Lieta C‑444/02

Fixtures Marketing Ltd

pret

Organismos prognostikon agonon podosfairou AE (OPAP)

(Monomeles protodikeio Athinon lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)

Direktīva 96/9/EK – Datubāzu tiesiskā aizsardzība – Datubāzes jēdziens – Sui generis tiesību piemērošanas joma – Futbola čempionātu programmas – Derības

Sprieduma kopsavilkums

1. Tiesību aktu tuvināšana – Datubāzu tiesiskā aizsardzība – Direktīva 96/9 – Datubāzes jēdziens – Futbola spēļu programma – Iekļaušana

(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/9 1. panta 2. punkts)

2. Tiesību aktu tuvināšana – Datubāzu tiesiskā aizsardzība – Direktīva 96/9 – Ieguldījuma, kas saistīts ar datubāzes satura iegūšanu, pārbaudi vai noformēšanu, jēdziens – Līdzekļi, kas veltīti futbola spēļu programmas izveidošanai – Izslēgšana

(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/9 7. panta 1. punkts)

1. Datubāzes jēdziens Direktīvas 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību 1. panta 2. punkta izpratnē nozīmē jebkuru krājumu, kas sevī ietver darbus, datus vai citus materiālus, kuri ir viens no otra nošķirami, neietekmējot to satura vērtību, un kuri sevī ietver jebkāda veida metodi vai sistēmu, kas ļauj atrast ikvienu to veidojošo materiālu.

Futbola spēļu programma ir datubāze Direktīvas 1. panta 2. punkta izpratnē. Pirmkārt, tajā ietvertie dati par futbola spēles datumu, laiku un komandu identitāti atklāj, skatoties tos kopā, autonomu informatīvu vērtību attiecībā uz to, ka tie sniedz trešām personām svarīgu informāciju par noteiktu spēli. Otrkārt, šo datu apkopošana programmas veidā atbilst minētā Direktīvas 1. panta 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem, ka tā ir sistemātiska vai metodiska un ka šo krājumu veidojošie materiāli ir individuāli pieejami.

(sal. ar 32.–36., 53. punktu un rezolutīvo daļu)

2. Ieguldījuma, kas saistīts ar datubāzes satura iegūšanu, jēdziens Direktīvas 96/9 par datubāzu tiesisko aizsardzību 7. panta 1. punkta izpratnē ir saprotams kā ieguldījums minētās datubāzes radīšanā. Tādējādi šis jēdziens apzīmē līdzekļus, kuri domāti esošo materiālu meklēšanai un to sakārtošanai minētajā bāzē, bet neietver līdzekļus, kas ir izmantoti, lai radītu datubāzes saturu veidojošus materiālus.

Saistībā ar spēļu programmas izveidošanu, lai organizētu futbola čempionātus, šāds ieguldījums nav līdzekļi, kas veltīti, lai noteiktu datumus, laikus un komandu pārus attiecībā uz šo čempionātu dažādām spēlēm. Turklāt šīs programmas saturošo datu iegūšana neprasa nekādu īpašu piepūli profesionālajām līgām, kas ir tieši iesaistītas šo datu radīšanā. Līdzekļi, kas ir izmantoti, lai pārbaudītu vai noformētu programmu veidojošos datus, arī nav uzskatāmi par būtisku ieguldījumu, kas ir neatkarīgs no ieguldījuma, kas saistīts ar minēto datu radīšanu.

(sal. ar 39.–40, 47., 49.–51., 53. punktu un rezolutīvo daļu)

TIESAS SPRIEDUMS (virspalāta)

2004. gada 9. novembrī ( )

Direktīva 96/9/EK – Datubāzu tiesiskā aizsardzība – Datubāzes jēdziens – Sui generis tiesību piemērošanas joma – Futbola čempionātu programmas – Derības

Lieta C‑444/02

par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši EKL 234. pantam,

ko Monomeles Protodikeio Athinon (Grieķija) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2002. gada 11. jūlijā un kas Tiesā reģistrēts 2002. gada 9. decembrī, tiesvedībā

Fixtures Marketing Ltd

pret

Organismos prognostikon agonon podosfairou AE (OPAP).

