Šiem apsvērumiem acīmredzami ir īpaša nozīme attiecībā uz Komisijas sagatavotajiem dokumentiem likumdošanas procesā. Faktiski – kā tas izriet no Regulas Nr. 1049/2001 preambulas 6. apsvēruma, tieši šādā gadījumā ir jānodrošina plašāka piekļuve dokumentiem. Pārskatāmība šajā kontekstā palīdz stiprināt demokrātiju, dodot pilsoņiem iespēju pārbaudīt tiesību akta pamatā esošās informācijas kopumu. Pilsoņu iespēja pārzināt likumdošanas darbības pamatus ir nosacījums tam, lai tie varētu efektīvi īstenot savas demokrātiskās tiesības.

Ja iestāde piemēro kādu no Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. pantā paredzētajiem izņēmumiem, tai ir jāizsver sevišķās intereses, kādas ir jāaizsargā ar attiecīgā dokumenta neizpaušanu, un vispārīgās intereses, kas ir saistītas ar šī dokumenta publiskošanu, ņemot vērā priekšrocības, kuras – kā tas arī norādīts Regulas Nr. 1049/2001 preambulas otrajā apsvērumā – izriet no pieaugošās pārskatāmības, proti, labākas pilsoņu piedalīšanās lēmumu pieņemšanas procesā, kā arī lielākas pārvaldes sistēmas leģitimitātes, efektivitātes un atbildības pilsoņu priekšā demokrātiskā iekārtā.

Ciktāl iestādes juridiskā dienesta sniegta juridiska atzinuma publiskošana varētu kaitēt šā juridiskā dienesta neatkarības aizsardzības interesēm, šis risks būtu jāizsver kopā ar Regulas Nr. 1049/2001 pamatā esošajām sevišķajām sabiedrības interesēm. Šādas sevišķas sabiedrības intereses pastāv faktā, ka to dokumentu publiskošana, kuros ietverts iestādes juridiskā dienesta atzinums par juridiskajiem jautājumiem, kas radušies debatēs par likumdošanas priekšlikumiem, var palielināt likumdošanas procesa pārskatāmību un atklātumu un pastiprināt Eiropas pilsoņu demokrātiskās tiesības pārbaudīt tiesību akta pamatā esošo informāciju, kā tas it īpaši paredzēts minētās regulas otrajā un sestajā apsvērumā. Minētā regula tādējādi nosaka pienākumu principā publiskot iestādes juridiskā dienesta atzinumus, kas saistīti ar likumdošanas procesu. Šis secinājums tomēr netraucē tam, ka, pamatojoties uz juridisko atzinumu aizsardzību, var atteikt publiskot specifisku juridisko atzinumu, kas sagatavots likumdošanas procesa kontekstā, bet kuram ir īpaši jutīgs raksturs vai ļoti ievērojams apjoms, kas pārsniedz konkrētā likumdošanas procesa robežas. Šādā gadījumā attiecīgajai iestādei atteikums ir detalizēti jāpamato.

Jēdziens “juridiskais atzinums” Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 4. panta 2. punkta otrā ievilkuma izpratnē ir saistīts ar dokumenta saturu, nevis ar tā autoru vai tā saņēmējiem. Tādējādi – kā izriet no vārdkopas “juridisks atzinums” burtiskas interpretācijas – runa ir par padomu juridiskā jautājumā neatkarīgi no tā, kādā kārtībā šāds atzinums ir ticis sniegts. Citiem vārdiem, izņēmuma saistībā ar juridisko atzinumu aizsardzību piemērošana nav nozīmes tam, vai šādu atzinumu ietverošs dokuments ir ticis nodots lēmuma pieņemšanas stadijas sākumā, vidū vai beigās. Tāpat šī jēdziena interpretācijā nav nozīmes tam, ka atzinums ir ticis sniegts formālā vai neformālā kontekstā.

Turklāt Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkta otrajā ievilkumā paredzētais izņēmums saistībā ar juridiskajiem atzinumiem, ir jāinterpretē kā tāds, kura mērķis ir aizsargāt iestādes intereses lūgt juridiskos atzinumus un saņemt atklātus, objektīvus un pilnīgus atzinumus. Šai sakarā, lai gan principā iestāde vēršas pie sava juridiskā dienesta, nav nekādu šķēršļu tam, lai minētā iestāde vajadzības gadījumā šādu atzinumu prasītu sagatavot kādam no ārpuses. Šādi tas ir gadījumā, ja attiecīgā iestāde atzinumu lūdz advokātu birojam. Tādējādi jautājumam par to, vai juridiska padoma autors ir “iekšējs” vai “ārējs”, nav nozīmes attiecībā uz iestādi, kura atsaucas uz izņēmumu, kas saistīts ar atzinumu aizsardzību. Nekādu šķēršļu nav arī tam, ka iestāde, kura atsaucas uz minēto izņēmumu, šajā atzinumā dalās ar trešajām personām. Tas, ka dokuments ar iestādes sniegtu juridisku atzinumu ir nosūtīts citu iestāžu juridiskajiem dienestiem vai dalībvalstij, pats par sevi nemaina šī dokumenta būtību. Tādējādi no Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkta otrā ievilkuma neizriet, ka juridiskais atzinums iestādei ir jāsagatavo tikai tā iekšējai lietošanai.

(skat. 48. un 50.–54. punktu)