Keywords

Summary



Keywords

1. Iestāžu akti — Juridiskā pamata izvēle — Kritēriji — Kopienu akts, kurā izvirzīti divi mērķi vai ko veido divas daļas

2. Vide — Kopējā tirdzniecības politika — Regula par bīstamu ķīmisku vielu eksportu un importu

(EKL 133. pants un EKL 175. panta 1. punkts; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. 304/2003)

3. Prasība atcelt tiesību aktu — Spriedums, ar kuru tiek atcelts tiesību akts — Sekas — Tiesas noteiktās robežas

(EKL 231. panta 2. daļa; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. 304/2003)

Summary

1. Kopienas akta juridiskā pamata izvēle ir jābalsta uz objektīviem apstākļiem, ko ir iespējams pārbaudīt tiesā, kuru vidū īpaši jāizceļ tiesību akta mērķis un saturs.

Ja Kopienas tiesību akta analīze parāda, ka tam ir divi mērķi vai ka tam ir divas sastāvdaļas, un ja vienu no tām var atzīt par galveno vai dominējošo, bet otrai ir tikai palīgraksturs, tad tiesību akts ir jābalsta tikai uz vienu juridisko pamatu, proti, uz to, ar ko saistīts galvenais vai dominējošais mērķis vai sastāvdaļa. Savukārt, ja izņēmuma kārtā ir konstatēts, ka tiesību aktam vienlaicīgi ir vairāki nedalāmi saistīti mērķi vai tas sastāv no vairākām daļām un viens no tiem nav uzskatāms par netiešu un pakārtotu otram, šāds tiesību akts ir jābalsta uz dažādiem atbilstīgiem juridiskiem pamatiem. Tomēr balstīšanās uz diviem juridiskajiem pamatiem nav pieļaujama, ja procedūras, kas paredzētas vienam vai otram pamatam, nav saderīgas un/vai ja abu šo juridisko pamatu saistīta izmantošana var skart Parlamenta tiesības.

(sal. ar 41.–43. un 57. punktu)

2. Regula Nr. 304/2003 par bīstamu ķīmisku vielu eksportu un importu gan tās mērķos, gan tās saturā ietver divas sastāvdaļas, kas ir nedalāmi saistītas un viena no kurām nav pakārtota otrai vai nav netieša attiecībā pret otru; tās atspoguļo, pirmkārt, kopējo tirdzniecības politiku un, otrkārt, cilvēku veselības un vides aizsardzības politiku.

Pirmkārt, Roterdamas Konvencijai par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā, ko īsteno Regula Nr. 304/2003, ir divas sastāvdaļas, kas reglamentē tirdzniecību un cilvēku veselības un vides aizsardzību, kas ir tik nedalāmi saistītas, ka lēmums par minētās Konvencijas apstiprināšanu Kopienas vārdā ir jābalsta uz EKL 133. pantu un EKL 175. panta 1. punktu. Protams, apstāklis, ka viens vai vairāki Līguma noteikumi tika izvēlēti kā juridiskais pamats starptautiska nolīguma apstiprināšanai, nav pietiekams, lai pierādītu, ka šīs pašas normas ir izmantojamas kā juridiskais pamats, pieņemot aktus, ar kuriem minēto nolīgumu īsteno Kopienas līmenī. Taču šajā lietā līdzīgu juridisko pamatu lietošana katrā ziņā ir nepieciešama gan lēmumā par Konvencijas apstiprināšanu Kopienas vārdā, gan regulā, ar kuru šī konvencija tiek īstenota Kopienas līmenī, ņemot vērā uzskatāmo šo divu aktu noteikumu konverģenci, kas atspoguļo ne tikai centienus reglamentēt bīstamo ķīmisko vielu tirdzniecību, bet arī mērķi nodrošināt minēto vielu racionālu pārvaldīšanu un/vai aizsargāt cilvēku veselību un vidi no šo vielu tirdzniecības nelabvēlīgām sekām.

Otrkārt, Regulas Nr. 304/2003 noteikumi, kuriem ir plašāka piemērošanas joma nekā Roterdamas Konvencijai, pilnībā pamato balstīšanos uz EKL 133. pantu un papildus uz EKL 175. panta 1. punktu.

Līdz ar to Regula Nr. 304/2003 būtu jāpamato ar diviem atbilstošajiem juridiskajiem pamatiem, proti, šajā gadījumā, ar EKL 133. pantu un EKL 175. panta 1. punktu.

Šajā sakarā ir jānorāda, ka, pirmkārt, nevar izslēgt balstīšanos uz EKL 133. pantu un EKL 175. panta 1. punktu tāpēc, ka šajos abos juridiskajos pamatos paredzētās procedūras nav saderīgas, jo šajā lietā papildu balstīšanās uz EKL 133. pantu nevarētu nekādā veidā ietekmēt Padomē piemērojamos balsošanas noteikumus, jo tāpat kā EKL 175. panta 1. punkts, arī EKL 133. panta 4. punkts noteic, ka Padome, īstenojot pilnvaras, ko tai piešķir EKL 133. pants, pieņem lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu. No otras puses, balstīšanās gan uz EKL 133. pantu, gan uz EKL 175. panta 1. punktu nevar radīt kaitējumu Parlamenta tiesībām, jo, ja pirmais no šiem diviem pantiem formāli neparedz šīs iestādes līdzdalību, runājot par šajā tiesvedībā minētajam aktam līdzīga akta pieņemšanu, tad savukārt otrais pants ļauj Parlamentam pieņemt aktu, pamatojoties uz koplēmuma procedūru.

No tā izriet, ka minētā Regula Nr. 304/2003 ir jāatceļ tiktāl, ciktāl tā balstās tikai uz EKL 175. panta 1. punktu.

(sal. ar 44.–47., 50. un 56.–60. punktu)

3. Pēc Regulas Nr. 304/2003 par bīstamu ķīmisku vielu eksportu un importu spēkā stāšanās sistēmu, kas ir piemērojama šo vielu tirdzniecībai, reglamentē šī regula un Komisijai, piemērojot šo regulu, bija jāpieņem vairāki svarīgi ar importu saistīti lēmumi Kopienas līmenī par atsevišķām ķīmiskām vielām un bīstamiem preparātiem. Ņemot vērā šos apstākļus un it īpaši, lai izvairītos no jebkādas tiesiskās nedrošības attiecībā uz sistēmu, ko piemēro šo vielu tirdzniecībai pēc minētās regulas atcelšanas, Tiesai jānospriež, ka šī regula ir saistoša līdz brīdim, kad samērīgā termiņā tiek pieņemta jauna, uz piemērotiem juridiskiem pamatiem balstīta regula.

(sal. ar 62., 64. un 65. punktu)