*
LV
Jud ikatūr askrājums
*
ECLI:EU:C:2013 :489 1TIESAS S PRIEDUM S (ceturtā palāta)
2013 . gada 18 . jūlijā 
Tiesvedības valoda – itāļu.LESD 267 . panta trešā daļa — Pēdējo instanču tiesu pienākuma lūgt prejudiciālu no lēmumu apmērs — 
LESD 101 . pants — Profesionāls ētikas kodekss, kurā aizliegts piemērot profesijas cieņai 
neatbilstošus tarifus
Lieta C-136/12
par lūgumu sniegt prejudiciālu no lēmumu atbilstoši LESD 267 . pantam, ko C onsiglio di Stato (Itālija) 
iesniedza ar l ēmumu, ka s pieņemts 2012 . gada 14 . februārī un ka s Tiesā reģistrēts 2012 . gada 
13. martā, tiesvedībā
Consiglio nazionale dei geologi
pret
Autorità garante della concorrenza e del mercato
un
Autorità garante della concorrenza e del mercato
pret
Consiglio nazionale dei geologi .
TIESA ( ceturtā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs L . Bejs L arsens [L. Bay L arsen], tiesneši J. Malenovskis 
[J. Malenovský], U. Lehmuss [ U. Lõhmus], M . Safjans [M. Safjan] (referents) un A . Prehala 
[A. Prechal],
ģenerāladvokāts P. Kruss V iljalons [P. Cruz Villalón],
sekretārs A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida p rocesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko s niedza:
— Consiglio nazionale dei geologi vārdā – A. Lagonegro, avvocatessa,
— Itālijas valdības vārdā – G. Palmieri, pārstāve, kurai p alīdz S. Fiorentino, avvocato dello Stato,
2 ECLI:EU:C:2013 :4892013 .GADA 18 .JŪLIJA SPRIEDUM S—LIETAC-136/12
CONSIGLIONAZIONALEDEIGEOLO GIUN AUTORITÀ GA RANTEDELLACONCORRENZAEDELMERCATO
— Francijas valdības vārdā – G. de B ergues, kā arī E. Belliard un B. Beaupère-Manokha, pārstāvji,
— Ungārijas valdības vārdā – M . Fehér, kā arī K. Molnár un K. Szíjjártó, pārstāvji,
— Eiropas Komisijas vārdā – J.-P. Keppenne, L. Malferrari un G. Conte, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta 
secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1 Lūgums sniegt prejudiciālu no lēmumu ir p ar LESD 101 . panta un 267 . panta trešās daļas interpretāciju.
2 Šis lūgums ir i esniegts saistībā ar t iesvedību starp Consiglio nazionale de i geologi (Nacionālā ģeologu 
padome; turpmāk tekstā – “CNG”) un Autorità garante della concorrenza e del mercato [Konkurences 
un tirgus uzraudzības iestāde] (turpmāk tekstā – “Autorità”), kā ar ī starp CNG un Autorità par tās 
konstatēto aizliegto vienošanos, kas ierobežo kon kurenci un ka s izpaužas kā C NG pieņemts ētikas 
tiesiskais regulējums saistībā ar ģ eologu atlīdzības no teikšanu.
Atbilstošās tiesību normas
3 Saskaņā ar 1963 . gada 3 . februāra L ikuma Nr. 112 p ar ģeologa kv alifikācijas un profesijas aizsardzību 
(legge n . 112 – D isposizioni per la tutela de l titolo e della professione di geologo, 1963 . gada 
28. februāra G URI Nr. 57; turpmāk tekstā – “Likums Nr. 112/1963 ”) 2. pantu minēto profesiju Itālijā 
var ve ikt, ja persona ir i ekļauta reģistrā, kuru uztur Nacionālā Ģeologu biedrība.
4 Šī likuma 8. pantā ir p aredzēts, ka v isi minētajā reģistrā iekļautie ģeologi veido biedrību un ievēl CNG.
5 Minētā likuma 9. pantā ir no teikts:
“Papildus citās tiesību no rmās no teiktajām funkcijām [CNG] veic šādas funkcijas:
a) uzrauga profesionālā tiesiskā regulējuma un visu pārējo profesiju regulējošo tiesību no rmu 
ievērošanu;
b) uztur reģistru un īpašo sarakstu un ve ic reģistrāciju un svītrošanu;
c) aizsargā profesionālo kv alifikāciju un ve ic pasākumus nelegālu profesionālo dar bību apkarošanai;
d) veic disciplinārus pasākumus;
e) pēc lūguma no saka atlīdzību;
f) apsaimnieko N acionālajai [Ģeologu] biedrībai p iederošus īpašumus un ka tru gadu sagatavo 
budžeta projektu un gada p ārskatu;
g) ciktāl no teikti nepieciešams N acionālās [Ģeologu] biedrības dar bības izdevumu segšanai, ar 
lēmumu, kuru apstiprina tieslietu ministrs, nosaka ikgadējo iemaksu apmēru, kuras maksā reģistrā 
vai īpašā sarakstā reģistrētās pe rsonas, kā ar ī no devas par reģistrāciju reģistrā vai sarakstā un 
nodevas par sertifikātu un viedokļu par atlīdzības no teikšanu izsniegšanu.”
ECLI:EU:C:2013 :489 32013 .GADA 18 .JŪLIJA SPRIEDUM S—LIETAC-136/12
CONSIGLIONAZIONALEDEIGEOLO GIUN AUTORITÀ GA RANTEDELLACONCORRENZAEDELMERCATO
6 Saskaņā ar 1966 . gada 25 . jūlija Likuma Nr. 616 p ar no teikumiem, ar ku riem t iek piemērots 1963 . gada 
3. februāra L ikums Nr. 112 p ar ģeologa kv alifikācijas un profesijas aizsardzību (legge n . 616 – Norme 
integrative per l’applicazione della L. 3 febbraio 1963 , n. 112, contenente norme per la tutela de l titolo 
e della professione di geologo, 1966 . gada 13 . augusta GURI Nr. 201), 14. panta 1. punktu:
“Reģistrā vai īpašajā sarakstā iekļautai pe rsonai, kas rīkojas neatbilstoši profesijas cieņai vai prestižam, 
atkarībā no p ārkāpuma smaguma var uzlikt šādu disciplinārsodu:
1) rājienu;
2) atstādināšanu no p rofesionālas dar bības uz laiku līdz vienam gadam;
3) svītrošanu.
[..]”
