LV
Jud ikatūr askrājums
ECLI:EU:F:2010 :11 1CIVILDIENESTA TIESAS S PRIEDUM S
(trešā palāta) 2010 . gada 24 . februārī
Lieta F-89/08
P
pret
Eiropas Parlamentu
Civildienests — Pagaidu dar binieki — Eiropas Parlaments — Atlaišana — Uzticības zaudēšana
PriekšmetsPrasība, kas celta saskaņā ar E KL 236 . pantu un EAEKL 152 . pantu, ar ku ru prasītāja lūdz, 
pirmkārt, atcelt Parlamenta 2008 . gada 15 . aprīļa lēmumu izbeigt tās pagaidu dar binieka 
līgumu, otrkārt, atjaunot viņu dar bā ar a tpakaļejošu da tumu, treškārt, izmaksāt prasītājas 
algu, sākot no 2008 . gada 15 . jūlija, ceturtkārt, izmaksāt atlīdzību par m orālo kai tējumu 
un kai tējumu kar jerai, kas, kā a pgalvo prasītāja, ir radi es lēmuma par atlaišanu dēļ, un, 
piektkārt, piespriest Parlamentam atlīdzināt tiesāšanās izdevumus
NolēmumsPrasību no raidīt. Katrs lietas dalībnieks pats sedz savus tiesāšanās izdevumus.
Kopsavilkums
1. Ierēdņi — Pagaidu darbinieki — Pagaidu darbinieki, kuriem ir piemērojams Pārējo darbinieku 
nodarbināšanas kārtības 2. panta c) punkts — Pagaidu darbinieks, kas norīkots darbā kādā no 
Parlamenta politiskajām grupām
(Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta c) punkts)
2. Ierēdņi — Pagaidu darbinieki — Pagaidu darbinieki, kuriem ir piemērojams Pārējo darbinieku 
nodarbināšanas kārtības 2. panta c) punkts — Pagaidu darbinieks, kas norīkots darbā kādā no 
Parlamenta politiskajām grupām
(Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta c) punkts)
3. Ierēdņi — Pagaidu darbinieki — Lēmums par atlaišanu — Pienākums norādīt pamatojumu — 
Apjoms
(Civildienesta n oteikumu 25 . panta o trā d aļa u n 90 . panta 2 . punkts; Pārējo d arbinieku 
nodarbināšanas kārtības 2. panta c) punkts)
4. Prasība atcelt tiesību aktu — Pamati — Pilnvaru nepareiza izmantošana — Jēdziens
5. Ierēdņi — Administrācijas pienākums ņemt vērā ierēdņu intereses — Piemērošanas joma — 
Ierobežojumi
(Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta c) punkts)
2 ECLI:EU:F:2010 :11KOPSAVILKUMS—LIETAF-89/08
P/PARLAMENTS
6. Ierēdņi — Prasība — Priekšmets — Rīkojums administrācijai — Nepieņemamība
(EKL 233 . pants; Civildienesta noteikumu 91 . pants)
1. Tiesību uz aizstāvību ievērošana jebkurā procedūrā, kas sākta pret personu un ku ras rezultāts var 
būt tai nelabvēlīgs akts, ir K opienu tiesību pamatprincips, un tā ievērošana ir j ānodrošina pat tad, ja 
tiesiskajā regulējumā nav skaidra no teikuma attiecībā uz šo procedūru. Saskaņā ar š o principu 
ieinteresētajai pe rsonai ir b ijis jābūt iespējai pirms viņai adr esētā lēmuma pieņemšanas pienācīgi paust 
savu viedokli par faktiem, kuri ir ņ emti vērā, pamatojot minēto lēmumu.
Tomēr uz pamatu par tiesību uz aizstāvību pārkāpumu nevar pienācīgi atsaukties attiecībā uz lēmumu 
izbeigt norīkojumu dar bā kādā no P arlamenta politiskajām grupām. Ņemot vērā politisko g rupu ve ikto 
uzdevumu īpašo raksturu un tā kā š ādā politiskā vidē ir j āuztur attiecības, kas ir b alstītas uz savstarpēju 
uzticību starp grupu un tajā no rīkotajiem i erēdņiem, šādā gadījumā nav no teikts pienākums uzklausīt 
ieinteresēto pe rsonu pirms lēmuma izbeigt dar ba pienākumus pieņemšanas.
