Keywords

Summary



Keywords

1. Tiesību aktu tuvināšana – Biotehnoloģisko izgudrojumu tiesiskā aizsardzība – Direktīva 98/44 – Cilvēka embrija jēdziens – Autonoma interpretācija

(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/44 6. panta 2. punkts)

2. Tiesību aktu tuvināšana – Biotehnoloģisko izgudrojumu tiesiskā aizsardzība – Direktīva 98/44 – Nepatentējamība sabiedriskajai kārtībai vai morālei pretēju apsvērumu dēļ – Cilvēka embrija izmantošana rūpnieciskiem vai komerciāliem mērķiem – Cilvēka embrija jēdziens

(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/44 6. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

3. Tiesību aktu tuvināšana – Biotehnoloģisko izgudrojumu tiesiskā aizsardzība – Direktīva 98/44 – Nepatentējamība sabiedriskajai kārtībai vai morālei pretēju apsvērumu dēļ – Cilvēka embrija izmantošana rūpnieciskiem vai komerciāliem mērķiem – Apjoms

(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/44 6. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

4. Tiesību aktu tuvināšana – Biotehnoloģisko izgudrojumu tiesiskā aizsardzība – Direktīva 98/44 – Nepatentējamība sabiedriskajai kārtībai vai morālei pretēju apsvērumu dēļ – Cilvēka embrija izmantošana rūpnieciskiem vai komerciāliem mērķiem – Apjoms

(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/44 6. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

Summary

1. Direktīvas 98/44 par biotehnoloģisko izgudrojumu tiesisko aizsardzību piemērošanas nolūkā tās 6. panta 2. punktā minētais “cilvēka embrija” jēdziens ir jāuzskata par autonomu Savienības tiesību jēdzienu, kas ir jāinterpretē vienveidīgi visā Savienības teritorijā. Šādu secinājumu pastiprina direktīvas priekšmets un mērķis. Cilvēka embrija jēdziena vienveidīgas definīcijas trūkums varētu radīt risku, ka zināmu biotehnoloģisku izgudrojumu autoriem rastos vilinājums pieprasīt šo izgudrojumu patentēšanu dalībvalstīs, kurās cilvēka embrija jēdziena izpratne ir šaurāka un līdz ar to daudz piekāpīgāka attiecībā uz patentēšanas iespējām, tāpēc ka šos izgudrojumus nebūtu iespējams patentēt citās dalībvalstīs. Ar šādu situāciju tiktu aizskarta iekšējā tirgus pareiza darbība, kas ir minētās direktīvas mērķis.

(sal. ar 26. un 28. punktu)

2. Lai gan Direktīvas 98/44 par biotehnoloģisko izgudrojumu tiesisko aizsardzību mērķis ir veicināt ieguldījumus biotehnoloģijas jomā, cilvēka izcelsmes bioloģiskā materiāla izmantošanai ir jānotiek, ievērojot pamattiesības un – īpaši – cilvēka cieņu. Tāpēc direktīvas konteksts un mērķis atklāj, ka Savienības likumdevējs ir nodomājis nepieļaut nekādu patentspēju, ja tādējādi varētu tikt aizskarta pienācīga cilvēka cieņas ievērošana. No tā izriet, ka “cilvēka embrija” jēdziens direktīvas 6. panta 2. punkta c) apakšpunkta izpratnē ir jāsaprot plaši.

Šajā kontekstā minētā norma ir jāinterpretē tādējādi, ka “cilvēka embrijs” ir katra cilvēka olšūna no tās apaugļošanas stadijas, katra neapaugļota cilvēka olšūna, kurā transplantēts nobriedušas cilvēka šūnas kodols, un katra neapaugļota cilvēka olšūna, kuras dalīšanās un turpmākā attīstība tiek ierosināta partenoģenēzes ceļā. Valsts tiesai ir jānoskaidro, vai, ņemot vērā zinātnes attīstību, cilmes šūna, kura ir iegūta no cilvēka embrija blastocistas stadijā, ir “cilvēka embrijs” minētās normas izpratnē.

(sal. ar 32., 34. un 38. punktu un rezolutīvās daļas 1) punktu)

3. Direktīvas 98/44 par biotehnoloģisko izgudrojumu tiesisko aizsardzību 6. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktā patentspējas nepieļaušana attiecībā uz cilvēka embriju izmantošanu rūpnieciskiem vai komerciāliem mērķiem attiecas arī uz izmantošanu zinātniskās pētniecības nolūkos, tā kā patenta priekšmets var būt vienīgi to izmantošana terapeitiskos vai diagnostiskos nolūkos, ko piemēro cilvēka embrijam un kas tam ir noderīgi. Patenta piešķiršana izgudrojumam principā nozīmē tā rūpniecisku un komerciālu izmantošanu un, lai gan zinātniskās pētniecības mērķis ir jānošķir no rūpnieciskiem vai komerciāliem mērķiem, cilvēka embriju izmantošanu pētnieciskiem mērķiem, kas ir patenta pieteikuma priekšmets, nevar nodalīt no paša patenta un ar to saistītajām tiesībām.

(sal. ar 41., 43. un 46. punktu un rezolutīvās daļas 2) punktu)

4. Lietā par tāda izgudrojuma patentspēju, kas attiecas uz neirālu pirmšūnu radīšanu, paredzot no cilvēka embrija blastocistas stadijā iegūtu cilmes šūnu izmantošanu, kas nozīmē šī embrija iznīcināšanu, šāds izgudrojums, lai arī patenta prasības neattiecas uz cilvēka embriju izmantošanu, ir jāuzskata par nepatentējamu, jo šī izgudrojuma īstenošanā ir nepieciešama cilvēka embriju iznīcināšana. Šajā gadījumā ir jāuzskata, ka notiek cilvēka embriju izmantošana Direktīvas 98/44 par biotehnoloģisko izgudrojumu tiesisko aizsardzību 6. panta 2. punkta c) apakšpunkta izpratnē. Tam, ka šāda iznīcināšana atkarībā no gadījuma notiek daudz agrīnākā stadijā pirms izgudrojuma īstenošanas, kā, piemēram, gadījumā, kad embrionālās cilmes šūnas tiek iegūtas no tādu cilmes šūnu līnijas, kuru izveide pati par sevi nozīmē cilvēka embriju iznīcināšanu, nav nekādas nozīmes.

Šādos apstākļos minētās direktīvas 6. panta 2. punkta c) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, kas tas nepieļauj izgudrojuma patentspēju, ja patenta pieteikuma priekšmetā minētais tehniskais paņēmiens paredz cilvēka embriju iepriekšēju iznīcināšanu vai to izmantošanu kā izejmateriālu neatkarīgi no stadijas, kurā tas notiek, pat ja pieprasītā tehniskā paņēmiena raksturojumā nav minēta cilvēka embriju izmantošana.

(sal. ar 48., 49. un 52. punktu un rezolutīvās daļas 3) punktu)