4

Prāvas rašanās faktus Pirmās instances tiesa pārsūdzētā sprieduma 3.–13. punktā ir izklāstījusi šādi: “3 Prasītāja, Spānijas pilsone, studēja maģistrantūrā Briseles Brīvajā universitātē no 1991. gada septembra līdz 1992. gada jūlijam un pēc tam no 1992. gada oktobra līdz 1993. gada februārim bija praksē Komisijā Briselē. 4 No 1993. gada 1. oktobra līdz 1994. gada 31. decembrim prasītāja bija nodarbināta Navarras autonomās kopienas (Comunidad Autónoma de Navarra) valdības dienestā Briselē. No 1995. gada 21. februāra līdz 1995. gada 20. augustam viņa strādāja Briselē saskaņā ar līgumu, kuru viņa 1995. gada 21. februārī bija noslēgusi ar Sociedad de Desarrollo de Navarra, Sodena SA (Navarras Attīstības sabiedrība, turpmāk tekstā — “Sodena”), sabiedrību, kuras uzdevums ir attīstīt Navarras autonomās kopienas ekonomiku. 5 No 1995. gada 1. septembra līdz 1996. gada 30. jūnijam prasītāja strādāja par Eiropas Parlamenta deputāta palīdzi. 6 1996. gada jūlijā un augustā prasītāja strādāja kā brīvprātīgā kādā nevalstiskajā organizācijā (NVO) Peru. 7 No 1996. gada 2. septembra līdz 1997. gada 28. februārim viņa bija nodarbināta, pamatojoties uz darba līgumu, ko viņa 1996. gada 17. jūlijā noslēdza ar civiltiesisku sabiedrību ECO, kurai Komisija bija uzticējusi sniegt tehnisku palīdzību. 8 No 1997. gada 1. marta līdz 1998. gada 28. februārim prasītāja, pamatojoties uz 1997. gada 1. martā noslēgtu līgumu, strādāja Sociedad de Desarrollo Exterior de Navarra, Sodexna SA (Navarras Ārējo attiecību attīstības sabiedrība, turpmāk tekstā — “Sodexna”), sabiedrībā, kuras uzdevums ir attīstīt Navarras autonomās kopienas ārējās ekonomiskās attiecības, lai atvērtu jaunu Navarras autonomās kopienas pārstāvniecību Kopienu iestādēs Briselē. Vēlāk no 1998. gada 1. aprīļa līdz 1999. gada 31. martam viņa strādāja Sodexna, pamatojoties uz darba līgumu, kas noslēgts 1998. gada 1. aprīlī, par šīs sabiedrības Briseles biroja direktori. 9 Visbeidzot, no 1999. gada 1. aprīļa līdz 2001. gada 15. aprīlim prasītāja strādāja par Navarras autonomās kopienas valdības pārstāvi Briselē saskaņā ar Navarras autonomās kopienas 1999. gada 29. marta reģionālo dekrētu Nr. 87/1999, ar kuru prasītāja bija iecelta šajā amatā. 10 2001. gada 16. aprīlī prasītāja stājās darbā Komisijā Briselē ierēdnes statusā. Civildienesta noteikumu VII pielikuma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta otrajā ievilkumā minētais piecu gadu periods, saukts par “atsauces periodu”, šajā lietā bija no 1995. gada 16. oktobra līdz 2000. gada 15. oktobrim. 11 2001. gada 23. aprīlī tika izveidots akts par prasītājas stāšanos amatā un tajā tika norādīts, ka viņai ir atteikts ekspatriācijas pabalsts, un tas tika apstiprināts 28. jūnija dokumentā. 12 2001. gada 27. septembrī prasītāja pārsūdzēja 2001. gada 28. jūnija dokumentu atbilstoši Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punktam. 13 [Apstrīdētajā] lēmumā, kas prasītājai paziņots 2002. gada 5. aprīlī, iecēlējinstitūcija noraidīja prasītājas sūdzību. No lēmuma izriet, ka ekspatriācijas pabalsts un ar to saistītie pabalsti prasītājai bija atteikti tāpēc, ka viņa atskaites periodā bija dzīvojusi un strādājusi Briselē, atbilstoši Civildienesta noteikumu VII pielikuma 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam. Iecēlējinstitūcija konkrēti norādīja šādus apsvērumus: — Parlamenta deputāta palīdzes darbu no 1995. gada 1. septembra līdz 1996. gada 30. jūnijam nevarēja uzskatīt par “darbu, kas veikts starptautiskas organizācijas labā”, minētajā 4. pantā paredzētā izņēmuma izpratnē un tāpēc tas nebija jāņem vērā, jo prasītājai nebija tiešas juridiskas saiknes ar Parlamentu, jo vienīgā līgumtiesiskā saikne bija ar deputātu noslēgtais civiltiesiskais līgums; — Peru veiktais darbs no 1996. gada 11. jūlija līdz 18. augustam (vienu mēnesi un vienu nedēļu) nebija tāds, kas pārtrauktu viņas uzturēšanos Beļģijā; — uz profesionālo darbību sabiedrībās Sodena un Sodexna iepriekš minētā tiesību norma neattiecās, jo, pat atzīstot, ka šīs sabiedrības varētu būt publiskas un tām bija uzticēts pārstāvēt Navarras autonomās kopienas intereses Briselē, prasītājas darbs minētajās sabiedrībās bija regulēts civiltiesiskos līgumos; — arī prasītājas tiešo darbu Navarras valdības labā nevarēja uzskatīt par “darbu, kas veikts kādas citas valsts labā”, Civildienesta noteikumu VII pielikuma 4. pantā paredzētā izņēmuma izpratnē.”