Lieta C‑559/10

Deli Ostrich NV

pret

Belgische Staat

(Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)

Kopējais muitas tarifs – Kombinētā nomenklatūra – Tarifu klasifikācija – Saldēta kamieļa gaļa, kuras izcelsme nav saistīta ar audzēšanas saimniecību – Klasificēšana apakšpozīcijā 0208 90 40 (citāda medījumu gaļa) vai 0208 90 95 (citāda)

Sprieduma kopsavilkums

Kopējais muitas tarifs – Tarifu pozīcijas – Kamieļa gaļa – Klasificēšana Kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijā 0208 90 40 – Nosacījums – Kamieļi, kas dzīvojuši savvaļā un ir bijuši medību objekti

(Padomes Regulas Nr. 2658/87 I pielikums; Komisijas Regula Nr. 1549/2006)

Kombinētā nomenklatūra, kas ietverta I pielikumā Regulai Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, ar grozījumiem, kuri izdarīti ar Regulu Nr. 1549/2006, ir interpretējama tādējādi, ka kamieļa gaļa ir klasificējama apakšpozīcijā 0208 90 40 kā “citāda medījumu gaļa”, ja kamieļi, no kuriem šī gaļa ir iegūta, ir dzīvojuši savvaļā un ir bijuši medību objekti.

(sal. ar 31. punktu un rezolutīvo daļu)

TIESAS SPRIEDUMS (astotā palāta)

2011. gada 27. oktobrī ( )

Kopējais muitas tarifs – Kombinētā nomenklatūra – Tarifu klasifikācija – Saldēta kamieļa gaļa, kuras izcelsme nav saistīta ar audzēšanas saimniecību – Klasificēšana apakšpozīcijā 0208 90 40 (citāda medījumu gaļa) vai 0208 90 95 (citāda)

Lieta C‑559/10

par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen (Beļģija) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2010. gada 17. novembrī un kas Tiesā reģistrēts 2010. gada 29. novembrī, tiesvedībā

Deli Ostrich NV

pret

Belgische Staat.

TIESA (astotā palāta)

šādā sastāvā: astotās palātas priekšēdētāja pienākumu izpildītājs K. Šīmans [K. Schiemann], tiesneši L. Bejs Larsens [L. Bay Larsen] un E. Jarašūns [E. Jarašiūnas] (referents),

ģenerāladvokāts P. Mengoci [P. Mengozzi],

sekretārs A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],

ņemot vērā rakstveida procesu,

ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:

– Deli Ostrich NV vārdā – K. Spanjoli [K. Spagnoli], advocaat,

– Beļģijas valdības vārdā – M. Jakobsa [M. Jacobs] un Ž. K. Allē [J.‑C. Halleux], pārstāvji,

– Eiropas Komisijas vārdā – L. Bujona [L. Bouyon] un B. Burggrāfs [B. Burggraaf], pārstāvji,

ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,

pasludina šo spriedumu.

Spriedums

1 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par kombinētās nomenklatūras, kas ietverta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.), ar grozījumiem, kuri izdarīti ar Komisijas 2006. gada 17. oktobra Regulu (EK) Nr. 1549/2006 (OV L 301, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “KN”), it īpaši apakšpozīciju 0208 90 40 un 0208 90 95, interpretāciju.

2 Šis lūgums ir iesniegts strīdā starp Deli Ostrich NV (turpmāk tekstā – “Deli Ostrich”) un Belgische Staat, ko pārstāv Federale Overheidsdienst Financiën, Douane en Accijnzen (Federālā finanšu, muitas un akcīzes nodokļa pārvalde), par Austrālijas izcelsmes saldētas kamieļu gaļas tarifu klasifikāciju.

Atbilstošās tiesību normas

KN

3 Eiropas Savienībā ievesto preču muitas klasifikācija ir reglamentēta KN, kas ietverta Regulas Nr. 2658/87 I pielikumā. Pamata lietas faktiem ir piemērojama KN redakcija, kas izriet no Regulas Nr. 1549/2006 teksta.

