Lieta C‑311/04

Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV

pret

Inspecteur der Belastingdienst – Douanedistrict Rotterdam

(Gerechtshof te Amsterdam lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)

Kopējais muitas tarifs – Tarifu pozīcijas – Rīsa partiju klasifikācija – Kombinētās nomenklatūras 10. nodaļas 1. papildu piezīmes f) apakšpunkts – Spēkā esamība – Ievedmuitas nodokļu vēlāka piedziņa – Kopienas Muitas kodeksa 220. panta 2. punkta b) apakšpunkts – Interpretācija – Parādnieka labticība

Ģenerāladvokātes Julianas Kokotes [Juliane Kokott] secinājumi, sniegti 2005. gada 6. oktobrī

Tiesas spriedums (trešā palāta) 2006. gada 12. janvārī

Sprieduma kopsavilkums

Kopējais muitas tarifs — Tarifu pozīcijas — Kombinētās nomenklatūras paskaidrojošās piezīmes — Kombinētās nomenklatūras 10. nodaļas 1. papildu piezīmes f) apakšpunkts, kas attiecas uz pozīciju 1006 — Daļēji slīpēti rīsi

(Padomes Regula Nr. 2658/87)

Regulas Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, kurā izdarīti grozījumi ar Regulu Nr. 2388/2000, I pielikuma 10. nodaļas 1. papildu piezīmes f) apakšpunkta, kas attiecas uz kombinētās nomenklatūras pozīciju 1006, spēkā esamību neietekmē tas, ka tajā izmantotajā daļēji slīpētu rīsu definīcijā ietvertais rīsa grauda dīgļa elements nav ietverts attiecīgajās preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas paskaidrojošajās piezīmēs.

(sal. ar 24. un 37. punktu un rezolutīvo daļu)

TIESAS SPRIEDUMS (trešā palāta)

2006. gada 12. janvārī ( )

Kopējais muitas tarifs – Tarifu pozīcijas – Rīsa partiju klasifikācija – Kombinētās nomenklatūras 10. nodaļas 1. papildu piezīmes f) apakšpunkts – Spēkā esamība – Ievedmuitas nodokļu vēlāka piedziņa – Kopienas Muitas kodeksa 220. panta 2. punkta b) apakšpunkts – Interpretācija – Parādnieka labticība

Lieta C‑311/04

par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši EKL 234. pantam,

ko Gerechtshof te Amsterdam (Nīderlande) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2004. gada 28. jūnijā un kas Tiesā reģistrēts 2004. gada 22. jūlijā, tiesvedībā

Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV

pret

Inspecteur der Belastingdienst – Douanedistrict Rotterdam.

TIESA (trešā palāta)

šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs A. Ross [A. Rosas], tiesneši J. Malenovskis [J. Malenovský] (referents), Ž. P. Puisošē [J.‑P. Puissochet], S. fon Bārs [S. Von Bahr] un U. Lehmuss [U. Lõhmus],

ģenerāladvokāte J. Kokote [J. Kokott],

sekretārs R. Grass [R. Grass],

ņemot vērā rakstveida procesu,

ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:

– Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV vārdā – A. Volkerss [A. Wolkers] un E. H. Menness [E. H. Mennes], advocaten,

– Nīderlandes valdības vārdā – S. Terstala [S. Terstal], pārstāve,

– Eiropas Kopienu Komisijas vārdā – M. van Beks [M. van Beek] un K. Lūiss [X. Lewis], pārstāvji,

noklausījusies ģenerāladvokātes secinājumus tiesas sēdē 2005. gada 6. oktobrī,

pasludina šo spriedumu.

Spriedums

1 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, pirmkārt, attiecas uz Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.), kurā izdarīti grozījumi ar Komisijas 2000. gada 13. oktobra Regulu (EK) Nr. 2388/2000 (OV L 264, 1. lpp., kļūdas labojums OV L 276, 92. lpp.; turpmāk tekstā – “Regula Nr. 2658/87”), I pielikuma 10. nodaļas 1. papildu piezīmes f) apakšpunkta spēkā esamību. Otrkārt, tas attiecas uz Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 1. lpp.), kurā izdarīti grozījumi ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 16. novembra Regulu (EK) Nr. 2700/2000 (OV L 311, 17. lpp.; turpmāk tekstā – “Muitas kodekss”), 220. panta 2. punkta b) apakšpunkta ceturtās daļas interpretāciju.

