Lieta C-412/04

Eiropas Kopienu Komisija

pret

Itālijas Republiku

“Valsts pienākumu neizpilde — Būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumi — Direktīva 92/50/EEK, 93/36/EEK, 93/37/EEK un 93/38/EEK — Pārskatāmība — Vienlīdzīga attieksme — Līgumu vērtības dēļ no šo direktīvu piemērošanas jomas izslēgti līgumi”

Ģenerāladvokāta Damaso Ruisa-Harabo Kolomera [Dámaso Ruiz-Jarabo Colomer] secinājumi, sniegti 2006. gada 8. novembrī I - 625

Tiesas (otrā palāta) 2008. gada 21. februāra spriedums I - 652

Sprieduma kopsavilkums

Tas, vai pienākumi nav izpildīti, ir jāizvērtē, ņemot vērā to stāvokli dalībvalstī, kāds bija argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās. Normatīvo vai administratīvo aktu pieņemšanu pēc šī termiņa beigu datuma šajā sakarā vērā ņemt nevar. (sal. ar 42. un 43. punktu)

Valsts tiesisko regulējumu par būvdarbu publiskā iepirkuma līgumiem piemērojot jauktiem būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu līgumiem, kā arī piegāžu vai pakalpojumu līgumiem, kuros paredzēti papildu būvdarbi, ja šo būvdarbu vērtība pārsniedz 50 % no attiecīgā līguma kopējās vērtības, dalībvalsts neizpilda Direktīvā 92/50 par [pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru koordinēšanu], Direktīvā 93/36, ar ko koordinē piegāžu [publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību] piešķiršanas procedūras, un Direktīvā 93/37 par to, kā koordinēt būvdarbu [publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību] piešķiršanas procedūras, kas grozīta ar Direktīvu 97/52, paredzētos pienākumus. Ja līgums ietver gan elementus, kam ir būvdarbu publiskā iepirkuma līguma iezīmes, gan tādus elementus, kam ir cita veida līguma iezīmes, tas, kura Kopienu direktīva par publiskā iepirkuma līgumiem būtībā jāpiemēro, tiek noteikts atkarībā no līguma galvenā priekšmeta. It īpaši Direktīvas 93/37 piemērošanas joma ir saistīta ar līguma galveno priekšmetu, kas jānosaka, objektīvi izvērtējot visu publisko iepirkumu, uz kuru attiecas šis līgums. Šī noteikšana jāveic, ievērojot būtiskās saistības, kas prevalē un per se raksturo šo publisko iepirkumu, atšķirībā no saistībām, kurām ir tikai papildu raksturs un kuras paredz pats līguma priekšmets; attiecīgā dažādo esošo elementu vērtība šajā sakarā ir tikai viens no kritērijiem, kas jāņem vērā, veicot šo noteikšanu. Tātad būvdarbu vērtība nevar būt vienīgais kritērijs, kas izraisa tiesiskā regulējuma par būvdarbu publiskā iepirkuma līgumiem piemērošanu jauktam publiskā iepirkuma līgumam, ja šie būvdarbi ir tikai papildu darbi, izņemot, ja netiek ievērotas Direktīvas 93/37 prasības. Tāpat ar šādu valsts tiesisko regulējumu netiek ievērotas Direktīvas 92/50 un 93/36 prasības tiktāl, ciktāl tā piemērošana var izraisīt to, ka šajās direktīvās paredzētās procedūras netiek piemērotas atsevišķiem jauktiem publiskā iepirkuma līgumiem, proti, līgumiem, kuros paredzēto būvdarbu — lai arī tie ir tikai papildu darbi — vērtība pārsniedz 50 % no līguma kopējās vērtības, kas ir zemāka par Direktīvā 93/37 noteikto robežvērtību, pat ja tā sasniedz Direktīvā 92/50 un 93/36 noteiktās robežvērtības. (sal. ar 47.–49., 50. un 51. punktu un rezolutīvās daļas 1. punktu)

