Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku septītās nodaļas mērķis ir reglamentēt un veicināt piekļuvi tirgum enerģijas ražošanas no atjaunojamiem un ilgtspējīgiem nefosiliem avotiem nozarē, neparedzot nekādu vides standartu šajā jomā. Ciktāl šīs nodaļas mērķis tādējādi ir abu pušu tirgus atvēršana, arī šai nodaļai var būt tieša un tūlītēja ietekme uz preču un pakalpojumu tirdzniecību starp Savienību un Singapūras Republiku minētajā nozarē. Līdz ar to tā ietilpst Savienības ekskluzīvajā kompetencē atbilstoši LESD 3. panta 1. punkta e) apakšpunktam.

Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku otrā nodaļa, kurā ir noteikts, ka katra puse piemēro otras puses izcelsmes precēm nediskriminējošu režīmu un atbilstoši šai nodaļai pievienotajām īpašajām saistībām samazina vai atceļ savu ievedmuitas un izvedmuitas nodokli, ir šīs politikas sastāvdaļa un tādējādi ietilpst LESD 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā paredzētajā Savienības ekskluzīvajā kompetencē. Tajā ir arī paredzēts, ka neviena puse nepieņem un nesaglabā spēkā netarifa šķēršļus preču ievešanai vai eksportēšanai. Šo nodaļu tādējādi veido tarifu un tirdzniecības saistības saistībā ar preču tirdzniecību LESD 207. panta 1. punkta izpratnē. Tas pats attiecas arī uz minētā nolīguma trešo nodaļu, kurā ir precizēta kārtība, kādā katra puse var, ja ir izpildītas no Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumiem izrietošās prasības, noteikt antidempinga un kompensācijas pasākumus, kā arī aizsardzības pasākumus saistībā ar importu no otras puses. Šī nodaļa tādējādi attiecas uz tirdzniecības aizsardzības pasākumiem LESD 207. panta 1. punkta izpratnē.

No LESD 207. panta 1. punkta, konkrētāk, no tā otrā teikuma, saskaņā ar kuru kopējā tirdzniecības politika ietilpst Savienības ārējā darbībā, izriet, ka šī politika attiecas uz tirdzniecību ar trešajām valstīm. Savienības tiesību akts ietilpst šīs politikas jomā, ja tas konkrēti attiecas uz šo starptautisko tirdzniecību tādā ziņā, ka šis akts galvenokārt ir domāts, lai veicinātu, atvieglotu vai reglamentētu šo tirdzniecību, un tieši un tūlītēji to ietekmē. No tā izriet, ka tikai tās paredzētā nolīguma daļas, kurām ir īpaša saikne ar tirdzniecību starp Savienību un attiecīgo trešo valsti, ietilpst kopējās tirdzniecības politikas jomā.

Šajā ziņā, runājot par Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku astotajā nodaļā ietvertajām saistībām, nedz gaisa kuģu remonta un tehniskās apkopes pakalpojumi, kuru laikā gaisa kuģi neizmanto, nedz gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošanas, tirgvedības vai rezervēšanas sistēmas pakalpojumi, neatkarīgi no tā, vai tos sniedz ceļojumu aģentūras vai citi komercpakalpojumu sniedzēji, nav cieši saistīti ar transporta pakalpojumiem iepriekš minētajā izpratnē. Pirmkārt, gaisa kuģu remonta un tehniskās apkopes pakalpojumiem, kuru laikā gaisa kuģi neizmanto, labākajā gadījumā ir attāla saikne ar personu vai preču pārvietošanu no vienas vietas uz citu. Otrkārt, saistībā ar gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošanas, tirgvedības vai rezervācijas pakalpojumiem no Direktīvas 2006/123 par pakalpojumiem iekšējā tirgū preambulas 33. apsvēruma izriet, ka pakalpojumi, uz ko attiecas šī direktīva, ietver arī ceļojumu aģentūras, kuras ir galvenās šādu pakalpojumu virzītājas. Tā kā gaisa kuģu remonta un tehniskās apkopes pakalpojumi, kuru laikā gaisa kuģi neizmanto, gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošanas un tirgvedības pakalpojumi, kā arī datorizēti rezervēšanas sistēmas pakalpojumi tādējādi neietilpst LESD 207. panta 5. punkta piemērošanas jomā, šie pakalpojumi ir daļa no šī panta 1. punktā minētajiem pakalpojumiem.

Interpretējot LESD 207. panta 5. punktu, kurā ir paredzēta starptautisko nolīgumu transporta jomā izslēgšana no kopējās tirdzniecības politikas, ir jāņem vērā pakalpojumu transporta jomā jēdziens, kas ietver ne tikai transporta pakalpojumus kā tādus, bet arī citus pakalpojumu, ja vien tie ir cieši saistīti ar fizisku darbību personu vai preču pārvietošanā no vienas vietas uz citu, izmantojot transportlīdzekli.