2 Šis lūgums ir iesniegts tiesvedībā starp sabiedrību Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV (turpmāk tekstā – “ASAD”) un Inspecteur der Belastingdienst– Douanedistrict Rotterdam (Roterdamas apgabala muitas inspektors, turpmāk tekstā – “inspektors”) par zināmu rīsa partiju muitas tarifu klasifikāciju.

Atbilstošās tiesību normas

Starptautiskās tiesības

3 Starptautiskā konvencija, ar ko izveidota preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētā sistēma (turpmāk tekstā – “HS”) un kas noslēgta 1983. gada 14. jūnijā Briselē, un tās 1986. gada 24. jūnija grozījumu protokols (turpmāk tekstā – “HS konvencija”) Kopienas vārdā ir apstiprināti ar Padomes 1987. gada 7. aprīļa Lēmumu 87/369/EEK (OV L 198, 1. lpp.).

4 Saskaņā ar minētās konvencijas 3. panta 1. punktu līgumslēdzējas puses apņemas nodrošināt, lai to muitas tarifi un statistikas nomenklatūras būtu saskaņā ar HS, izmantot visas HS pozīcijas un apakšpozīcijas, tās nepapildinot un negrozot, un atbilstošos ciparu kodus un ievērot šīs sistēmas ciparu secību. Līgumslēdzējas puses apņemas arī piemērot vispārīgos noteikumus HS interpretācijai un visas iedaļu, nodaļu un apakšpozīciju piezīmes un negrozīt HS iedaļu, nodaļu, pozīciju vai apakšpozīciju piemērojamību.

5 Muitas sadarbības padome, vēlāk kļuvusi par Pasaules muitas organizāciju (turpmāk tekstā – “PMO”), kas izveidota ar 1950. gada 15. decembrī Briselē parakstīto starptautisko konvenciju par šādas padomes izveidošanu, saskaņā ar HS konvencijas 8. panta noteikumiem apstiprina paskaidrojumus par HS, ko pieņem tās 6. pantā paredzētā HS komiteja.

6 HS konvencijas pielikumā minētajā HS nomenklatūrā ir ietverta II iedaļa ar nosaukumu “Augu valsts produkti”, kurā īpaši ietilpst 10. nodaļa ar nosaukumu “Graudaugi”. Šajā nodaļā cita starpā ietilpst pozīcija 10 06 ar nosaukumu “Rīsi”. Apakšpozīcijas ir minētas ar šādiem kodiem: 1006 10 – “nelobīti rīsi” (rīsi paddy), 1006 20 – “lobīti rīsi” (rīsi cargo jeb brūnie rīsi), 1006 30 – “daļēji vai pilnīgi slīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti”, 1006 40 – “šķeltie rīsi”.

7 Saskaņā ar PMO paskaidrojumu attiecībā uz HS pozīciju 10 06 tajā īpaši ietilpst:

“1) “nelobīti rīsi” (rīsi paddy jeb kulti rīsi) – rīsi, kuru graudus cieši apņem miziņa;

2) “lobīti rīsi” (rīsi cargo jeb brūnie rīsi) – rīsi, kuriem miziņa noņemta ar speciālu nolobīšanas aparātu palīdzību, bet kuri joprojām saglabā savu sēklapvalku; lobītie rīsi gandrīz vienmēr satur nelielu daudzumu nelobīto rīsu;

3) “daļēji slīpēti rīsi” – rīsi, kas sastāv no graudu iekšējās kārtas, kurai daļēji noņemts sēklapvalks;

4) “pilnīgi slīpēti rīsi” – rīsi, kas sastāv no graudu iekšējās kārtas, kam sēklapvalks noņemts ar speciālu slīpēšanas aparātu [..]”.

Kopienu tiesības

Kombinētā nomenklatūra

8 Kopējā muitas tarifa (turpmāk tekstā – “KMT”), kā arī Kopienu ārējās tirdzniecības statistikas prasībām ar Regulu Nr. 2658/87 tika izveidota preču nomenklatūra ar nosaukumu “kombinētā nomenklatūra” (turpmāk tekstā – “KN”), kas ir balstīta uz HS, izmantojot tās sešu ciparu pozīcijas un apakšpozīcijas; vienīgi iedalījumi ar septiņiem un astoņiem cipariem ir tai specifiski.