TIESA (virspalāta)

šādā sastāvā: priekšsēdētājs V. Skouris [V. Skouris], palātas priekšsēdētāji P. Janns [P. Jann], K. V. A. Timmermanss [C. W. A. Timmermans], A. Ross [A. Rosas] un K. Lēnartss [K. Lenaerts] (referents), tiesneši Ž. P. Puisošē [J.‑P. Puissochet], R. Šintgens [R. Schintgen], N. Kolnerika [N. Colneric] un H. N. Kunja Rodrigess [J. N. Cunha Rodrigues],

ģenerāladvokāte K. Štiksa‑Hakla [C. Stix‑Hackl],

sekretāres M. Muhika Arsamendi [M. Múgica Arzamendi] un M. F. Kontē [M.‑F. Contet], galvenās administratores,

ņemot vērā rakstveida procesu un tiesas sēdi 2004. gada 30. martā,

ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:

– Fixtures Marketing Ltd vārdā – K. Janakopuls [K. Giannakopoulos], dikigoros,

– Organismos prognostikon agonon podosfairou AE vārdā – F. Hristodulu [F. Christodoulou], K. Hristodulu [K. Christodoulou], A. Duzass [A. Douzas], L. Maravelis [L. Maravelis] un H. Pabukis [C. Pampoukis], dikigoroi,

– Grieķijas valdības vārdā – E. Mamuna [E. Mamouna], I. Bakopuls [I. Bakopoulos], un V. Kiriazopuls [V. Kyriazopoulos], pārstāvji,

– Beļģijas valdības vārdā – A. Snoeksa [A. Snoecx], pārstāve, kurai palīdz P. Vleminks [P. Vlaemminck], advocaat,

– Austrijas valdības vārdā – E. Rīdls [E. Riedl], pārstāvis,

– Portugāles valdības vārdā – L. Fernandišs [L. Fernandes] un A. P. Matuša Baruša [A. P. Matos Barros], pārstāvji,

– Somijas valdības vārdā – T. Pinne [T. Pynnä], pārstāve,

– Eiropas Kopienu Komisijas vārdā – K. Benksa [K. Banks] un M. Patakja [M. Patakia], pārstāves,

noklausījusies ģenerāladvokātes secinājumus tiesas sēdē 2004. gada 8. jūnijā,

pasludina šo spriedumu.

Spriedums

1 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu attiecas uz to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 11. marta Direktīvu 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību (OV L 77, 20. lpp., turpmāk tekstā – “Direktīva”).

2 Šis lūgums ir izteikts saistībā ar prāvu starp uzņēmumu Fixtures Marketing Ltd (turpmāk tekstā – “Fixtures”) un Organismos prognostikon agonon podosfairouAE (turpmāk tekstā – “OPAP”). Prāvas pamatā ir OPAP izmantotā informācija par Anglijas un Skotijas futbola čempionātu programmām, lai organizētu prognožu spēles.

Atbilstošās tiesību normas

3 Direktīvas mērķis atbilstoši tās 1. panta 1. punktam ir visu formu datubāzu tiesiskā aizsardzība. Datubāze ir definēta šīs direktīvas 1. panta 2. punktā kā “neatkarīgu darbu, datu vai citu materiālu individuāli elektroniski vai citādi pieejams krājums, kas sakārtots sistemātiski vai metodiski”.

4 Ar Direktīvas 3. pantu izveidota autortiesību aizsardzība attiecībā uz “datubāz[ēm], kuras to satura atlases vai izkārtojuma ziņā ir autora paša intelekta radīts darbs”.

5 Ar Direktīvas 7. pantu radītas sui generis tiesības šādā veidā:

“Aizsardzības objekts

1. Tādas datubāzes veidotājam, kuras satura iegūšanā, pārbaudē vai noformēšanā ir veikts kvalitātes un/vai kvantitātes aspektā būtisks ieguldījums, dalībvalstis nodrošina tiesības novērst visa datubāzes satura vai kvalitātes un/vai kvantitātes aspektā būtiskas tā daļas iegūšanu.

2. Šajā nodaļā:

a) “iegūšana” nozīmē visa datubāzes satura vai būtiskas tā daļas īslaicīgu vai pastāvīgu [pastāvīgu vai īslaicīgu] pārvietošanu uz citu nesēju jebkādiem paņēmieniem un jebkurā formā;

b) “atkārtota izmantošana” nozīmē jebkādā formā nodrošinātu brīvu piekļuvi visam datubāzes saturam vai tā daļai, izplatot tās eksemplārus, to iznomājot vai nodrošinot tās tiešsaisti vai citas pārraides formas. Pirmā datubāzes eksemplāra pārdošana Kopienā, ko izdara tiesību subjekts vai kāds ar viņa piekrišanu, izbeidz tiesības kontrolēt šo eksemplāru atkārtotu pārdošanu Kopienā.