7 2006 . gada 4 . jūlija Dekrētlikuma Nr. 223 p ar steidzamiem no teikumiem a ttiecībā uz ekono misko u n 
sociālo uzplaukumu, publisko izdevumu ierobežošanu un ra cionalizāciju un iejaukšanos attiecībā uz 
ieņēmumiem u n cīņu pret izvairīšanos no no dokļu m aksāšanas (decreto-legge n . 223 – D isposizioni 
urgenti per il rilancio economico e sociale, per il contenimento e la razionalizzazione de lla spesa 
pubblica, nonchè interventi in materia di entrate e di contrasto all’evasione fiscale, 2006 . gada 4 . jūlija 
GURI Nr. 153), kas pēc tam, kad t ajā tika ve ikti grozījumi, ar 2006 . gada 4 . augusta Likumu Nr. 248 
ieguva likuma spēku (turpmāk tekstā – “Dekrētlikums Nr. 223/2006 ”), 2. pantā ir p aredzēts:
“1.Saskaņā ar K opienu brīvas kon kurences principu un pe rsonu brīvas pārvietošanās un pakalpojumu 
sniegšanas brīvības principiem u n lai no drošinātu lietotājiem r eālu izvēles iespēju savu tiesību 
izmantošanā un iespēju salīdzināt tirgū piedāvātos pakalpojumus, sākot no da tuma, kurā stājas spēkā 
šis dekrētlikums, tiek atcelti no rmatīvie un ad ministratīvie no teikumi, ka s paredzēti attiecībā uz 
brīvajām profesijām un intelektuālo dar bību:
a) obligāti fiksētie vai m inimālie tarifi vai aizliegums vienoties par dar ba samaksu atkarībā no i ecerēto 
mērķu īstenošanas;
[..]
3. Ētikas un līgumiskās no rmas, kā ar ī uzvedības ko deksi, kuros ietverti 1. punktā esošie no teikumi, 
jāpielāgo vēlākais līdz 2007 . gada 1 . janvārim, tajā skaitā veicot pasākumus, kuru mērķis ir p rofesionālo 
pakalpojumu kv alitāte. Ja no teikumi netiek pielāgoti, sākot ar š o pašu da tumu 1. panta no teikumiem 
pretējas no rmas katrā ziņā nav spēkā.”
8 Saskaņā ar C ivilkodeksa 2233 . pantu par speciālistiem:
“Atlīdzību, ja puses par to nav vienojušās un tā nevar tikt no teikta saskaņā ar s pēkā esošajiem t arifiem 
vai p aražām, no saka t iesa p ēc p rofesionālās asociācijas, ku ras biedrs ir s peciālists, viedokļa 
uzklausīšanas.
Katrā ziņā dar ba samaksa ir j āpielāgo dar ba no zīmībai un profesijas cieņai.
[..]”
4 ECLI:EU:C:2013 :4892013 .GADA 18 .JŪLIJA SPRIEDUM S—LIETAC-136/12
CONSIGLIONAZIONALEDEIGEOLO GIUN AUTORITÀ GA RANTEDELLACONCORRENZAEDELMERCATO
9 Ētikas kodeksa par ģeologa profesijas īstenošanu Itālijā, kuru CNG apstiprināja 2006 . gada 19 . decembrī 
un pēdējo reizi grozīja 2010 . gada 24 . martā (turpmāk tekstā – “Ētikas ko dekss”), 17.–19. pantā ir 
noteikts:“17. pants – Tarifu parametri
Nosakot profesionālo a tlīdzību, ģeologam ir j āievēro D ekrētlikuma N r. 223/2006 no teikumi, 
Civillikuma 2233 . panta otrajā da ļā paredzētais atbilstības princips un ka trā ziņā visas spēkā e sošās šo 
jomu reglamentējošās tiesību no rmas. Profesionālais tarifs, ka s ir a pstiprināts ar 1971 . gada 
18. novembra m inistra d ekrētu ar v ēlākiem g rozījumiem, un tarifs publisko iepirkumu jomā, kas ir 
apstiprināts ar 2001 . gada 4 . aprīļa ministra d ekrētu, ciktāl tas attiecas uz ģeologiem, ir l ikumīgs un 
objektīvs tehniski profesionāls elements, kuru var izmantot, pusēm apspriežot, no sakot un vienojoties 
par atlīdzību.18. pants – Atlīdzības no teikšana
Saskaņā ar s pēkā e sošo regulējumu, lai no drošinātu pakalpojumu kv alitāti, ģeologam, kas profesionālo 
darbību ve ic da žādās formās – individuāli, sabiedrībā vai sadar bībā –, atlīdzība vienmēr ir j āpielāgo 
darba no zīmībai un sarežģītībai, profesijas cieņai, tehniskajām zināšanām un dar ba daudzumam.
Biedrība, ņemot vērā profesionālās kon kurences principus, uzrauga [šo no teikumu] ievērošanu.
19. pants – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra
Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu p rocedūrās, ku rās valsts p ārvalde atbilstoši likumam p ar 
kompe nsācijas parametru neizmanto profesionālo tarifu, ģeologam tomēr ir j āpielāgo savs piedāvājums 
darba apmēram u n sarežģītībai, profesijas cieņai, vajadzīgajām t ehniskajām z ināšanām u n dar ba 
daudzumam.”
Pamattiesvedība un prejudiciālie jautājumi
10 Ar 2010 . gada 23 . jūnija lēmumu, kas ir p ieņemts, pamatojoties uz izmeklēšanas rezultātiem ( turpmāk 
tekstā – “Autorità lēmums”), Autorità kon statēja, ka N acionālā Ģeologu biedrība ir p ārkāpusi LESD 
101. pantu, aicinot tās biedrus vienādot saimniecisko dar bību, piemērojot profesionālo tarifu. Konkrēti, 
Autorità uzskatīja, ka Ē tikas ko dekss e sot uzņēmumu apvienības lēmums, ar ku ru tiek ierobežota 
konkurence, pārkāpjot LESD 101 . pantu.
11 Autorità uzskata, ka s askaņā ar m inētā ko deksa 17 . pantu profesionālā tarifa kvalificēšana par likumīgu 
atsauces elementu atlīdzības no teikšanai m udinot ģeologus no teikt savu atlīdzību atbilstoši šim tarifam. 
Formālā atsauce šajā 17 . pantā uz Dekrētlikumu Nr. 223/2006 , ar ku ru ir a tcelti noteiktie un minimālie 
tarifi, nevarot no rādīt ģeologiem u z iespēju no teikt p rofesionālo atlīdzību, pamatojoties uz brīvu 
vienošanos starp pusēm.
12 Turklāt Ētikas ko deksa 18 . un 19 . pantā paredzētais pienākums no teikt atlīdzību, ievērojot vispārējās 
kārtības no teikumus, piemēram, profesijas prestižu un cieņu, bez kri tērijiem, kas palīdz raksturot šos 
noteikumus ar ī pašu atsauci uz profesionālo pakalpojumu tarifu no teikšanu, arī mudinot profesionālo 
tarifu uzskatīt par obligātu, tādējādi neļaujot īstenot neatkarīgu rīcību tirgū. Turklāt šo tēzi apstiprinot 
apstāklis, ka š ī paša ko deksa 17 . pantā ir a tsauce uz Civilkodeksa 2233 . pantu, kurā ir a tsauce uz 
profesionālo cieņu.
13 CNG apstrīdēja Autorità lēmumu Tribunale amministrativo regionale per il Lazio [Lacio Reģionālā 
administratīvā tiesa].
14 Ar 2011 . gada 25 . februāra spriedumu šī tiesa no raidīja CNG prasību. Konkrētāk, tā piekrita Autorità 
viedoklim, saskaņā ar ku ru no rāde uz profesionālo tarifu kā l ikumīgu atsauces elementu, no sakot 
atlīdzību, mudinot ģeologus panākt a tbilstību šim t arifam, ka s rad ot kon kurences ierobežojumu. 