9 KN versija, kas bija piemērojama pamata prāvas notikumu laikā, ir atrodama Regulas Nr. 2388/2000 I pielikumā. Šī pielikuma otrajā daļā ir II iedaļa ar nosaukumu “Augu valsts produkti”. Šajā iedaļā ir arī 10. nodaļa ar nosaukumu “Graudaugu produkti”. Šajā nodaļā ir pozīcija 1006 ar nosaukumu “Rīsi”, kurā ir šādas apakšpozīcijas:

“[..]

KN kods Preču apraksts [..] 1006 20 [..] lobīti rīsi [rīsi cargo vai brūnie rīsi] – – tvaicēti: [..] [..] – – citādi: [..] [..] – – – garengraudu [..] [..] 1006 20 98 – – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu vai lielāku par 3 1006 30 – daļēji vai pilnīgi slīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti: – – daļēji slīpēti rīsi: – – – tvaicēti: [..] [..] – – – citādi: [..] [..] – – – – garengraudu: [..] 1006 30 48 [..] [..] – – – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu vai lielāku par 3 [..]





[..]”.

10 Šajā 10. nodaļā ir arī papildu piezīme (turpmāk tekstā – “apstrīdētā papildu piezīme”), saskaņā ar kuru:

“d) “nelobīti rīsi” ([..]) ir rīsi, kuriem pēc kulšanas ir saglabājusies miziņa;

e) “lobīti rīsi” (apakšpozīcija [..] 1006 20 98) ir rīsi, kuriem ir noņemta tikai miziņa. Šis nosaukums attiecināms uz rīsiem, kas tirdzniecībā tiek apzīmēti kā [..], rīsi cargo, [..]);

f) “daļēji slīpēti rīsi” (apakšpozīcija [..] 1006 30 48) ir rīsi, kuriem noņemta miziņa, daļa no dīgļa un visa vai daļa no sēklapvalka ārējām kārtām, bet nav noņemtas iekšējās kārtas;

g) “pilnīgi slīpēti rīsi” (apakšpozīcija [..] 1006 30 98) ir rīsi, kuriem noņemta miziņa, visas sēklapvalka ārējās un iekšējās kārtas, viss dīglis garengraudu vai pusgarengraudu rīsiem, vismaz daļa no dīgļa apaļgraudu rīsiem [..].”

11 Saskaņā ar KN 10. nodaļas 2. papildu piezīmi tarifa likmes šajā grupā ietvertajiem maisījumiem piemērojamas šādi:

“a) maisījumiem, kuros viena no sastāvdaļām ir vismaz 90 %, piemērojama šai sastāvdaļai noteiktā likme;

b) pārējiem maisījumiem piemērojama tās sastāvdaļas likme, kurai noteikta visaugstākā ievedmuita.”

Muitas kodekss

12 Saskaņā ar Muitas kodeksa 217. pantu:

“1. Ikvienu muitas parāda rezultātā radušos ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļa summu (turpmāk tekstā – “nodokļa summa”) muitas dienesti aprēķina, tiklīdz to rīcībā ir nepieciešamie dati, un ieraksta uzskaites dokumentos vai jebkurā citā līdzvērtīgā dokumentā (iegrāmatošana).

[..]”

13 Saskaņā ar Muitas kodeksa 220. pantu:

“1. Ja muitas parāda rezultātā radusies muitas nodokļa summa nav iegrāmatota saskaņā ar 218. un 219. pantu vai iegrāmatota zemākā apjomā nekā ir pēc likuma uzliekamā muitas nodokļa summa, tad nodokļa summa, kas jāsedz vai kas paliek vēl nesegta, iegrāmatojama divu dienu laikā pēc dienas, kurā muitas dienesti ir noskaidrojuši lietas apstākļus un ir gatavi aprēķināt pēc likuma maksājamo muitas nodokļa summu un noteikt parādnieku (vēlāka iegrāmatošana) [..].

2. Izņemot gadījumus, kas minēti 217. panta 1. punkta otrajā un trešajā ievilkumā, vēlāku iegrāmatošanu nedrīkst izdarīt, ja:

[..]

b) likumā noteiktā, bet nesamaksātā nodokļa summa nav bijusi iegrāmatota muitas dienestu kļūdas dēļ, kuru par maksājumu atbildīgā persona praktiski nav varējusi konstatēt, šī persona ir rīkojusies labā ticībā un izpildījusi visus spēkā esošo tiesību aktu noteikumus attiecībā uz muitas deklarāciju.