Publiska iznomāšana nav uzskatāma par iegūšanu vai atkārtotu izmantošanu.

3. Pirmajā punktā minētās tiesības var tikt nodotas citiem, deleģētas vai piešķirtas ar licences līgumiem.

4. Pirmajā punktā minētās tiesības piemēro neatkarīgi no tā, vai datubāze ir vai nav aizsargājama ar autortiesībām vai citām tiesībām. Turklāt tās piemēro neatkarīgi no tā, vai datubāzes saturs ir vai nav aizsargājams ar autortiesībām vai citām tiesībām. Datubāzu aizsardzība saskaņā ar 1. punktā minētajām tiesībām neierobežo tiesības, kas ir spēkā attiecībā uz to saturu.

5. Nav atļauts atkārtoti un sistemātiski iegūt un/vai atkārtoti izmantot nebūtiskas datubāzes satura daļas, ja tas saistīts ar darbībām, kas traucē normālai šīs datubāzes izmantošanai vai nepamatoti apdraud šīs datubāzes veidotāja likumīgās intereses.”

6 Grieķijas tiesībās Direktīvu transponēja ar Likumu Nr. 2819/2000 (FEK A' 84/15.3.2000).

Pamata prāva un prejudiciālie jautājumi

7 No iesniedzējtiesas rīkojuma izriet, ka Anglijas un Skotijas futbola čempionātu organizatori, noslēdzot licences līgumu, uzdeva uzņēmumam Football Fixtures Ltd noteikt šo čempionātu spēļu programmas ārpus Apvienotās Karalistes. Fixtures savukārt piešķīra tiesības pārstāvēt šo programmu intelektuālo tiesību īpašniekus.

8 OPAP Grieķijā ir monopolstāvoklis laimes spēļu organizēšanā. Savā darbībā tā izmanto informāciju, ko sniedz Anglijas un Skotijas futbola čempionātu programmas.

9 Fixtures cēla Monomeles Protodikeio Athinon prasību pret OPAP, pamatojoties uz to, ka sui generis tiesības, ko Fixtures bauda Direktīvas 7. panta izpratnē, aizliedz tai praktizēt šādas aktivitātes.

10 Monomeles Protodikeio Athinon, saskaroties ar grūtībām Direktīvas interpretācijā, nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:

“1) Ko nozīmē “datubāze” un kāda ir Direktīvas [..], jo īpaši tās 7. panta, piemērojamība attiecībā uz sui generis tiesībām?

2) Ņemot vērā Direktīvas piemērojamību, vai futbola čempionātu programmas ir aizsargājamas kā datubāzes, uz kurām ražotājam ir sui generis tiesības, un pie kādiem nosacījumiem?

3) Tieši kā ir pārkāpta uz datubāzēm attiecināmā tiesība, un vai šī tiesība ir aizsargāta datubāzes satura izmaiņas gadījumā?”

Par prejudiciālajiem jautājumiem

Par pieņemamību

11 Somijas valdība apstrīd lūguma par prejudiciālo nolēmumu pieņemamību. Tā uzskata, ka iesniedzējtiesas rīkojumā ir neprecizitātes attiecībā uz pamata prāvā piemērojamām atbilstošajām tiesību normām un tajā esošajiem faktiskajiem apstākļiem, kas Tiesai neļauj sniegt vajadzīgās atbildes uz uzdotajiem jautājumiem un kas dalībvalstīm neļauj sniegt attiecīgus apsvērumus par šiem jautājumiem.

12 Jāatgādina, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru nepieciešamība valsts tiesai saņemt derīgu Kopienu tiesību interpretāciju prasa, lai valsts tiesa definē faktiskos apstākļus un atbilstošo tiesisko regulējumu, no kura izriet tās uzdotais jautājums, vai vismaz lai valsts tiesa izskaidro faktiskos apstākļos, uz kuriem balstās šie jautājumi (1999. gada 21. septembra spriedums lietā C‑67/96 Albany, Recueil, I‑5751. lpp., 39. punkts).

13 Ar iesniedzējtiesas lēmumos sniegto informāciju būtu jādod iespēja Tiesai ne tikai sniegt derīgas atbildes, bet arī ļaut dalībvalstīm, kā arī citām ieinteresētajām pusēm sniegt apsvērumus saskaņā ar EK Tiesas Statūtu 20. pantu. Tiesas pienākums ir uzraudzīt, lai šī iespēja būtu nodrošināta, ņemot vērā faktu, ka iepriekš minētā panta izpratnē ieinteresētajām pusēm tiek nosūtīti tikai iesniedzējtiesas lēmumi (iepriekš minētais spriedums lietā Albany, 40. punkts).

