Keywords

Summary



Keywords

1. Prasība atcelt tiesību aktu – Dalībvalstu prasības – Prasība, kas vērsta pret Komisijas lēmumu, ar kuru konstatēta atbalsta nesaderība ar kopējo tirgu – Pieņemamība, kas nav atkarīga no intereses celt prasību pierādīšanas

2. Prasība atcelt tiesību aktu – Fiziskas vai juridiskas personas – Interese celt prasību – Komisijas lēmums, ar kuru konstatēta atbalsta nesaderība ar kopējo tirgu

3. Valsts atbalsts – Jēdziens – Dalībvalsts valdības locekļa publiski paziņojumi, ar kuriem ir izrādīta šīs dalībvalsts griba veikt atbilstošus pasākumus, lai atrisinātu uzņēmuma finansiālās grūtības – Priekšrocība, kas piešķirta bez valsts līdzekļu nodošanas – Izslēgšana – Projekts par kredītlīnijas piešķiršanu uzņēmumam

(EKL 87. panta 1. punkts)

4. Valsts atbalsts – Jēdziens – Priekšrocību piešķiršana, izmantojot valsts līdzekļus, par ko ir vainojama valsts – Dalībvalsts valdības locekļa publiski paziņojumi, ar kuriem ir izrādīta šīs dalībvalsts griba veikt atbilstošus pasākumus, lai atrisinātu uzņēmuma finansiālās grūtības – Priekšrocība, kas piešķirta bez valsts līdzekļu nodošanas – Izslēgšana

(EKL 87. panta 1. punkts)

5. Valsts atbalsts – Komisijas lēmums – Pārbaude tiesā

6. Iestāžu akti – Pamatojums – Pienākums – Apjoms

(EKL 253. pants)

Summary

1. EK līgumā ir skaidri nošķirtas, no vienas puses, iestāžu un dalībvalstu tiesības celt prasību atcelt tiesību aktu un, no otras puses, šādas fizisko un juridisko personu tiesības, ikvienai dalībvalstij esot tiesībām apstrīdēt Komisijas lēmumu tiesiskumu, ceļot prasību atcelt tiesību aktu, un šo tiesību īstenošana nav pakļauta intereses celt prasību pierādīšanai. Tādēļ dalībvalstij, lai prasība būtu pieņemama, nav jāpierāda, ka tās apstrīdētais Komisijas akts tai rada juridiskas sekas. Interese celt prasību attiecas tikai uz tādām prasībām, kuras cēlušas fiziskas vai juridiskas personas, nevis uz prasībām, kuras cēlušas iestādes vai dalībvalstis.

Turklāt intereses celt prasību jēdzienu nedrīkst jaukt ar apstrīdama akta jēdzienu, saskaņā ar kuru aktam ir jārada juridiskas sekas, kas var būt nelabvēlīgas, lai par to varētu celt prasību atcelt tiesību aktu, un minēto var noteikt, vērtējot aktu pēc būtības.

Komisijas lēmums, ar kuru konstatēta atbalsta nesaderība ar kopējo tirgu, rada šādas saistošas juridiskas sekas, un tāpēc no dalībvalstu viedokļa tas ir pārsūdzams akts.

(sal. ar 118. un 119. punktu)

2. Prasības atcelt tiesību aktu pieņemamība ir atkarīga no nosacījuma, ka fiziskai vai juridiskai personai, kas to ir cēlusi, ir radusies pastāvoša interese atcelt apstrīdēto aktu. Šāda interese nozīmē, ka šī akta atcelšanai pašai par sevi var būt juridiskas sekas vai, citiem vārdiem, ka prasības rezultātā var rasties priekšrocības lietas dalībniekam, kurš ir cēlis prasību. Tādējādi lēmums, kas pilnībā apmierina šo personu, pēc definīcijas nevar būt tai nelabvēlīgs un šai personai nav intereses prasīt to atcelt.

