LV
Jud ikatūr askrājums
ECLI:EU:F:2010 :168 1CIVILDIENESTA TIESAS S PRIEDUM S
(trešā palāta)
2010 . gada 15 . decembrī
Lieta F-66/09
Roberta Saracco
pret
Eiropas Centrālo banku
Civildienests — ECB pe rsonāls — Atvaļinājums personisku iemeslu dēļ — Maksimālais ilgums — 
Pagarinājuma atteikums
PriekšmetsPrasība, ka s celta saskaņā ar E KL pievienotā Protokola par E iropas Centrālo banku 
sistēmas statūtiem u n Eiropas Centrālās bankas statūtiem 36 . panta 2. punktu un ar ku ru 
R. Saracco būtībā lūdz atcelt ECB 2008 . gada 14 . oktobra lēmumu, ar ku ru viņai tika 
atteikts piešķirt atvaļinājuma pe rsonīgu iemeslu d ēļ, ko viņa līdz tam i zmantoja, 
pagarinājumu līdz 2009 . gada 31 . oktobrim
NolēmumsPrasību no raidīt. Prasītāja atlīdzina visus tiesāšanās izdevumus.
Kopsavilkums
1. Ierēdņi — Eiropas Centrālās bankas darbinieki — Prasība — Priekšmets
(Eiropas Centrālās bankas personāla nodarbināšanas kārtības 42. pants)
2. Ierēdņi — Eiropas C entrālās bankas darbinieki — Atvaļinājums personīgu iemeslu d ēļ — 
Maksimālais ilgums
(Eiropas Centrālās bankas reglamenta 11 . panta 2. punkts; Eiropas Centrālās bankas personāla 
nodarbināšanas kārtības 30. pants; Eiropas Centrālās bankas darbiniekiem piemērojamie noteikumi)
3. Iestāžu akti — Piemērošana laikā
4. Ierēdņi — Eiropas Centrālās bankas darbinieki — Vispārējie nosacījumi mo bilitātes jomā — 
Piemērošanas joma — Darbinieki atvaļinājumā personīgu iemeslu dēļ — Iekļaušana
(Eiropas Centrālās bankas personāla nodarbināšanas kārtības 30 . pants; Eiropas Centrālās bankas 
darbiniekiem piemērojamo n oteikumu 5. panta 12 . punkts)
5. Ierēdņi — Eiropas C entrālās bankas darbinieki — Atvaļinājums personīgu iemeslu d ēļ — 
Maksimālais ilgums — Novērtēšana — Laikposma ieskaitīšana pirms vispārējo nosacījumu mo bilitātes 
jomā stāšanās spēkā — Pieļaujamība
6. Ierēdņi — Administrācijas p ienākums ņ emt v ērā i erēdņu i ntereses — Apjoms — 
Pienākuma ievērošana no Eiropas Centrālās bankas puses
2 ECLI:EU:F:2010 :168KOPSAVILKUMS—LIETAF-66/09
SARACCO/ECB
1. Savienības tiesai nav jāsniedz paziņojumi par tiesībām, veicot tiesiskuma kon troli, pamatojoties ar 
Eiropas Centrālās bankas personāla no darbināšanas kārtības 42. pantu.
(skat. 39 . punktu)
2. Saskaņā ar E iropas Centrālās bankas reglamenta 11 . panta 2. punktu, Eiropas Centrālās bankas 
Padome ir ko mpe tenta pieņemt tās pe rsonāla locekļiem s aistošas organizatoriskās no rmas, tostarp 
darba attiecību starp Banku u n tās personālu jomā.
Turklāt neviena Personāla no darbināšanas kā rtības, ne ar ī Darbiniekiem p iemērojamo no teikumu 
norma nav pretrunā tam, lai tiktu ierobežots iepriekš m inētās no darbināšanas kā rtības 30 . pantā 
paredzētā atvaļinājuma pe rsonīgu iemeslu dēļ ilgums. Vēl Bankas Padome v ar likumīgi paredzēt 
normu, ka s ierobežo n eapmaksāta atvaļinājuma ilgumu, ilgākais līdz trīs gadiem, gadījumā, ja 
atvaļinājumu piešķir pe rsonāla loceklim, kurš vēlas strādāt citā organizācijā, pat ja šādas no rmas sekas 
var b ūt atvaļinājuma pe rsonīgu iemeslu dēļ, ku ru izmanto pe rsonāla locekļi, ilguma ierobežošana, 
pamatojoties uz no darbināšanas kārtības 30. pantu.
(skat. 62 ., 65 ., 66 . un 82 . punktu)
3. Materiālās tiesību no rmas ir j āinterpretē tā, ka tās uz situācijām, kas rad ušās pirms to stāšanās 
spēkā, attiecas tikai t ad, ja no t o redakcijas, mērķiem v ai struktūras skaidri i zriet, ka t ām ir j āpiešķir 
šāda iedarbība.
Tomēr jauna tiesību no rma, tostarp m ateriālā tiesību no rma, ir t ūlītēji piemērojama arī attiecībā uz 
situācijas, kas rad usies pirms šīs no rmas spēkā stāšanās, turpmākajām sekām.