14 Šajā lietā no pamata prāvā esošo pušu un dalībvalstu valdību sniegtajiem apsvērumiem atbilstoši EK Tiesas Statūtu 20. pantam izriet, ka iesniedzējtiesas rīkojumā ietvertās norādes tām ir ļāvušas saprast to, ka pamata prāvas pamatā ir OPAP sporta derību organizēšanas nolūkā izmantotā informācija, kas balstīta uz profesionālo futbola līgu izstrādāto čempionātu programmām, un ka šajā sakarā iesniedzējtiesa šaubās par datubāzes jēdzienu Direktīvas 1. panta 2. punkta izpratnē un par minētās direktīvas 7. pantā ietverto sui generis tiesību piemērojamību un nozīmi.

15 Turklāt iesniedzējtiesa sniedz precizējumus par attiecībām, kādas pastāv starp attiecīgajām futbola līgām, Football Fixtures Ltd un Fixtures, kas ļauj saprast, kādā statusā Fixtures pamata prāvas ietvaros prasa aizsardzību attiecībā uz sui generis tiesībām.

16 Iesniedzējtiesas sniegtā informācija kopumā dod Tiesai pietiekamu izpratni par pamata prāvu, lai varētu interpretēt attiecīgās Kopienu tiesību normas attiecībā uz prāvā esošo situāciju.

17 No tā izriet, ka lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir pieņemams.

Par lietas būtību

Par datubāzu jēdzienu Direktīvas 1. panta 2. punkta izpratnē

18 Uzdodot pirmos divus jautājumus, iesniedzējtiesa vispirms lūdz izskaidrot, ko sevī ietver datubāzu jēdziens Direktīvas 1. panta 2. punkta izpratnē, un vai šis jēdziens aptver futbola čempionātu programmas.

19 Direktīvas izpratnē datubāzes ir definētas tās 1. panta 2. punktā kā “neatkarīgu darbu, datu vai citu materiālu individuāli elektroniski vai citādi pieejams krājums, kas sakārtots sistemātiski vai metodiski”.

20 Kā uzsver Fixtures un Komisija, vairāki elementi norāda uz Kopienas likumdevēja vēlmi piešķirt datubāzes jēdzienam Direktīvas izpratnē plašu nozīmi, kuras pamatā nav formālas, tehniskas vai materiālas dabas apsvērumi.

21 Tāpat arī Direktīvas 1. panta 1. punkts nosaka, ka tā attiecas uz “visu formu” datubāzu tiesisko aizsardzību.

22 Lai arī Padomes Direktīvas par datubāzu tiesisko aizsardzību priekšlikums (OV 1992, C 156, 4. lpp.), ko iesniedza Komisija 1992. gada 15. aprīlī, attiecās tikai un vienīgi uz elektroniskajām datubāzēm saskaņā ar šī Direktīvas priekšlikuma 1. panta pirmās daļas pirmajā apakšpunktā ietverto datubāzu definīciju, likumdošanas procesa gaitā to pārliecināja “paplašināt šajā direktīvā piešķirto aizsardzību, attiecinot to arī uz neelektroniskajām datubāzēm”, kā tas izriet no Direktīvas četrpadsmitā apsvēruma.

23 Saskaņā ar šīs pašas direktīvas septiņpadsmito apsvērumu datubāzes jēdziens ir jāsaprot kā tāds, kas aptver “literāru, mākslas, muzikālu vai citu darbu krājumus, vai citu materiālu, piemēram, tekstus, skaņas, attēlus, skaitļus, faktus un datus”. Tādējādi apstāklis, ka dati vai attiecīgie materiāli attiecas uz sportu, nav šķērslis to atzīšanai par datubāzi minētās direktīvas izpratnē.

24 Lai arī Eiropas Parlaments savā 1993. gada 23. jūnija atzinumā par Padomes Direktīvas par datubāzu tiesisko aizsardzību priekšlikumu (OV C 194, 144. lpp.) ieteica datubāzes atzīšanu pakļaut nosacījumam, ka krājumā ir “ievērojams daudzums” datu, darbu vai citu materiālu, šis nosacījums vairs neparādās Direktīvas 1. panta 2. punkta definīcijā.