Vienlaicīgi minētā tiesa uzskatīja, ka A utorità nav iesniegusi pietiekamus pierādījumus, kas apstiprinātu
ECLI:EU:C:2013 :489 52013 .GADA 18 .JŪLIJA SPRIEDUM S—LIETAC-136/12
CONSIGLIONAZIONALEDEIGEOLO GIUN AUTORITÀ GA RANTEDELLACONCORRENZAEDELMERCATO
 tēzi, ka a tsauce uz profesijas cieņu kā vienu no e lementiem, kas ir j āņem v ērā, no sakot ģeologu 
atlīdzību, rad ot profesionālā tarifa obligāto raksturu. Tomēr tā uzskatīja, ka ar š o kļūdu nepietiek, lai 
atceltu Autorità lēmumu.
15 CNG pārsūdzēja Tribunale amministrativo regionale per il Lazio spriedumu Consiglio di Stato [Valsts 
padomē]. Arī Autorità pārsūdzēja šo spriedumu, ciktāl tajā tika no teikts, ka A utorità lēmuma 
pamatojums ir da ļēji kļūdains.
16 Tiesvedības laikā iesniedzējtiesā CNG p iedāvāja Tiesai u zdot vairākus prejudiciālus jautājumus par 
valsts tiesību no rmu – gan no rmatīvu, gan ad ministratīvu, kā ar ī Ētikas ko deksā iekļauto – atbilstību 
Savienības tiesībām kon kurences jomā.
17 Pat ja iesniedzējtiesa uzskata, ka l ielākā da ļa no C NG p iedāvāto jautājumu principā ir no zīmīgi 
pamatlietas atrisināšanai, tā tomēr kon statē, ka t ie ir n eprecīzi formulēti. Turklāt minētā tiesa uzskata, 
ka a tsevišķi minētie jautājumi acīmredzami nav no derīgi pamatlietā, tostarp tie, ka s attiecas uz 
Padomes 1985 . gada 25 . jūlija Regulu (EEK) Nr. 2137 /85 p ar E iropas Ekono misko interešu grupām 
(EEIG) (OV L 199, 1. lpp.).
18 Tādējādi iesniedzējtiesa uzdod Tiesai jautājumus par L ESD 267 . panta trešās da ļas piemērojamību 
saistībā ar t ās pilnvarām izvēlēties un pārformulēt jautājumus, kurus kā ds no l ietas da lībniekiem ir 
ierosinājis pamattiesvedībā, un tās iespējamo pienākumu ve ikt šādu izvēli un pārformulējumu.
19 Attiecībā uz jautājumiem p ar S avienības tiesisko r egulējumu kon kurences jomā iesniedzējtiesa 
pārformulē CNG iesniegtos priekšlikumus.
20 Šādos apstākļos Consiglio di Stato no lēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus 
jautājumus:
“I.
1) Vai v alsts procesuālo tiesību no rmas, ku rās ir p aredzēta tādu procesuālo ierobežojumu 
sistēma kā p rasības celšanas termiņi, pamatojuma specifiskums, aizliegums grozīt prasījumus 
tiesvedības laikā un tiesas aizliegums grozīt lietas dalībnieka p rasījumus, liedz piemērot LESD 
267. panta trešo da ļu saistībā ar p ēdējās instances tiesas pienākumu uzdot Tiesai prejudiciālu 
jautājumu par K opienu tiesību interpretāciju, kuru ir i esniedzis kāds no l ietas dalībniekiem?
2) Vai valsts tiesas kompe tence atlasīt jautājumus atkarībā no t o svarīguma un no v ērtējuma par 
Kopienu tiesību no rmas skaidr ību liedz piemērot LESD 267 . panta trešo da ļu saistībā ar 
pēdējās instances tiesas pienākumu uzdot Tiesai prejudiciālu jautājumu par K opienu tiesību 
interpretāciju, kuru ir i esniedzis kāds no l ietas dalībniekiem?
3) Vai LESD 267 . panta trešā da ļa, ja to interpretē tādējādi, ka t ā uzliek valsts pēdējās instances 
tiesai b eznosacījuma pienākumu uzdot Tiesai p rejudiciālu jautājumu par K opienu tiesību 
interpretāciju, ku ru ir i esniedzis kā ds no l ietas da lībniekiem, atbilst saprātīga tiesvedības 
termiņa principam, kas ir p aredzēts arī Kopienu tiesībās?
4) Vai, esot šiem f aktiskajiem u n juridiskajiem no sacījumiem, valsts tiesas pieļauts LESD 
267. panta trešās da ļas pārkāpums rada “acīmredzamu Kopienu tiesību pārkāpumu” un vai 
šim jēdzienam v ar b ūt atšķirīga piemērojamība saistībā ar s peciālo prasību pret valsti 
1988 . gada 13 . aprīļa Likumā Nr. 117 p ar zaudējumu atlīdzināšanu, kas no darīti, īstenojot 
tiesvedību [..]?
—
—
—
6 ECLI:EU:C:2013 :4892013 .GADA 18 .JŪLIJA SPRIEDUM S—LIETAC-136/12
CONSIGLIONAZIONALEDEIGEOLO GIUN AUTORITÀ GA RANTEDELLACONCORRENZAEDELMERCATO
II. Gadījumā, ja [..] Tiesa atbalstītu tēzi par “plašo filtru” [..], kas liedz piemērot valsts procesuālo 
tiesību no rmas par p rasības pamatojuma specifiskumu, Kopienu tiesību prejudiciālais jautājums 
[..] Tiesai ir j āiesniedz tieši tādā formulējumā, kādā to ir i zteikusi apelācijas sūdzības iesniedzēja 
[pamattiesvedībā] un ka s ir no rādīts [turpinājumā]:
“1)[..] Tiesai tiek iesniegts lūgums sniegt prejudiciālu no lēmumu par L ESD 101 . panta [..] 
interpretāciju saistībā ar š ajā lietā turpinājumā no rādītiem no rmatīviem a ktiem u n ētikas 
tiesisko r egulējumu, kuri reglamentē ģeologa profesiju un [CNG] institucionālo ko mpe tenci 
un dar bības no rmas, lai pārbaudītu to likumību un atbilstību Eiropas tiesiskajam regulējumam 
(proti, LESD 101 . pantam) kon kurences jomā. [..]
[pārstāstīts Likuma Nr. 112/1963 9. pants]
[pārstāstīts 1966 . gada 25 . jūlija Likuma Nr. 616 p ar no teikumiem, ar ku riem t iek piemērots 
1963 . gada 3 . februāra L ikums Nr. 112 p ar ģ eologa kv alifikācijas un profesijas aizsardzību, 
14. panta 1. punkts un 17 . pants]
[pārstāstīts Ētikas kodeksa 6. un 7. pants]
[pārstāstīts Ētikas ko deksa 17 . pants]. Konkrētāk, attiecībā uz šo punktu [..] Tiesai tiek lūgts 
lemt par jautājumu, vai no rāde Dekrētlikumā Nr. 223/2006 kā u z piemērojamu vispārīgi 
saistošu likuma no rmu, ku rā ir i etverta numurēta hronoloģiska s istēma, ka s ir v ienīgā 
vēsturiskā un likumiskā sistēma gan valsts, gan K opienu m ērogā, ka s no teikti nemaz 
neietekmē tiesību no rmas atpazīstamību u n tās vispārīgi saistošo spēku, atbilst LESD 
101. pantam.