Ja preču preferenciālais statuss ir noteikts, pamatojoties uz administratīvās sadarbības sistēmu, kas ietver trešās valsts dienestus, tad šo dienestu izdots sertifikāts, ja tā izrādītos nepatiesa, būtu kļūda, ko nevarētu praktiski konstatēt punkta pirmās daļas nozīmē.

Nepareizi izdots sertifikāts tomēr nav kļūda, ja sertifikāts pamatojas uz eksportētāja nepareizi sniegtiem faktiem, izņemot gadījumus, kad ir acīmredzams, ka izdevēji dienesti ir bijuši informēti vai ka tiem ir bijis jābūt informētiem, ka preces neatbilst nosacījumiem, kas jāievēro, lai tiem varētu noteikt preferenciālu režīmu.

Parādnieks var pamatot savu labo ticību, ja spēj parādīt, ka attiecīgo tirdzniecības darbību laikā ir ar pietiekamu rūpību pūlējies nodrošināt, lai visi preferenču režīma nosacījumi būtu izpildīti.

[..]”.

Pamata prāva un prejudiciālie jautājumi

14 2001. gada 10. augustā ASAD, muitas aģents, Nīderlandes muitas dienestiem iesniedza deklarāciju par 1 134 500 kg rīsu, kuri tika aprakstīti kā “daļēji slīpēti garengraudu rīsi, ar garuma/platuma attiecību vienādu vai lielāku par 3”, importu. ASAD tādējādi šos rīsus deklarēja KMT pozīcijā 1006 30 48, kas atbilst daļēji slīpētiem rīsiem.

15 Importa deklarācijā kā izcelsmes valsts tika minēta Aruba. ASAD izmantoja labvēlīgā tarifa režīmu, kas piemērojams tām precēm pozīcijā 1006 30 48, kas nāk no Arubas.

16 ASAD deklarācijai pievienoja trīs pārvadājumu sertifikātus EUR.1. No šiem trim sertifikātiem divi bija apzīmogoti Arubas kompetentajās iestādēs. Sertifikātos preces bija aprakstītas šādi: “lobīti rīsi no ĀKK Gajānas, kas pārstrādāti Arubā atbilstoši Padomes 1991. gada 25. jūlija Lēmuma 91/482/EEK un tā II pielikuma nosacījumiem”.

17 Šiem dokumentiem bija pievienoti AGRIM importa sertifikāti kopumā 3 694 000 kg daļēji slīpētiem garengraudu rīsiem KMT tarifa pozīcijā 1006 30 48 un rēķins, kurā rīsi bija aprakstīti kā “pārstrādāti lobīti, garengraudu rīsi [..]”.

18 Nīderlandes muitas dienests paņēma preču paraugus analīzei un infomēja ASAD, ka importa deklarācijas pārbaude līdz analīzes rezultātu saņemšanai tiek pārtraukta.

19 Paraugu analīzē tika noskaidrots, ka vairāk nekā puse no rīsu partijas bija lobīti rīsi, bet mazāk nekā puse bija daļēji slīpēti rīsi ar nelobītu rīsu piemaisījumu. Šādi rezultāti tika iegūti, ņemot par pamatu apstrīdētās papildu piezīmes kritērijus un uzskatot, ka rīsi, kuriem noņemta daļa sēklapvalka un nevis dīglis, ir jāklasificē kā lobīti rīsi, nevis daļēji slīpēti rīsi. Ņemot vērā šos rezultātus, inspektors rīsus klasificēja KMT tarifu pozīcijā 1006 20 98, tādējādi novirzoties no pozīcijas, kas bija minēta deklarācijā, un liedzot ASAD labvēlīgā tarifa piemērošanu.

20 Uz šī labojuma pamata inspektors 2001. gada 27. novembrī nosūtīja ASAD muitas nodokļa maksājuma pieprasījumu NLG 541 394,80 apmērā (EUR 245 674,25).

21 Pēc neveiksmīgas sūdzības ASAD, kas apstrīd šādi klasifikācijā veiktās izmaiņas, cēla prasību Gerechtshof te Amsterdam [Amsterdamas Apelācijas tiesā]. Tiesvedība ir nevis par pašu muitas nodokļa aprēķināšanu, bet to, vai maksājuma pieprasījums ir izdots likumīgi.

