Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Komisijas pieņemtās Pamatnostādnes – Komisijas pienākums ievērot Pamatnostādnes

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts un Regulas Nr. 3975/87 12. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojums 98/C 9/03)

2. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Atbilstošās tiesību normas – Regulas Nr. 3975/87 12. panta 2. punkts – Komisijai rezervētā rīcības brīvība – Komisijas veiktā Pamatnostādņu ieviešana – Likumība

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts un Regulas Nr. 3975/87 12. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojums 98/C 9/03)

3. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Kritēriji – Pārkāpumu smagums – Novērtēšana atbilstoši pārkāpuma raksturam

(EKL 81. pants; Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts)

4. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Kritēriji – Pārkāpumu smagums – Pienākums kā “sevišķi smagus” pārkāpumus Pamatnostādņu nozīmē kvalificēt tikai ģeogrāfiski ļoti plaša mēroga pārkāpumus – Neesamība – Komisijas pienākums neatkāpties no savas iepriekšējās lēmumu pieņemšanas prakses – Neesamība

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojums 98/C 9/03)

5. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Kritēriji – Pārkāpumu smagums – Pienākums noteikt attiecīgo ģeogrāfisko tirgu – Apjoms

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojuma 98/C 9/03 1.A punkts)

6. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Kritēriji – Pārkāpumu smagums – Pienākums ņemt vērā konkrēto ietekmi uz tirgu – Apjoms

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojums 98/C 9/03)

7. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Kritēriji – Pārkāpumu smagums – Komisijas pienākums neatkāpties no savas iepriekšējās lēmumu pieņemšanas prakses – Neesamība

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts un Regulas Nr. 3975/87 12. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojums 98/C 9/03)

8. Konkurence – Naudas sodi – Uzlikšana – Nosacījums, ka uzņēmumam pārkāpuma izdarīšanas rezultātā jābūt guvušam peļņu – Neesamība – Prettiesiski gūtās peļņas ņemšana vērā naudas soda noteikšanai

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojums 98/C 9/03)

9. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Komisijas Pamatnostādņu ieviešana, kas ir novatoriskas salīdzinājumā ar tās iepriekšējo lēmumu pieņemšanas praksi – Tādas aprēķināšanas metodes izmantošana, kas pamatojas uz pārkāpumam raksturīgo smagumu un ilgumu un kas paredz pielāgojumus atkarībā no pārkāpuma apstākļiem – Likumība

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojums 98/C 9/03)

10. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Apgrozījums, kas jāņem vērā naudas soda noteikšanai – Komisijas rīcības brīvība Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktā noteiktā ierobežojuma ievērošanā

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojums 98/C 9/03)

11. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana – Naudas soda neuzlikšana vai samazināšana apsūdzētā uzņēmuma sadarbības dēļ – Rīcības, kas atvieglojusi Komisijas darbu pārkāpuma konstatēšanā, nepieciešamība – Vēlēšanās sadarboties nepietiekamība

(Padomes Regulas Nr. 17 11. panta 4. un 5. punkts un 15. pants; Komisijas Paziņojums 96/C 207/04)

12. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Komisijas rīcības brīvība – Pirmās instances tiesas neierobežota kompetence – Apstākļi, ko Kopienu tiesa var ņemt vērā, lai samazinātu naudas soda apmēru – Uzņēmuma rīcība pēc lēmuma pieņemšanas – Neatbilstība, izņemot patiešām īpašus apstākļus

(EKL 229. pants; Padomes Regulas Nr. 17 17. pants)

Summary

1. Regulas Nr. 3975/87 par procedūru konkurences noteikumu piemērošanai attiecībā uz uzņēmumiem gaisa transporta nozarē 12. panta 2. punkts, tāpat kā Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts, paredz tikai to, ka, nosakot naudas soda apmēru, ņem vērā pārkāpuma smagumu un ilgumu. Šī norma piešķir Komisijai plašu rīcības brīvību, nosakot naudas sodus, kas atbilst tās vispārējai politikai konkurences jomā. Lai nodrošinātu šo lēmumu pārskatāmību un objektivitāti jautājumā par naudas sodiem, Komisija atbilstoši minētajām pilnvarām 1998. gadā pieņēma Pamatnostādnes naudas soda apmēra noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un [EOTK] 65. panta 5. punktu, kuru mērķis ir, ievērojot augstāka spēka tiesību normas, precizēt kritērijus, ko tā paredzējusi piemērot, izmantojot savu rīcības brīvību; no tā izriet, ka Komisija pati ir ierobežojusi šīs pilnvaras, jo Komisijai ir jāievēro saistošās normas, ko tā pati pieņēmusi.