[pārstāstīts Ētikas kodeksa 18 . un 19 . pants]
Uzskatot, ka :
[..] Regulu [..] Nr. 2137 /85 [ ..], kurā ar m ērķi “[..] atvieglināt vai izvērst tās da lībnieku 
saimniecisko dar bību” p reambulas sestajā a psvērumā ir p aredzēts, ka š ī regula 
“neierobežo tādu no rmatīvo aktu un/vai ētikas ko deksu piemērošanu valstī, kuri attiecas 
uz uzņēmējdarbības un profesionālās dar bības no sacījumiem”;
[pārstāstīts E iropas P arlamenta u n P adomes 2005 . gada 7 . septembra D irektīvas 
2005 /36/EK p ar p rofesionālo kv alifikāciju atzīšanu (OV L 255, 22 . lpp.) preambulas 
43. apsvērums];
[pārstāstīts Eiropas Parlamenta u n P adomes 2006 . gada 12 . decembra D irektīvas 
2006 /123/EK p ar p akalpojumiem i ekšējā tirgū (OV L 376, 36 . lpp.) preambulas 
115. apsvērums];
Visbeidzot [..] Tiesai tiek lūgts lemt par m inētās nošķiršanas starp profesionālu uzņēmumu un 
komercuzņēmumu, kā ar ī starp profesionālo kon kurenci un ko merciālu kon kurenci atbilstību 
Līguma 101 . pantam juridiskajā un profesionālo apvienību organizācijas ziņā.
2) a) Vai LESD 101 . pants vai kā da c ita Savienības tiesību no rma aizliedz vai neļauj atsaukties 
uz speciālista (šajā gadījumā – ģeologa) cieņu un prestižu kā profesionālās atlīdzības 
noteikšanas elementiem?
b) Vai L ESD 101 . panta vai kā das citas Savienības tiesību no rmas izpratnē atsauces uz 
profesijas cieņas un prestiža elementiem i edarbība ierobežo profesionālo kon kurenci?
ECLI:EU:C:2013 :489 72013 .GADA 18 .JŪLIJA SPRIEDUM S—LIETAC-136/12
CONSIGLIONAZIONALEDEIGEOLO GIUN AUTORITÀ GA RANTEDELLACONCORRENZAEDELMERCATO
c) Vai LESD 101 . pantā vai kā dā citā Savienības tiesību no rmā ir p aredzēts, ka no sacījumi 
par cieņu un prestižu kā speciālista atlīdzības no teikšanas elementi saistībā ar t arifiem, 
ar ku riem ir t ieši paredzēta atkāpe no m inimālajiem t arifiem, ņemot vērā tiešu un 
formālu atsauci [Ētikas kodeksa] 17. pantā uz no rmatīvu regulējumu, kurā šāda a tkāpe ir 
pieļauta (Dekrētlikums Nr. 223/2006 [ ..]), ir u zskatāmi par ai cinājumu uz kon kurenci 
ierobežojošām dar bībām?
d) Vai L ESD 101 . pants vai kā da c ita Savienības tiesību no rma aizliedz atsaukties uz 
profesionālo tarifu, kas ģeologiem ir p aredzēts valsts regulējumā, proti, tieslietu ministra 
un ražošanas dar bību ministra ko pīgajā dekrētā, no ku ra m inimuma, kā j au minēts, tiek 
pieļauta atkāpe no Ē tikas ko deksa 17 . panta [..], kā u z vienkāršu tehnisku u n 
profesionālu faktoru atlīdzības no teikšanā?
e) Vai LESD 101 . pants vai kā da c ita Savienības tiesību no rma aizliedz jebkādu saistību 
starp pakalpojumu apmēru, cieņas un prestiža no sacījumiem, kā t ie ir d efinēti arī [Ētikas 
kodeksa] 6. un 7. pantā, no v ienas puses, ar p rofesionālo atlīdzību, kā ir p aredzēts 
Civillikuma 2233 . panta [otrajā da ļā], saskaņā ar ku ru “[profesionāļa] dar ba samaksa 
vienmēr ir j āsamēro ar dar ba apmēru un profesijas cieņu”, no o tras puses?
f) Vai tātad saskaņā ar L ESD 101 . pantu atsauce uz Civillikuma 2233 . panta [otro da ļu] ir 
uzskatāma par likumīgu, nevis tādu, kuras iedarbība ierobežo kon kurenci?
g) Vai LESD 101 . pantā vai kā dā citā Savienības tiesību no rmā kon kurences regulēšanas 
jomā ir p aredzēts, ka p rofesionāla asociācija (šajā gadījumā – ģ eologu), kā t ā ir 
reglamentēta speciālajos valsts no rmatīvajos aktos, kas pieņemti institucionālu m ērķu 
īstenošanai, juridiski ir p ielīdzināma aizliegtai vienošanās dar bībai ko mercuzņēmumu 
starpā un kon centrācijām, kuras veido pret kon kurenci vērstas aizliegtās vienošanās?
h) Vai LESD 101 . pantā vai kā dā citā Savienības tiesību no rmā ir a tļauts pielīdzināt likumā 
noteiktu obligātu apvienības biedra n audu, kas ir p aredzēta institucionālu funkciju un 
mērķu ī stenošanai, preču u n p akalpojumu p ārdošanai u n saimnieciskai pe ļņai, ko 
komercuzņēmumu apvienības gūst no dar bībām, kas vērstas pret kon kurenci?
i) Vai LESD 101 . pants vai kā da c ita Savienības tiesību no rma kon krētajā gadījumā pamato 
soda p iemērošanu?
j) Vai LESD 101 . pants vai kā da cita Savienības tiesību no rma ļauj paredzēt obligātu likumā 
noteiktu apvienības biedra n audu, pielīdzinot šo naudu pe ļņai u n ieņēmumiem no 
saimnieciskas un ko merciālas vienošanās, kas vērsta pret kon kurenci?”
III. 1) Pakārtoti gadījumā, ja Tiesa atbildētu uz jautājumiem p ar L ESD 267 . panta trešās da ļas 
interpretāciju tādējādi, ka v alsts procesuālo tiesību no rmas nav būtiskas un ka p astāv valsts 
tiesas pienākums iesaistīties, un uz apelācijas sūdzības iesniedzējas iesniegto prejudiciālo 
jautājumu atbildētu tādējādi, ka l ietas da lībnieka jautājums ir p ārāk vispārīgs, prejudiciālais 
jautājums ir – vai K opienu tiesību akti kon kurences un profesiju jomā un, precīzāk, 
apelācijas sūdzības iesniedzējas jautājumā m inētās Kopienu tiesību no rmas liedz pieņemt 
profesionālās ētikas ko deksus, ku ros atlīdzība ir p iesaistīta profesijas prestižam u n cieņai, 
paveiktā dar ba kv alitātei un apmēram, kā r ezultātā par tādas atlīdzības no teikšanu, kas ir 
mazāka p ar m inimālajiem t arifiem ( un attiecīgi vairāk kon kurētspējīga), var t ikt u zlikts 
disciplinārsods par ētikas no rmu neievērošanu?