25 Lai izvērtētu datubāzes esamību Direktīvas izpratnē, nav nepieciešams, lai krājums sevī ietvertu citas izcelsmes, nevis šī krājuma veidotāja materiālus, krājuma veidotāja radītos materiālus vai materiālus, kam piemīt abu šo kategoriju pazīmes.

26 Pretēji Grieķijas un Portugāles valdības uzskatam neviens Direktīvas punkts neļauj secināt, ka kāda materiāla atzīšana par datubāzi ir atkarīga no tā, vai tas ir autora paša intelekta radīts. Kā to atzīst Komisija, oriģinalitātes kritērijs ir būtisks tikai gadījumā, lai izvērtētu datubāzes atbilstību autortiesību aizsardzībai, ko paredz Direktīvas II nodaļa, kā tas izriet no 3. panta 1. punkta, kā arī no šīs direktīvas piecpadsmitā un sešpadsmitā apsvēruma.

27 Šādas plašas interpretācijas kontekstā no Direktīvas dažādiem punktiem izriet, ka datubāzes jēdziena specifika izriet no funkcionālā kritērija.

28 Faktiski Direktīvas apsvērumu redakcija norāda uz to, ka, ņemot vērā “ik gadu visās tirdzniecības un rūpniecības nozarēs radītās un apstrādātās informācijas apjoma strauj[o] pieaugum[u] Kopienā un pasaulē”, kā tas noteikts desmitajā apsvērumā, šīs direktīvas izveidotais tiesiskās aizsardzības mērķis ir veicināt tādu sistēmu attīstību, kas veic “uzkrāšanas” un “informācijas apstrādes” funkciju, kā to paredz desmitais un divpadsmitais apsvērums.

29 Tāpat kāda materiāla atzīšana par datubāzi ir, vispirmām kārtām, atkarīga no tā, vai pastāv krājums ar “neatkarīgu materiālu”, proti – ar materiāliem, kas ir nošķirami viens no otra, neietekmējot to informatīvo, literāro, māksliniecisko, muzikālo vai citāda veida saturu vērtību. Šajā gadījumā atbilstoši šīs direktīvas septiņpadsmitajam apsvērumam Direktīva neattiecas uz audiovizuāla, kinematogrāfiska, literāra vai muzikāla darba fiksēšanu.

30 Lai krājumu atzītu par datubāzi, šo krājumu veidojošiem neatkarīgiem materiāliem ir jābūt apkopotiem sistemātiski vai metodiski un jebkādā veidā ir jābūt individuāli pieejamiem. Neprasot, lai šī sistemātiskā vai metodiskā apkopošana būtu fiziski redzama, kā tas ir noteikts divdesmit pirmajā apsvērumā, šis nosacījums nozīmē to, ka krājums parādās jebkādas formas fiksētā nesējā un ietver tehnisku līdzekli, piemēram, elektroniskos, elektromagnētiskos vai elektrooptiskos procesus saskaņā ar šīs direktīvas trīspadsmito apsvērumu, vai citu līdzekli, piemēram, indeksu, satura rādītāju, plānu vai īpašu klasifikācijas veidu, kas ļauj noteikt jebkuru tās saturā ietvertu neatkarīgu materiālu.

31 Pateicoties šim otram nosacījumam, šīs direktīvas izpratnē datubāzi, ko apzīmē, izmantojot līdzekli, kas tās saturā ļauj atrast ikvienu tās veidojošo materiālu, var atšķirt no materiālu apkopojuma, kas sniedz informāciju, bet kas nevar apstrādāt to veidojošus individuālos materiālus.

32 No iepriekš minētās analīzes izriet, ka datubāzes jēdziens Direktīvas 1. panta 2. punkta izpratnē nozīmē jebkuru krājumu, kas ietver darbus, datus vai citus materiālus, kuri ir viens no otra nošķirami, neietekmējot to satura vērtību, un kuri sevī ietver jebkāda veida metodi vai sistēmu, kas ļauj atrast ikvienu to veidojošu materiālu.

33 Pamata prāvā datums, laiks un abu komandu, proti – uzņemošās un viesos esošās komandas, identitāte saistībā ar futbola spēli ir aptverta ar neatkarīgu materiālu jēdzienu Direktīvas 1.panta 2. punkta izpratnē, jo tiem ir autonoma informatīva vērtība.

