LV
Jud ikatūr askrājums
ECLI:EU:F:2010 :163 1CIVILDIENESTA TIESAS S PRIEDUM S
(otrā palāta)
2010 . gada 14 . decembrī
Lieta F-25/07
Thomas Bleser
pret
Eiropas Savienības Tiesu
Civildienests — Ierēdņi — Iecelšana amatā — Klasificēšana pakāpē, piemērojot jaunus, mazāk 
labvēlīgus no teikumus — Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 2. un 13 . pants — 
Pārskatāmības princips — Saistības starp pakāpi un no darbinātību princips — Diskriminācijas vecuma 
dēļ aizliegums — Pienākums ņemt vērā ierēdņu intereses — Labas pārvaldības princips — 
Tiesiskās drošības un atpakaļejoša spēka ai zlieguma princips — Reformatio in pe jus aizlieguma 
noteikums — Tiesiskās paļāvības aizsardzības princips — Labas ticības princips — Patere legem q uam 
ipse fecisti princips
Pilns tek sts tiesvedības valodā (vācu) II-A-1 - 0 0 0 0 Priekšmets Prasība, kas celta saskaņā ar E KL 
236. pantu un EAEKL 152 . pantu un ar ku ru 
konkursa, kurš tika p ublicēts pirms 2004 . gada 
1. maija, veiksmīgais ka ndidāts T. Bleser lūdz, 
pirmkārt, atcelt lēmumu, ar ku ru viņš ir i ecelts 
par T iesas ierēdni, ciktāl šajā lēmumā viņš ir 
klasificēts pakāpē, kura ir z emāka p ar kon kursa 
paziņojumā m inēto, otrkārt, a tcelt E iropas 
Savienības Civildienesta no teikumu 32 . pantu, 
kā ar ī to X III pielikuma 2. un 13 . pantu, 
treškārt, atjaunot viņa kar jeru un, ceturtkārt, 
atlīdzināt zaudējumus
Nolēmums Prasību no raidīt. K atrs lietas da lībnieks s edz 
savus tiesāšanās izdevumus pats.
Kopsavilkums
1. Ierēdņi — Prasība — Iepriekšēja administratīva sūdzība — Termiņi — Termiņa sākums
(Civildienesta noteikumu 25 . un 26 . pants un 90 . panta 2. punkts)
2. Ierēdņi — Prasība — Iepriekšēja administratīva sūdzība — Sūdzības un prasības savstarpēja 
atbilstība — Priekšmeta un pamata identiskums
(Civildienesta noteikumu 90 . un 91 . pants)
2 ECLI:EU:F:2010 :163KOPSAVILKUMS—LIETAF-25/07
BLESER/TIESA
3. Ierēdņi — Pieņemšana darbā — Iecelšana pakāpē — Jaunās karjeras struktūras ieviešana ar Regulu 
Nr. 723/2004 — Pārejas noteikumi par klasificēšanu pakāpē
(Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 2. panta 1. punkts)
4. Ierēdņi — Pieņemšana darbā — Iecelšana pakāpē — Jaunās karjeras struktūras ieviešana ar Regulu 
Nr. 723/2004 — Pārejas noteikumi par klasificēšanu pakāpē
(Civildienesta noteikumu 31 . pants; XIII pielikuma 2. panta 1. punkts un 13 . panta 1. punkts)
5. Ierēdņi — Pieņemšana darbā — Iecelšana pakāpē — Jaunās karjeras struktūras ieviešana ar Regulu 
Nr. 723/2004 — Pārejas noteikumi par klasificēšanu pakāpē
(Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 12 . panta 3. punkts un 13 . panta 1. punkts)
6. Ierēdņi — Principi — Administrācijas pienākums ņemt vērā ierēdņu intereses — Labas pārvaldības 
princips — Ierobežojumi
(Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 13 . panta 1. punkts)
7. Ierēdņi — Prasība — Termiņi — Termiņa sākums
(Civildienesta noteikumu 91 . panta 3. punkts)
8. Ierēdņi — Pieņemšana darbā — Iecelšana pakāpē — Jaunās karjeras struktūras ieviešana ar Regulu 
Nr. 723/2004 — Pārejas noteikumi par klasificēšanu pakāpē
(Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 13 . panta 1. punkts; Padomes Regula Nr. 723/2004 )
9. Savienības tiesības — Vispārējie tiesību principi — Reformatio in pejus aizlieguma princips — 
Piemērojamība
1. Civildienesta no teikumu 90 . panta 2. punkta pirmajā da ļā ir no teikts, ka s ūdzība ir j āiesniedz trīs 
mēnešu laikā, skaitot “no di enas, kurā par lēmumu ziņots attiecīgajai pe rsonai, taču nekādā gadījumā 
ne vēlāk  kā no di enas, kurā tāda pe rsona par attiecīgo lēmumu uzzina, ja pasākums attiecas uz no teiktu 
personu”. Tomēr vēstule, ar ku ru attiecīgā pe rsona tiek informēta par to, ka ko mpe tentā iestāde viņu 
ieceļ amatā kā p ārbaudāmu ierēdni, sākot ar kon krētu da tumu, un lūdz dar īt zināmu, vai viņa šo 
iecelšanu amatā pieņem, pat ja šī iecelšana amatā jau ir p aziņota, ir u zskatāma tikai p ar dar ba 
piedāvājumu un no t ās nevar sākt skaitīt sūdzības iesniegšanas termiņu.