4 KN balstās uz Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, ko izstrādājusi Muitas sadarbības padome, vēlāk – Pasaules Muitas organizācija, kas dibināta ar 1983. gada 14. jūnijā Briselē noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kura kopā ar tās 1986. gada 24. jūnija grozījumu protokolu Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā apstiprināta ar Padomes 1987. gada 7. aprīļa Lēmumu Nr. 87/369/EEK (OV L 198, 1. lpp.).

5 KN pirmajā daļā ir ietverti visi ievada noteikumi. Šīs daļas I sadaļas, kas ir veltīta vispārīgiem noteikumiem, A punktā ar virsrakstu “Vispārīgi [KN] interpretācijas noteikumi” ir paredzēts:

“[KN] preces klasificē pēc šādiem principiem:

1. Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.

[..]

6. Juridiski preču klasifikāciju pozīcijas apakšpozīcijās nosaka atbilstoši apakšpozīciju noteikumiem un piezīmēm, kā arī pēc analoģijas atbilstoši iepriekš minētajiem noteikumiem, ievērojot, ka salīdzināmas ir tikai viena līmeņa apakšpozīcijas. Piemērojot šo noteikumu, iedaļu un nodaļu piezīmes arī ir piemērojamas, ja vien nav noteikts citādi.”

6 KN otrajā daļā ir ietverta preču klasifikācija sadaļās, nodaļās, pozīcijās un apakšpozīcijās.

7 Minētās daļas I sadaļā ar virsrakstu “Dzīvi dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes produkti” ir ietverta 2. nodaļa, kuras virsraksts savukārt ir “Gaļa un ēdami gaļas subprodukti”. Šajā nodaļā ir iekļauta pozīcija 0208, kuras redakcija ir šāda:

“0208 Citāda svaiga, atdzesēta vai saldēta gaļa un gaļas subprodukti

[..]

0208 90 – citāda:

0208 90 10 – – mājas baložu

– – medījumu, izņemot trušus vai zaķus:

0208 90 20 – – – paipalu

0208 90 40 – – – citāda

0208 90 55 – – roņu gaļa

0208 90 60 – – ziemeļbriežu

0208 90 70 – – varžu kājiņas

0208 90 95 – – citāda.”

8 Saskaņā ar Regulas Nr. 2658/87 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta otro ievilkumu un 10. pantu Eiropas Komisija izstrādā skaidrojumus par KN; tie tiek publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9 Skaidrojumi, kas bija spēkā pamata lietas faktisko apstākļu rašanās laikā, ir Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 2006. gada 28. februārī publicētie skaidrojumi (C 50, 1. lpp.). Attiecībā uz apakšpozīciju 0208 90 40 to redakcija ir šāda:

“Šajā apakšpozīcijā ietilpst sekojošu [šādu] dzīvnieku/putnu gaļa un uzturā lietojamie gaļas subprodukti:

1) medījuma kažokzvēri: dambrieži, stirnas, kalnu kazas (Rupicapra rupicapra), Holarktikas (Ziemeļamerikas) aļņi, antilokapras [antilopkazas], antilopes, gazeles, lāči un ķenguri;

2) medījuma meža putni: savvaļas baloži, meža zosis, meža pīles, irbes, fazāni, meža slokas, mērkaziņas, rubeņi, (dārza) stērstes un strausi.

To dzīvnieku, kuri parasti ir medību un šaušanas objekti (fazāni, dambrieži, strausi u.c.), gaļa un pārtikā lietojami subprodukti tiek klasificēti kā medījuma gaļa un pārtikā lietojami subprodukti arī tajā gadījumā, ja šie dzīvnieki ir izaudzēti nebrīvē.

Ziemeļbrieža gaļa un pārtikā lietojami subprodukti šajā apakšpozīcijā neietilpst (tie ir ietverti 0208 90 60. apakšpozīcijā). Tomēr dažu ziemeļbrieža sugu (piemēram, Kanādas aļņa) gaļa un pārtikā lietojami subprodukti tiek klasificēti šajā apakšpozīcijā, ja tiek sniegti pierādījumi, ka šī gaļa un pārtikā lietojamie subprodukti ir cēlušies no dzīvniekiem, kuri dzīvojuši savvaļā un tikuši nomedīti.

