Keywords

Summary



Keywords

1. Eiropas Savienība – Iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Iestādes pienākums veikt dokumentu konkrētu un individuālu pārbaudi – Apjoms

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. pants, 9. panta 4. punkts un 11. panta 2. punkts)

2. Eiropas Savienība – Iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Tiesību piekļūt dokumentiem izņēmumi – Pārbaužu, izmeklēšanas un revīzijas darbību aizsardzība

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkta trešais ievilkums)

3. Eiropas Savienība – Iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Tiesību piekļūt dokumentiem izņēmumi – Pārbaužu, izmeklēšanas un revīzijas darbību aizsardzība – Fiziskas vai juridiskas personas komerciālo interešu aizsardzība

(EKL 287. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 2. panta 3. punkts un 4. panta 2. punkta pirmais un trešais ievilkums; Padomes Regulas Nr. 4064/89 17. pants un Regulas Nr. 139/2004 17. pants)

4. Eiropas Savienība – Iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Tiesību piekļūt dokumentiem izņēmumi – Trešo personu izdoti dokumenti

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 1., 2. un 4. punkts)

5. Eiropas Savienība – Iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Tiesību piekļūt dokumentiem izņēmumi – Lēmumu pieņemšanas procesa aizsardzība

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 3. punkta pirmā daļa)

6. Eiropas Savienība – Iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Tiesību piekļūt dokumentiem izņēmumi – Juridisko atzinumu aizsardzība

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 preambulas 6. apsvērums un 4. panta 2. punkta otrais ievilkums)

7. Eiropas Savienība – Iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Iestādes pienākums veikt dokumentu konkrētu un individuālu pārbaudi – Izvērtēšana, kas izrādās īpaši apgrūtinoša un nesamērīga – Atkāpe no izvērtēšanas pienākuma

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 6. punkts)

8. Eiropas Savienība – Iestādes – Sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem – Regula Nr. 1049/2001 – Tiesību piekļūt dokumentiem izņēmumi – Prioritāras sabiedrības intereses, kas pamato šo dokumentu izpaušanu

(EKL 255. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1049/2001 2. panta 1. punkts un 4. panta 3. punkta otrā daļa)

Summary

1. Iestādes pienākums veikt lūgumā sniegt iespēju iepazīties ar dokumentiem minēto dokumentu satura konkrētu un individuālu izvērtēšanu ir principiāls risinājums, kas piemērojams visiem Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. panta 1.–3. punktā minētajiem izņēmumiem neatkarīgi no jomas, uz kuru attiecas prasītie dokumenti.

Šis principiālais risinājums tomēr nenozīmē, ka šāda pārbaude būtu jāveic jebkuros apstākļos. Tā kā iestādei principā, atbildot uz atbilstoši Regulai Nr. 1049/2001 iesniegtu lūgumu sniegt iespēju iepazīties ar dokumentiem, veicamās konkrētās un individuālās pārbaudes mērķis ir, pirmkārt, ļaut attiecīgajai iestādei izvērtēt, ciktāl tiesībām iepazīties ar dokumentiem ir piemērojams izņēmums, un, otrkārt, izvērtēt iespēju daļēji iepazīties ar dokumentiem, minētā pārbaude var arī nebūt vajadzīga, ja no lietas īpašajiem apstākļiem ir acīmredzams, ka šāda iepazīšanās ir jāatsaka vai, tieši otrādi, jānodrošina.

Turklāt vispārējais pamatojums, ar ko pamatots atteikums dot iespēju iepazīties ar dokumentiem, kā arī tā īsums un tipveida raksturs var liecināt par to, ka nav veikta konkrēta pārbaude, tikai tad, ja objektīvi var minēt iemeslus, kas pamato atteikumu dot iespēju iepazīties ar katru dokumentu, neizpaužot šī dokumenta saturu vai būtisku informāciju un tādējādi neatņemot izņēmumam galveno mērķi. Tas, ka iestādes nedrīkst minēt informāciju, kas varētu netieši kaitēt interesēm, kuras aizsargā šie izņēmumi, ir īpaši uzsvērts Regulas Nr. 1049/2001 9. panta 4. punktā un 11. panta 2. punktā.