22 Šī tiesa ievēroja, ka, lai atšķirtu rīsus HS pozīcijā 1006 20 no rīsiem HS pozīcijā 1006 30, ārpus Kopienas tiek izmantots PMO paskaidrojums. Ņemot vērā, ka apstrīdētajā papildu piezīmē ir izmantots papildu kritērijs daļēji slīpētu rīsu klasifikācijai, proti, rīsa grauda dīgļa (daļēja) noņemšana, šī tiesa uzskatīja, ka Kopienas likumdevējs ir izvēlējies šīs pozīcijas nošķirt citādi. Uzskatot, ka Kopiena, iespējams, pārkāpj starptautiskos pienākumus, ko tai uzliek HS konvencija, tai radās jautājums par apstrīdētās papildu piezīmes spēkā esamību. Šī tiesa gadījumā, ja šī piezīme netiktu atzīta par spēkā neesošu, uzskata, ka ASAD var likumīgi pamatoties uz Muitas kodeksa 220. panta 2. punkta b) apakšpunktu, lai apstrīdētu maksājuma pieprasījumu, taču tā šaubās par to, vai šī sabiedrība ir izrādījusi pietiekamu rūpību, lai pārliecinātos, ka tikuši ievēroti visi labvēlīgā režīma nosacījumi.

23 Šajos apstākļos Gerechtshof te Amsterdam izlēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:

“1) Vai [apstrīdētā] [..] papildu piezīme ir spēkā tiktāl, ciktāl tā nosaka citas prasības jēdzienam “daļēji slīpēti rīsi” nekā tās, kas paredzētas [PMO] paskaidrojumā par Harmonizētās sistēmas pozīciju 10 06?

2) Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša, vai, ja attiecīgā persona zināja vai tai bija jāzina par [apstrīdēto] papildu piezīmi [..], bet nezināja, vai tā ir spēkā, vai vismaz nebija par to droša, ņemot vērā atšķirīgo HS pozīcijas 10 06 aprakstu PMO paskaidrojumā, tā var atsaukties uz labticību saskaņā ar Muitas kodeksa 220. panta 2. punkta ievadu un b) apakšpunkta ceturto daļu [..]?”

Par prejudiciālajiem jautājumiem

Par pirmo jautājumu

24 Pirmajā jautājumā iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai apstrīdētā papildu piezīme nav spēkā tiktāl, ciktāl tajā izmantotajā daļēji slīpētu rīsu definīcijā ietvertais rīsa grauda dīgļa elements nav ietverts HS paskaidrojumā.

25 Vispirms jāatgādina, ka saskaņā ar EKL 300. panta 7. punktu Kopienas iestādēm ir saistoša HS konvencija. Kopiena saskaņā ar minētās konvencijas 3. pantu ir apņēmusies negrozīt HS piemērojamību (šajā sakarā skat. 2000. gada 28. marta spriedumu lietā C‑309/98 Holz Geenen, Recueil, I‑1975. lpp., 13. punkts). Šajā sakarā jāatgādina arī, ka Kopienas noslēgto starptautisko līgumu prioritāte pār sekundārajiem Kopienu tiesību aktiem (2006. gada 10. janvāra spriedums lietā C‑344/04 IATA u.c., Krājums, I‑403. lpp., 35. punkts) noteic, ka šie akti ir interpretējami saskaņā ar minētajiem līgumiem (1996. gada 10. septembra spriedums lietā C‑61/94 Komisija/Vācija, Recueil, I‑3989. lpp., 52. punkts, un 2004. gada 1. aprīļa spriedums lietā C‑286/02 Bellio F.lli, Recueil, I‑3465. lpp., 33. punkts).

26 Turklāt saskaņā ar pastāvīgo judikatūru būtiskajam kritērijam preču klasifikācijā tarifu noteikšanai principā ir jāizriet no šo preču objektīvām īpašībām un pazīmēm, kas definētas KN pozīcijas tekstā un iedaļas vai nodaļas piezīmēs (skat. it īpaši 2004. gada 16. septembra spriedumu lietā C‑396/02 DFDS, Recueil, I‑8439. lpp., 27. punkts, un 2005. gada 15. septembra spriedumu lietā C‑495/03 Intermodal Transports, Krājums, I‑8151. lpp., 47. punkts), lai nodrošinātu tiesisko drošību un atvieglotu pārbaudes.

27 Paskaidrojošajām piezīmēm, ko attiecībā uz KN izstrādājusi Eiropas Kopienu Komisija un ko attiecībā uz HS izstrādājusi PMO, ir būtiska loma dažādu tarifa pozīciju piemērojamības interpretācijā, tomēr tās nav juridiski saistošas (skat. it īpaši iepriekš minētos spriedumus lietās DFDS, 28. punkts, un Intermodal Transports, 48. punkts).

