Keywords

Summary



Keywords

1. Prasība atcelt tiesību aktu – Pārsūdzami tiesību akti – Jēdziens – Tiesību akti, kas rada saistošas tiesiskās sekas – Padomes un dalībvalstu lēmums par atļauju parakstīt un provizoriski piemērot jauktu starptautisku nolīgumu – Ietveršana

(LESD 263. panta otrā daļa; Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums 2011/708)

2. Prasība atcelt tiesību aktu – Dalībvalstu, Parlamenta, Padomes un Komisijas prasība – Pieņemamība, kas nav atkarīga no intereses celt prasību pierādīšanas

(LESD 263. panta otrā daļa)

3. Starptautiskie nolīgumi – Savienības un dalībvalstu kompetences – Padomes un dalībvalstu kopējs lēmums par atļauju Savienības vārdā parakstīt un valsts līmenī provizoriski piemērot jauktu starptautisku nolīgumu – Nepieļaujamība – Pienākums ievērot Līgumā ietverto kompetenču sadalījumu un balsošanas un procesuālos noteikumus

(LES 13. panta 2. punkts; LESD 218. panta 2., 5. un 8. punkts; Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums 2011/708)

4. Prasība atcelt tiesību aktu – Spriedums, ar kuru tiek atcelts tiesību akts – Sekas – Tiesas noteikts ierobežojums – Apstrīdētā lēmuma seku atstāšana spēkā līdz pēdējā minētā aizstāšanai saprātīgā termiņā – Pamatojums, kas balstīts uz tiesiskās noteiktības iemesliem

(LESD 264. panta otrā daļa; Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums 2011/708)

Summary

1. Prasība atcelt tiesību aktu atbilstoši LESD 263. pantam ir ierosināma par visiem Savienības iestāžu pieņemtajiem noteikumiem neatkarīgi no to būtības vai formas, ar nosacījumu, ka to mērķis ir radīt tiesiskas sekas. Tā kā par Padomes aktu, par kuru var celt prasību par tiesību akta atcelšanu ir uzskatāms Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums ir nolīguma par trešo valstu pievienošanos Savienības noslēgtam starptautiskam nolīgumam un papildnolīguma parakstīšanu Savienības vārdā, kā arī par šo nolīgumu provizorisku piemērošanu Savienībā, no vienas puses, un dalībvalstīs, no otras puses, no tā izriet, ka Padome ir piedalījusies lēmumu pieņemšanā attiecībā uz visiem šiem aspektiem.

(sal. ar 14., 15. un 17. punktu)

2. Skat. nolēmuma tekstu.

(sal. ar 18. punktu)

3. Saskaņā ar LES 13. panta 2. punktu katra iestāde darbojas saskaņā ar Līgumos noteiktajām pilnvarām un atbilstīgi tajos izklāstītajām procedūrām, nosacījumiem un mērķiem. Noteikumi par to, kādā veidā Savienības iestādes pieņem lēmumus, ir paredzēti Līgumos un nav ne dalībvalstu, ne arī pašu iestāžu ziņā.

Attiecībā uz lēmumu par atļauju parakstīt nolīgumu starp Savienību un trešajām valstīm vai starptautiskām organizācijām un, atbilstošā gadījuma, tā pagaidu piemērošanu Savienībā atbilstoši LESD 218. panta 5. punktam, dalībvalstīm nav nekādas kompetences un lēmums ir jāpieņem Padomei. Tādēļ ir jāatceļ Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums par atļauju Savienības vārdā parakstīt un provizoriski piemērot jauktu starptautisku nolīgumu, kurā faktiski ir sapludināti divi dažādi akti, proti, akts par attiecīgo nolīgumu parakstīšanu Savienības vārdā un to provizorisku piemērošanu Savienībā, no vienas puses, un akts par šo nolīgumu provizorisku piemērošanu dalībvalstīs, no otras puses, turklāt nav iespējams nošķirt, kurš akts atspoguļo Padomes gribu un kurš – dalībvalstu. Šādi Padome kā Savienības iestāde ir bijusi iesaistīta akta par jaukta nolīguma piemērošanu dalībvalstīs pieņemšanā, lai gan uz šādu aktu primāri attiecas katras no šīm valstīm iekšējās tiesības un tikai pēc tam – starptautiskās tiesības. Turklāt tā kā LESD 218. panta 8. punktā ir noteikts, ka Padomei Savienības vārdā ir jālemj ar kvalificētu balsu vairākumu, abus apstrīdētajā lēmumā apvienotos dažādos aktus nebija iespējams likumīgi pieņemt vienas procedūras ietvaros. Akts par jaukta nolīguma pagaidu piemērošanu dalībvalstīs nozīmē šo valstu pārstāvju vienošanos un tātad vienprātīgu piekrišanu.

Turklāt, lai arī jauktu nolīgumu jomā ir jānodrošina cieša sadarbība starp šīm dalībvalstīm un Savienības iestādēm gan sarunu procesā un nolīguma noslēgšanā, gan uzņemto saistību izpildē, šis princips tomēr neattaisno Padomes atkāpšanos no LESD 218. pantā paredzēto procesuālo noteikumu un balsošanas kārtības ievērošanas.

(sal. ar 41., 42., 44., 48.–50., 52., 54. un 55. punktu)

4. Tiesvedībā Tiesā apstrīdēta tiesību akta sekas var atstāt spēkā tiesiskās noteiktības dēļ, it īpaši, ja tā atcelšanas tūlītējā ietekme ietver nopietnu nelabvēlīgu ietekmi un ja šāda tiesību akta likumība ir apstrīdēta nevis tā mērķa vai satura dēļ, bet tā autora kompetences neesamības dēļ vai tāpēc, ka ir noticis būtisku procedūras noteikumu pārkāpums.

Tādēļ tas ir attiecināms uz Lēmumu 2011/708/ES par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, kura tūlītēja atcelšana var nopietni nelabvēlīgi ietekmēt Savienības attiecības ar attiecīgajām trešajām valstīm, kā arī tirgus dalībniekus, kuri darbojas gaisa transporta tirgū un kuri varēja gūt labumu no minētā nolīguma provizoriskas piemērošanas.

(sal. ar 60. un 61. punktu)