2) Pakārtoti gadījumā, ja Tiesa atbildētu uz jautājumiem p ar L ESD 267 . panta trešās da ļas 
interpretāciju tādējādi, ka v alsts procesuālo tiesību no rmas nav būtiskas un ka p astāv valsts 
tiesas pienākums iesaistīties, un uz apelācijas sūdzības iesniedzējas iesniegto prejudiciālo
8 ECLI:EU:C:2013 :4892013 .GADA 18 .JŪLIJA SPRIEDUM S—LIETAC-136/12
CONSIGLIONAZIONALEDEIGEOLO GIUN AUTORITÀ GA RANTEDELLACONCORRENZAEDELMERCATO
 jautājumu atbildētu tādējādi, ka l ietas da lībnieka jautājums ir p ārāk vispārīgs, prejudiciālais 
jautājums ir – vai Kopienu kon kurences tiesības un, precīzāk, tiesisko regulējumu, ar ku ru ir 
aizliegtas ierobežojošas vienošanās, var i nterpretēt tādējādi, ka p rofesionālo apvienību 
pieņemtie ētikas no teikumi var ve idot aizliegtu vienošanos, ja šie no teikumi, minot profesijas 
prestižu un cieņu, kā ar ī paveiktā dar ba kv alitāti un apmēru kā kri tērijus profesionāļa 
atlīdzības aprēķināšanai, padara n eiespējamu atkāpi no m inimāliem t arifiem u n tādējādi 
minētās atkāpes neiespējamības dēļ arī ierobežo kon kurenci?
3) Pakārtoti gadījumā, ja Tiesa atbildētu uz jautājumiem p ar L ESD 267 . panta trešās da ļas 
interpretāciju tādējādi, ka v alsts procesuālo tiesību no rmas nav būtiskas un ka p astāv valsts 
tiesas pienākums iesaistīties, un uz apelācijas sūdzības iesniedzējas iesniegto prejudiciālo 
jautājumu atbildētu tādējādi, ka l ietas da lībnieka jautājums ir p ārāk vispārīgs, prejudiciālais 
jautājums ir – vai gadījumā, ja valsts tiesībās ir p aredzēti stingrāki kon kurences aizsardzības 
noteikumi nekā K opienu tiesībās, it īpaši paredzot, ka no m inimālajiem p rofesionālajiem 
tarifiem v ar atkāpties, kaut gan Kopienu tiesībās joprojām ar a tsevišķiem no sacījumiem, šķiet, 
tiek pieļauts ai zliegums atkāpties no m inimāliem t arifiem, un tādējādi g adījumā, kad 
profesionālās apvienības rīcība, no sakot ai zliegumu atkāpties no m inimāliem t arifiem, 
saskaņā ar v alsts tiesībām ir kon kurenci ierobežojoša vienošanās, bet saskaņā ar K opienu 
tiesībām tāda v arētu nebūt, K opienu kon kurences tiesības un it īpaši Kopienu tiesiskais 
regulējums par kon kurenci ierobežojošu vienošanos no slēgšanu liedz šādos apstākļos uzskatīt 
zināmu rīcību par sodāmu kā ai zliegtu vienošanos saskaņā ar v alsts tiesībām, nevis arī saskaņā 
ar K opienu tiesisko regulējumu vienmēr, kad v alsts no teikumi kon kurences aizsardzības jomā 
ir stingrāki par K opienu no teikumiem?”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par jautājumiem saistībā ar LESD 267 . panta trešo daļu
21 Ar saviem j autājumiem s aistībā ar L ESD 267 . panta trešo da ļu iesniedzējtiesa būtībā vēlas no teikt savu 
pilnvaru izvēlēties un p ārformulēt jautājumus, ku rus kā ds no l ietas da lībniekiem ir i erosinājis 
pamattiesvedībā, un tās iespējamo pienākumu ve ikt šādu izvēli un pārformulējumu, apmēru.
22 Šādā kon tekstā tā kon krēti jautā Tiesai, vai m inētajai tiesību no rmai ir p retrunā valsts no teikumu 
piemērošana, no ku riem i zrietētu, ka v alsts tiesa nevar p ildīt savas pilnvaras uzdot prejudiciālu 
jautājumu vai tai ir j āpārņem l ietas dalībnieku u zdotie jautājumi.
23 Turklāt gadījumā, ja LESD 267 . panta trešā da ļa būtu jāinterpretē tādējādi, ka ar t o valsts pēdējās 
instances tiesai ir no teikts beznosacījuma pienākums uzdot Tiesai p rejudiciālu jautājumu p ar 
Savienības tiesību interpretāciju, kuru ir i esniedzis kā ds no l ietas da lībniekiem, iesniedzējtiesa uzdod 
jautājumu T iesai p ar iespējamām s ekām, kādas Savienības tiesībās no teiktās saprātīgas tiesvedības 
termiņa prasības rada p ēdējās instances tiesai saskaņā ar m inēto tiesību no rmu.
24 Turklāt Consiglio di Stato uzdod jautājumu par a pstākļiem, kādos LESD 267 . panta trešajā da ļā 
paredzētā pienākuma uzdot prejudiciālu jautājumu neievērošana var rad īt acīmredzamu Savienības 
tiesību pārkāpumu kā p riekšnoteikumu tam, lai ra stos valsts ārpuslīgumiskā atbildība par m inēto 
tiesību neievērošanu.
25 Šajā saistībā vispirms ir j āatgādina, ka, ciktāl nepastāv nekādas valsts tiesas no lēmuma pārsūdzēšanas 
iespējas, tai p rincipā ir p ienākums vērsties Tiesā LESD 267 . panta trešās da ļas izpratnē, ja tai ir 
jāizskata jautājums par L ESD interpretāciju (skat. 1997 . gada 4 . novembra spriedumu lietā C-337/95 
Parfums Christian Dior, Recueil, I-6013 . lpp., 26. punkts).
ECLI:EU:C:2013 :489 92013 .GADA 18 .JŪLIJA SPRIEDUM S—LIETAC-136/12
CONSIGLIONAZIONALEDEIGEOLO GIUN AUTORITÀ GA RANTEDELLACONCORRENZAEDELMERCATO
26 No LESD 267 . panta otrās un trešās daļas savstarpējās saiknes izriet, ka t iesām, kas minētas trešajā daļā, 
ir tādas pašas tiesības lemt par to, vai sprieduma pieņemšanai ir n epieciešams lēmums par k ādu 
Savienības tiesību jautājumu, kā j ebkurai c itai valsts tiesai. Šīm tiesām tāpēc nav pienākuma vērsties 
Tiesā, lai no skaidr otu jautājumu, kas ierosināts saistībā ar S avienības tiesību interpretāciju, ja šis 
jautājums nav būtisks, t.i., ja atbilde uz šo jautājumu, lai kā da tā arī būtu, nekādi n evarētu ietekmēt 
lietas atrisinājumu (1982 . gada 6 . oktobra s priedums lietā 283/81 C ilfit u.c., Recueil, 3415 . lpp., 
10. punkts).