Šajā apakšpozīcijā neietilpst savvaļas trušu (Oryctolagus cuniculus) vai zaķu gaļa un pārtikā lietojami subprodukti, kuri ietilpst 0208 10 90. apakšpozīcijā.”

Pamata prāva un prejudiciālais jautājums

10 2007. gada 22. oktobrī sabiedrība DHL Global Forwarding NV (turpmāk tekstā – “DHL”) Kantoor der douane en accijnzen te Antwerpen (Muitas un akcīzes nodokļu iestādes Antverpenes birojs) iesniedza deklarāciju par 660 kartona kastēs iepakotu atkaulotas saldētas kamieļa gaļas gabalu nodošanu patēriņam. Kā šīs preces saņēmēja minētajā deklarācijā bija norādīta Deli Ostrich. Šī kamieļa gaļa tika deklarēta atbilstoši KN apakšpozīcijai 0208 90 95.

11 DHL minētajai deklarācijai bija pievienojusi kompetentās Austrālijas iestādes veterināro sertifikātu, kurš izsniegts 2007. gada 10. septembrī [un] kurā bija norādīts, ka attiecīgās kamieļa gaļas izcelsme ir no dzīvniekiem, kuri dzīvojuši savvaļā, un ka tie ir nomedīti.

12 2007. gada 12. decembrī DHL pēc Deli Ostrich pieprasījuma iesniedza pieteikumu par noteiktas ievedmuitas nodokļa summas atmaksu, jo minēto preci esot bijis jādeklarē atbilstoši KN apakšpozīcijai 0208 90 40. Tā kā šis pieteikums, kā arī Deli Ostrich iesniegtā administratīvā sūdzība tika noraidīti, Deli Ostrich cēla prasību Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen (Antverpenes pirmās instances tiesā).

13 Iesniedzējtiesa uzsver, ka neviena no lietas dalībniecēm pamata prāvā neapstrīd, ka attiecīgās gaļas izcelsme ir no dzīvniekiem, kuri nav saimniecībā audzēti kamieļi. Tomēr Deli Ostrich norāda, ka runa ir par savvaļas dzīvniekiem, turpretī Federale Overheidsdienst Financiën, Douane en Accijnzen uzskata, ka izšķirošais kritērijs tarifu klasifikācijai ir jāizsecina no tā, vai runa ir par parasti medītiem dzīvniekiem, kas kamieļu gadījumā tā neesot.

14 Uzskatot, ka tajā izskatāmās prāvas risinājumam ir nepieciešama KN normu par dzīvnieku valsts precēm interpretācija, Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:

“Ar kādu tarifu kodu ievedmuitas nodokļa jomā, kas bija piemērojams deklarācijas iesniegšanas brīdī 2007. gada 22. oktobrī, bija jāklasificē kamieļu, kuri, kā šajā gadījumā, neapstrīdami nav audzēti nebrīvē, gaļa?”

Par prejudiciālo jautājumu

Par pieņemamību

15 Savos rakstveida apsvērumos Deli Ostrich šaubās par lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu pieņemamību. Pēc tās domām, jautājums attiecas nevis uz Savienības tiesību interpretāciju, bet gan uz faktu vērtējumu pamata prāvā, kas jāveic valsts tiesai.

16 Šajā ziņā jāatgādina, ka LESD 267. pantā paredzētā procedūra balstās uz skaidru kompetences sadalījumu starp valsts tiesām un Tiesu. Tikai valsts tiesa, kura izskata strīdu un kurai ir jāuzņemas atbildība par pieņemamo tiesas lēmumu, ņemot vērā lietas īpatnības, novērtē gan prejudiciālā nolēmuma nepieciešamību sprieduma taisīšanai, gan Tiesai uzdoto jautājumu atbilstību. Tātad gadījumā, ja uzdotie jautājumi skar Kopienu tiesību interpretāciju, Tiesai principā ir pienākums pieņemt nolēmumu (skat. 2006. gada 5. oktobra spriedumu apvienotajās lietās C‑290/05 un C‑333/05 Nádasdi un Németh, Krājums, I‑10115. lpp., 28. punkts un tajā minētā judikatūra).

