Lieta C-454/06

pressetext Nachrichtenagentur GmbH

pret

Republik Österreich (Bund) u.c.

(Bundesvergabeamt lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)

“Publiskie iepirkumi — Direktīva 92/50/EEK — Pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras — Jēdziens “līguma slēgšanas tiesību piešķiršana””

Ģenerāladvokātes Julianas Kokotes [Juliane Kokott] secinājumi, sniegti 2008. gada 13. martā I - 4405

Tiesas (trešā palāta) 2008. gada 19. jūnija spriedums I - 4447

Sprieduma kopsavilkums

Direktīvas 92/50 par procedūru koordinēšanu valsts pakalpojumu līgumu piešķiršanai [pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai] 3. panta 1. punktā, 8. un 9. pantā izmantotais termins “piešķirt” ir interpretējams tādējādi, ka tas neattiecas uz situāciju, kad pakalpojumus, ko līgumslēdzējai iestādei sniedz sākotnējais pakalpojumu sniedzējs, nodod citam pakalpojumu sniedzējam, kurš ir kapitālsabiedrība, kura vienīgais akcionārs ir sākotnējais pakalpojumu sniedzējs, kas kontrolē jauno pakalpojumu sniedzēju un dod tam norādījumus, ja sākotnējais pakalpojumu sniedzējs paliek atbildīgs par līgumā paredzēto pienākumu ievērošanu. Grozījumi, kas veikti publiskā iepirkuma līgumā tā spēkā esamības laikā, ir jauna līguma slēgšanas tiesību piešķiršana Direktīvas 92/50 izpratnē tad, ja to noteikumi ir būtiski atšķirīgi no sākotnējā līguma un līdz ar to liecina par pušu vēlēšanos mainīt būtiskus šī līguma noteikumus. Spēkā esošā līguma grozījumi ir uzskatāmi par būtiskiem, ja ar tiem tiek ieviesti nosacījumi, saskaņā ar kuriem, ja tie būtu bijuši sākotnējā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā, tajā būtu varējuši piedalīties arī citi pretendenti, nevis tikai sākotnēji atlasītie. Šajā sakarā, lai arī ir tā, ka līgumslēdzēja, kuram līgumslēdzēja iestāde līguma slēgšanas tiesības bija piešķīrusi sākotnēji, nomaiņa pret jaunu ir uzskatāma par attiecīgā publiskā iepirkuma līguma būtisku grozījumu, ja vien šāda nomaiņa nav paredzēta sākotnējā līguma noteikumos, līgumslēdzēja iekšēja pārstrukturēšana tomēr būtiski nemaina sākotnējā līguma noteikumus. Līdz ar to, ja jaunais līgumslēdzējs ir iepriekšējam līgumslēdzējam 100 % apmērā piederoša filiāle un ja pēdējais minētais vada šo filiāli un šo divu sabiedrību starpā pastāv vienošanās par peļņas un zaudējumu nodošanu, tad šāda vienošanās nav kāda būtiska līguma noteikuma grozīšana, kuru varētu kvalificēt par jaunu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu Direktīvas 92/50 izpratnē. (sal. ar 34., 35., 40. un 43.–45. punktu un rezolutīvās daļas 1) punktu)

Direktīvas 92/50 par procedūru koordinēšanu pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai 3. panta 1. punktā, 8. un 9. pantā izmantotais termins “piešķirt” ir interpretējams tādējādi, ka tas neattiecas uz sākotnējā līguma pielāgošanu ārējo apstākļu izmaiņu dēļ, kā, piemēram, sākotnēji valsts valūtā noteikto cenu pārrēķināšanu eiro, minimālu šo cenu samazināšanu noapaļošanas nolūkiem un atsauci uz jaunu cenu indeksu, kura stāšanās iepriekšējā indeksa vietā ir tikusi paredzēta sākotnējā līgumā. Grozījumi, kas veikti publiskā iepirkuma līgumā tā spēkā esamības laikā, ir jauna līguma slēgšanas tiesību piešķiršana Direktīvas 92/50 izpratnē tad, ja to noteikumi ir būtiski atšķirīgi no sākotnējā līguma un līdz ar to liecina par pušu vēlēšanos mainīt būtiskus šī līguma noteikumus. Spēkā esošā līguma grozījumi ir uzskatāmi par būtiskiem, ja ar tiem tiek ieviesti nosacījumi, saskaņā ar kuriem, ja tie būtu bijuši sākotnējā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā, tajā būtu varējuši piedalīties arī citi pretendenti, nevis tikai sākotnēji atlasītie. Šajā sakarā gadījumā, kad pēc eiro ieviešanas esošs iepirkuma līgums tiek grozīts tādējādi, ka cenas, kas sākotnēji ir tikušas noteiktas valsts valūtā, tiek pārrēķinātas eiro, runa nav par būtisku līguma grozījumu, bet gan tikai par tā pielāgošanu izmainītiem ārējiem apstākļiem tiktāl, ciktāl eiro izteiktās summas tiek noapaļotas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. Turklāt šāda līguma cenu pārrēķināšana eiro šī līguma spēkā esamības laikā var būt saistīta ar to sākotnējā apmēra izmaiņām, pat pārsniedzot ar eiro ieviešanas noteikumiem atļauto summu, bet no tā nerodas jauna līguma slēgšanas tiesību piešķiršana, ar nosacījumu, ka šī pielāgošana ir minimāla un veikta objektīvi, kā tas ir gadījumā, kad tās mērķis ir veicināt līguma izpildi, piemēram, vienkāršojot rēķinu sastādīšanu. Attiecībā uz noteikuma par indeksāciju pārformulēšanu ir jāuzskata, ka atsauce uz jauno cenu indeksu nav sākotnējā līguma būtisku noteikumu grozījums, kas varētu būt jauna līguma slēgšanas tiesību piešķiršana Direktīvas 92/50 izpratnē, ja šī pārformulēšana attiecas vienīgi uz pamata līguma noteikumiem par indeksācijas atjaunošanu. (sal. ar 34., 35., 57., 58., 61., 68. un 69. punktu un rezolutīvās daļas 2) punktu)