Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurence – Koncentrācija – Saderīguma ar kopējo tirgu novērtēšana – Dominējošā stāvokļa radīšana vai pastiprināšana – Prognozes analīze

(Padomes Regulas Nr. 139/2004 2. panta 3. punkts un 8. panta 3. punkts)

2. Konkurence – Koncentrācija – Pārbaude, ko veic Komisija – Attiecīgo uzņēmumu saistību piedāvājumi ar mērķi padarīt paziņoto koncentrāciju par saderīgu ar kopējo tirgu – Komisijas pienākums pārbaudīt koncentrāciju, kas grozīta ar saistībām

(Padomes Regula Nr. 139/2004)

3. Konkurence – Koncentrācija – Pārbaude, ko veic Komisija – Ekonomiskas dabas novērtējumi – Diskrecionāra novērtējuma vara – Pārbaude tiesā – Robežas

(Padomes Regulas Nr. 139/2004 2. pants)

4. Konkurence – Koncentrācija – Saderīguma ar kopējo tirgu novērtēšana – Divu aviosabiedrību koncentrācija

(Padomes Regula Nr. 139/2004)

5. Konkurence – Koncentrācija – Saderīguma ar kopējo tirgu novērtēšana – Dominējošā stāvokļa radīšana vai pastiprināšana – Norādes – Lielas tirgus daļas – Divu aviosabiedrību koncentrācija

(Padomes Regula Nr. 139/2004)

6. Konkurence – Koncentrācija – Pārbaude, ko veic Komisija – Konkrētā tirgus definīcija – Divu aviosabiedrību koncentrācija

(Padomes Regula Nr. 139/2004)

7. Konkurence – Koncentrācija – Saderīguma ar kopējo tirgu novērtēšana – Kritēriji – Kopējs vērtējums – Ar norādēm pamatots vērtējums

(Padomes Regula Nr. 139/2004)

8. Konkurence – Koncentrācija – Saderīguma ar kopējo tirgu novērtēšana – Pastāvošās un potenciālās konkurences ņemšana vērā – Šķēršļu iekļūšanai tirgū esamība

(Padomes Regula Nr. 139/2004)

9. Konkurence – Koncentrācija – Saderīguma ar kopējo tirgu novērtēšana – Pastāvošās un potenciālās konkurences ņemšana vērā – Šķēršļu iekļūšanai tirgū esamība

(Komisijas Paziņojuma 2004/C 31/03 74. punkts)

10. Konkurence – Koncentrācija – Saderīguma ar kopējo tirgu novērtēšana – Dominējošā stāvokļa radīšana vai pastiprināšana – Efektivitātes pieauguma ņemšana vērā – Kritēriji – Kumulatīvs raksturs

(Padomes Regulas Nr. 139/2004 preambulas 29. apsvērums; Komisijas Paziņojuma 2004/C 31/03 78. punkts)

11. Konkurence – Koncentrācija – Saderīguma ar kopējo tirgu novērtēšana – Dominējošā stāvokļa radīšana vai pastiprināšana – Efektivitātes pieauguma ņemšana vērā – Kritēriji – Pārbaudāmība

(Padomes Regula Nr. 139/2004; Komisijas Paziņojuma 2004/C 31/03 86. punkts)

12. Konkurence – Koncentrācija – Saderīguma ar kopējo tirgu novērtēšana – Dominējošā stāvokļa radīšana vai pastiprināšana – Efektivitātes pieauguma ņemšana vērā – Kritēriji – Saistība ar koncentrāciju

(Padomes Regula Nr. 139/2004; Komisijas Paziņojuma 2004/C 31/03 85. punkts)

13. Konkurence – Koncentrācija – Saderīguma ar kopējo tirgu novērtēšana – Dominējošā stāvokļa radīšana vai pastiprināšana – Efektivitātes pieauguma ņemšana vērā – Kritēriji – Priekšrocība patērētājiem

(Padomes Regula Nr. 139/2004; Komisijas Paziņojuma 2004/C 31/03 79., 80. un 84. punkts)

14. Konkurence – Koncentrācija – Pārbaude, ko veic Komisija – Attiecīgo uzņēmumu saistību piedāvājumi ar mērķi padarīt paziņoto koncentrāciju par saderīgu ar kopējo tirgu – Pēc termiņa iesniegtu saistību ņemšana vērā – Nosacījumi