Šis izņēmums ir p iemērojams visos gadījumos, kad p astāv nepieciešamība uzturēt “attiecības, kas 
balstās uz uzticību”, proti, – tā kā s avstarpēja uzticēšanās ir i epriekš m inētās tiesību no rmas svarīgākais 
elements – attiecībā uz visiem p agaidu dar biniekiem, kuri ir p ieņemti dar bā atbilstoši Pārējo dar binieku 
nodarbināšanas kārtības 2. panta c) punktam, ja šādu dar binieku līgums tiek izbeigts uzticības saiknes 
zuduma dēļ. Tādējādi ieinteresētā pe rsona pirms lēmuma, ar ku ru uzticības saiknes zuduma dēļ tiek 
izbeigts uz Pārējo dar binieku no darbināšanas kā rtības 2. panta c) punkta pamata no slēgtais līgums, 
pieņemšanas nav iepriekš jāuzklausa.
(skat. 29 .–33. punktu)
Atsauces
Tiesa: 1970 . gada 15 . jūlijs, 44/69 B uchler/Komisija, Recueil, 733 . lpp., 9. punkts; 1986 . gada 10 . jūlijs, 234/84 
Beļģija/Komisija, Recueil, 2263 . lpp., 27 . punkts; 2000 . gada 3 . oktobris, C-458/98 P Industrie des p oudres 
sphériques/Padome, Recueil, I-8147 . lpp., 99 . punkts; 2000 . gada 5 . oktobris, C-288/96 V ācija/Komisija, Recueil, 
I-8237 . lpp., 99. punkts; 2004 . gada 29 . aprīlis, C-111/02 P Parlaments/Reynolds, Recueil, I-5475 . lpp., 50.–60. punkts; 
2006 . gada 9 . novembris, C-344/05 P Komisija/De Bry, Krājums, I-10915 . lpp., 37. punkts.
Pirmās instances tiesa: 1992 . gada 28 . janvāris, T-45/90 S peybrouck/Parlaments, Recueil, II- 33. lpp., 94 . punkts; 
2006 . gada 17 . oktobris, T-406/04 B onnet/Tiesa, Krājums-CDL, I-A-2-213. un II- A-2-1097 . lpp., 79. punkts.
2. Saskaņā ar E iropas Parlamenta Prezidija 2004 . gada 3 . maija lēmuma par p ilnvaru no došanu 
iecēlējinstitūcijai un institūcijai, kurai ir t iesības no slēgt dar ba līgumus, kas grozīts ar m inētā prezidija 
2004 . gada 26 . oktobra lēmumu, 4. panta no teikumiem a ttiecībā uz pie grupām n epiederošiem 
deputātiem P arlamenta ģenerālsekretārs īsteno i nstitūcijas, ku rai ir t iesības no slēgt dar ba līgumus, 
funkcijas attiecībā uz pagaidu dar biniekiem, kuriem ir p iemērojams Pārējo dar binieku no darbināšanas 
kārtības 2. panta c) punkts un ku ri ir p ieņemti dar bā, lai ve iktu pienākumus pie m inētajiem 
deputātiem. Pēc tam P arlamenta ģenerālsekretārs ir ko mpe tents pieņemt lēmumu p ar p agaidu 
darbinieka, kas veic savus pienākumus pie deputātiem, kuri nepieder nevienai no g rupām, atlaišanu. 
Tomēr politiskajām grupām ir r īcības brīvība izvēlēties līdzdarbiniekus, kurus tās vēlas pieņemt dar bā 
pagaidu pienākumu ve ikšanai tajās, kā ar ī izbeigt dar ba tiesiskās attiecības ar t iem.
Attiecībā uz pie grupām n epiederošiem d eputātiem, kas ir t ādi P arlamenta locekļi, kuri nav varējuši 
izveidot politisku g rupu, tehniskā dar binieka, kurš ir “pie grupām nepiederošu deputātu koo rdinators”, 
pienākums ir no drošināt sakarus pie grupām n epiederošo deputātu un citu politisko g rupu vai 
Parlamenta ad ministratīvo di enestu starpā. Šis koo rdinators ir a tbildīgs ar ī par ko pējo līdzekļu 
pārvaldi, kas ir no doti pie grupām n epiederošo deputātu rīcībā, un tam tādējādi ir j ānodrošina Pārējo 
darbinieku no darbināšanas kārtības piemērošana attiecībā uz pagaidu dar biniekiem, kuri tiek no rīkoti 
darbā pie iepriekš minētajiem d eputātiem.