Visbeidzot, vienas kategorijas dokumentiem var piemērot vienu un to pašu pamatojumu, it īpaši gadījumā, ja tie ietver viena veida informāciju. Vispārējai tiesai pēc tam ir jāpārbauda, vai izvirzītais izņēmums acīmredzami un pilnībā attiecas uz šīs kategorijas dokumentiem.

(sal. ar 44.–47. punktu)

2. Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. panta 2. punkta trešais ievilkums ir interpretējams tā, ka šī norma, kuras mērķis ir aizsargāt “pārbaudes, izmeklēšanas un revīzijas darbību mērķus”, ir piemērojama tikai tad, ja attiecīgo dokumentu izpaušana varētu apdraudēt šo darbību veikšanu.

Protams, uz dažādiem izmeklēšanas vai pārbaudes aktiem joprojām var attiekties izņēmums saistībā ar pārbaudes, izmeklēšanas un revīzijas darbību aizsardzību, ja izmeklēšanas vai pārbaudes darbības turpinās, pat ja konkrēta izmeklēšana vai pārbaude, kurā ir sagatavots ziņojums, ar kuru ir lūgta iespēja iepazīties, ir pabeigta.

Tomēr atzīt, ka uz dažādiem dokumentiem, kas ir saistīti ar pārbaudes, izmeklēšanas un revīzijas darbībām, attiecas Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkta trešajā ievilkumā paredzētais izņēmums, jo nav pabeigtas turpmākās šo procesu rezultātā veicamās darbības, nozīmētu, ka iespēja iepazīties ar minētajiem dokumentiem tiktu pakļauta nedrošam, nākotnes un, iespējams, tālam notikumam, kas ir atkarīgs no dažādu iestāžu rīcības ātruma un rūpības. Šāds risinājums būtu pretrunā mērķim garantēt sabiedrībai iespēju iepazīties ar iestāžu dokumentiem, lai nodrošinātu pilsoņiem iespēju efektīvāk kontrolēt publiskās varas īstenošanas likumību.

(sal. ar 72.–75. punktu)

3. Saskaņā ar Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 2. panta 3. punktu tiesību normas par sabiedrības iespējām iepazīties ar Komisijas dokumentiem attiecas uz visiem šīs iestādes rīcībā esošiem dokumentiem, proti, uz visiem dokumentiem, ko tā ir izdevusi vai saņēmusi un kuri ir tās rīcībā, par jebkuru Eiropas Savienības darbības jomu. Tāpēc nevar atzīt, ka apvienošanās jomā sarakste starp Komisiju un ieinteresētajām personām būtu jāuzskata par tādu, uz kuru acīmredzami attiecas izņēmums saistībā ar izmeklēšanas darbību aizsardzību vai arī izņēmums saistībā ar komerciālo interešu aizsardzību. Ja šie izņēmumi vajadzības gadījumā ir piemērojami zināmiem Komisijas sarakstītiem vai tai paziņotiem dokumentiem, tas tā obligāti nav attiecībā uz visiem dokumentiem vai uz šiem dokumentiem pilnībā. Komisijai ir vismaz par to jāpārliecinās, konkrēti un faktiski veicot minētās regulas 4. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā paredzēto katra dokumenta pārbaudi.

Ja sabiedrībai ir tiesības iepazīties ar dokumentiem, kas ietver noteiktu informāciju, šī informācija nav uzskatāma par tādu, uz kuru tās rakstura dēļ attiecas dienesta vai komerciālais noslēpums. Ne EKL 287. pants, ne Regulas Nr. 4064/89 un Regulas Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju 17. panti nevar liegt izpaust dokumentu, uz kuru neattiecas neviens no Regulā Nr. 1049/2001 paredzētajiem izņēmumiem.