Tas, ka LESD autori šī līguma 207. panta 1. punktā ir izmantojuši formulējumu “ārvalstu tiešie ieguldījumi”, nepārprotami atspoguļo to vēlmi neietvert kopējā tirdzniecības politikā pārējos ārvalstu ieguldījumus. Līdz ar to saistības attiecībā uz trešo valsti, kas skar šos pārējos ieguldījumus, neietilpst Savienības ekskluzīvajā kompetencē atbilstoši LESD 3. panta 1. punkta e) apakšpunktam.

LESD 345. pantā ir paredzēta Savienības neitralitāte attiecībā uz dalībvalstīs pastāvošajām īpašumtiesību sistēmām, bet tas neatbrīvo šīs sistēmas no Savienības pamatnoteikumu piemērošanas. Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku 9.6. pantā, kurā ir paredzēts, ka neviena puse nedrīkst nacionalizēt vai ekspropriēt otras puses ieguldītāju aptvertos ieguldījumus vai noteikt tiem pasākumus, kuru ietekme ir līdzvērtīga nacionalizācijai vai ekspropriācijai, izņemot gadījumus, kad tas tiek veikts, pamatojoties uz būtiskām sabiedrības interesēm, nav ietvertas nekādas saistības, kas attiektos uz dalībvalstīs pastāvošo īpašumtiesību sistēmu. Tajā ir atspoguļots tikai tas, ka, lai arī dalībvalstis var brīvi īstenot savu kompetenci īpašumtiesību jomā un attiecīgi grozīt tajās pastāvošo īpašumtiesību sistēmu, tās tomēr nav atbrīvotas no vispārējo principu un pamattiesību ievērošanas.

Saskaņā ar LESD 207. panta 1. punktu kopējā tirdzniecības politika ietver intelektuālā īpašuma komerciālos aspektus. Starptautiskās saistības, ko Savienība ir uzņēmusies intelektuālā īpašuma jomā, ir daļa no minētajiem komerciālajiem aspektiem, ja tām ir īpaša saikne ar starptautisko komerctirdzniecību, ciktāl tās ir it īpaši domātas, lai veicinātu, atvieglotu vai reglamentētu šo tirdzniecību, un tieši un tūlītēji to ietekmē.

Runājot par Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku vienpadsmitajā nodaļā ietvertajām saistībām intelektuālā īpašuma jomā, noteikumu kopuma saistībā ar autortiesībām un blakustiesībām, preču zīmēm, ģeogrāfiskajām norādēm, dizainparaugiem, patentiem, testu datiem un augu šķirnēm, kurā ir atgādināti pastāvošie starptautiskie daudzpusējie pienākumi, no vienas puses, un pastāvošie divpusējie pienākumi, no otras puses, pamatmērķis atbilstoši šī nolīguma 11.1. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajam ir nodrošināt Savienības un Singapūras uzņēmējiem pienācīga līmeņa aizsardzību saistībā ar to intelektuālā īpašuma tiesībām. Šīs normas ļauj Savienības un Singapūras uzņēmējiem otras puses teritorijā gūt labumu no intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības standartiem, kuriem ir noteikta vienveidība un kuri tādējādi veicina to vienlīdzīgu dalību brīvā preču un pakalpojumu apritē starp Savienību un Singapūras Republiku. Tas pats attiecas arī uz minētā nolīguma 11.36.–11.47. pantu, kuros katrai pusei ir noteikts pienākums izveidot noteiktas procesu un civiltiesisko pasākumu kategorijas, kas ļautu ieinteresētajām personām atsaukties uz to intelektuālā īpašuma tiesībām un nodrošināt to ievērošanu, kā arī uz 11.48.–11.50. pantu, kuros katrai no pusēm ir paredzēts pienākums noteikt metodes, ar kādām muitas dienesti identificē viltotas vai pirātiskas preces, un paredzēt intelektuālā īpašuma tiesību turētāju iespēju preču, par kurām ir aizdomas, ka tās ir viltotas vai pirātiskas, gadījumā apturēt šo preču laišanu brīvā apgrozībā.

No tā izriet, ka Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku vienpadsmitās nodaļas noteikumu mērķis, kā tas ir noteikts šī nolīguma 11. panta 1. punktā, faktiski ir atvieglot inovatīvu un radošās darbības produktu ražošanu un komercializāciju pušu starpā un palielināt ieguvumus no tirdzniecības un ieguldījumiem. Šī nodaļa nekādā veidā nav daļa no Savienības dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanas, bet tās mērķis ir reglamentēt tirdzniecības starp Savienību un Singapūras Republiku liberalizāciju. No tā izriet, ka minētā nolīguma vienpadsmitā nodaļa attiecas uz intelektuālā īpašuma komerciālajiem aspektiem LESD 207. panta 1. punkta izpratnē.

(skat. 111.–113., 121.–126. un 128. punktu)