34 Ja patiešām futbola čempionāta interesēs ir vispārīgi ņemt vērā šī čempionāta dažādas spēles, tik un tā kopumā dati par futbola spēles datumu, laiku un komandu identitāti atklāj autonomu vērtību attiecībā uz to, ka tie sniedz trešām personām svarīgu informāciju.

35 Šādos apstākļos datu, laiku un komandu kompilācija par futbola čempionāta dažādu dienu spēlēm ir krājums ar neatkarīgiem materiāliem. Apkopošana programmas, datumu, laiku un komandu vārdu veidā attiecībā uz šīm dažādajām futbola spēlēm atbilda nosacījumiem, ka tā ir sistemātiska vai metodiska un ka šī krājuma veidojošie materiāli ir individuāli pieejami. Grieķijas un Austrijas norādītais apstāklis, saskaņā ar kuru komandu salikšana pa pāriem tiek veikta izlozes veidā, nevar apšaubīt iepriekš minēto analīzi.

36 No tā izriet, ka futbola čempionāta programma, kā, piemēram, pamata prāvā esošās, ir datubāze Direktīvas 1. panta 2. punkta izpratnē.

Par sui generis tiesību piemērojamību

37 Iesniedzējtiesa, uzdodot pirmos divus jautājumus, Tiesai vēl jautā par aizsardzības ar sui generis tiesībām piemērojamību apstākļos, kādi pastāv pamata prāvā.

38 Direktīvas 7. panta 1. punkts piešķir aizsardzību ar sui generis tiesībām datubāzēm, kas atbilst konkrētam kritērijam, proti, ka to satura iegūšana, pārbaude vai noformēšana apstiprina kvalitātes vai kvantitātes aspektā būtisku ieguldījumu.

39 Saskaņā ar Direktīvas devīto, desmito un divpadsmito apsvērumu tās mērķis, kā to norāda OPAP un Grieķijas valdība, ir veicināt un aizsargāt ieguldījumus tādu datu “uzkrāšanas” un “apstrādes” sistēmās, kas attīsta informāciju tirgus apstākļos, ko iezīmē ik gadu visās nozarēs radīto un apstrādāto datu apjoma straujais pieaugums. No tā izriet, ka jēdziens “ieguldījums, kas saistīts ar datubāzes satura iegūšanu, pārbaudi vai noformēšanu”, vispārīgi ir jāsaprot kā ieguldījums minētās bāzes kā tādas radīšanā.

40 Šādā kontekstā jēdziens “ieguldījums, kas saistīts ar datubāzes satura iegūšanu”, kā to uzsver OPAP un Beļģijas, Austrijas un Portugāles valdības, ir saprotams kā tāds, kas apzīmē līdzekļus, kas domāti esošu neatkarīgu materiālu meklēšanai un to sakārtošanai minētajā bāzē, izņemot līdzekļus, kas ir izmantoti, lai tikai radītu neatkarīgus materiālus. Direktīvā noteiktās aizsardzības ar sui generis tiesībām mērķis ir veicināt esošās informācijas uzkrāšanas un apstrādes sistēmu ieviešanu, nevis tādu materiālu radīšanu, ko vēlāk var sakārtot datubāzē.

41 Šādu interpretāciju pamato Direktīvas trīsdesmit devītais apsvērums, saskaņā ar kuru sui generis tiesību mērķis ir garantēt aizsardzību pret tādu rezultātu iegūšanu, kas saņemti no finansiālā un profesionālā ieguldījuma, ko sniegusi persona, kas “meklēja un apkopoja datubāzes saturu”. Kā to atzīst ģenerāladvokāte savu secinājumu 67.–72. punktā, neņemot vērā nelielas izmaiņas terminoloģijā, visas šī trīsdesmit devītā apsvēruma valodas versijas pamato interpretāciju, saskaņā ar kuru no iegūšanas jēdziena ir izslēgta datubāzē esošo materiālu radīšana.

42 Direktīvas deviņpadsmitais apsvērums, saskaņā ar kuru vairāku mūzikas izpildījumu ierakstu kompilācija kompaktdiskā nav pietiekami ievērojams ieguldījums sui generis tiesību baudīšanai, sniedz papildu argumentu šīs interpretācijas atbalstam. No tā faktiski izriet, ka līdzekļi, kas ieviesti pašu darbu vai datubāzē esošo materiālu radīšanas nolūkā, šajā gadījumā – kompaktdiskā, nav pielīdzināmi ieguldījumam, kas saistīts ar minētās bāzes satura iegūšanu, un tādējādi nevar tikt ņemts vērā, lai izvērtētu tāda ieguldījuma būtību, kas saistīts ar šīs bāzes rašanos.