27 Turpretī, ja tās kon statē, ka i esniegtās lietas atrisināšanai ir n epieciešams atsaukties uz Savienības 
tiesībām, LESD 267 . pants tām p rincipā no saka p ienākumu vērsties Tiesā ar j ebkuru rad ušos 
interpretācijas jautājumu (skat. iepriekš m inēto spriedumu lietā Cilfit u.c., 11 .–20. punkts).
28 Tiesa jau ir no spriedusi, ka s istēma, kas tika rad īta ar L ESD 267 . pantu, lai no drošinātu Savienības 
tiesību vienveidīgu piemērošanu da lībvalstīs, ievieš tiešu sadar bību starp T iesu un valsts tiesām, 
paredzot procedūru, ka s n av a tkarīga no j ebkādas lietas da lībnieku i niciatīvas (2008 . gada 
16. decembra spriedums lietā C-210/06 Ca rtesio, Krājums, I-9641 . lpp., 90. punkts, un 2011 . gada 
21. jūlija spriedums lietā C-104/10 K elly, Krājums, I-6813 . lpp., 62. punkts).
29 Tiesai uzdodamos jautājumus no saka u n formulē tikai v alsts tiesa, un lietas dalībnieki nevar m ainīt to 
saturu (skat. 2011 . gada 14 . aprīļa spriedumu apvienotajās lietās C-42/10, C-45/10 un C -57/10 
Vlaamse D ierenartsenvereniging un Janssens, Krājums, I-2975 . lpp., 43 . punkts, kā ar ī 2011 . gada 
21. decembra spriedumu lietā C-316/10 D anske Svineproducenter, Krājums, I-13721 . lpp., 32. punkts).
30 Kaut ar ī m inētā tiesa var izvēlēties ai cināt lietas, ko t ā izskata, da lībniekus ieteikt i espējamos 
formulējumus prejudiciālajiem j autājumiem, tomēr galīgais lēmums attiecībā uz šo jautājumu formu 
un saturu ir j āpieņem t ai vienai pašai (iepriekš m inētais spriedums lietā Kelly, 65. punkts).
31 No iepriekš minētā izriet, ka t ikai i esniedzējtiesa var no teikt un formulēt prejudiciālos jautājumus par 
Savienības tiesību interpretāciju, kas ir n epieciešami pamatlietas izskatīšanai.
32 Attiecībā u z v alsts p rocesuālajiem no teikumiem, uz ku riem a tsaucas iesniedzējtiesa, tomēr 
neizskaidr ojot to kon krētu piemērojamību, katrā ziņā pietiek atgādināt, ka š ādi no teikumu nevar 
apdraudēt valsts tiesas kā i esniedzējtiesas saskaņā ar L ESD 267 . pantu pilnvaras un pienākumus (šajā 
ziņā skat. iepriekš minēto spriedumu lietā Ca rtesio, 93., 94 . un 98 . punkts).
33 Turklāt ir j āuzsver, ka v alsts tiesai, kurai ir p ienākums savas kompe tences ietvaros piemērot Savienības 
tiesību no rmas, ir p ienākums no drošināt šo no rmu pilnīgu efektivitāti, pēc savas iniciatīvas vajadzības 
gadījumā nepiemērojot tām p retrunā esošas – tostarp procesuālas – valsts tiesību no rmas, bez 
pienākuma sagaidīt, kad t ās tiks a tceltas likumdošanas procesā vai izmantojot kādu citu kon stitūcijā 
paredzētu me todi (šajā ziņā skat. 2010 . gada 5 . oktobra spriedumu lietā C-173/09 E lchinov, Krājums, 
I-8889 . lpp., 31. punkts).
34 Turklāt attiecībā uz saprātīga tiesvedības termiņa prasības iespējamām sekām, uz ku rām ar ī atsaucas 
iesniedzējtiesa, ir j ānorāda, ka m inētās tiesas jautājums tika f ormulēts tikai g adījumā, ja LESD 
267. pants būtu jāinterpretē tādējādi, ka ar m inēto tiesību no rmu valsts pēdējās instances tiesai ir 
noteikts beznosacījuma p ienākums uzdot T iesai p rejudiciālu jautājumu p ar S avienības tiesību 
interpretāciju, kuru ir i esniedzis kāds no l ietas dalībniekiem. Šādos apstākļos, kā ar ī ņemot vērā to, kas 
izriet no š ī sprieduma 25 .–33. punkta, uz minēto jautājumu nav jāatbild.
35 Visbeidzot, ka s attiecas uz acīmredzamu Savienības tiesību pārkāpumu kā p riekšnoteikumu tam, lai 
rastos valsts ārpuslīgumiskā atbildība par m inēto tiesību neievērošanu, jānorāda, ka š im jautājumam 
pamatlietas ietvaros acīmredzami nav no zīmes un tas ir h ipotētisks. No iesniedzējtiesas lēmuma 
neizriet, ka p amatlieta attiektos uz m inēto atbildību, un p at ne tas, ka kā ds no p amatlietas 
dalībniekiem a tsauktos uz šo jautājumu kā u z procesuālu jautājumu.
10 ECLI:EU:C:2013 :4892013 .GADA 18 .JŪLIJA SPRIEDUM S—LIETAC-136/12
CONSIGLIONAZIONALEDEIGEOLO GIUN AUTORITÀ GA RANTEDELLACONCORRENZAEDELMERCATO
36 Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uz jautājumiem p ar L ESD 267 . panta trešo da ļu ir j āatbild, 
ka š ī tiesību no rma ir j āinterpretē tādējādi, ka t ikai i esniedzējtiesa var no teikt u n formulēt 
prejudiciālus jautājumus par S avienības tiesību interpretāciju, ku rus tā uzskata par b ūtiskiem 
pamatlietas atrisināšanai. Valsts no teikumi, ka s varētu apdraudēt šīs pilnvaras, ir j āatstāj bez 
piemērošanas.
Par jautājumiem saistībā ar Savienības tiesisko regulējumu ko nkurences jomā
37 Ņemot vērā, ka šajā gadījumā iesniedzējtiesa tiešām ir p ārformulējusi CNG ierosinātos jautājumus, 
jautājumi ir j āizskata pārformulētajā veidā.
38 Būtībā minētā tiesa vēlas no teikt, v ai LESD 101 . pantam ir p retrunā tas, ka p rofesionāla apvienība, kāda 
ir Nacionālā Ģeologu biedrība Itālijā, pieņem ē tikas noteikumus, kuros kā kri tēriji atlīdzības no teikšanai 
ir no teikti ne tikai p akalpojumu sniegšanas kv alitāte un apmērs, bet arī profesijas cieņa, tā rezultātā 
atlīdzības no teikšana zem no teikta līmeņa – situācija, kas ir p ielīdzināma minimālo tarifu no teikšanas 
gadījumam, – varētu tikt sodīta, pamatojoties uz minēto no teikumu neievērošanu.