(sal. ar 64. punktu)

2. Tā kā Pamatnostādnēs naudas sodu noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un [EOTK] 65. panta 5. punktu, ir paredzēts, ka, novērtējot pārkāpuma smagumu, ir jāņem vērā attiecīgā pārkāpuma raksturs, tā konkrētā ietekme uz tirgu, ja tā ir nosakāma, un attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus lielums, tās atbilst Regulas Nr. 3975/87 par procedūru konkurences noteikumu piemērošanai attiecībā uz uzņēmumiem gaisa transporta nozarē 12. panta 2. punktā paredzētajam tiesiskajam regulējumam un atzītajai Komisijas rīcības brīvībai, nosakot naudas sodus.

Turklāt nevar uzskatīt, ka šīs Pamatnostādnes pārmērīgi un prettiesiski ierobežo Komisijai piešķirto rīcības brīvību, nosakot naudas sodus, bet tās drīzāk ir jāaplūko kā līdzeklis, kas uzņēmumiem ļauj precīzāk iepazīties ar konkurences politiku, ko Komisija paredzējusi piemērot, lai nodrošinātu savu lēmumu pārskatāmību un objektivitāti jautājumā par naudas sodiem.

(sal. ar 70. un 75. punktu)

3. Pat gadījumā, kad ir jāņem vērā arī attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus lielums un ietekme tirgū, ja to ir iespējams noteikt, konkurences tiesību normu pārkāpuma raksturs ir būtisks kritērijs, novērtējot pārkāpuma smagumu.

Šajā sakarā, kā tas ir uzsvērts Pamatnostādnēs naudas sodu noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un [EOTK] 65. panta 5. punktu, par sevišķi smagiem [pārkāpumiem] ir uzskatāmi horizontāli ierobežojumi, piemēram, karteļa cenas un tirgu sadales kvotas vai citas darbības, kas apdraud iekšējā tirgus pareizu darbību un kas minētas kā viens no tādas aizliegtas vienošanās piemēriem, kura EKL 81. panta 1. punkta c) apakšpunktā skaidri atzīta par nesaderīgu ar kopējo tirgu. Papildus būtiskiem konkurences izkropļojumiem, ko rada šādas aizliegtas vienošanās, tās izraisa šo tirgu nodalīšanu, ciktāl tās uzliek dalībniecēm pienākumu ievērot dažādu tirgu sadalījumu, kuri bieži vien ir nodalīti atbilstoši valstu robežām, tādējādi radot šķēršļus EK līguma galvenajam mērķim – Kopienas tirgus integrācijai.

(sal. ar 84. un 85. punktu)

4. Apstākli, ka Pamatnostādnēs naudas sodu noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un [EOTK] 65. panta 5. punktu, kā “sevišķi smagu” pārkāpumu piemērs ir ietvertas norādes tikai uz pārkāpumiem, kas faktiski attiecas uz lielāko daļu dalībvalstu, nevar interpretēt kā tādu, kas nozīmē, ka tikai tāda ģeogrāfiskā mēroga pārkāpumus var kvalificēt kā sevišķi smagus. Pat ja pieņem, ka lielākā daļa lēmumu vai judikatūras par pārkāpumiem, kuri atzīti par “sevišķi smagiem”, ir attiekušies uz ģeogrāfiski ļoti plaša mēroga ierobežojumiem, nekas neļauj uzskatīt, ka tikai tādus pārkāpumus var kvalificēt kā “sevišķi smagus”. Tieši pretēji – Komisijai ir plaša rīcības brīvība, lai noteiktu pārkāpuma smagumu un naudas sodu atkarībā no vairākiem apstākļiem, kuri neveido saistošu vai izsmeļošu vērā ņemamo kritēriju sarakstu. Turklāt pati Komisijas lēmumu pieņemšanas prakse neveido atbilstošās tiesību normas naudas sodu noteikšanai konkurences jomā.