(sal. ar 86., 90., 94., 123. un 124. punktu)

4. Saskaņā ar Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. panta 4. punktu trešo personu izdotu dokumentu gadījumā iestādēm ir ar tām jāapspriežas, lai noskaidrotu, vai ir jāpiemēro šīs pašas regulas 4. panta 1. vai 2. punktā paredzētais izņēmums, ja vien nav skaidrs, vai šo dokumentu drīkst vai nedrīkst izpaust. No tā izriet, ka iestādēm nav pienākuma apspriesties ar attiecīgo trešo personu, ja ir skaidri redzams, vai dokuments ir vai nav izpaužams. Visos citos gadījumos iestādēm ir jāapspriežas ar attiecīgo trešo personu. Līdz ar to apspriešanās ar attiecīgo trešo personu principā ir priekšnosacījums Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 1. un 2. punktā paredzēto izņēmumu piemērošanas noteikšanai trešo personu izdotajiem dokumentiem. Neapspriešanās ar trešām personām dokumentu autoriem tātad šai regulai atbilst tikai tad, ja attiecīgajiem dokumentiem ir skaidri piemērojams kāds no tajā paredzētajiem izņēmumiem.

(sal. ar 126. un 127. punktu)

5. Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. panta 3. punktā paredzētā izņēmuma saistībā ar lēmumu pieņemšanas procesa aizsardzību piemērošanai ir jāpierāda, ka iespēja iepazīties ar lūgtajiem dokumentiem var konkrēti un faktiski apdraudēt Komisijas lēmumu pieņemšanas procesu un ka šo draudu risks ir saprātīgi paredzams, nevis tikai hipotētisks.

Turklāt lēmumu pieņemšanas procesa apdraudējumam, lai uz to attiektos šis izņēmums, ir jābūt smagam. Tas tā it īpaši ir tad, ja konkrēto dokumentu izpaušanai ir ievērojama ietekme uz lēmumu pieņemšanas procesu. Taču smaguma novērtēšana ir atkarīga no visiem lietas apstākļiem, it īpaši iestādes minētās konkrēto dokumentu izpaušanas negatīvās ietekmes uz lēmumu pieņemšanas procesu. Ar neskaidru un vispārīgu pamatojumu, kas nav pamatots ne ar vienu argumentu, kas būtu konkretizēts saistībā ar attiecīgo dokumentu saturu, nepietiek, lai pamatotu atteikumu dot iespēju iepazīties ar šajā lietā lūgtajiem dokumentiem, citādi tiktu apdraudēts Regulas Nr. 1049/2001 4. pantā paredzēto izņēmumu, it īpaši minētās regulas 4. panta 3. punktā paredzētā izņēmuma, striktas interpretācijas princips.

(sal. ar 140., 141. un 143. punktu)

6. Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. panta 2. punktā paredzētais izņēmums saistībā ar juridiskiem atzinumiem ir jāinterpretē kā tāds, kas ir domāts, lai aizsargātu Komisijas intereses lūgt juridiskos atzinumus un saņemt atklātus, objektīvus un pilnīgus atzinumus. Šo interešu apdraudējumam, lai uz to varētu atsaukties, ir jābūt saprātīgi paredzamam, nevis tikai hipotētiskam.

Šajā ziņā sabiedrības interesēm iepazīties ar dokumentu atbilstoši pārskatāmības principam, kas ir domāts, lai nodrošinātu pilsoņu labāku dalību lēmumu pieņemšanas procesā un lielāku leģitimitāti, efektivitāti un administrācijas atbildību pret pilsoņiem demokrātiskā iekārtā, nav tāda pati nozīme saistībā ar administratīva procesa dokumentu, ar ko tiek piemērotas normas par apvienošanās kontroli vai konkurences tiesības kopumā, kā tāda procesa dokumentam, kurā attiecīgā iestāde darbojas kā likumdevēja, kur būtu jāatļauj plašāka iespēja iepazīties ar dokumentiem saskaņā ar minētās Regulas Nr. 1049/2001 preambulas 6. apsvērumu.