Kopienu likumdevējs ir expressis verbis un principiāli izvēlējies neattiecināt tā ieviesto izsludināšanas sistēmu uz publiskā iepirkuma līgumiem, kuru vērtība ir zemāka par konkrētu robežvērtību, tādējādi attiecībā uz tiem neparedzot nekādu īpašu pienākumu. Ja tiek konstatēts, ka šāds publiskā iepirkuma līgums ir zināmu pārrobežu interešu priekšmets, šī līguma slēgšanas tiesību piešķiršana uzņēmumam, kas atrodas līgumslēdzējas iestādes dalībvalstī, nenodrošinot jebkādu pārskatāmību, nozīmē atšķirīgu attieksmi, nelabvēlīgi ietekmējot uzņēmumus, kas varētu būt ieinteresēti šajā līgumā, bet atrodas citā dalībvalstī. Ja vien tā nav pamatota ar objektīviem apstākļiem, šāda atšķirīga attieksme, kas, izslēdzot visus citās dalībvalstīs esošos uzņēmumus, ir nelabvēlīga galvenokārt šo citu dalībvalstu uzņēmumiem, ir uzskatāma par netiešu diskrimināciju pilsonības dēļ, kas saskaņā ar EKL 43. un 49. pantu ir aizliegta. Tā kā saskaņā ar EKL 249. pantu direktīvas tām dalībvalstīm, kurām tās adresētas, uzliek saistības attiecībā uz sasniedzamo rezultātu un tā kā Kopienu likumdevējs, inter alia noteikdams robežvērtības, zināmus publiskā iepirkuma līgumus ir izslēdzis no Direktīvas 93/37 piemērošanas jomas, dalībvalstīm savos šo direktīvu transponējošajos tiesību aktos nav jāpieņem normas, kas atgādina par pienākumu ievērot EKL 43. un 49. pantu, kas piemērojams tikai iepriekš minētajos apstākļos. Ar to, ka valsts likumdevējs šajā sakarā nav rīkojies attiecībā uz tādu infrastruktūras darbu publiskā iepirkuma līgumiem, kurus veic būvatļaujas vai apstiprināta apbūves plāna īpašnieks un kuru vērtība ir zemāka par Direktīvas 93/37 piemērošanas robežvērtību, ja ir konstatēta zināmu pārrobežu interešu esamība, EKL 43. un 49. panta piemērojamība šiem publiskā iepirkuma līgumiem tomēr netiek apstrīdēta. (sal. ar 65.–68. punktu)

Atļaujot būvatļaujas vai apstiprināta apbūves plāna īpašniekam tieši piešķirt tiesības veikt būvdarbus un paredzot Direktīvas 93/37 par to, kā koordinēt būvdarbu [publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību] piešķiršanas procedūras, kas grozīta ar Direktīvu 97/52, prasībām atbilstošu piešķiršanas procedūru vienīgi tad, ja, sadalot vienu darbu vairākās daļās, paredzamā katras daļas vērtība atsevišķi pārsniedz šīs direktīvas piemērošanas robežvērtību, dalībvalsts neizpilda Direktīvā 93/37 paredzētos pienākumus. Tas, ka valsts tiesību norma, kurā paredzēts, ka būvatļaujas vai apstiprināta apbūves plāna īpašnieks infrastruktūras darbus kā pilnīgu vai daļēju atskaitījumu no maksājumiem, kas veicami par būvatļaujām, īsteno tieši, pieder pilsētbūvniecības jomas noteikumu kopumam, kuram ir savas iezīmes un īpašs, no Direktīvas 93/37 atšķirīgs mērķis, — nav pietiekams apstāklis, lai tiešu īstenošanu izslēgtu no šīs direktīvas piemērošanas jomas, ja pastāv elementi, kas vajadzīgi, lai [tieša īstenošana] šajā jomā ietilptu. Tādējādi šī īstenošana jāpakļauj Direktīvā 93/37 paredzētajām procedūrām, ja tā atbilst šajā direktīvā ietvertajiem nosacījumiem attiecībā uz būvdarbu publiskā iepirkuma līguma kvalificēšanu un it īpaši ja pastāv šīs direktīvas 1. panta a) punktā prasītais līgumiskais elements, kā arī ja darba vērtība ir vienāda ar vai pārsniedz tās 6. panta 1. punktā noteikto robežvērtību. Turklāt no Direktīvas 93/37 6. panta 3. punkta izriet — ja būvdarbi ir sadalīti vairākās daļās, no kurām katra ir līguma priekšmets, aprēķinot šī panta 1. punktā minēto summu, ņem vērā katras daļas vērtību; tādējādi tiek noteikts, vai šī direktīva attiecas uz visām daļām. Saskaņā ar tās 6. panta 4. punktu nevienu būvdarbu vai līgumu nedrīkst sadalīt, lai izvairītos piemērot šo direktīvu. Līdz ar to, ja starp privātpersonu — apbūvējamo zemes gabalu īpašnieku — un vietējo pārvaldes iestādi noslēgts līgums atbilst “būvdarbu [publiskā iepirkuma] līguma” definīcijas kritērijiem Direktīvas 93/37 1. panta a) punkta izpratnē, paredzamā vērtība, kas, nosakot, vai ir sasniegta šajā direktīvā noteiktā robežvērtība un vai tādējādi, piešķirot publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības, ir jāievēro tajā paredzētie izsludināšanas noteikumi, principā jāņem vērā, var tikt aprēķināta, vienīgi ievērojot dažādo būvdarbu kopējo vērtību, pieskaitot dažādo daļu vērtības. (sal. ar 70.–74. punktu un rezolutīvās daļas 1. punktu)