28 Šo KN paskaidrojumu saturam ir jāatbilst tās noteikumiem, un tas nedrīkst mainīt to piemērojamību (skat. it īpaši 1999. gada 9. februāra spriedumu lietā C‑280/97 ROSE Elektrotechnik, Recueil, I‑689. lpp., 23. punkts; 2000. gada 26. septembra spriedumu lietā C‑42/99 Eru Portuguesa, Recueil, I‑7691. lpp., 20. punkts, un iepriekš minēto spriedumu lietā Intermodal Transports, 48. punkts).

29 Šajā gadījumā jākonstatē, ka dažādu rīsu apzīmējumi HS un KN pozīcijās un apakšpozīcijās ir identiski. Turklāt ir skaidrs, ka nelobītu rīsu un lobītu rīsu definīcijas apstrīdētās papildu piezīmes d) un e) apakšpunktos ir vienādas ar definīcijām, kas ietvertas HS paziņojumā. Tādējādi nelobīti rīsi ir tādi rīsi, kuru graudiem vēl ir miziņa. Lobīti rīsi ir tādi rīsi, kuriem pirmajā apstrādē minētā miziņa ir noņemta.

30 Apakšpozīcija 1006 30 gan HS, gan KN attiecas uz rīsiem, kuri pēc papildu apstrādes ir kļuvuši par daļēji vai pilnīgi slīpētiem rīsiem, arī pulētiem vai glazētiem. Tādējādi KN atbilst HS.

31 Iesniedzējtiesas uzdotais jautājums attiecas uz apstrīdētās papildu piezīmes noteikumu satura pārbaudi tādējādi, ka tās daļēji slīpēto un pilnīgi slīpēto rīsu definīcija maina KN piemērojamību.

32 Saskaņā ar HS, kuras piemērojamība ir izskaidrota PMO paskaidrojumā, daļēji slīpēti rīsi ir tādi rīsi, kuriem ir daļēji noņemts sēklapvalks, bet pilnīgi slīpēti rīsi ir tādi rīsi, kuriem ir pilnībā noņemts sēklapvalks. Apstrīdētās papildu piezīmes f) apakšpunktā daļēji slīpēti rīsi ir definēti kā rīsi, kuriem noņemta miziņa, daļa no dīgļa un visa vai daļa no sēklapvalka ārējām kārtām, bet nav noņemtas iekšējās kārtas. Šīs pašas papildu piezīmes g) apakšpunktā pilnīgi slīpēti rīsi ir definēti kā rīsi, kuriem noņemta miziņa, visas sēklapvalka ārējās un iekšējās kārtas, viss dīglis garengraudu vai pusgarengraudu rīsiem, vismaz daļa no dīgļa apaļgraudu rīsiem. Tādējādi PMO paskaidrojumā un apstrīdētajā papildu piezīmē lietotajās definīcijās konstatējamas atšķirības attiecībā uz to, vai daļēji slīpētu rīsu definīcijā ir vai nav ņemta vērā dīgļa noņemšana.

33 Tomēr, ņemot vērā rīsu objektīvās īpašības, kas izriet no lietas materiālos norādītajiem faktiem, rīsi, kuriem ir noņemta daļa sēklapvalka, vairs nav lobītie rīsi, kas ietilpst apakšpozīcijā 1006 20, jo tiem, kā norādīts šī sprieduma 29. punktā, ir noņemta tikai miziņa. Taču, tā kā saskaņā ar HS daļēji slīpētu rīsu kategorijā ietilpst visi rīsi, kuriem ir noņemta daļa no sēklapvalka, apstrīdētās papildu piezīmes f) apakšpunktā definētie daļēji slīpētie rīsi atbilst šim kritērijam, un tādējādi minētā piezīme pati par sevi nav pretrunā ar HS.