39 Turklāt tā vaicā Tiesai, vai valsts tiesībās var tikt p aredzēta stingrāka kon kurences aizsardzība nekā 
Savienības tiesiskajā regulējumā. Šajā ziņā ir j ānorāda, ka š ī jautājuma no zīmība pamatlietas izskatīšanā 
neizriet no i esniedzējtiesas lēmuma. Faktiski tajā nav elementu, kas ļautu no teikt atbildes lietderību šajā 
saistībā pamatlietas izskatīšanā. Tomēr šāds skaidr ojums būtu nepieciešams, jo no T iesai iesniegtajiem 
lietas materiāliem i zrietētu, ka š ī lieta attiecas uz Autorità, kura ir p iemērojusi LESD 101 . pantu, nevis 
valsts no teikumus kon kurenci ierobežojošu vienošanos jomā, lēmuma likumību. Tādējādi šis jautājums 
ir jāatzīst par nepieņemamu.
40 Tas pats attiecas uz jautājumiem p ar R egulas N r. 2137 /85 un D irektīvu 2005 /36 un 2006 /123 
interpretāciju.
41 Attiecībā uz šī sprieduma 38 . punktā no rādīto jautājumu ir j āpārbauda, cik lielā m ērā profesionāla 
organizācija, kāda ir N acionālā Ģeologu biedrība Itālijā, ir j āuzskata par u zņēmumu apvienību LESD 
101. panta 1. punkta izpratnē, ja tā pieņem t ādus no teikumus, kādi ir p aredzēti Ētikas kodeksā.
42 Veicot šo izvērtējumu, ir j āpārbauda, vai, pieņemot no teikumus, kā di ir a plūkoti pamatlietā, 
profesionāla apvienība ir j āuzskata par uzņēmumu apvienību vai, gluži pretēji, par valsts iestādi, ņemot 
vērā, ka tās dar bības ir s aistītas ar v alsts varas pilnvaru īstenošanu (skat. 2002 . gada 19 . februāra 
spriedumu lietā C-309/99 W outers u.c., Recueil, I-1577 . lpp., 57. punkts un tajā minētā judikatūra).
43 Attiecībā uz CNG dar bību raksturu no L ikuma Nr. 112/1963 8. un 9. panta izriet, ka v isi šajā tiesību 
aktā paredzētajā reģistrā iekļautie ģeologi veido biedrību un ievēl CNG, ku ra p ienākumos ietilpst 
uzraudzīt profesionālā regulējuma un jebkādu citu ar p rofesiju saistītu no teikumu ievērošanu un ve ikt 
disciplinārus pasākumus.
44 Jānorāda, ka, pieņemot tādu dokumentu kā Ē tikas kodeksu, profesionāla organizācija, kāda ir N acionālā 
Ģeologu biedrība, neīsteno n e sociālu m isiju, pamatojoties uz solidari tātes principu, ne tipiskas valsts 
varas pilnvaras. Tā rīkojas kā p rofesiju regulējoša organizācija, ku ras dar bībā turklāt ietilpst 
saimnieciskās dar bības ve ikšana (šajā ziņā skat. iepriekš m inēto spriedumu lietā W outers u.c., 
58. punkts).
45 Ņemot vērā šos apsvērumus, tādējādi ir j ākonstatē, ka tāda p rofesionālā organizācija, kāda ir V alsts 
Ģeologu biedrība, izstrādājot tādus Ētikas ko deksa no teikumus, kādi ir a plūkoti pamatlietā, rīkojas kā 
uzņēmumu apvienība LESD 101 . panta 1. punkta izpratnē.
ECLI:EU:C:2013 :489 112013 .GADA 18 .JŪLIJA SPRIEDUM S—LIETAC-136/12
CONSIGLIONAZIONALEDEIGEOLO GIUN AUTORITÀ GA RANTEDELLACONCORRENZAEDELMERCATO
46 Attiecībā uz jautājumu, vai pamatlietā aplūkotie Ētikas ko deksa no teikumi ir u zskatāmi par lēmumu 
LESD 101 . panta izpratnē, ir j āatgādina, ka p at cenas ieteikšana, neatkarīgi no t ās precīza juridiskā 
statusa, var tikt uzskatīta par šādu lēmumu (1987 . gada 27 . janvāra spriedums lietā 45/85 V erband de r 
Sachversicherer/Komisija, Recueil, 405 . lpp., 32. punkts).
47 Šajā gadījumā Ētikas ko deksa saistošais raksturs ģeologiem, kā ar ī iespēja tiem no teikt sodu m inētā 
kodeksa n eievērošanas gadījumā liek tajos izklāstītos no teikumus uzskatīt par l ēmumu L ESD 
101. panta izpratnē.
48 Lai uz aizliegtu vienošanos vai ļaunprātīgu rīcību attiektos Savienības kon kurences no teikumi, tai jāspēj 
iespaidot tirdzniecību starp da lībvalstīm (skat. 2006 . gada 13 . jūlija spriedumu apvienotajās lietās no 
C-295/04 līdz C-298/04 M anfredi u.c., Krājums, I-6619 . lpp., 40. punkts).
49 Šajā no lūkā lēmumam, nolīgumam vai praksei, pamatojoties uz faktisko u n tiesisko a pstākļu ko pumu, 
jāspēj ar p ietiekamu iespējamības pakāpi paredzēt, ka t ie tieši vai netieši, faktiski vai potenciāli var 
ietekmēt tirdzniecības plūsmas da lībvalstu starpā tādējādi, ka t as var n egatīvi ietekmēt vienotā, starp 
dalībvalstīm izveidotā tirgus mērķu ī stenošanu (skat. iepriekš m inēto spriedumu apvienotajās lietās 
Manfredi u.c., 42 . punkts).
50 Pašas aizliegtās vienošanās, kas attiecas uz visu da lībvalsts teritoriju, sekas izpaužas kā t irgus sadalīšanas 
valsts mērogā pastiprināšana, šādi ka vējot Līgumā vēlamo ekono misko s avstarpējo mijiedarbību (skat. 
1998 . gada 18 . jūnija spriedumu lietā C-35/96 K omisija/Itālija, Recueil, I-3851 . lpp., 48. punkts, un 
iepriekš m inēto spriedumu apvienotajās lietās Manfredi u.c., 45 . punkts).
51 Šādas sekas var b ūt pamatlietā aplūkotajam u zņēmumu apvienības lēmumam, jo Itālijas tiesībās ir 
paredzēts, ka v isā Itālijas Republikā ģeologiem ir o bligāti jāpieder profesionālai apvienībai, kas no zīmē, 
ka tiem ir j āievēro ētikas no teikumi un tiem r odas disciplināra atbildība šo no teikumu neievērošanas 
gadījumā.
52 Ņemot vērā iepriekš m inētos apsvērumus, jākonstatē, ka ētikas no teikumi, ar ku riem kā kri tēriji 
speciālista atlīdzības no teikšanai ir no teikta profesijas cieņa, kā ar ī pakalpojumu sniegšanas kvalitāte un 
apmērs, var ierobežot kon kurenci iekšējā tirgū.
