurences tiesību normu pārkāpuma gadījumā Komisija ir tā, kurai ir jāiesniedz pierādījumi tās konstatētajiem pārkāpumiem un jānorāda pierādījumi, kas juridiski pietiekami pierāda pārkāpumu veidojošo faktu esamību. Prasītājam, vēršoties tiesā, tiek prasīts identificēt apstrīdētā lēmuma strīdīgos elementus, izteikt šajā sakarā iebildumus un iesniegt pierādījumus, kas var tikt uzskatīti par nopietnām norādēm uz to, ka šie iebildumi ir pamatoti.

(sal. ar 130.–132. punktu)

10. Līgumos paredzētā konkurences tiesību jomā pieņemto Komisijas lēmumu pārbaude nozīmē, ka Savienības tiesa īsteno gan tiesību, gan faktisko elementu pārbaudi un ka tā ir tiesīga novērtēt pierādījumus, atcelt apstrīdēto lēmumu un grozīt naudas sodu apmēru. Tāpēc nešķiet, ka LESD 263. pantā paredzētā likumības pārbaude, ko papildina Regulas Nr. 1/2003 31. pantā paredzētā neierobežotā kompetence attiecībā uz naudas soda apmēru, ir pretrunā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā paredzētā principa par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā prasībām.

(sal. ar 133. punktu)