18

Šādos apstākļos Amsterdamas tiesa nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus: “1) Kā ir jāinterpretē jēdziens “gadījumos” Regulas Nr. 261/2004 preambulas 14. apsvērumā? 2) Ārkārtējie apstākļi, kā paredzēts iepriekš minētajā preambulas 14. apsvērumā, ņemot vērā sprieduma lietā Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 22. punktu, nesakrīt ar notikumiem, kuri ir minēti kā piemēri preambulas 14. apsvēruma otrajā teikumā, un “notikumiem”, kurus Tiesa ir norādījusi [sprieduma] 22. punktā. Vai tas ir pareizi, ka iepriekš minētajā 22. punktā norādītie “notikumi” nav tie paši, kas ir preambulas 14. apsvērumā? 3) Kā būtu jāspriež attiecībā uz ar notikumu saistīto “ārkārtēju apstākļu” jēdzienu, kas papildina “negaidītu lidojuma drošības trūkumu”, kā norādīts iepriekš minētajā preambulas 14. apsvērumā atbilstīgi sprieduma lietā Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 23. punktam, ja negaidīti lidojuma drošības trūkumi nevar būt ārkārtēji apstākļi, ņemot vērā 22. punktu, bet var tikai tos radīt? 4) No sprieduma lietā Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 23. punkta izriet, ka tehniska problēma nevar tikt uzskatīta par “negaidītu lidojuma drošības trūkumu” un tādējādi ir “notikums” šī sprieduma 22. punkta izpratnē. Atbilstīgi sprieduma lietā Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 23. punktam šādu notikumu aptverošus apstākļus var kvalificēt kā “ārkārtējus” tikai tad, ja tie ir saistīti ar notikumu, kas nav raksturīgs attiecīgā gaisa pārvadātāja normālai darbībai un tā rakstura vai izcelsmes dēļ ir ārpus šī pārvadātāja faktiskās kontroles. Atbilstīgi šī sprieduma 24. punktam tādas tehniskas problēmas atrisinājums, kuras cēlonis ir lidaparāta apkopes nepilnības, ir jāuzskata par gaisa pārvadātāja normālai darbībai raksturīgu pasākumu. Tādēļ šādas problēmas nevar būt ārkārtējie apstākļi atbilstīgi sprieduma lietā Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 25. punktam. No šiem apsvērumiem, šķiet, izriet, ka tehniska problēma, kas pieder pie “negaidītiem lidojuma drošības trūkumiem”, vienlaicīgi ir notikums, ko var papildināt ārkārtēji apstākļi un kas pats var būt ārkārtējs apstāklis. Kā ir jāinterpretē sprieduma lietā Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 22.–25. punkts, lai novērstu šo pretrunu? 5) Vārdi “raksturīgs attiecīgā gaisa pārvadātāja normālai darbībai” zemākās instances tiesā parasti tiek interpretēti kā “saistīti ar gaisa pārvadātāja normālu darbību” – kas turklāt ir saderīgi ar holandiešu valodas vārdu inherent (sprieduma autentiskajā tekstā tā nav) – tādēļ arī, piemēram, sadursmes ar putniem vai pelnu mākoņi netiek uzskatīti par notikumiem sprieduma lietā Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 23. punkta nozīmē. Citā judikatūrā ir uzsvērti vārdi “tā rakstura vai izcelsmes dēļ ir ārpus šī pārvadātāja faktiskās kontroles” sprieduma lietā Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 23. punktā. Vai vārds “raksturīgs” ir jāinterpretē tādējādi, ka šis jēdziens ietver tikai tos notikumus, kurus tiešām var ietekmēt gaisa pārvadātājs? 6) Kā ir lasāms sprieduma lietā Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 26. punkts vai, drīzāk, kā tas būtu interpretējams, ņemot vērā Tiesas atbildi uz ceturto un piekto jautājumu? 