34 Ja tomēr būtu jāsaprot, ka apstrīdētā papildu piezīme no apakšpozīcijas 1006 30 izslēdz rīsus, kuriem ir noņemta daļa no sēklapvalka, bet ne dīglis, būtu jākonstatē, ka šos rīsus vairs nevar klasificēt KN apakšpozīcijā 1006 20. Šādas interpretācijas dēļ šos rīsus nebūtu iespējams nekādi klasificēt, un tas ierobežotu HS piemērojamību, kuras vispārējais mērķis tieši ir paredzēt klasifikāciju visām precēm. Tādējādi, ņemot vērā šī sprieduma 25. punktā minētos nosacījumus, saskaņā ar kuriem sekundārās tiesības ir jāinterpretē saskaņā ar Kopienai atbilstoši EKL 300. panta 7. punktam saistošiem starptautisko līgumu noteikumiem, ir jānoskaidro, vai pastāv cita apstrīdētās papildu piezīmes interpretācijas iespēja, kas atbilstu HS.

35 Taču, kā norāda ģenerāladvokāte savu secinājumu 42. punktā, no apstrīdētās papildu piezīmes f) un g) apakšpunktu salīdzināšanas izriet, ka to ir iespējams saprast tā, ka tajā ir noteikts tikai tas, ka ar daļēju dīgļa noņemšanu garengraudu rīsiem nepietiek, lai rīsus klasificētu kā pilnībā slīpētus rīsus. Šajos apstākļos minētā piezīme ir interpretējama tādējādi, ka tajā minētā dīgļa daļas noņemšana neveido papildu nosacījumu rīsu klasificēšanai par daļēji slīpētim rīsiem atšķirībā no lobītiem rīsiem.

36 Ja atsauce uz dīgli apstrīdētajā papildu piezīmē nevar ietekmēt rīsu klasifikāciju par daļēji slīpētiem rīsiem vai par pilnīgi slīpētiem rīsiem, kuri ietilpst vienā un tajā pašā KN apakšpozīcijā 1006 30, tā nevar no šīs apakšpozīcijas izslēgt rīsus, kuriem saskaņā ar HS ir pilnīgi vai daļēji apstrādāts sēklapvalks. Tādējādi ir jāuzskata, ka minētā atsauce atbilst HS un ka tā nerada jautājumu par apstrīdētās papildu piezīmes spēkā esamību.

37 Ņemot vērā šos apsvērumus, uz pirmo jautājumu jāatbild, ka tā izskatīšanā nav konstatēts nekas, kas varētu ietekmēt apstrīdētās papildu piezīmes f) apakšpunkta spēkā esamību.

Par otro jautājumu

38 Otrajā jautājumā iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai gadījumā, ja apstrīdētā papildu piezīme tiktu atzīta par spēkā esošu, lai atbrīvotu no vēlākas importa nodokļa iekasēšanas saskaņā ar Muitas kodeksa 220. panta 2. punkta b) apakšpunktu, var uzskatīt, ka tāds parādnieks kā ASAD ir rīkojies labticīgi, ja nav skaidrs, vai šis parādnieks, aizpildot muitas deklarāciju, pamatojoties uz PMO paskaidrojumu un nevis uz apstrīdēto papildu piezīmi, ir rīkojies ar pienācīgu rūpību, lai nodrošinātu visu labvēlīgā režīma nosacījumu ievērošanu.

39 No lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka otrais jautājums ticis uzdots tikai tādā gadījumā, ja apstrīdētās papildu piezīmes dēļ rīsi, kuriem ir noņemta daļa sēklapvalka, bet ne dīglis, būtu klasificējami citā apakšpozīcijā nekā daļēji vai pilnīgi slīpēti rīsi.

40 Taču no šī sprieduma 35. punkta izriet, ka apstrīdētā papildu piezīme ir interpretējama tādējādi, ka rīsi, kuriem noņemta daļa sēklapvalka, bet ne dīglis, ir klasificējami tajā pašā apakšpozīcijā kā daļēji slīpēti rīsi. Iesniedzējtiesa pati ir precizējusi, ka deklarētie rīsi būtu jāklasificē KN apakšpozīcijā 1006 30 un ka ASAD ir ievērojusi visus spēkā esošajos tiesību aktos paredzētos noteikumus.

41 Šādos apstākļos uz otro jautājumu nav jāatbild.

Par tiesāšanās izdevumiem

42 Attiecībā uz lietas dalībniekiem pamata lietā šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (trešā palāta) nospriež:

Izskatot pirmo jautājumu, nav konstatēts nekas, kas varētu ietekmēt Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, kurā izdarīti grozījumi ar Komisijas 2000. gada 13. oktobra Regulu (EK) Nr. 2388/2000, I pielikuma 10. nodaļas 1. papildu piezīmes f) apakšpunkta spēkā esamību.

[Paraksti]