Šajā ziņā attiecībā uz aktu, ar ko no saka m aksimālo neapmaksāta atvaļinājuma ilgumu, atbilstoši jaunu 
tiesību no rmu tūlītējai iedarbībai un tad, ja nav minēts da tums, pirms ku ra atvaļinājuma laikposmus 
nevar ņ emt vērā, šāda a kta no rmām ir t ūlītēja iedarbība arī attiecībā uz tādas situācijas turpmākajām 
sekām, ka s rad usies pirms šo no rmu spēkā s tāšanās. Tas tā ir t ādu neapmaksāta atvaļinājuma 
laikposmu gadījumā, kuri ir p avadīti pirms iepriekš minēto no rmu spēkā stāšanās.
(skat. 75 .–77. punktu)
Atsauce
Tiesa: 2002 . gada 29 . janvāris, C-162/00 P okrzeptowicz-Meyer, Recueil, I-1049 . lpp., 49. un 50 . punkts.
4. Ar Eiropas Centrālās bankas vispārējiem no sacījumiem m obilitātes jomā ir no teikta tiesiskā kārtība, 
kas ir p iemērojama Bankas pe rsonāla locekļiem “ārējās mobilitātes” statusā. Tajos ir no teikts, ka š is 
statuss tostarp ietver tādu pe rsonu situāciju, ku rām ir p iešķirts neapmaksāts atvaļinājums, lai tām 
ļautu strādāt citās organizācijās.
Tomēr apstāklis, ka š im n eapmaksātajam a tvaļinājumam ir p iemērojams B ankas pe rsonāla 
nodarbināšanas kā rtības 30 . pants, kā ar ī Bankas dar biniekiem p iemērojamo no teikumu 5. panta 
12. punkts un ka l īdz ar t o tas ir a tvaļinājums pe rsonīgu iemeslu dēļ, pats par sevi nenozīmē, ka šī 
atvaļinājuma izmantotājs ir i zslēgts no i epriekš minēto vispārējo no sacījumu m obilitātes jomā Bankā 
piemērošanas jomas.
(skat. 79 . un 81 . punktu)
5. Tas, ka E iropas Centrālā banka ieskaita atvaļinājuma personīgu iemeslu dēļ, kuru ir i zmantojis viens 
no t ās pe rsonāla locekļiem, laikposmu pirms vispārējo no sacījumu m obilitātes jomā Bankā spēkā 
stāšanās, lai no vērtētu, vai ir s asniegts m aksimālais laikposms, ko v ar p iemērot neapmaksātam
ECLI:EU:F:2010 :168 3KOPSAVILKUMS—LIETAF-66/09
SARACCO/ECB
 atvaļinājumam pe rsonīgu iemeslu dēļ, neietekmē jau izveidojušos situāciju vai iegūtās tiesības, jo, 
pirmkārt, ieinteresētā pe rsona varēja līdz galam izmantot tai piešķirto atvaļinājumu pe rsonīgu iemeslu 
dēļ, otrkārt, ar i epriekš m inētajiem v ispārējiem no sacījumiem n etiek no teiktas pe rsonāla locekļu 
tiesības, sākot no t o spēkā stāšanās, izmantot trīs gadu ilgu neapmaksātu atvaļinājumu, tajos vienīgi ir 
paredzēts šāda a tvaļinājuma m aksimālais ilgums, attiecībā uz ku ru – jo tekstā nav precizējumu 
attiecībā uz šo jautājumu – ir j āpieņem, ka t as nav piemērojams vienīgi nepamaksāta atvaļinājuma 
pieprasījumiem, kuri tiktu iesniegti pēc iepriekš minēto vispārējo no sacījumu spēkā stāšanās, treškārt, 
ieinteresētajai pe rsonai saskaņā ar no rmatīvu aktu vai ad ministrācijas lēmumu nebija tiesību saņemt 
vairāk nekā trīs gadu ilgu neapmaksātu atvaļinājumu, ceturtkārt, nav pierādīts un pat ne apgalvots, ka 
tiktu ietekmētas no t iesībām uz atvaļinājumu neatkarīgas iegūtās tiesības.
(skat. 89 .–91., 93 . un 95 . punktu)
6. Pienākuma ņemt vērā ierēdņu intereses jēdziens atspoguļo savstarpējo tiesību un pienākumu 
līdzsvaru, ku rš ar C ivildienesta no teikumiem i zveidots attiecībās starp publisku i estādi u n publiskā 
dienesta dar biniekiem. Šis līdzsvars no zīmē, ka g adījumā, ja iestāde lemj par ierēdņa situāciju, tā ņem 
vērā visus apstākļus, kas var ietekmēt tās lēmumu, un ka t ādējādi tā ņem v ērā ne tikai di enesta 
intereses, bet arī attiecīgā ierēdņa intereses.
Iestādēm u zliktais pienākums ņemt vērā ierēdņu intereses, kad t ās attiecībā uz vienu no s aviem 
ierēdņiem p ieņem n elabvēlīgu aktu, ir j āievēro arī Eiropas Centrālajai bankai, kad t ā pieņem š āda ve ida 
aktu attiecībā uz kādu no t ās personāla locekļiem.
(skat. 106 . un 107 . punktu)
Atsauces
Tiesa: 1980 . gada 28 . maijs, 33/79 un 75 /79 K uhner/Komisija, Recueil, 1677 . lpp., 22. punkts; 1994 . gada 29 . jūnijs, 
C-298/93 P Klinke/Tiesa, Recueil, I-3009 . lpp., 38. punkts.