ECLI:EU:F:2010 :11 3KOPSAVILKUMS—LIETAF-89/08
P/PARLAMENTS
Attiecīgie pagaidu dar binieki parasti galvenokārt veic savus pienākumus pie viena Parlamenta locekļa, 
kas ir t o t iešais ad ministratīvais p riekšnieks. V iņš tostarp p araksta v iņu r īkojumus p ar 
komandējumiem. Tālāk, lai gan praksē, ikdienā no drošinot pie grupām nepiederošo deputātu “grupas” 
administratīvo dar bību, pagaidu dar binieks no teikti veic ar ī pienākumus, kas attiecas uz citiem p ie 
grupām nepiederošiem d eputātiem, tomēr viņa tiešais administratīvais priekšnieks paliek tā pe rsona, ar 
kuru pagaidu dar binieku s aista uzticēšanās saikne. Tādējādi, tiklīdz zūd uzticības saikne starp tiešo 
administratīvo priekšnieku u n šādu dar binieku, pie grupām nepiederošo deputātu koo rdinators paziņo 
Parlamenta ģ enerālsekretāram a tlaišanas p ieprasījumu u n, pamatojoties u z š o p ieprasījumu, 
Parlamenta ģenerālsekretārs pieņem l ēmumu par atlaišanu. Tiktāl, ciktāl šis lēmums ir p amatots ar 
tiešā ad ministratīvā priekšnieka u zticības zudumu pret dar binieku, šo lēmumu nevar atcelt, pamatojot 
to tikai ar t o, ka u zticības zudums attiecas tikai u z vienu pie grupām nepiederošu deputātu.
(skat. 39 .–43., 45 . un 46 . punktu)
Atsauce
Tiesa: Parlaments/Reynolds, minēts iepriekš, 50. punkts.
3. Nav tādu primāru iemeslu, ka s ļautu u z pagaidu dar biniekiem n eattiecināt aizsardzību pret 
nepamatotu atlaišanu, it īpaši tad, ja līgums ar v iņiem ir no slēgts uz nenoteiktu laiku v ai ja, lai gan 
līgums ir no slēgts uz no teiktu laiku, viņi tiek atlaisti pirms termiņa. Lai no drošinātu šajā ziņā 
pietiekamu ai zsardzību, ir s varīgi, pirmkārt, ļaut ieinteresētajām pe rsonām p ārliecināties, vai viņu 
leģitīmās intereses ir b ijušas ievērotas vai pārkāptas, un izvērtēt iespēju vērsties tiesā un, otrkārt, ļaut 
tiesai ve ikt p ārbaudi, ka s savukārt no zīmē atzīt ko mpe tentās institūcijas pienākumu no rādīt 
pamatojumu.
Ja lēmums par atlaišanu tiek pieņemts, pamatojoties uz uzticības zudumu, ieinteresētajai pe rsonai nav 
tādu procesuālo garantiju kā , piemēram, tiesības tikt u zklausītai ad ministratīvā procesa laikā. Tātad 
pienākums no rādīt pamatojumu un tā ievērošana no ad ministrācijas puses, vismaz pēc ieinteresētajai 
personai nelabvēlīgā lēmuma pieņemšanas, ir v ienīgā garantija, kas tai ļauj izmantot tās rīcībā esošos 
tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai apstrīdētu minētā lēmuma tiesiskumu.
Tomēr uzticības saiknes zudums, proti, personīgas dabas attiecības, ne vienmēr balstās uz objektīviem 
elementiem. Tādējādi t ikai u zticības saiknes zuduma kon statēšana vien var b ūt pietiekama, lai 
attaisnotu lēmuma par atlaišanu pieņemšanu. Līdz ar t o, ja lēmums par atlaišanu ir p amatots vienīgi 
ar š ādu kon statējumu, tad v ar p ieprasīt tikai i erobežotu p recizitāti par t ādu faktisko a pstākļu 
iekļaušanu lēmuma pamatojumā, kas attiecas uz šo uzticības saiknes zudumu vai ar ko t as tiek 
pamatots.
Atliek vien atzīt, it īpaši attiecībā uz pagaidu dar biniekiem, kas ir no rīkoti dar bā pie deputātiem, kuri 
nepieder pie Parlamenta grupām, ka l ēmumā par atlaišanu, kas ir p amatots ar u zticības zudumu, ir 
jāsniedz pietiekami precizējumi par pe rsonu, ar ku ru ir z udusi uzticības saikne. Attiecīgajam 
darbiniekam jāvar p ārliecināties, vai lēmums attiecas uz viņa tiešo ad ministratīvo priekšnieku, proti, 
pie grupām nepiederošo deputātu, ar ku ru ir j āpastāv uzticības saiknei.
Nepietiekami pamatota lēmuma gadījumā pagaidu dar biniekam n av pašam jānoskaidr o šī lēmuma 
pamatojums. Tādējādi, ja lēmums nav pietiekami pamatots, administrācija nevar atsaukties uz apstākli, 
ka š āds lēmuma pamatojums ir b ijis pieejams attiecīgā dar binieka pe rsonīgajā lietā, lai panāktu, ka 
Tiesa tiesvedības stadijā no raida p amatu par šādu nepietiekamu pamatojumu. Tomēr, ja no p ašas 
sūdzības teksta, ko dar binieks ir i esniedzis atbilstoši Civildienesta no teikumu 90 . panta 2. punktam,
4 ECLI:EU:F:2010 :11KOPSAVILKUMS—LIETAF-89/08
P/PARLAMENTS
 izriet, ka v iņš ar l ēmuma pamatojumu ir i epazinies, ieskatoties savā pe rsonīgajā lietā, pārmērīgi būtu 
atcelt šādu lēmumu tāda, tiesa, kritizējama, fakta dēļ, ka i estāde nav skaidri i zklāstījusi pamatojumu šīs 
sūdzības no raidījumā.
