Lieta T‑465/12

(spriedums publicēts izvilkumu veidā)

AGC Glass Europe SA u.c.

pret

Eiropas Komisiju

“Konkurence — Administratīvais process — Automobiļu stiklu Eiropas tirgus — Lēmuma, ar kuru konstatēts EKL 81. panta pārkāpums, publicēšana — Pieteikuma par konfidencialitātes piemērošanu informācijai, kuru Komisija ir iecerējusi publicēt, noraidīšana — Pienākums norādīt pamatojumu — Konfidencialitāte — Dienesta noslēpums — Iecietības programma — Tiesiskā paļāvība — Vienlīdzīga attieksme”

Kopsavilkums – Vispārējās tiesas (trešā palāta) 2015. gada 15. jūlija spriedums

Saskaņā ar Lēmuma 2011/695 par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā 8. panta 2. punktu uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās izpaužas kā to tiesību normu piemērošana, ar kurām aizsargā uzņēmumus attiecīgās informācijas konfidenciālā rakstura dēļ. Uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās tātad ir domāta, lai pievienotu papildu kontroles stadiju, ko veic neatkarīga Komisijas struktūra. Šai struktūrai turklāt ir pienākums atlikt sava lēmuma spēkā stāšanos, tādējādi dodot iespēju attiecīgajam uzņēmumam vērsties pie pagaidu noregulējuma tiesneša, lai saņemtu izpildes apturēšanu atbilstoši nosacījumiem, kuri regulē šo tiesvedību. Līdz ar to ir jānodala tādu tiesību normu piemērošana, kuras attiecas uz informācijas pašas par sevi konfidenciālo raksturu, no vienas puses, no tām tiesību normām, uz kurām tiek izdarīta atsauce, lai panāktu, ka informācijai tiek piemērota konfidencialitāte, neatkarīgi no tā, vai šī informācija pati par sevi ir konfidenciāla rakstura, no otras puses. Šajā ziņā pieņemot, ka tādas informācijas publicēšana, uz kuru neattiecas dienesta noslēpums, varētu būt tādas tiesību normas pārkāpums, kura ietilpst otrajā no divām iepriekš minētajām kategorijām, šāds apstāklis nepadara iluzoru aizsardzību, kāda ir piešķirta ar tiesību normām attiecībā uz minēto noslēpumu. Pēc šāda pārkāpuma, pieņemot ka tas ir pierādīts, var tikt noteikti atbilstoši koriģējoši pasākumi, piemēram, zaudējumu atlīdzība, ja ir izpildīti nosacījumi par Savienības ārpuslīgumisko atbildību. Līdz ar to argumentu, kuri attiecas uz šo tiesību normu kategoriju, analīze pēc būtības ir ārpus mērķiem, kuri ir noteikti ar uzklausīšanas amatpersonai uzticētajiem darba uzdevumiem saskaņā ar Lēmuma 2011/695 8. pantu. (sal. ar 59. punktu)

No 2002. un 2006. gada Paziņojumiem par atbrīvojumu no naudas soda un naudas soda samazināšanu karteļu gadījumos izriet, ka tiem nav cita mērķa, kā vien paredzēt nosacījumus, kādos uzņēmums var saņemt vai nu atbrīvojumu no naudas soda, vai arī tā apmēra samazinājumu. Tādējādi šie paziņojumi attiecas vienīgi uz naudas sodu apmēru un tajos nav paredzētas nekādas citas priekšrocības, kuras varētu pieprasīt uzņēmums apmaiņā pret tā sadarbību. Šajās normās ir precizēts, ka fakts, ka uzņēmumam ir piešķirts atbrīvojums no naudas soda vai naudas soda samazinājums, to nepasargā no civiltiesiskajām sekām, kas ir saistītas ar tā dalību LESD 101. panta pārkāpumā. Šo paziņojumu par sadarbību priekšmets ir ieviest diferenciācijas politiku starp lēmuma, ar ko konstatē LESD 101. panta pārkāpumu, adresātiem atbilstoši intensitātei, kādā katrs ir sadarbojies, un vienīgi attiecībā uz naudas soda apmēru. Līdz ar to attiecīgie paziņojumi nav domāti, lai ietekmētu civiltiesību sekas, kādas rodas no uzņēmumu, kuri lūdz piemērot iecietību, dalības pārkāpumā. (sal ar 66., 67. un 73. punktu)