(Padomes Regulas Nr. 139/2004 2. panta 2. punkts, 6. panta 2. punkts, 8. panta 2. punkts un 18. panta 3. punkts; Komisijas Paziņojuma par pieņemamiem aizsardzības līdzekļiem saskaņā ar Regulu Nr. 4064/89 un Regulu Nr. 447/98 43. punkts)

15. Konkurence – Koncentrācija – Pārbaude, ko veic Komisija – Attiecīgo uzņēmumu saistību piedāvājumi ar mērķi padarīt paziņoto koncentrāciju par saderīgu ar kopējo tirgu – Kritēriji

(Padomes Regula Nr. 139/2004)

Summary

1. Lai kādu koncentrāciju atzītu par nesaderīgu ar kopējo tirgu, Komisijai saskaņā ar Regulas Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju 2. panta 3. punktu ir jāpierāda, ka paziņotās koncentrācijas īstenošana būtiski kaitētu efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā, it īpaši tāpēc, ka tās rezultātā rastos vai nostiprinātos dominējošs stāvoklis.

Šāds lēmums, kas pieņemts atbilstoši Regulas Nr. 139/2004 8. panta 3. punktam, ir pamatots ar Komisijas veiktas prognozes analīzes rezultātiem. Šo prognozes analīzi veido vērtējums, kādā veidā paziņotā koncentrācija var grozīt faktorus, kas nosaka konkurences stāvokli attiecīgajā tirgū, lai pārbaudītu, vai tā radīs būtisku šķērsli efektīvai konkurencei. Šādai analīzei ir jāparedz dažādas cēloņsakarības, lai apstiprinātu tās, kuru iespējamība ir vislielākā.

(sal. ar 26. un 27. punktu)

2. Pieņemot, ka koncentrācijā iesaistītās puses administratīvajā procesā ir likumīgi piedāvājušas saistības, lai iegūtu lēmumu par saderību ar kopējo tirgu, Komisijai ir pienākums pārbaudīt koncentrāciju, kas grozīta ar šīm saistībām. Komisijai tādā gadījumā ir jāpierāda, ka šo saistību rezultātā koncentrācija, kurā ar tām izdarītas izmaiņas, nav uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu.

(sal. ar 28. punktu)

3. Regulas Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju pamata noteikumi, un it īpaši tās 2. pants, piešķir Komisijai noteiktu diskrecionāru varu, it īpaši attiecībā uz ekonomiska rakstura izvērtējumu. Tā rezultātā Eiropas Savienības tiesas kontrole pār to, kā tiek izmantota šāda vara, kas ir ļoti svarīga noteikumu definēšanai koncentrācijas jomā, ir jāveic, ņemot vērā diskrecionāro varu, kas ir pamatā ekonomiska rakstura noteikumiem, kuri ir koncentrācijas sistēmas daļa.

Kaut arī Eiropas Savienības tiesa atzīst Komisijai piešķirto diskrecionāro varu ekonomikas jomā, tas tomēr nenozīmē, ka tai ir jāatturas no Komisijas veiktās ekonomiska rakstura datu interpretācijas kontroles. Savienības tiesai it īpaši ir jāpārbauda ne vien minēto pierādījumu materiālā precizitāte, ticamība un konsekvence, bet arī jākontrolē, vai šie pierādījumi izveido visu atbilstošo datu kopumu, kas ir jāņem vērā, lai izvērtētu sarežģītu situāciju, un tas, vai šo pierādījumu raksturs ļauj pamatot no tiem izdarītos secinājumus.

(sal. ar 29. un 30. punktu)

4. Lai analizētu konkurences attiecības starp divām aviosabiedrībām, kas ir koncentrācijā iesaistītās puses, no kurām viena piedāvā zemu izmaksu un minimāla servisa pakalpojumus, bet otra piedāvā vidēja servisa pakalpojumus, Komisija var uzskatīt, ka no visiem konkurentiem, kas apkalpo dažādos gaisa maršrutus, kurus ietekmē koncentrācija, šīs abas sabiedrības ir “sīvākie konkurenti”, pat ja to darbības izmaksas un cenas, ko tās piemēro, atšķiras, jo to darbības izmaksas un to cenas ir līdzīgas, bet atšķiras no tām, kādas ir aviosabiedrībām, kas darbojas tīklā un kas apkalpo minētos maršrutus.