(skat. 69 .–74., 77 . un 81 .–83. punktu)
Atsauces
Pirmās instances tiesa: 2005 . gada 8 . decembris, T-237/00 R eynolds/Parlaments, Krājums-CDL, I-A-385. un 
II-1731 . lpp., 95. punkts; 2009 . gada 8 . septembris, T-404/06 P EI F/Landgren, Krājums, II-2841 . lpp.
Civildienesta tiesa: 2006 . gada 26 . oktobris, F-1/05 L andgren/EIF, Krājums-CDL, I-A-1-123. un II- A-1-459. lpp., 
73. un 74 . punkts.
4. Akts ir p ieņemts, nepareizi izmantojot pilnvaras, tikai t ad, ja, pamatojoties uz objektīviem, 
atbilstošiem u n saskaņotiem a pstākļiem, šķiet, ka t as ir p ieņemts tikai t āpēc vai vismaz galvenokārt 
tāpēc, lai sasniegtu citus mērķus, nevis tos, ko p aredzēts sasniegt, vai lai izvairītos no p rocedūras, kas 
īpaši paredzēta Līgumā.
(skat. 87 . punktu)
Atsauces
Tiesa: 1958 . gada 21 . jūnijs, 8/57 G roupement des h auts fourneaux et aciéries belges/Augstā iestāde, Recueil, 223 . un 
256. lpp.; 2005 . gada 10 . marts, C-342/03 S pānija/Padome, Krājums, I-1975 . lpp., 64 . punkts; 2006 . gada 
7. septembris, C-310/04 S pānija/Padome, Krājums, I-7285 . lpp., 69. punkts.
5. Administrācijas pienākuma ņemt vērā ierēdņu intereses jēdziens atspoguļo līdzsvaru starp tiesībām 
un pienākumiem, kas ar C ivildienesta no teikumiem ir i zveidoti attiecībās starp valsts iestādi u n tās 
darbiniekiem. Šis līdzsvars tostarp no zīmē, ka g adījumā, ja iestāde lemj par ierēdņa situāciju, tā ņem 
vērā visus apstākļus, kas var ietekmēt tās lēmumu, un tādējādi tā ņem v ērā ne tikai di enesta intereses, 
bet arī attiecīgā ierēdņa intereses. Tomēr savstarpēja uzticība ir b ūtisks elements to pagaidu dar binieku 
līgumos, kas minēti Pārējo dar binieku no darbināšanas kārtības 2. panta c) punktā. Līdz ar t o, izņemot 
vienīgi ārkārtas apstākļus, iespējami ad ministrācijas rīcības ierobežojumi, kas izriet no p ienākuma 
ņemt vērā ierēdņu intereses, nevar u zticības saiknes zuduma gadījumā būt šķērslis pieņemt lēmumu 
par atlaišanu, kas pamatots ar š ādu iemeslu.
(skat. 112 . un 113 . punktu)
Atsauces
Tiesa: 1980 . gada 28 . maijs, 33/79 un 75 /79 K uhner/Komisija, Krājums, 1677 . lpp., 22. punkts; 1994 . gada 29 . jūnijs, 
C-298/93 P Klinke/Tiesa, Recueil, I-3009 . lpp., 38. punkts.
Pirmās instances tiesa: Speybrouck/Parlaments, minēts iepriekš, 94. punkts; Bonnet/Tiesa, minēts iepriekš, 47. punkts.
6. Attiecībā uz saskaņā ar C ivildienesta no teikumu 91 . pantu celtu prasību Civildienesta tiesa nevar 
izdot rīkojumus Savienības iestādēm. Pirmkārt, tai acīmredzami nav ko mpe tences izdot rīkojumus 
minētajām iestādēm, un, otrkārt, tiesību akta atcelšanas gadījumā attiecīgajai iestādei ir p ienākums veikt 
pasākumus, lai pildītu spriedumu.
ECLI:EU:F:2010 :11 5KOPSAVILKUMS—LIETAF-89/08
P/PARLAMENTS
(skat. 120 . punktu)
Atsauce
Pirmās instances tiesa: 2002 . gada 27 . jūnijs, T-373/00, T-27/01, T-56/01 un T -69/01 T ralli/ECB, R ecueil FP, 
I-A-97. un II- 453. lpp., 42. punkts un tajā minētā judikatūra.