(sal. ar 156. un 161. punktu)

7. Tā kā principā ir jānodrošina tiesības iepazīties ar iestāžu rīcībā esošiem dokumentiem, vienīgi izņēmuma gadījumā un tikai tad, ja administratīvā nasta, ko rada dokumentu konkrēta un individuāla pārbaude, ir pārmērīgi smaga, tādējādi pārsniedzot to, ko būtu saprātīgi pieprasīt, var piemērot atkāpi no pienākuma veikt pārbaudi.

Turklāt iestādei, kura atsaucas uz izņēmumu saistībā ar lūgumā iepazīties ar dokumentiem saskaņā ar Regulu Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem uzliktā uzdevuma smagumu, ir pienākums pierādīt tā apmēru.

Ja iestāde sniedz pierādījumus par pārmērīgu administratīvo nastu, kas rodas lūgumā norādīto dokumentu konkrētas un individuālas pārbaudes dēļ, tai ir pienākums apspriesties ar pieteicēju, lai, pirmkārt, izprastu vai lūgtu to precizēt savas intereses iepazīties ar attiecīgajiem dokumentiem un, otrkārt, konkrēti noteiktu iespējas, kādas tai ir veikt mazāk traucējošu pasākumu par dokumentu konkrētu un individuālu pārbaudi. Iestādei šajā ziņā tomēr ir pienākums dot priekšroku variantam, kas būtu vislabvēlīgākais pieteicēja tiesībām iepazīties ar dokumentu, ja vien tas nav uzdevums, kas pārsniedz saprātīgi pieprasāmā robežas.

No tā izriet, ka iestāde var tikt atbrīvota no dokumentu konkrētas un individuālas pārbaudes tikai pēc tam, kad tā ir faktiski izvērtējusi visas citas iedomājamās iespējas un savā lēmumā sīki izskaidrojusi iemeslus, kuru dēļ šīs dažādās iespējas arī rada nesamērīgu nastu.

Komisijas lēmums, kurā prasītājai kopumā ir atteikta jebkāda iespēja daļēji iepazīties ar dokumentiem, varētu būt likumīgs tikai tad, ja Komisija vispirms būtu konkrēti paskaidrojusi iemeslus, kāpēc citi risinājumi, nevis visu minēto dokumentu konkrēta un individuāla pārbaude, arī radītu nesamērīgu nastu.

(sal. ar 170.–174. punktu)

8. Ņemot vērā vispārīgo principu par iespēju iepazīties ar dokumentiem, kas ir noteikts EKL 255. pantā un Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem preambulas pirmajā un otrajā apsvērumā, prioritārajām sabiedrības interesēm, kas pamato izpaušanu, ir jābūt objektīvām un vispārējām un tās nedrīkst sajaukt ar īpašām vai privātām interesēm, piemēram, saistībā ar prasības celšanu pret iestādēm, jo šādas īpašas vai privātas intereses nav atbilstošs elements interešu izsvēršanā, kas paredzēta šīs regulas 4. panta 3. punkta otrajā daļā.

Saskaņā ar Regulas Nr. 1049/2001 2. panta 1. punktu tiesības iepazīties ar iestāžu dokumentiem var izmantot ikviens Savienības pilsonis un fiziska persona, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiska persona, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī. No tā izriet, ka šīs regulas mērķis ir nodrošināt iespēju iepazīties ar visiem publiskiem dokumentiem, nevis tikai pieteicēja tiesības iepazīties ar dokumentiem, kas uz to attiecas. Tādēļ īpašās intereses, kuras pieteicējs var izvirzīt saistībā ar iepazīšanos ar dokumentiem, kas uz to attiecas individuāli, principā nevar būt izšķirošas, novērtējot prioritāru sabiedrības interešu esamību un izsverot intereses saskaņā ar minētās regulas 4. panta 3. punkta otro daļu.

(sal. ar 191. un 192. punktu)