Tas, ka divām aviosabiedrībām ir viena un tā pati bāzes lidosta, ļauj tām izmantot līdzīgas priekšrocības un tādējādi var apstiprināt vērtējumu, saskaņā ar kuru abas sabiedrības ir “sīvākie konkurenti”.

Komisija var arī atsaukties uz to, ka pastāv līdzīgas ienākumu pārvaldības sistēmas, konkurentu uzvedības konkurences jomā uzraudzība, vienas koncentrācijā iesaistītās puses reakcija uz otras koncentrācijā iesaistītās puses īpašajiem piedāvājumiem vai savstarpēja koncentrācijā iesaistīto pušu uzvedības konkurences jomā uzraudzīšana. Komisija šos faktus var ņemt vērā kā vienu no norādēm, ko tā izmanto, lai vērtētu konkurences situāciju.

(sal. ar 35., 79., 83., 85., 94., 124. un 133. punktu)

5. Lai arī tirgus daļu nozīme dažādu tirgu gadījumā var atšķirties, tomēr var pamatoti uzskatīt, ka ļoti lielas tirgus daļas pašas par sevi, izņemot ārkārtas apstākļus, ir pierādījums tam, ka pastāv dominējošs stāvoklis. Tas var attiekties uz 50 % lielām vai lielākām tirgus daļām.

Ja Komisija konstatē, ka koncentrācijas īstenošanas rezultātā varētu tikt iegūtas ļoti lielas tirgus daļas lielā skaitā ietekmēto tirgu, kā arī izveidoties spēcīga koncentrācija, tā tādējādi nepārkāpj pierādīšanas pienākumu, uzskatot, ka šādas tirgus daļas pašas par sevi ir pierādījums tam, ka pastāv dominējošs stāvoklis. Šādu pierādījumu var noraidīt, ja pastāv apstākļi, kas, neraugoties uz lielajām tirgus daļām, ļautu izslēgt dominējošā stāvokļa esamību.

Attiecībā uz divu aviosabiedrību koncentrāciju Komisija, analizējot koncentrācijas ietekmi uz katru ietekmēto gaisa maršrutu, var nolemt, ka koncentrācija var būtiski kaitēt efektīvai konkurencei, jo vairākos maršrutos izveidosies dominējošs stāvoklis. Tā kā šis dominējošais stāvoklis ir vai nu monopola stāvoklis, vai gandrīz monopola stāvoklis, vai ļoti spēcīgs dominējošs stāvoklis, tas pats par sevi ir pietiekams, lai secinātu, ka koncentrācija ir jāatzīst par nesaderīgu ar kopējo tirgu, ja vien tiek analizētas iespējamās saistības un efektivitātes pieaugums.

(sal. ar 41., 53.–56., 336., 383.–385. un 445. punktu)

6. Komisija nav pārsniegusi savas rīcības brīvības robežas, ja, lai pārbaudītu divu aviosabiedrību koncentrācijas darījumu, tā pasažieru gaisa pārvadājumu tirgus nosaka, pamatojoties uz gaisa maršrutiem starp divām pilsētām vai gaisa maršrutu grupām tiktāl, ciktāl tās ir aizstājamas, atkarībā no koncentrācijas darījuma specifiskajām iezīmēm, un izmanto dažādus kritērijus, lai raksturotu maršrutu aizstājamību, it īpaši attālumu un brauciena ilgumu starp lidostām, paredzamo “izklaides” pasažieru īpatsvaru maršrutā, “lidostu sistēmas” jēdzienu un vienas no koncentrācijas darījuma pusēm tirdzniecības praksi, kas analizēti, izmantojot norāžu kopuma metodi.

Šāda metode gluži dabiski var ietvert gan pozitīvus, gan negatīvus elementus. Secinājums, ko Komisija ir izdarījusi, tomēr neesot apšaubāms tikai tāpēc vien, ka no tās aptaujas izriet viens negatīvs elements, ja par šo elementu ir sniegtas atbilstošas norādes un tas ir ņemts vērā tās lēmumā, to nesagrozot.

Īpaši attiecībā uz attālumu un brauciena ilgumu starp lidostām Komisijai nevar pārmest, ka tā ir izmantojusi “normu”, kuras aptuveno raksturu tā ir skaidri atzinusi un saskaņā ar kuru lidostas piesaistes zonu var definēt kā zonu, kurā lidostu var sasniegt, veicot ne vairāk kā 100 km lielu attālumu vai ne vairāk kā 1 stundu ilgu braucienu, vienlaikus norādot, ka runa ir tikai par pirmo raksturojošo vērtību un ka izdevīgā zona var atšķirties katras attiecīgās lidostas īpatnību dēļ.