Turklāt, pat ja Civildienesta no teikumu 90 . panta 2. punktā ir p aredzēts, ka s ūdzības iesniegšanas 
termiņu var sākt skaitīt no di enas, kurā attiecīgā pe rsona uzzina par tai nelabvēlīgu aktu, šī procesuālā 
norma, kura ir d omāta piemērošanai ļoti daudzās situācijās, ir j āinterpretē, ņemot vērā Civildienesta 
noteikumu pamatnoteikumus par ierēdņu informēšanu par būtiskiem a pstākļiem s aistībā ar v iņu dar ba 
attiecībām, tostarp formu, kādā šai informēšanai ir j ānotiek.
No C ivildienesta no teikumu sistēmas un it īpaši no t o 25 . un 26 . panta izriet, ka l ēmumi par 
klasificēšanu, gluži kā lēmumi par iecelšanu amatā, ir a tbilstošā ve idā jādara z ināmi attiecīgajai 
personai un ka ad ministrācija par to nedrīkst informēt šo pe rsonu tikai ar t ādu dokumentu, kurš, kā, 
piemēram, dar ba piedāvājums, rada t ikai s ekas šiem l ēmumiem, nedz nerūpēties par to, lai šis lēmuma 
veids tiešām sasniegtu savu adr esātu.
Nosakot pienākumu a ttiecīgajam i erēdnim i esniegt sūdzību v ēlākais trīs m ēnešus pēc dar ba 
piedāvājuma saņemšanas, neļaujot viņam sagaidīt akta par viņa iecelšanu amatā paziņošanu, zustu jēga 
Civildienesta no teikumu 25 . panta otrajai da ļai un 26 . panta otrajai un trešajai da ļai, ciktāl tie attiecas
ECLI:EU:F:2010 :163 3KOPSAVILKUMS—LIETAF-25/07
BLESER/TIESA
 uz iecelšanu amatā un kl asificēšanu pakāpē, kas ir a ttiecīgās pe rsonas kar jeras pamats, jo šo pantu 
mērķis tieši ir s niegt ierēdņiem i espēju iepazīties ar l ēmumiem, ku ri tostarp ir s aistīti ar v iņu 
administratīvo situāciju, un izmantot savas Civildienesta no teikumos paredzētās tiesības.
(skat. 30 .–35. punktu)
Atsauce
Civildienesta tiesa: 2006 . gada 28 . jūnijs, F-101/05 G rünheid/Komisija, Krājums-CDL, I-A-1-55. un II- A-1-199. lpp., 
49., 52 . un 56 . punkts.
2. Savstarpējas atbilstības prasība starp iepriekšējo ad ministratīvo sūdzību un prasību pieprasa, lai 
Civildienesta tiesā iesniegtiem p rasījumiem b ūtu tāds pats priekšmets un pamats, kāds tika izklāstīts 
sūdzībā.
Ja sūdzības autors vienīgi kritizē viņa klasificēšanu pakāpē, bet neapstrīd viņa klasificēšanu līmenī, viņa 
klasificēšanas līmenī apstrīdēšana minētajā tiesā nav pieņemama.
(skat. 42 .–44. punktu)
Atsauces
Pirmās instances tiesa: 1998 . gada 16 . septembris, T-193/96 R asmussen/Komisija, Recueil FP, I-A-495. un 
II-1495 . lpp., 47. punkts; 2005 . gada 7 . jūnijs, T-375/02 Ca vallaro/Komisija, Krājums-CDL, I-A-151. un II- 673. lpp., 
97. punkts.