(sal. ar 87. punktu)

5. Ja Komisijai ir jānovērtē konkurences tiesību normu pārkāpuma smagums un ja tai atbilstoši 1. punkta A apakšpunktam Pamatnostādnēs naudas sodu noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un [EOTK] 65. panta 5. punktu, ir jāņem vērā attiecīgā tirgus ģeogrāfiskais mērogs, tai šajā ziņā nav precīzi jānosaka, kurš ir attiecīgais tirgus, bet gan tikai jānovērtē, cik plaša vai neliela ir viena vai vairāku attiecīgo tirgu ģeogrāfiskā teritorija. Turklāt, pat lai konstatētu pārkāpumu, Komisijai nav precīzi jānosaka attiecīgais tirgus, ja līgumu skaidrs mērķis bija ierobežot konkurenci.

(sal. ar 99. punktu)

6. Atbilstoši Pamatnostādnēm naudas sodu noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un [EOTK] 65. panta 5. punktu, lai novērtētu pārkāpuma smagumu, tā konkrētā ietekme tirgū Komisijai ir jāņem vērā tikai tad, ja to ir iespējams noteikt. Tādējādi, tā kā runa ir par vispārēju nolīgumu, kurā ir paredzēts novērst iespējamo konkurenci un kura konkrētā ietekme, izdarot pieņēmumus, ir grūti nosakāma, Komisijai nav precīzi jāpierāda aizliegtās vienošanās konkrētā ietekme uz tirgu un nav jānosaka tās apmērs, bet Komisija var vienīgi novērtēt šādas ietekmes iespējamību.

(sal. ar 122. punktu)

7. Komisijas iepriekšējā lēmumu pieņemšanas prakse pati par sevi neveido atbilstošās tiesību normas naudas sodu noteikšanai konkurences jomā, ņemot vērā, ka tās iekļautas Regulā Nr. 17 vai līdzīgās attiecīgas nozares regulās, piemēram, Regulā Nr. 3975/87 par procedūru konkurences noteikumu piemērošanai attiecībā uz uzņēmumiem gaisa transporta nozarē un Pamatnostādnēs naudas sodu noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un [EOTK] 65. panta 5. punktu. Tas, ka Komisija iepriekš ir uzskatījusi, ka konkrēta veida pārkāpumi bija kvalificējami kā “smagi”, neliedz tai vēlāk tos kvalificēt kā “sevišķi smagus”, ja izrādās, ka tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu Kopienas konkurences politikas īstenošanu.

(sal. ar 132. punktu)

8. Tas, ka uzņēmums pārkāpuma rezultātā nav guvis nekādu peļņu, nav šķērslis, lai šim uzņēmumam uzliktu naudas sodu, tādējādi nodrošinot naudas soda preventīvo raksturu. No tā izriet, ka, lai noteiktu naudas soda apmēru, Komisijai nav jāpierāda, ka pārkāpuma rezultātā attiecīgiem uzņēmumiem prettiesiski tika radītas priekšrocības, ne arī attiecīgā gadījumā ir jāņem vērā tas, ka konkrētā pārkāpuma rezultātā nav gūta nekāda peļņa.

Tādējādi, ja arī 5. punkta b) apakšpunkts Pamatnostādnēs naudas sodu noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un [EOTK] 65. panta 5. punktu, kurā ir iekļautas vairākas vispārīgas piezīmes, paredz, ka atkarībā no apstākļiem jāņem vērā attiecīgi objektīvi dati, piemēram, konkrētā ekonomiskā situācija, ekonomiskās vai finansiālās priekšrocības, ko, iespējams, guvuši pārkāpuma izdarītāji, lai beigās noteiktu paredzētos naudas soda apmērus, šādi norādījumi tomēr nenozīmē, ka Komisijai turpmāk būtu pienākums katrā gadījumā pierādīt ar attiecīgo pārkāpumu saistītās finansiālās priekšrocības, lai noteiktu naudas soda apmēru. Tie vienkārši liecina par Komisijas vēlēšanos šo apstākli ņemt vērā jau iepriekš, kā arī balstīties uz to, aprēķinot naudas sodu apmēru, ja vien to var kaut vai tikai aptuveni novērtēt.

(sal. ar 146. un 147. punktu)

9. Ar Pamatnostādnēm naudas sodu noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un [EOTK] 65. panta 5. punktu, tika ieviesta jauna metode naudas sodu aprēķināšanai. Ja iepriekš Komisija naudas sodu aprēķināja proporcionāli konkrētā uzņēmuma apgrozījumam, Pamatnostādnes vairāk ir balstītas uz principu par konkrētas summas noteikšanu, sākumsummu turpmāk nosakot absolūtos skaitļos atkarībā no pārkāpuma smaguma, ko pēc tam palielina atkarībā no ilguma un visbeidzot koriģē atbilstoši atbildību pastiprinošiem vai mīkstinošiem apstākļiem. Atbilstoši šai metodei, kas ir skaidri atzīta judikatūrā, apgrozījums ir mazāk nozīmīgs kritērijs naudas soda koriģēšanai, ņemot vērā summas, kas paredzētas Pamatnostādnēs attiecībā uz dažādu kategoriju pārkāpumiem (“sīkāki”, “smagi” un “sevišķi smagi”).