Tāpat arī empīriska cenu korelācijas analīze ir elements, kas, kaut arī tas viens pats nepierāda, ka lidostas ietilpst vienā un tajā pašā tirgū, saistībā ar citiem elementiem veido atbilstīgu faktoru, ko Komisija var ņemt vērā, lai definētu attiecīgos tirgus.

(sal. ar 99., 102., 103., 108., 110., 112., 113., 115.–117. un 119. punktu)

7. Pārbaudot koncentrācijas darījumu, Komisija var izmantot norāžu kopumu, lai novērtētu konkurences situāciju, un tai ir vispārīgi jāizvērtē rezultāti, kas gūti no šāda norāžu kopuma. Šajā ziņā ir iespējams, ka dažiem faktiem tiek piešķirta lielāka nozīme, bet citi tiek atmesti. Šajā ziņā nav jāizveido “tehniska rakstura pierādījumu” un “pierādījumu, kas nav tehniska rakstura pieradījumi,” hierarhija. Tādējādi apgalvojums, ka pēdējos minētos nevar ņemt vērā, ja tos nepamato “tehniska rakstura pierādījumi”, nav atbalstāms.

Uz šo pārbaudi un tajā iekļauto pamatojumu attiecas likumības pārbaude, ko Vispārējā tiesa veic attiecībā uz Komisijas lēmumiem koncentrācijas jomā.

(sal. ar 133. un 136. punktu)

8. Ja, novērtējusi konkurenci, kas pastāv starp koncentrācijas darījuma pusēm, un koncentrācijas ietekmi uz šo konkurenci un konstatējusi, ka koncentrācijas rezultātā izveidotā struktūra likvidēs konkurenci pušu starpā, kaitējot klientiem, Komisija pārbauda jautājumu par jaunu konkurentu iekļūšanu attiecīgajā tirgū, tā par atskaites punktu ņem jaunpienācēju tirgū, kas cenšas iekļūt kādā tirgū, kurā darbojas koncentrācijas rezultātā izveidotā struktūra. Tādējādi tā pārbauda, vai jaunu konkurentu iekļūšanu tirgū var uzskatīt par pietiekamu konkurences spiedienu, lai kavētu vai novērstu koncentrācijas darījuma iespējamo pret konkurenci vērsto ietekmi.

Lai apstrīdētu Komisijas analīzi, būtiski ir raksturot iekļūšanas perspektīvu, kas kompensē pret konkurenci vērsto ietekmi, kura ir konkrēti noteikta. Līdz ar to tikai konkurenta iekļūšanas tirgū “drauds” vien nav pietiekams. Arguments, saskaņā ar kuru tas, ka nav jaunpienācēju tirgū, ir skaidrojams ar vienas koncentrācijas darījuma puses darbības pašreizējo efektivitāti ietekmētajos tirgos un ar klientu apmierinātību, kas izslēdz jebkādu rentabilitātes perspektīvu jaunpienācējiem, arī nav atzīstams.

Tāpat apgalvojums, ka viena koncentrācijas darījuma puse pēc koncentrācijas darījuma negatavojas piemērot augstākas cenas nekā cenu līmenis, kas rodas konkurences rezultātā, nav tāds, kas liktu apšaubīt Komisijas analīzi par šķēršļiem iekļūšanai tirgū. Koncentrācijas kontrole atšķiras no dominējoša stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas kontroles tādējādi, ka tajā tiek veikta tirgus struktūru kontrole, nevis uzņēmumu rīcības kontrole. Koncentrācijas kontroles mērķis ir, izmantojot uz nākotni vērstu tirgus struktūru analīzi, novērst tādu darījumu, kas būtiski kaitētu efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā, it īpaši dominējoša stāvokļa rašanās vai nostiprināšanās dēļ. Attiecībā uz cenām atbilstīgais kritērijs tātad ir tāds, kas ļauj noteikt, vai jauna konkurenta iekļūšana tirgū var kavēt cenu pieaugšanu, pārsniedzot līmeni, kas bija spēkā pirms darījuma. Cenu kritērijs nav vienīgais kritērijs, ko var ņemt vērā, jo darījuma īstenošana var ietekmēt arī pieejamo jaudu, pakalpojumu izvēli vai kvalitāti, kā arī inovāciju.

