Lieta T-154/10

Francijas Republika

pret

Eiropas Komisiju

“Valsts atbalsts — Valsts atbalsts, ko Francija esot īstenojusi netieša neierobežota galvojuma formā par labu La Poste, kas izriet no tā publiskās iestādes statusa — Lēmums, ar kuru atbalsts atzīts par nesaderību ar kopējo tirgu — Prasība atcelt tiesību aktu — Interese celt prasību — Pieņemamība — Valsts atbalsta pastāvēšanas pierādīšanas pienākums — Priekšrocība”

Kopsavilkums – Vispārējās tiesas (sestā palāta) 2012. gada 20. septembra spriedums

Skat. nolēmuma tekstu. (sal. ar 36. un 37. punktu)

Komisijas lēmums, ar kuru ir konstatēta valsts atbalsta, kurš ir neierobežota galvojuma formā, pastāvēšana par labu uzņēmumam un kurā šis atbalsts ir atzīts par nesaderīgu ar kopējo tirgu, noteikti rada obligātas tiesiskas sekas, un līdz ar to ir pārsūdzams tiesību akts LESD 263. panta izpratnē. Šajā ziņā ir jānorāda, ka, neatkarīgi no tā, ka dalībvalsts savu iemeslu dēļ un bez spiediena no Komisijas puses ir nolēmusi atcelt pasākumu, kurš apstrīdētajā lēmumā kvalificēts par pastāvošu atbalstu, vairākus mēnešus pirms minētā lēmuma pieņemšanas tomēr dalībvalstij ir tiesiski saistoši izpildīt apstrīdēto lēmumu. Tam, ka, izpildot apstrīdēto lēmumu, varētu notikt Komisijas aizstāvētu interešu un dalībvalsts aizstāvētu interešu konverģence, nebūtu jāliedz šai dalībvalstij par šo lēmumu celt prasību atcelt tiesību aktu. Šāda ierobežojuma atzīšana izraisītu to, ka dalībvalstis tiktu sodītas atkarībā no tā, vai tās ir vai nav spējušas rast savas intereses izpildīt Komisijas lēmumu, un tas būtu ļoti subjektīvi. Jautājuma, vai par attiecīgo tiesību aktu var tikt celta prasība atcelt tiesību aktu, jo tas vai nu izraisa, vai ir paredzēts, lai izraisītu obligātas tiesiskas sekas, kas var ietekmēt prasītāja intereses, pārbaudei ir jābūt balstītai uz objektīvu šī akta būtības novērtējumu. (sal. ar 38. un 40. punktu)

Skat. nolēmuma tekstu. (sal. ar 54.–56. punktu)

Skat. nolēmuma tekstu. (sal. ar 58. punktu)

Skat. nolēmuma tekstu. (sal. ar 59. punktu)

Skat. nolēmuma tekstu. (sal. ar 65. punktu)

Skat. nolēmuma tekstu. (sal. ar 66., 76., 78., 83., 84., 87., 90., 91., 94., 96. un 98. punktu)

Galvojuma piešķiršana ar nosacījumiem, kas neatbilst tirgus nosacījumiem, kā neierobežota galvojuma bez atlīdzības piešķiršana, kopumā ir tāda, kas sniedz priekšrocību tā saņēmējam, jo šāda piešķiršana uzlabo saņēmēja finanšu stāvokli, samazinot izmaksas, kas parasti būtu jāsedz no paša budžeta. Šajā ziņā valsts atbalsta jēdziens ir vispārīgāks nekā subsīdijas jēdziens, jo ar to saprot ne tikai pozitīvu palīdzību, kas ir subsīdija kā tāda, bet arī valsts pasākumus, kuri dažādos veidos samazina izdevumus, kas parasti ir jāsedz no uzņēmuma budžeta, un kuri, kaut gan nav subsīdijas šī vārda šaurākajā nozīmē, ir tāda paša rakstura un rada vienādas sekas. Lai noteiktu, vai valsts pasākums ir atbalsts, ir jānosaka, vai uzņēmums iegūst ekonomisku priekšrocību, ko tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos. Neizrobežots valsts galvojums tostarp ļauj tās saņēmējam saņemt labākus kredīta nosacījumus nekā tos, kurus tas būtu ieguvis vienīgi pēc saviem nopelniem, un līdz ar to tas ļauj samazināt apgrūtinājumu saņēmēja budžetam. Lai pierādītu, ka publiska iestāde ir saņēmusi labākus kredīta nosacījumus un līdz ar to finanšu priekšrocību, Komisija var atsaukties uz kredītreitinga aģentūru nostājām un, konkrētāk, uz visnozīmīgākajām no tām. Šajā ziņā tiktāl, ciktāl ir pierādīts, ka tirgū, lai novērtētu kredītu, kas piešķirams konkrētam uzņēmumam, tiek ņemts vērā šo nozīmīgo kredītreitinga aģentūru sniegtais vērtējums, tad šo aģentūru sniegtais vērtējums, kas ir labāks par to, kurš tiktu sniegts, ja nebūtu galvojuma, var radīt priekšrocību publiskai iestādei, ko tā nebūtu ieguvusi parastos tirgus apstākļos. (sal. ar 106.–109. punktu)