(sal. ar 160. punktu)

10. Jautājumā par naudas sodu apmēra noteikšanu ar konkurenci saistītajās lietās vienīgā tiešā norāde uz apgrozījumu, kas ir iekļauta Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktā, attiecas uz maksimālo summu, kuru naudas soda apmērs nedrīkst pārsniegt, un šī summa ir saprotama kā tāda, kas attiecas uz kopējo apgrozījumu. Ievērojot šo [maksimālo] summu, Komisija principā var noteikt naudas sodu, balstoties uz apgrozījumu pēc savas izvēles, ņemot vērā ģeogrāfisko mērogu un attiecīgās preces, un tai nav pienākuma ņemt vērā tieši kopējo apgrozījumu vai to apgrozījumu, kas veikts ģeogrāfiskajā tirgū vai konkrēto preču tirgū. Turklāt, kaut arī Pamatnostādnes naudas soda apmēra noteikšanai, piemērojot Regulas Nr. 17 15. panta 2. punktu un [EOTK] 65. panta 5. punktu, neparedz naudas soda aprēķināšanu, pamatojoties uz noteiktu apgrozījumu, tās neiestājas arī pret šāda apgrozījuma ņemšanu vērā ar nosacījumu, ka Komisijas veikto izvēli neietekmē acīmredzama kļūda vērtējumā.

No tā izriet, ka, nosakot naudas soda apmēru, Komisija var ņemt vērā apgrozījumu pēc savas izvēles, ja vien tas šķiet atbilstoši, ņemot vērā lietas apstākļus. Tāpat arī Komisijai, nosakot naudas soda apmēru gadījumā, ja naudas sodi tiek uzlikti vairākiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti vienā un tajā pašā pārkāpumā, nav pienākuma nodrošināt, lai galīgais naudas soda apmērs atspoguļotu visas atšķirības starp šiem uzņēmumiem saistībā ar to kopējo apgrozījumu.

(sal. ar 165. un 166. punktu)

11. D sadaļas 2. punkta pirmais ievilkums Paziņojumā par naudas sodu neuzlikšanu vai to apmēra samazināšanu lietās par aizliegtu vienošanos paredz naudas soda samazinājumu tikai tam uzņēmumam, kas “sniedz Komisijai informāciju, dokumentus vai citus pierādījumus, kuri palīdz apstiprināt izdarīto pārkāpumu”, nevis uzņēmumam, kas vienkārši vēlas sadarboties vai kas tikai sadarbojas ar Komisiju. No tā izriet, ka vienkārša uzņēmuma vēlēšanās sadarboties Komisijā notiekošajā administratīvajā procedūrā konkurences tiesību normu piemērošanai nav ņemama vērā.

Tāpat arī naudas soda samazinājums sakarā ar sadarbību administratīvās procedūras laikā ir pamatots tikai tad, ja konkrētā uzņēmuma rīcība ļauj Komisijai vieglāk konstatēt pārkāpuma esamību un – attiecīgā gadījumā – to izbeigt.

Visbeidzot, sadarbība izmeklēšanā, kas izpaužas kā darbības, kuras nepārsniedz Regulas Nr. 17 11. panta 4. un 5. punktā vai līdzīgās nozaru regulu normās noteiktos uzņēmumu pienākumus, nevar būt naudas soda samazinājuma iemesls.

(sal. ar 212., 213. un 218. punktu)

12. Kopienu tiesa, īstenojot savu neierobežoto kompetenci atbilstoši EKL 229. pantam, ņemot vērā darbības, kas ir veiktas pēc lēmuma pieņemšanas, ar kuru ir uzlikts naudas sods, ja vien tas ir iespējams, naudas sodu katrā gadījumā var samazināt tikai pēc rūpīgas pārbaudes un ļoti īpašos apstākļos. Šādu praksi varētu uztvert kā pamudinājumu izdarīt pārkāpumus, paļaujoties uz iespējamo naudas soda samazinājumu tāpēc, ka uzņēmuma rīcība pēc lēmuma pieņemšanas ir mainījusies.

(sal. ar 226. un 228. punktu)