(sal. ar 237.–239., 248.–250. un 279. punktu)

9. Analizējot koncentrācijas darījuma saderību ar kopējo tirgu, šķēršļu iekļūšanai tirgū vērtējums ir atkarīgs no tirgus raksturlielumiem, kā arī no potenciālo jaunpienācēju iespējām. Attiecībā uz laikus iekļūšanu tirgū Komisija Pamatnostādņu par horizontālo apvienošanos [horizontālās koncentrācijas] novērtēšanu 74. punktā ir minējusi termiņu, kam ierastos apstākļos nevajadzētu pārsniegt divus gadus. Tomēr šis termiņš ir atkarīgs no analizētās situācijas. Minētajās pamatnostādnēs Komisija katrā ziņā tikai sniedz analīzes sistēmu, ko tā var piemērot, turpināt attīstīt un uzlabot lietās, kuras tai būs jāanalizē.

(sal. ar 293.–295. punktu)

10. Regulas Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju preambulas 29. apsvērumā ir noteikts, ka, lai noteiktu koncentrācijas ietekmi uz konkurenci kopējā tirgū, ir lietderīgi ņemt vērā iespējamo ražīgumu, ko piedāvā attiecīgie uzņēmumi. Iespējams, ka koncentrācijas radītais produktivitātes [efektivitātes] pieaugums vājina ietekmi uz konkurenci, un it īpaši iespējamo kaitējumu patērētājiem, kas pretējā gadījumā varētu rasties, un tā rezultātā koncentrācija būtiski nemazina efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā, it īpaši dominējoša stāvokļa radīšanas vai stiprināšanas rezultātā. Komisijas pieņemto Pamatnostādņu par horizontālo apvienošanos [horizontālās koncentrācijas] novērtēšanu 78. punktā ir noteikts, ka, lai Komisija savā koncentrācijas novērtējumā ņemtu vērā efektivitātes pieaugumu un varētu secināt, ka, ņemot vērā šo efektivitātes pieaugumu, nav pamata koncentrāciju atzīt par nesaderīgu ar kopējo tirgu, efektivitātes pieaugumam ir jāsniedz patērētājiem priekšrocības, jābūt saistītam ar koncentrāciju un jābūt pārbaudāmam. Šie nosacījumi ir kumulatīvi.

Pierādījumi tam, ka efektivitātes pieaugums var neitralizēt negatīvo ietekmi, ko darījums citādi var radīt attiecībā uz konkurenci, ir jāsniedz paziņotājām pusēm.

(sal. ar 386., 387. un 412. punktu)

11. No Komisijas pieņemto Pamatnostādņu par horizontālo apvienošanos [horizontālās koncentrācijas] novērtēšanu 86. punkta izriet, ka efektivitātes pieaugumam ir jābūt pārbaudāmam, lai Komisija varētu pietiekamā mērā pārliecināties, ka efektivitātes pieaugums varēs materializēties un būs pietiekami būtisks, lai neitralizētu iespējamo koncentrācijas izraisīto kaitējumu patērētājiem. Jo precīzāki un pārliecinošāki ir argumenti par efektivitātes ieguvumu, jo labāk Komisija var šos argumentus novērtēt. Ja iespējams, vajadzētu kvantitatīvi noteikt efektivitātes pieaugumu un tā radītās priekšrocības patērētājiem un, ja nepieciešamie dati nav pieejami, lai varētu veikt precīzu kvantitatīvo analīzi, ir jābūt iespējamam paredzēt skaidri identificējamu pozitīvu, nevis minimālu ietekmi uz patērētājiem.

Tādējādi efektivitātes pieauguma pārbaudāmības nosacījumā nav prasīts, lai paziņotāja puse iesniedz datus, kurus var neatkarīgi novērtēt trešā persona, vai pirms koncentrācijas izstrādātus dokumentus, kas ļauj objektīvi un neatkarīgi novērtēt iegādes radītā efektivitātes pieauguma apjomu.