Ļaujot projekta autoru pilnvarot īstenot principā līgumslēdzēju iestāžu tehnisko dienestu kompetencē esošo būvdarbu vadību un trešajām personām, kas iekļautas sarakstos, ko šajā sakarā izveidojusi Valsts būvdarbu ministrija, uzticēt publisko būvdarbu pārbaudes un inspekcijas funkcijas, neizmantojot konkursa procedūru, dalībvalsts neizpilda Direktīvā 92/50 par [pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru koordinēšanu] un Direktīvā 93/38, ar ko koordinē [publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību] piešķiršanas procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē, paredzētos pienākumus. Vienīgie atļautie izņēmumi, piemērojot Direktīvu 92/50 un 93/38, ir tie, kas tajās skaidri un izsmeļoši uzskaitīti. Būvdarbu vadības un pārbaudes darbības ir ietvertas gan Direktīvas 92/50 I A pielikuma, gan Direktīvas 93/38 XVI A pielikuma 12. kategorijā. Šajā sakarā no Direktīvas 92/50 8. panta izriet, ka to publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības, kuru priekšmets ir minētajā I A pielikumā ietvertie pakalpojumi, tiek piešķirtas atbilstoši it īpaši šīs direktīvas III sadaļai, kas veltīta piešķiršanas procedūru izvēlei, un no Direktīvas 93/38 15. panta izriet, ka piegāžu un būvdarbu publiskā iepirkuma līgumu, kā arī publiskā iepirkuma līgumu, kuru priekšmets ir minētajā XVI A pielikumā ietvertie pakalpojumi, slēgšanas tiesības tiek piešķirtas atbilstoši inter alia šīs pēdējās minētās direktīvas IV sadaļas noteikumiem par piešķiršanas procedūrām. Līdz ar to, tā kā būvdarbu vadības darbības jāuztic atbilstoši Direktīvā 92/50 un 93/38 paredzētajiem noteikumiem, ar to tiešu uzticēšanu projekta autoram netiek ievērotas šīs direktīvas, kad runa ir par publiskā iepirkuma līgumiem, kas, ievērojot to vērtību, ietilpst to piemērošanas jomā. Tāpat, tā kā būvdarbu pārbaudes darbības jāuztic atbilstoši Direktīvā 92/50 un 93/38 paredzētajiem noteikumiem, ar to uzticēšanu trešām personām netiek ievērotas šīs direktīvas, kad runa ir par publiskā iepirkuma līgumiem, kas ietilpst to piemērošanas jomā. (sal. ar 84., 85. un 89.–93. punktu un rezolutīvās daļas 1. punktu)