53 Tomēr ir j ānorāda, ka v isi uzņēmumu apvienību lēmumi, kas ierobežo pušu vai vienas no p usēm 
rīcības brīvību, uzreiz nav uzskatāmi par E KL 101 . panta 1. punktā no teikto ierobežojumu. Lai šo 
tiesību no rmu varētu piemērot šajā gadījumā, vispirms ir j āņem v ērā vispārīgais kon teksts, kādā tika 
pieņemts attiecīgais uzņēmumu apvienības lēmums vai rad ās tā sekas, un kon krētāk – tā mērķi, kas 
šajā gadījumā ir s niegt nepieciešamās garantijas attiecīgo pakalpojumu gala patērētājiem. Pēc tam ir 
jāpārbauda, vai no kon kurences ierobežošanas izrietošās sekas ir m inēto mērķu sasniegšanai atbilstošas 
(šajā ziņā skat. iepriekš m inēto spriedumu apvienotajās lietās Wouters u.c., 97 . punkts).
54 Šādā kon tekstā jāpārbauda, vai šādi ar p amatlietā aplūkotajiem no teikumiem i eviestie ierobežojumi ir 
tikai t ādi, kādi ir n epieciešami, lai no drošinātu leģitīmu m ērķu īstenošanu (šajā ziņā skat. 2006 . gada 
18. jūlija spriedumu lietā C-519/04 P M eca-Medina un M ajcen/Komisija, Krājums, I-6991 . lpp., 
47. punkts).
55 Ņemot vērā Tiesas rīcībā esošos lietas materiālus, tā nevar izvērtēt, vai kri tērija saistībā ar p rofesijas 
cieņu esamība var tikt u zskatīta par n epieciešamu tāda leģitīma mērķa īstenošanai, kas ir s aistīts ar 
ģeologu sniegto pakalpojumu gala patērētājiem s niegtajām saistībām, jo m inētais kri tērijs papildina 
citus kri tērijus atlīdzības no teikšanai, kas ir c ieši saistīti ar m inēto ģeologu dar ba kv alitāti, piemēram, 
darba apmērs un sarežģītība, tehniskās zināšanas un dar ba daudzums.
12 ECLI:EU:C:2013 :4892013 .GADA 18 .JŪLIJA SPRIEDUM S—LIETAC-136/12
CONSIGLIONAZIONALEDEIGEOLO GIUN AUTORITÀ GA RANTEDELLACONCORRENZAEDELMERCATO
56 Iesniedzējtiesai, ņemot vērā vispārējo kon tekstu, kādā rodas Ētikas ko deksa sekas, tostarp, ņemot vērā 
valsts tiesību aktu ietvara ko pumu, kā ar ī šī ko deksa piemērošanas praksi Nacionālajā Ģ eologu 
biedrībā, ir j āizvērtē, vai ir rad ušās kon kurenci ierobežojošas sekas iekšējā tirgū. Minētajai tiesai būtu 
arī jāpārbauda, vai, ņemot vērā visus tās rīcībā esošos būtiskos apstākļus, minētā ko deksa no teikumi, 
tostarp, ciktāl tajos ir a tsauce uz kri tēriju saistībā ar p rofesijas cieņu, var tikt uzskatīti par tādiem, kas 
ir nepieciešami minētā ar p atērētājiem no drošinātajam garantijām saistītā mērķa īstenošanai.
57 Ņemot vērā visus iepriekš m inētos apsvērumus, uz jautājumiem s aistībā ar S avienības tiesisko 
regulējumu kon kurences jomā ir j āatbild tādējādi, ka t ādi no teikumi, kādi ir p aredzēti Ētikas ko deksā, 
ar ku riem kā kri tēriji ģeologu atalgojuma no teikšanai papildus pakalpojumu sniegšanas kv alitātei un 
apmēram ir no teikta profesijas cieņa, ir u zskatāmi par u zņēmumu apvienības lēmumu L ESD 
101. panta 1 . punkta izpratnē, kā rezultātā v ar t ikt i erobežota kon kurence iekšējā tirgū. 
Iesniedzējtiesai, ņemot vērā vispārējo kon tekstu, kādā rodas šī kodeksa sekas, tostarp ņemot vērā valsts 
tiesību aktu ietvara ko pumu, kā ar ī minētā ko deksa piemērošanas praksi Nacionālajā Ģeologu biedrībā, 
ir jāizvērtē, vai ir rad ušās kon kurenci ierobežojošas sekas iekšējā tirgū. Minētajai tiesai ar ī jāpārbauda, 
vai, ņemot vērā visus tās rīcībā esošos būtiskos apstākļus, šī paša ko deksa no teikumi, tostarp, ciktāl 
tajos ir a tsauce uz kri tēriju saistībā ar p rofesijas cieņu, var tikt uzskatīti par tādiem, kas ir n epieciešami 
minētā ar g arantiju no drošināšanu ģeologu sniegtajiem p akalpojumiem p atērētājiem s aistītā m ērķa 
īstenošanai.
Par tiesāšanās izdevumiem
58 Attiecībā uz pamatlietas dalībniekiem š ī tiesvedība ir s tadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā 
lemj par tiesāšanās izdevumiem. Attiecībā uz lietas da lībniekiem š ī tiesvedība ir s tadija procesā, kuru 
izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (ceturtā palāta) nospriež:
1) LESD 2 6 7 . panta trešā daļa ir jāinterpretē tādējādi, ka tikai iesniedzējtiesa var noteikt u n 
formulēt prejudiciālus jautājumus par Savienības tiesību interpretāciju, kurus tā uzskata par 
būtiskiem p amatlietas atrisināšanai. Valsts noteikumi, kas varētu apdraudēt šīs pilnvaras, ir 
jāatstāj bez piemērošanas;
2) noteikumi, kādi ir paredzēti Ētikas kodeksā par ģeologa p rofesijas īstenošanu It ālijā, kuru 
Consiglio nazionale dei geologi apstiprināja 2 0 0 6 . gada 1 9 . decembrī un pēdējo reizi grozīja 
2 0 1 0 . gada 2 4 . martā, ar kuriem k ā kritēriji ģeologu a talgojuma n oteikšanai p apildus 
pakalpojumu sniegšanas kvalitātei un apmēram ir noteikta profesijas cieņa, ir uzskatāmi par 
uzņēmumu apvienības lēmumu LESD 1 0 1 . panta 1. punkta izpratnē, kā rezultātā var tikt 
ierobežota konkurence iekšējā tirgū. Iesniedzējtiesai, ņemot vērā vispārējo k ontekstu, kādā 
rodas šī kodeksa sekas, tostarp ņemot vērā valsts tiesību aktu ietvara kopumu, kā arī minētā 
kodeksa piemērošanas praksi Na cionālajā Ģ eologu b iedrībā, ir jāiz vērtē, vai i r radušās 
konkurenci ierobežojošas sekas iekšējā tirgū. Minētajai tiesai arī jāpārbauda, vai, ņemot vērā 
visus tās rīcībā esošos būtiskos apstākļus, šī paša kodeksa noteikumi, tostarp, ciktāl tajos ir 
atsauce u z kritēriju saistībā ar profesijas cieņu, var tikt u zskatīti par tādiem, k as ir 
nepieciešami m inētā a r ga rantiju n odrošināšanu ģ eologu s niegtajiem p akalpojumiem 
patērētājiem saistītā mērķa īstenošanai.
[Paraksti]