17 Ja Tiesai ir jāsniedz prejudiciāls nolēmums tarifu klasifikācijas jomā, tās uzdevums ir valsts tiesai izskaidrot kritērijus, kuru lietojums tai ļaus attiecīgās preces pareizi klasificēt KN, nevis veikt šo klasifikāciju pašai, īpaši tādēļ, ka Tiesas rīcībā nav visas šim uzdevumam nepieciešamās informācijas (skat. 2009. gada 16. jūlija spriedumu lietā C‑56/08 Pärlitigu, Krājums, I‑6719. lpp., 23. punkts, un 2010. gada 20. maija spriedumu lietā C‑370/08 Data I/O, Krājums, I‑4401. lpp., 24. punkts).

18 Šādā gadījumā no lietas materiāliem izriet, ka iesniedzējtiesas uzdotā jautājuma mērķis ir saņemt KN interpretāciju, precīzāk, kritēriju, kas ļauj kādu preci klasificēt vienā no KN pozīcijā 0208 ietvertajām apakšpozīcijām, izskaidrošanu, lai atrisinātu šīs tiesas izskatīšanā nodoto strīdu.

19 Līdz ar to lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir uzskatāms par pieņemamu.

Par lietas būtību

20 Ar uzdoto jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai kamieļu, kuri nav audzēti nebrīvē, gaļa ir klasificējama KN apakšpozīcijā 0208 90 40 (“citāda medījumu gaļa”) vai KN apakšpozīcijā 0208 90 95 (“citāda”).

21 Pēc Deli Ostrich un Komisijas domām, KN ir interpretējama tādējādi, ka attiecīgā kamieļa gaļa ir klasificējama KN apakšpozīcijā 0208 90 40, kas attiecas uz “citādu medījumu gaļu”. Savos rakstveida apsvērumos Beļģijas valdība turpretī norāda, ka šī gaļa ir klasificējama KN apakšpozīcijā 0208 90 95.

22 Šajā ziņā ir jāatgādina Tiesas pastāvīgā judikatūra, saskaņā ar kuru, lai nodrošinātu tiesisko drošību un kontroles iespējas, noteicošais kritērijs preču klasifikācijai pēc tarifiem, vispārēji runājot, ir to objektīvās īpašības un pazīmes, kas definētas KN tekstā un sadaļu vai nodaļu skaidrojumos (skat. 2011. gada 14. jūlija spriedumu lietā C‑196/10 Paderborner Brauerei Haus Cramer, Krājums, I‑0000. lpp., 31. punkts un tajā minētā judikatūra).

23 Komisijas izstrādātie KN skaidrojumi ir svarīgi dažādu tarifu pozīciju piemērojamības interpretācijā, lai arī tiem nav juridiski saistoša spēka (skat. 2010. gada 29. aprīļa spriedumu lietā C‑123/09 Roeckl Sporthandschuhe, Krājums, I‑4065. lpp., 37. punkts, un 2010. gada 28. oktobra spriedumu lietā C‑423/09 X, Krājums, I‑10821. lpp., 16. punkts).

24 Turpretī tādai Komisijas nodaļas vadītāja vēstulei kā Komisijas “Muitas nodokļu un netiešo nodokļu” (ĢD XXI) ģenerāldirektorāta vadītāja 1997. gada 29. aprīļa [vēstule], atbildot uz Federale Overheidsdienst Financiën, Douane en Accijnzen jautājumu par Beļģijas valdības rakstveida apsvērumos minētās kamieļa gaļas klasifikāciju, nav tāda piemērojamība kā minētajiem skaidrojumiem.

25 Šādā gadījumā ir jāsecina, ka kamieļa gaļa nav skaidri minēta ne KN pozīciju un apakšpozīciju tekstā, ne KN sadaļu vai nodaļu skaidrojumos, ne arī skaidrojumos attiecībā uz KN apakšpozīciju 0208 90 40.