No minētajām pamatnostādnēm izriet, ka lielākā daļa informācijas, kas ļauj Komisijai novērtēt efektivitātes pieaugumu, ir tikai koncentrācijā iesaistīto pušu rīcībā un tāpēc paziņotājām pusēm ir laikus jāsniedz visa vajadzīgā informācija. Tāpat tādu pierādījumu neizsmeļošajā uzskaitījumā, kas ir būtiski, novērtējot efektivitātes pieaugumu, ir ietverti dažādu veidu pierādījumi, neuzsverot nepieciešamību, lai tie būtu tādi, kurus varētu neatkarīgi pārbaudīt vai kuri attiektos uz laiku pirms koncentrācijas.

Tādējādi uzņēmumam, kas ir koncentrācijas dalībnieks, ir tiesības iesniegt Komisijai savus datus par plānoto koncentrācijas efektivitātes pieaugumu, un nav nepieciešams izmantot tādu novērtējumu, kuru var neatkarīgi pārbaudīt trešā persona vai kurš ir veikts pirms paziņojuma par koncentrāciju. Uzņēmējdarbības vidē ne vienmēr ir iespējama šādu dokumentu laikus iesniegšana, un dokumenti, ko uzņēmums izmanto, lai uzsāktu publisku iepirkuma piedāvājumu, neatkarīgi no tā, vai dokumentus sagatavo uzņēmums vai tā padomdevēji, pēc sava rakstura ir tādi, kuriem var būt noteikta atbilstība, lai pamatotu tādu apgalvojumu saturu, kas saistīti ar efektivitātes pieaugumu.

(sal. ar 406.–408. un 410. punktu)

12. No Komisijas pieņemto Pamatnostādņu par horizontālo apvienošanos [horizontālās koncentrācijas] novērtēšanu 85. punkta izriet, ka efektivitātes pieauguma gadījumi ir izmantojami konkurences analīzē, ja tie ir paziņotā koncentrācijas darījuma tiešs rezultāts un tos nevar sasniegt līdzīgā apmērā, izmantojot konkurencei mazāk kaitīgu praksi. Šādos apstākļos Komisija uzskata, ka efektivitātes pieaugums ir koncentrācijas izraisīts un tātad ar to saistīts. Darījumā iesaistītajām pusēm laikus ir jāiesniedz visa atbilstīgā informācija, kas vajadzīga, lai pierādītu, ka nav reālu un īstenojamu līdzekļu, kas būtu konkurenci mazāk kropļojoši nekā paziņotā koncentrācija. Komisija izskata tikai tos līdzekļus, kas ir praktiski iespējami uzņēmējdarbības situācijā, ar ko saskaras koncentrācijā iesaistītās puses, ņemot vērā praksi attiecīgajā darbības nozarē.

(sal. ar 427. punktu)

13. Attiecībā uz priekšrocībām patērētājiem no Komisijas pieņemtajām Pamatnostādnēm par horizontālo apvienošanos [horizontālās koncentrācijas] novērtēšanu izriet, ka, izvērtējot argumentus par efektivitātes pieaugumu, ir svarīgi pārbaudīt, vai patērētāji koncentrācijas darījuma dēļ necietīs. Tādēļ efektivitātes pieaugumam ir jābūt būtiskam, laikus notikušam un principā jāsniedz priekšrocības patērētājiem tajos attiecīgajos tirgos, kur citādi koncentrācijas darījuma dēļ varētu rasties konkurences problēmas. Koncentrācija var radīt dažādu veidu efektivitātes pieaugumu, kas var būt pamatā cenu pazemināšanai vai sniegt patērētājiem citas priekšrocības. Piemēram, izmaksu ietaupījumi ražošanā vai realizācijā var nodrošināt koncentrācijas rezultātā izveidotajai struktūrai iespēju un stimulu pazemināt cenas pēc koncentrācijas darījuma. Papildus vajadzībai noskaidrot, vai efektivitātes pieaugums radīs patērētājiem neto priekšrocību, rentabilitātes pieaugums, kas izraisa mainīgo izmaksu vai robežizmaksu samazinājumu, drīzāk būs izmantojams efektivitātes pieauguma novērtējumā nekā nemainīgo izmaksu samazināšana, jo principā efektivitātes pieaugums visticamāk radīs patēriņa cenu samazināšanos. Izmaksu samazināšanu, kas rodas tikai no tādiem samazinājumiem ražošanā, kuriem ir pret konkurenci vērsta ietekme, nevar uzskatīt par efektivitātes pieaugumu, kas sniedz patērētājiem priekšrocības.