43 Jēdziens “ieguldījums, kas saistīts ar datubāzes satura pārbaudi”, ir jāsaprot kā tāds, kas paredz līdzekļus, kuri, lai nodrošinātu minētajā bāzē ietvertās informācijas ticamību, domāti meklēto materiālu precizitātes kontrolei šīs bāzes rašanās, kā arī tās darbības laikā. Jēdziens “ieguldījums, kas saistīts ar datubāzes satura noformēšanu”, skar līdzekļus, kuru mērķis ir piešķirt minētajai bāzei savu informācijas apstrādes funkciju, proti – to, kas domāta šajā bāzē esošo materiālu sistemātiskai vai metodiskai apkopošanai, kā arī to individuālas pieejamības nodrošināšanai.

44 Ieguldījums, kas saistīts ar datubāzes rašanos, var būt ietverts cilvēku, finanšu vai tehnikas resursu, vai līdzekļu ieviešanā, bet tam jābūt kvantitatīvā vai kvalitatīvā aspektā būtiskam. Kvantitatīva izvērtēšana atsaucas uz līdzekļiem, ko var izteikt skaitļos, turpretim kvalitatīva izvērtēšana – uz pūlēm, kas nav izsakāmas skaitļos, piemēram, intelektuālas pūles vai enerģijas patēriņš, kā tas izriet no Direktīvas septītā, trīsdesmit devītā un četrdesmitā apsvēruma.

45 Šādā kontekstā apstāklis, ka datubāzes rašanās būtu saistīta ar tādas pamatdarbības veikšanu, kuras ietvaros persona, kas rada bāzi, ir arī šajā datubāzē esošo materiālu radītāja, pats par sevi neizslēdz to, ka šī persona var prasīt aizsardzību ar sui generis tiesībām, ar nosacījumu, ka tā pierāda, ka minēto materiālu iegūšana, to pārbaude vai to noformēšana šī sprieduma 40.–43. punktā precizētajā izpratnē ir kvantitatīvā vai kvalitatīvā aspektā būtisks ieguldījums, kas ir autonoms salīdzinājumā ar līdzekļiem, kuri ieviesti šo materiālu radīšanas nolūkā.

46 Šajā sakarā, ja datu meklēšana un to precizitātes pārbaude datubāzes rašanās laikā pēc būtības no datubāzes veidotāja neprasa īpašu līdzekļu ieviešanu, jo runa ir par datiem, ko tas ir radījis un kas ir tā rīcībā, tad šo datu sakārtošana, to sistemātiska vai metodiska izkārtošana bāzes ietvaros, to individuālas pieejamības nodrošināšana un to precizitātes pārbaude visas datubāzes darbības laikā var tomēr prasīt kvantitatīvā un/vai kvalitatīvā aspektā būtisku ieguldījumu Direktīvas 7. panta 1. punkta izpratnē.

47 Pamata prāvā līdzekļi, kas domāti, lai futbola čempionātu organizēšanas ietvaros noteiktu datumus, laikus un komandas – gan uzņemošo, gan viesos esošo – saistībā ar šo čempionātu dažādu dienu spēlēm, atbilst, kā to arī uzskata OPAP un Beļģijas, Austrijas un Portugāles valdības, ieguldījumam, kas saistīts ar šo spēļu programmas radīšanu. Šāds ieguldījums, kas attiecas uz čempionātu pašu organizēšanu, ir saistīts ar attiecīgajā bāzē ietverto datu, proti – datu par dažādu čempionātu atsevišķu spēli, radīšanu. Tādējādi tas nav ņemams vērā Direktīvas 7. panta 1. punkta ietvaros.

48 Šādos apstākļos, norobežojoties no iepriekšējā punktā minētā ieguldījuma, jāpārbauda, vai futbola spēļu programmas satura iegūšanā, pārbaudē vai noformēšanā ir veikts kvalitātes vai kvantitātes aspektā būtisks ieguldījums.

49 Futbola spēļu programmu veidojošo datu meklēšana un sakārtošana profesionālajām līgām neprasa īpašu piepūli. Faktiski tās ir neatdalāmi saistītas ar šo datu radīšanu, kurā minētās līgas tieši piedalās kā futbola čempionātu organizēšanas atbildīgās personas. Tādējādi futbola spēļu programmas satura iegūšana neprasa nekādu autonomu ieguldījumu salīdzinājumā ar to, ko prasa šajā programmā ietverto datu radīšana.

