Keywords

Summary



Keywords

1. Prasība sakarā ar valsts pienākumu neizpildi — Komisijas rīcības tiesības — Tiesību izmantošana neatkarīgi no īpašas intereses celt prasību

(EKL 226. pants)

2. Prasība sakarā ar valsts pienākumu neizpildi — Pirmstiesas procedūra — Priekšmets — Argumentēts atzinums — Saturs

(EKL 226. pants)

3. Tiesību aktu tuvināšana — Pārskatīšanas procedūras piegādes un būvdarbu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas jomā ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē — Direktīva 89/665 un Direktīva 92/13 — Procedūra, kas ļauj Komisijai preventīvi iejaukties Kopienu normu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas jomā skaidra un acīmredzama pārkāpuma gadījumā — Procedūra, kas nav saistīta ar procedūru par valsts pienākumu neizpildi atbilstoši EKL 226. pantam

(EKL 226. pants; Padomes Direktīvas 89/665 3. pants un Direktīvas 92/13 8. pants)

4. Tiesību aktu tuvināšana — Publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē — Direktīva 93/38 — Atkāpes no kopīgiem noteikumiem — Nosacījumi — Šaura interpretācija — Pierādīšanas pienākums

(Padomes Direktīvas 93/38 20. panta 2. punkta c) un d) apakšpunkts)

Summary

1. Saskaņā ar kompetenci, kas izriet no EKL 226. panta, Komisijai nav jāpierāda sava interese prasības iesniegšanā. Komisijas uzdevums ir pēc savas ierosmes un vispārējās interesēs raudzīties, lai dalībvalstis piemērotu Kopienu tiesības, un panākt, ka tiek konstatēta no Kopienu tiesībām izrietošo valsts pienākumu neizpilde, lai šādi šo pārkāpumu apturētu. Tādējādi EKL 226. panta mērķis nav aizsargāt šīs iestādes tiesības. Šī iestāde ir vienīgā, kas var lemt par nepieciešamību uzsākt procedūru valsts pienākumu neizpildes konstatēšanai un – šajā lietā – iemesliem, kuru dēļ šī procedūra ir vai nav jāuzsāk.

(sal. ar 14.–16. punktu)

2. Lai gan prasības par valsts pienākumu neizpildi ietvaros argumentētajam atzinumam ir jāsatur loģisks un detalizēts to iemeslu izklāsts, kuru dēļ Komisija uzskata, ka attiecīgā dalībvalsts nav izpildījusi kādu no pienākumiem, ko tai uzliek EK līgums, tomēr Komisijai šajā atzinumā nav jānorāda pasākumi, kuri ļautu izbeigt pārmesto valsts pienākumu neizpildi.

Pirmstiesas procedūras mērķis ir norobežot prasības sakarā ar valsts pienākumu neizpildi priekšmetu, lai dotu minētajai dalībvalstij iespēju izpildīt pienākumus, kuri izriet no Kopienu tiesībām, vai darīt zināmus savus aizstāvības pamatus pret Komisijas izvirzītajiem iebildumiem.

Tā rezultātā tikai tad, ja Komisija domā kā prasības sakarā ar valsts pienākumu neizpildi priekšmetu norādīt tādu pasākumu neveikšanu, kuri ļautu novērst pārmesto valsts pienākumu neizpildi, tai argumentētajā atzinumā īpašā veidā ir jānorāda šie pasākumi.

(sal. ar 21.–23. punktu)

3. Tiešas iejaukšanās procedūra, ko ievieš ar Direktīvas 92/13 8. pantu, ar ko koordinē normatīvos un administratīvos aktus par to, kā piemēro Kopienas noteikumus par līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām, ko piemēro subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē, un ko ievieš ar Direktīvas 89/665 3. pantu, ar ko koordinē normatīvos un administratīvos aktus par to, kā piemēro Kopienas noteikumus par līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām piegādes un būvdarbu nozarē, atbilstoši kurai Komisija var vērsties pie dalībvalsts, ja tā uzskata, ka ir noticis acīmredzams un nepārprotams Kopienas noteikumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām pārkāpums, ir preventīvs pasākums, ar kuru nevar ne atkāpties, ne arī aizstāt Komisijas pilnvaras atbilstoši EKL 226. pantam tādā veidā, ka tam, vai Komisija izmanto šo procedūru vai nē, nav nozīmes, vērtējot prasības par valsts pienākumu neizpildi pieņemamību. Tādējādi izvēle starp divām procedūrām ietilpst Komisijas diskrecionārā varā.

(sal. ar 27. un 28. punktu)

4. Direktīvas 93/38, ar ko koordinē līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē, 20. panta 2. punkta c) un d) apakšpunkta noteikumi, ar ko konkrētos gadījumos līgumslēdzējiem subjektiem ļauj izmantot procedūru, iepriekš neizsludinot konkursu, – kas ir atkāpes no noteikumiem par publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu – ir jāinterpretē šauri. Turklāt pierādīšanas pienākums ir tam lietas dalībniekam, kurš vēlas uz šīm atkāpēm atsaukties.

Pirmkārt, runājot par 20. panta 2. punkta c) apakšpunktu minētajā direktīvā, lai varētu piemērot šo normu, ir jāizpilda divi kumulatīvi nosacījumi, proti, no vienas puses, veicamajiem būvdarbiem, kuri ir publiskā iepirkuma līguma priekšmets, ir jābūt tehniski specifiskiem un, no otras puses, šī tehniskā specifiskuma dēļ ir jābūt absolūtai nepieciešamībai minētā publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības piešķirt kādam konkrētam uzņēmumam.

Otrkārt, lai piemērotu Direktīvas 93/38 20. panta 2. punkta d) apakšpunktā paredzēto atkāpi, ir jāizpilda trīs apvienoti nosacījumi, proti, neparedzēta iemesla esamība, ārkārtēja steidzamība, kura nav saderīga ar pieprasītajiem termiņiem konkursa izsludināšanas gadījumā, un cēloņsakarība starp neparedzēto iemeslu un no tā izrietošo ārkārtējo steidzamību.

Tas, ka iestāde, kurai ir jāatbalsta minētais projekts, var noteikt termiņus, šajā sakarā ir minētā projekta apstiprināšanas procedūrā paredzams iemesls.

(sal. ar 33., 34., 40. un 43. punktu)