Turklāt koncentrācijas darījuma rezultātā izveidotās struktūras stimuls nodot efektivitātes pieaugumu tālāk patērētājiem bieži ir saistīts ar konkurences spiedienu, ko rada pārējie uzņēmumi tirgū un potenciālie konkurenti. Jo lielāka ir iespējamā negatīvā ietekme uz konkurenci, jo lielākai ir jābūt Komisijas pārliecībai, ka norādītais efektivitātes pieaugums ir būtisks, īstenojams un pietiekamā mērā nododams tālāk patērētājam. Šajā sakarā pamatnostādnēs ir norādīts, ka ir maz ticams, ka koncentrācijas darījumu, kura rezultātā tirgus stāvoklis pietuvinās monopola stāvoklim vai kas rada līdzīgu tirgus spējas līmeni, var atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu, pamatojoties uz to, ka efektivitātes pieaugums būtu pietiekams, lai neitralizētu tās iespējamo pret konkurenci vērsto ietekmi.

(sal. ar 434.–436. punktu)

14. Koncentrācijas darījuma kontroles ietvaros attiecīgie uzņēmumi var iesniegt saistības Komisijai, lai saņemtu lēmumu, kurā konstatē to koncentrācijas saderīgumu ar kopējo tirgu. Atkarībā no administratīvā procesa attīstības posma piedāvātajām saistībām ir jāļauj Komisijai vai nu uzskatīt, ka paziņotā koncentrācija nerada nopietnas šaubas par tās saderīgumu ar kopējo tirgu sākotnējās izpētes posmā, vai atbildēt uz padziļinātās izpētes laikā norādītajiem iebildumiem. Šīs saistības līdz ar to ļauj vispirms izvairīties no padziļinātās izpētes posma uzsākšanas vai pēc tam izvairīties no lēmuma pieņemšanas, ar ko paziņo, ka koncentrācija nav saderīga ar kopējo tirgu. Regulas Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju 8. panta 2. punkts faktiski ļauj Komisijai iekļaut lēmumā, ar kuru koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu, piemērojot šīs regulas 2. panta 2. punktā definēto kritēriju, nosacījumus un pienākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka attiecīgie uzņēmumi ievēro saistības, ko tie ir uzņēmušies attiecībā pret Komisiju, lai padarītu koncentrāciju par saderīgu ar kopējo tirgu.

Ņemot vērā gan šī veida darījumiem raksturīgo finanšu interešu un industriālā vai komerciālā riska nozīmi, gan Komisijas pilnvaras šajā jautājumā, var gaidīt, ka attiecīgie uzņēmumi darīs visu, lai atvieglotu administrācijas darbu. Šie paši iemesli liek Komisijai izrādīt vislielāko rūpību sava koncentrācijas kontroles uzdevuma veikšanā.

Attiecībā uz novēloti iesniegtām saistībām no Komisijas paziņojuma par pieņemamiem aizsardzības līdzekļiem saskaņā ar Regulu Nr. 4064/89 un Regulu Nr. 447/98, kura risinājumus Komisija var atkārtoti izmantot attiecībā uz Regulu Nr. 139/2004 un Regulu Nr. 802/2004, izriet, ka paziņotajā koncentrācijā iesaistīto pušu novēloti iesniegtas saistības var tikt ņemtas vērā ar diviem kumulatīviem nosacījumiem, proti, pirmkārt, ka šīs saistības skaidri atrisina pirms tam konstatētās konkurences problēmas, neesot nepieciešamībai veikt papildu aptauju, un, otrkārt, ka ir pietiekams laiks konsultācijām ar dalībvalstīm par šīm saistībām.

(sal. ar 448.–451. un 455. punktu)

15. Atbilstoši Regulai Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju Komisija ir tiesīga pieņemt tikai tādus saistību priekšlikumus, kas paziņoto darījumu var padarīt saderīgu ar kopējo tirgu. Tādējādi vienas koncentrācijā iesaistītās puses iesniegtie saistību priekšlikumi atbilst šim nosacījumam tikai tad, ja Komisija var pārliecinoši secināt, ka tos būs iespējams ieviest un ka to rezultātā panāktie risinājumi būs pietiekami darbotiesspējīgi un stabili, lai nodrošinātu, ka salīdzinoši tuvā nākotnē netiktu radīts vai nostiprināts dominējošs stāvoklis vai šķēršļi efektīvai konkurencei, ko ir paredzēts novērst ar šīm saistībām.

(sal. ar 452. un 453. punktu)