Tomēr attiecībā uz Komisijas lēmumu, ar kuru konstatēta atbalsta nesaderība ar kopējo tirgu, ar atbalsta saņēmēja uzņēmumu konkurējošs uzņēmums ir pamatojis radušos un pastāvošu interesi atcelt šo lēmumu tad, ja tas apgalvo, ka valsts ir īstenojusi papildu atbalsta pasākumus, kas ietver skaidras priekšrocības par labu atbalsta saņēmējam uzņēmumam un drīzāk nelabvēlīgi ietekmē konkurējošā uzņēmuma stāvokli tirgū.

Atbalsta esamība un tā nesaderība ar kopējo tirgu neizslēdz a priori citu nesaderīgu atbalsta pasākumu esamību, kuri, kaut arī nav paredzēti Komisijas lēmumā, arī attiecas uz administratīvā procesa, kura rezultātā tika pieņemts minētais lēmums, priekšmetu un kuri turklāt var būtiski ietekmēt noteiktu atbalsta saņēmēja konkurentu stāvokli tirgū.

Turklāt, lai arī prasītājs norāda, ka apstrīdētais akts, pat ja tas, iespējams, viņam ir daļēji labvēlīgs, nepietiekami atbilstoši aizsargā viņa tiesisko stāvokli, jāatzīst, ka viņam ir interese celt prasību, lai tiesa pārbaudītu šī lēmuma tiesiskumu.

(sal. ar 116., 127., 128., 130. un 131. punktu)

3. Lai pasākumu varētu kvalificēt par valsts atbalstu EKL 87. panta 1. punkta izpratnē, it īpaši ir nepieciešams, pirmkārt, ka tas ietver priekšrocību, kura var izpausties dažādos veidos (“jebkura veida atbalsts”), un, otrkārt, ka šī priekšrocība tieši vai netieši izriet no valsts līdzekļiem (“ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem”). Priekšrocības jēdziens nozīmē, ka valsts iesaistīšanās rezultātā ir jāuzlabojas priekšrocības saņēmēja ekonomiskajai un/vai finansiālajai situācijai vai pat tam jāiedzīvojas, piemēram, izmaksu, kādas tam parasti ir jāsedz no sava budžeta, samazināšanas rezultātā.

Attiecībā uz dalībvalsts valdības locekļa publisko paziņojumu, ar kuriem ir izrādīta šīs dalībvalsts griba veikt atbilstošus pasākumus, lai atrisinātu uzņēmuma finansiālās grūtības, ietekmi, ir jākonstatē, ka šie paziņojumi minētajam uzņēmumam var radīt ievērojamas priekšrocības, ciktāl tie ļauj atgūt finanšu tirgus uzticību, padara iespējamu, vieglāku un lētāku šim uzņēmumam pieeju jauniem kredītiem, kas nepieciešami, lai refinansētu tā īstermiņa parādus, un, visbeidzot, palīdz nostabilizēt tā ļoti nestabilo finansiālo stāvokli. Šādi paziņojumi izšķirošā veidā var ietekmēt kredītreitinga aģentūru reakciju un palīdzēt uzlabot uzņēmuma tēlu investoru un kreditoru acīs, kā arī izrādīties noteicoši finanšu tirgus dalībnieku, kas vēlāk piedalās attiecīgā uzņēmuma refinansēšanā, rīcības ietekmēšanā.

Turklāt saskaņā ar principiem, kas regulē kredītu piešķiršanu un refinansēšanu kapitāla tirgos, uzņēmuma kredītreitings un līdz ar to darbības traucējumu risks saistībā ar tam piešķirtajiem kredītiem ir noteicošais, lai aprēķinātu refinansēšanas izmaksas, kādas šim uzņēmumam ir jāsedz it īpaši procentu, kas ir jāmaksā par jaunu obligāciju emisiju, veidā. No minētā izriet, ka, jo mazāks ir darbības traucējumu risks, jo vieglāk un lētāk ir refinansēt attiecīgos kredītus kapitāla tirgos. Citiem vārdiem, jebkura pozitīva ietekme uz uzņēmuma kredītreitingu, tostarp arī tādu publisku paziņojumu rezultātā, kas var radīt vai stiprināt investoru uzticību, rada tūlītēju ietekmi uz izmaksu līmeni, kādas šim uzņēmumam ir jāsedz, lai refinansētos kapitāla tirgos.