50 Profesionālajām futbola līgām nav jāvelta nekāda īpaša piepūle, lai pārbaudītu datu precizitāti par čempionātu spēlēm programmas sagatavošanas laikā, jo minētās līgas ir tieši iesaistītas šo datu radīšanā. Kas attiecas uz sezonas laikā notiekošo spēļu programmu satura precizitātes pārbaudi, tā sastāv, kā tas izriet no Fixtures apsvērumiem, no šo programmu atsevišķu datu pielāgošanas līgu vai sadarbībā ar līgām izlemtajai spēles vai čempionāta dienas iespējamai pārcelšanai. Šāda pārbaude nav uzskatāma par tādu, kurā ir veikts būtisks ieguldījums.

51 Futbola spēļu kalendāra noformēšana arī ir cieši saistīta ar šīs programmas veidojošo datu pašu radīšanu. Tādējādi tā nav uzskatāma par tādu, kas prasa autonomu ieguldījumu salīdzinājumā ar ieguldījumu, kas saistīts ar veidojošo datu radīšanu.

52 No tā izriet, ka ne futbola spēļu programmas satura iegūšanā, ne pārbaudē, ne arī noformēšanā nav veikts tik būtisks ieguldījums, lai attaisnotu labuma gūšanu no aizsardzības ar sui generis tiesībām, ko piešķir Direktīvas 7. pants.

53 Ņemot vērā iepriekš minēto, uz diviem pirmajiem uzdotajiem jautājumiem ir jāatbild šādi:

– datubāzes jēdziens Direktīvas 1. panta 2. punkta izpratnē nozīmē jebkuru krājumu, kas sevī ietver darbus, datus vai citus materiālus, kuri ir viens no otra nošķirami, neietekmējot to satura vērtību, un kuri sevī ietver jebkāda veida metodi vai sistēmu, kas ļauj atrast ikvienu to veidojošo materiālu;

– futbola spēļu programma, kā, piemēram, pamata prāvā esošās, ir datubāze Direktīvas 1. panta 2. punkta izpratnē;

– jēdziens “ieguldījums, kas saistīts ar datubāzes satura iegūšanu”, Direktīvas 7. panta 1. punkta izpratnē ir saprotams kā tāds, kas apzīmē līdzekļus, kuri domāti esošo materiālu meklēšanai un to sakārtošanai minētajā bāzē. Tas neietver līdzekļus, kas ir izmantoti, lai radītu datubāzes saturu veidojošus materiālus. Saistībā ar spēļu programmas izveidošanu, lai organizētu futbola čempionātus, tādējādi netiek izmantoti līdzekļi, lai noteiktu datumus, laikus un komandu pārus attiecībā uz šo čempionātu dažādām spēlēm.

54 Ņemot vērā iepriekš minēto, nav nepieciešams atbildēt uz trešo uzdoto jautājumu.

Par tiesāšanās izdevumiem

55 Attiecībā uz lietas dalībniekiem pamata lietā šī tiesvedība ir stadija procesā, ko izskata iesniedzējtiesa, kura lemj par tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (virspalāta) nospriež:

datubāzes jēdziens Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 11. marta Direktīvas 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību 1. panta 2. punkta izpratnē nozīmē jebkuru krājumu, kas sevī ietver darbus, datus vai citus materiālus, kuri ir viens no otra nošķirami, neietekmējot to satura vērtību, un kuri sevī ietver jebkāda veida metodi vai sistēmu, kas ļauj atrast ikvienu to veidojošo materiālu;

futbola spēļu programma, kā, piemēram, pamata prāvā esošās, ir datubāze Direktīvas 96/9 1. panta 2. punkta izpratnē;

jēdziens “ieguldījums, kas saistīts ar datubāzes satura iegūšanu” Direktīvas 96/9 7. panta 1. punkta izpratnē ir saprotams kā tāds, kas apzīmē līdzekļus, kuri domāti esošo materiālu meklēšanai un to sakārtošanai minētajā bāzē. Tas neietver līdzekļus, kas ir izmantoti, lai radītu datubāzes saturu veidojošus materiālus. Saistībā ar spēļu programmas izveidošanu, lai organizētu futbola čempionātus, tādējādi netiek izmantoti līdzekļi, lai noteiktu datumus, laikus un komandu pārus attiecībā uz šo čempionātu dažādām spēlēm.

[Paraksti]