26 Minētajā skaidrojumā ir precizēts, ka “to dzīvnieku, kuri parasti ir medību [..] objekti [..], gaļa un pārtikā lietojami subprodukti tiek klasificēti kā medījuma gaļa un pārtikā lietojami subprodukti arī tajā gadījumā, ja šie dzīvnieki ir izaudzēti nebrīvē”. Tomēr no šī precizējuma neizriet, ka šajā apakšpozīcijā var tikt klasificēta tikai to dzīvnieku, kuri parasti ir medību objekti, gaļa un pārtikā lietojami subprodukti.

27 Šajā ziņā ir jāatgādina, ka Tiesa sava 1973. gada 12. decembra sprieduma lietā 149/73 Witt (Recueil, 1587. lpp.) 3. punktā attiecībā uz ziemeļbriežu gaļu, kuras izcelsme var būt gan no savvaļas, gan no mājas dzīvniekiem, norādīja, ka vārds “medījums” tā ierastajā nozīmē attiecas uz dzīvnieku kategorijām, kuri dzīvo savvaļā un kuri ir medību objekti.

28 Tajā pašā minētā sprieduma lietā Witt punktā Tiesa būtībā norādīja, ka muitas iestādes var pamatoti pieprasīt neapgāžamus pierādījumus, kuri parāda to dzīvnieku medījumu raksturu, kuru gaļu importētājs deklarē kā tādu, kas ietilpst apakšpozīcijā, kura attiecas uz citādu medījumu gaļu, tādējādi ļaujot gaļu klasificēt atšķirīgi atkarībā no tā, vai tās izcelsme ir no vienas un tā pašas sugas savvaļas vai mājas dzīvniekiem.

29 Attiecībā uz objektīvām īpašībām un pazīmēm, kas ļauj kamieļa gaļu klasificēt KN apakšpozīcijā 0208 90 40 kā “citādu medījumu gaļu”, vērā ņemamais kritērijs tātad ir jautājums par to, vai attiecīgās klasificējamās gaļas izcelsme ir no dzīvniekiem, kuri ir dzīvojuši savvaļā un kuri ir bijuši medību objekti; tas ir jāpārbauda strīdu izskatošajai valsts tiesai.

30 Šajā gadījumā no lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka lietas dalībnieces pamata prāvā neapstrīd, ka attiecīgās gaļas izcelsme ir no kamieļiem, kuri nav audzētavās audzēti kamieļi. Turklāt Komisija savos rakstveida apsvērumos ir sniegusi faktiskus pierādījumus, kuri apstiprina, ka liela kamieļu populācijas daļa Austrālijā ir atgriezusies savvaļā un ka tie tik tiešām regulāri tiek medīti, tostarp, lai pārstrādātu tos pārtikas produktos; tie ir fakti, no kuriem izskatāmajā lietā var izsecināt, ka attiecīgās gaļas izcelsme ir no kamieļiem, kuri ir bijuši medību objekti.

31 Līdz ar to uz uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka KN ir interpretējama tādējādi, ka kamieļa gaļa ir klasificējama apakšpozīcijā 0208 90 40 kā “citāda medījumu gaļa”, ja kamieļi, no kuriem šī gaļa ir iegūta, ir dzīvojuši savvaļā un ir bijuši medību objekti.

Par tiesāšanās izdevumiem

32 Attiecībā uz lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (astotā palāta) nospriež:

Kombinētā nomenklatūra, kas ietverta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, ar grozījumiem, kuri izdarīti ar Komisijas 2006. gada 17. oktobra Regulu (EK) Nr. 1549/2006, ir interpretējama tādējādi, ka kamieļa gaļa ir klasificējama apakšpozīcijā 0208 90 40 kā “citāda medījumu gaļa”, ja kamieļi, no kuriem šī gaļa ir iegūta, ir dzīvojuši savvaļā un ir bijuši medību objekti.

[Paraksti]