Vēl, lai kvalificētu pasākumu par valsts atbalstu, Komisijai, pamatojoties uz objektīviem pierādījumiem, ir jākonstatē, ka ir izpildīti visi atbalsta jēdziena kumulatīvie nosacījumi EKL 87. panta 1. punkta izpratnē, tostarp nosacījums par priekšrocības esamību, ņemot vērā attiecīgā pasākuma ekonomisko ietekmi.

Attiecībā uz valsts vienpusēju piedāvājumu uzņēmumam piešķirt kredītlīniju noteiktā apmērā, kas nekad nav ticis īstenots, Komisija nedrīkst tikai uz šī pamata pieņemt, ka šis piedāvājums nozīmē piešķirt tās saņēmējam priekšrocības ar ekonomisku ietekmi, neņemot vērā nosacījumus, kas regulē attiecīgā kredītlīguma izpildi, un, konkrētāk, tos, kas ir saistīti ar minētā kredīta piešķiršanu un atmaksu, un it sevišķi ne gadījumā, ja saņēmējs ir nevis akceptējis šo piedāvājumu, bet izvēlējies tikai refinansēties saskaņā ar tirgū valdošajiem nosacījumiem. Ja tas būtu citādāk, tad pat kredītlīgums, kas ietvertu tādus objektīvi nelabvēlīgākus nosacījumus kā augstāku procentu likmi un stingrākus atmaksas nosacījumus, nekā tos piedāvā tirgus, būtu jākvalificē par priekšrocību EKL 87. panta 1. punkta izpratnē tikai tāpēc vien, ka valsts kreditors ir paziņojis, ka ir gatavs piešķirt saņēmējam noteiktu summu.

(sal. ar 215., 231., 234., 237., 238., 253. un 255. punktu)

4. Par valsts atbalstiem EKL 87. panta 1. punkta izpratnē ir atzīstamas tikai tādas priekšrocības, ko tieši vai netieši piešķir no valsts līdzekļiem. Šajā tiesību normā paredzētā atšķirība starp “valsts piešķirtu atbalstu” un atbalstu, kas piešķirts “no valsts līdzekļiem” nenozīmē, ka visas valsts piešķirtās priekšrocības ir atbalsti, neatkarīgi no tā, vai tos finansē no valsts līdzekļiem vai nē, bet tās mērķis ir iekļaut šajā jēdzienā priekšrocības, ko tieši piešķir valsts, kā arī tās, ko piešķir šīs valsts noteiktas vai izveidotas publisko vai privāto tiesību struktūras.

Šajā kontekstā privāta investora kritērija piemērošana ir iespējama tikai ar nosacījumu, ka pasākumi, ko valsts ir veikusi par labu uzņēmumam, piešķir priekšrocību, kas izriet no valsts līdzekļiem.

Turklāt attiecībā uz veicamās pārbaudes tiesā plašumu ir jāatgādina, ka atbalsta jēdziens ir objektīvs jēdziens un ka līdz ar to pasākuma kvalifikācija par valsts atbalstu, kas saskaņā ar Līgumu ir jāveic gan Komisijai, gan tiesai, principā, ja vien nepastāv īpaši apstākļi sakarā ar attiecīgās valsts iesaistīšanās sarežģīto raksturu, nevar pamatot plašas rīcības brīvības piešķiršanu Komisijai. Tikai gadījumos, kad tiek piemērots EKL 87. panta 3. punkts un kad Komisijai, izvērtējot noteiktu valsts pasākumu iespējamo saderību ar kopējo tirgu, ir jāņem vērā sarežģīti ekonomiski, sociāli, reģionāli vai nozares vērtējumi, tai patiešām tiek piešķirta plaša rīcības brīvība. Valsts atbalsta jēdzienam, kā tas ir definēts Līgumā, ir juridisks raksturs un tas ir jāinterpretē saskaņā ar objektīviem elementiem. Šī iemesla dēļ tiesai principā ir pienākums, ņemot vērā gan konkrētos lietas, ko tā izskata, apstākļus, gan Komisijas veiktā novērtējuma tehnisko vai sarežģīto raksturu, veikt pilnīgu pārbaudi attiecībā uz jautājumu par to, vai pasākums ietilpst EKL 87. panta 1. punkta piemērošanas jomā.