7) a) Ja atbilde uz 6. jautājumu ir tāda, ka tehniska problēma, kas uzskatāma par “negaidītu lidojuma drošības trūkumu”, ir ārkārtēji apstākļi, kas pamato atsauci uz Regulas Nr. 261/2004 5. panta 3. punktu, ja tie ir radušies no notikuma, kas nav raksturīgs attiecīgā gaisa pārvadātāja normālai darbībai un tas to nevar novērst, vai tas nozīmē, ka spontāni radusies tehniska problēma, kas nav nepienācīgas apkopes rezultāts un kas turklāt nav konstatēta regulārajās apkopes pārbaudēs (iepriekš pie faktiem minētās “A–D checks” un “Daily Control”), var vai nevar būt ārkārtējs apstāklis – pieņemot, ka to nevarēja atklāt parastajās apkopes darbībās –, jo tad neviens notikums nevarētu tikt konstatēts, kā norādīts minētajā 26. punktā, un tādējādi nebūtu iespējams noteikt, vai tas ir raksturīgs gaisa pārvadātāja darbībai un tādējādi gaisa pārvadātājs to nevar ietekmēt? b) Ja atbilde uz sesto jautājumu ir tāda, ka tehniska problēma, kas uzskatāma par “negaidītu lidojuma drošības trūkumu”, ir notikumi, kā norādīts sprieduma Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 22. punktā, un tehniskā problēma ir radusies spontāni un tā nav nepienācīgas apkopes rezultāts, un turklāt tā nav konstatēta regulārajās apkopes pārbaudēs (iepriekš minētās “A–D checks” un “Daily Control”), vai šī tehniskā problēma ir raksturīga vai nav raksturīga gaisa pārvadātāja darbībai un gaisa pārvadātājs to var vai nevar ietekmēt iepriekš minētā 26. punkta izpratnē? c) Ja atbilde uz sesto jautājumu ir tāda, ka tehniskās problēmas, kuras tiek uzskatītas par negaidītiem lidojuma drošības trūkumiem, ir notikumi, kā norādīts sprieduma Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 22. punktā, un tehniskā problēma ir radusies spontāni un tā nav nepienācīgas apkopes rezultāts, un turklāt tā nav konstatēta regulārajās apkopes pārbaudēs (iepriekš minētās “A–D checks” un “Daily Control”), kādiem apstākļiem būtu jāapvij šī tehniskā problēma un kad šie apstākļi būtu jāuzskata par ārkārtējiem, lai uz tiem varētu atsaukties Regulas Nr. 261/2004 5. panta 3. punkta izpratnē? 8) Gaisa pārvadātājs var atsaukties uz ārkārtējiem apstākļiem tikai tad, ja tas var pierādīt, ka lidojuma atcelšanu/kavēšanos ir izraisījuši ārkārtēji apstākļi, no kuriem nevarētu izvairīties pat tad, ja tiktu veikti visi iespējamie pasākumi. Vai ir pareizi secināt, ka visu iespējamo pasākumu veikšana attiecas uz ārkārtējo apstākļu rašanās novēršanu, nevis uz pasākumu veikšanu, lai nodrošinātu, ka kavēšanās nav ilgāka par 3 stundām, kā noteikts Regulas Nr. 261/2004 5. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļā kopsakarā ar sprieduma apvienotajās lietās Sturgeon u.c. (C‑402/07 un C‑432/07, EU:C:2009:716) 57.–61. punktu? 9) Principā ir divu veidu pasākumi, lai ierobežotu kavēšanos tehnisku problēmu dēļ līdz maksimums 3 stundām, proti, no vienas puses, rezerves daļu krājumu turēšana dažādās pasaules vietās, ne tikai gaisa pārvadātāja mājas bāzē, un, no otras puses, aizkavētā lidojuma pasažieru pārreģistrācija. Vai, nosakot turamo krājumu apjomu un izvietojumu, gaisa pārvadātāji var vadīties no tā, kāda ir izmantotā prakse aviācijas pasaulē, tajā skaitā gaisa pārvadātājiem, uz kuriem Regula Nr. 261/2004 attiecas tikai daļēji? 10) Vai tiesai, atbildot uz jautājumu, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai ierobežotu kavēšanos, kas radās tehnisku problēmu dēļ, kuras ietekmēja lidojuma drošības trūkumus, ir jāņem vērā tādi apstākļi, kas padziļināja kavēšanās sekas, kā tie, ka tehnisko problēmu skartajam lidaparātam vēl pirms došanās uz mājas bāzi, kā šajā lietā, ir jāielido vairākās lidostās, kas var paildzināt zaudēto laiku?”