Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurence – Administratīvā procedūra – Tiesības uz lietas taisnīgu izskatīšanu

2. Apelācija – Pamati – Kļūdains faktu vērtējums – Nepieņemamība – Pierādījumu vērtējuma kontrole Tiesā – Izslēgšana, izņemot sagrozīšanas gadījumu

(EKL 225. pants; Tiesas Statūtu 51. pants)

3. Apelācija – Tiesas kompetence

(EKL 81. panta 1. punkts; Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts)

4. Konkurence – Naudas sodi – Apmērs – Noteikšana

(Padomes Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkts; Komisijas Paziņojuma 96/C 207/04 D sadaļas 2. punkts)

Summary

1. Princips, saskaņā ar kuru jebkurai personai ir tiesības uz lietas taisnīgu izskatīšanu, ir Kopienu tiesību vispārējais princips.

Šis princips ir daļa no tiem Kopienu tiesību neatņemamiem pamatprincipiem, kuru ievērošanu nodrošina Tiesa, ņemot vērā dalībvalstu kopīgās konstitucionālās tradīcijas, kā arī norādes, kas sniegtas it īpaši Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā.

Kopienu konkurences tiesību lietās liecībām ir tikai sekundāra loma, bet rakstveida dokumentiem – primāra loma.

Pierādījumu izmantošanai lietās saistībā ar Kopienu konkurences tiesībām ir raksturīgi, ka izvērtējamajos dokumentos bieži ir ietverti komercnoslēpumi vai cita informācija, kas nevar tikt izpausta vai var tikt izpausta ar būtiskiem ierobežojumiem.

Šajos specifiskajos apstākļos saistībā ar Komisijas izmeklēšanu par darbībām, kas vērstas pret konkurenci, princips, atbilstoši kuram jebkurai personai ir tiesības uz lietas taisnīgu izskatīšanu, nevar tikt interpretēts tādā nozīmē, ka dokumenti, kuros ietverti apsūdzoši pierādījumi, automātiski ir jāizslēdz kā pierādīšanas līdzeklis, ja noteiktai informācijai ir jāpaliek konfidenciālai. Šī konfidencialitāte var attiekties gan uz dokumentu autoru identitāti, gan uz personām, kas šos dokumentus ir nosūtījušas Komisijai.

(sal. ar 40.–44. punktu)

2. Apelācijas sūdzības gadījumā Tiesai nav kompetences konstatēt faktus, ne – principā – izvērtēt pierādījumus, ko Pirmās instances tiesa ir pieņēmusi, lai apstiprinātu šos faktus. Ja šie pierādījumi iegūti likumīgi un vispārējie tiesību principi un procesuālie noteikumi, kas attiecas uz pierādīšanas pienākumu un rīkošanos ar pierādījumiem, ir ievēroti, tad tikai Pirmās instances tiesai ir jāvērtē, kādu nozīmi piešķirt tai iesniegtajiem pierādījumiem. Tādējādi šis vērtējums nav tiesību jautājums, kas ir pakļauts Tiesas kontrolei, ja vien nav notikusi to pierādījumu, kas ir iesniegti Pirmās instances tiesā, sagrozīšana.

(sal. ar 55. punktu)

3. Apelācijas sūdzības ietvaros Tiesa taisnīguma apsvērumu dēļ nevar ar savu vērtējumu aizstāt Pirmās instances tiesas vērtējumu, kas pieņem spriedumu, īstenojot savu neierobežoto kompetenci par naudas sodu summu, kas uzlikti uzņēmumiem par Kopienu tiesību pārkāpumu, un turpretim šīs kompetences īstenošana, nosakot minēto naudas sodu summu, nedrīkst radīt diskrimināciju starp uzņēmumiem, kas pretēji EKL 81. panta 1. punktā noteiktajam ir bijuši vienošanos vai saskaņoto darbību dalībnieki.

Tomēr apelācijas sūdzībā ir jānorāda juridiskie argumenti, kas īpaši atbalsta pamatu, ar kuru tiek apgalvots vienlīdzīgas attieksmes principa pārkāpums; pretējā gadījumā minētais pamats var tikt atzīts par nepieņemamu.

(sal. ar 68. un 69. punktu)

4. Piemērojot Paziņojumu par soda naudas neuzlikšanu vai tās samazināšanu lietās par aizliegtām vienošanās, ir jānodala, no vienas puses, tieša pārkāpuma atzīšana un, no otras puses, vienkārša tā apstrīdēšanas neesamība, kas neveicina Komisijas uzdevuma, kas sastāv no Kopienas konkurences noteikumu pārkāpumu atklāšanas un sodīšanas par tiem, veikšanu, kā rezultātā atšķirīga attieksme pret diviem uzņēmumiem, kas piedalījušies vienā pārkāpumā, bet no kuriem viens uzņēmums ir izteicis minēto atzīšanos, taču otrais uzņēmums ne, nevar radīt diskrimināciju.

(sal. ar 71. punktu)