Priekšrocībai ir jāizriet no valsts līdzekļu nodošanas. Šī prasība par saikni starp identificēto priekšrocību un valsts līdzekļu iesaistīšanu principā nozīmē, ka minētā priekšrocība ir cieši saistīta ar atbilstošajām izmaksām, kas ir jāsedz no valsts budžeta, vai ar pietiekami konkrēta ekonomiska riska radīšanu šim budžetam, pamatojoties uz juridiski saistošiem pienākumiem, kurus ir uzņēmusies valsts.

Attiecībā uz dalībvalsts valdības locekļa publiskajiem paziņojumiem, ar kuriem ir izrādīta šīs dalībvalsts griba veikt atbilstošus pasākumus, lai atrisinātu uzņēmuma finansiālās grūtības, dalībvalsts resursu konkrēta, beznosacījumu un neatsaucama iesaistīšana EKL 87. panta 1. punkta izpratnē nozīmētu, ka šajos publiskajos paziņojumos ir skaidri noteiktas vai nu precīzas ieguldāmās summas, vai arī konkrēti parādi, kas jāgarantē, vai vismaz iepriekš izklāstīts finansiālais plāns, tāds kā, piemēram, kredītlīnija līdz noteiktai summai, kā arī nosacījumi paredzētā atbalsta piešķiršanai.

Tikai ar to vien, ka dalībvalsts ir izmantojusi savu īpašo reputāciju finanšu tirgos, nav pietiekami, lai pierādītu, ka šie līdzekļi tika pakļauti tādam riskam, ko var uzskatīt par valsts līdzekļu nodošanu EKL 87. panta 1. punkta izpratnē, kura būtu pietiekami saistīta ar priekšrocību, kas piešķirta uzņēmumam ar valsts valdības locekļa publiskajiem paziņojumiem. Faktiski nav pietiekami ar to vien, ka dalībvalsts tā vietā, lai tieši vai netieši iesaistītu valsts līdzekļus, izmanto īpašus finanšu tirgus darbības noteikumus, lai stabilizētu uzņēmuma ekonomisko situāciju īstermiņā ar konkrētu mērķi izpildīt uzņēmējdarbības un finanšu nosacījumus, kas nepieciešami, lai veiktu konkrētākus atbalsta pasākumus pirms tālākas iesaistīšanās.

(sal. ar 214., 217.–219., 262., 280., 282. un 297. punktu)

5. Izskatot strīdus saskaņā ar Kopienu tiesībām valsts atbalsta jomā, faktu un pierādījumu izvērtēšana ir pilnīgā Vispārējās tiesas kompetencē. Turklāt šajā kontekstā jautājums par to, vai un kādā mērā valsts tiesību norma ir vai nav piemērojama konkrētajā gadījumā, ir jāizvērtē tiesai saskaņā ar faktiem un saskaņā ar noteikumiem par pierādījumu vākšanu un pierādīšanas pienākuma sadali.

(sal. ar 269. punktu)

6. Pamatojumam, kāds tiek prasīts saskaņā ar EKL 253. pantu, ir jābūt pielāgotam attiecīgā akta būtībai un tam nepārprotami un viennozīmīgi jāatspoguļo iestādes – akta autores – argumentācija, lai ļautu ieinteresētajām personām noskaidrot pieņemtā akta pamatojumu un kompetentajai tiesai veikt pārbaudi. Turklāt pienākums pamatot lēmumus ir būtiska formas prasība, kas ir jānošķir no jautājuma par pamatojuma pamatotību, kas attiecas uz strīdīgā akta likumību pēc būtības. Lēmuma pamatojumu veido formāla to pamatu izklāstīšana, uz kuriem šis lēmums balstīts. Ja šajos pamatos ir pieļautas kļūdas, tie skar lēmuma likumību pēc būtības, nevis tā pamatojumu, kas var būt pietiekams, pat izklāstot kļūdainus pamatus.

(sal. ar 315. punktu)