Civildienesta tiesa: 2008 . gada 11 . septembris, F-51/07 B ui Van/Komisija, K rājums-CDL, I- A-1-289. un 
II-A-1-1533 . lpp., 24. punkts; 2010 . gada 1 . jūlijs, F-45/07 M andt/Parlaments, 110 . un 119 . punkts.
3. Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 2. panta 1. punkta vienīgais mērķis ir p ārejas perioda laikā 
no 2004 . gada 1 . maija līdz 2006 . gada 30 . aprīlim p ārveidot pakāpes, kas tika p iešķirtas pe rsonām, 
kurām 2004 . gada 30 . aprīlī jau bija ierēdņa statuss, lai viņām būtu pieejama jaunā kar jeras struktūra, 
kurai b ija pilnībā jāstājas spēkā 2006 . gada 1 . maijā. Tādējādi šai tiesību no rmai n evar a tzīt tādu 
piemērošanas jomu, kas sniegtos tālāk par tūlītējas saiknes rad īšanu starp ve co un jauno t o ierēdņu, 
kuri 2004 . gada 1 . maijā jau bija iecelti amatā, klasificēšanu pakāpē.
(skat. 57 . punktu)
Atsauce
Pirmās instances tiesa: 2007 . gada 11 . jūlijs, T-58/05 C enteno M ediavilla u.c./Komisija, Krājums, II- 2523 . lpp., 
112.–115. punkts.
4. Civildienesta no teikumu 31 . pantam, kā ar ī Civildienesta no teikumu X III pielikuma 2. panta 
1. punktam u n 13 . panta 1. punktam ir v ienāds no rmatīvā akta spēks, līdz ar t o pirmie nevar b ūt 
pārāki par otro.
Turpretī ar C ivildienesta no teikumu XIII pielikuma 13 . panta 1. punktu kā īpašu pagaidu no rmu var 
paredzēt atkāpi no C ivildienesta no teikumu 31 . pantā ietvertās vispārējā ra kstura no rmas, ka s 
piemērojama no teiktai ierēdņu ka tegorijai.
Turklāt Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 2. panta 1. punkts attiecas tikai u z pe rsonām, kurām 
2004 . gada 30 . aprīlī jau bija ierēdņa statuss, savukārt Civildienesta no teikumu X III pielikuma 
13. panta 1. punkts ir p iemērojams tikai t iem i erēdņiem, kuri tika p ieņemti dar bā pēc 2006 . gada 
1. maija. Tādējādi ka trai no š īm tiesību no rmām ir a tšķirīga piemērojamība personām.
4 ECLI:EU:F:2010 :163KOPSAVILKUMS—LIETAF-25/07
BLESER/TIESA
No tā izriet, ka s tarp Civildienesta no teikumu 31 . pantu un Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 
2. panta 1. punktu, no v ienas puses, un šī paša pielikuma 13 . panta 1. punktu, no o tras puses, nav 
nekādu pretrunu un attiecīgi – neatbilstības.
(skat. 65 .–68. punktu)
Atsauce
Tiesa: 2008 . gada 22 . decembris, C-443/07 P Centeno Mediavilla u.c./Komisija, Krājums, I-10945 . lpp., 101 . punkts.
5. Likumdevējs, pieņemot Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 12 . panta 3. punktu, no ku ra izriet 
atšķirīga attieksme a ttiecībā uz ierēdņiem – viena un tā paša kon kursa ve iksmīgajiem ka ndidātiem, 
kuri attiecīgi iecelti amatā pirms un pēc reformas, nav pārkāpis vispārējo vienlīdzīgas attieksmes 
principu, jo atšķirīgā attieksme s kar i erēdņus, kuri neietilpst vienā un tajā pašā kategorijā.
Tā kā C ivildienesta no teikumu XIII pielikuma 13 . panta 1. punkta piemērojamība ir l īdzīga šī paša 
pielikuma 12 . panta 3. punkta piemērojamībai, ierēdnis, kurš ir i ecelts amatā pēc 2006 . gada 1 . maija, 
veltīgi atsaucas uz vienlīdzības principa pārkāpumu, jo pret viņu esot piemērota atšķirīga attieksme 
nekā p ret citiem v iņa kon kursa veiksmīgajiem ka ndidātiem, kuri tika iecelti amatā pirms Civildienesta 
noteikumu reformas stāšanās spēkā.
Turklāt, lai nekavētu tiesību aktu attīstību, vienlīdzības princips nedrīkst traucēt likumdevēja brīvību 
jebkurā brīdī veikt C ivildienesta no teikumu no rmu grozījumus, ku rus tas uzskata par a tbilstošiem 
dienesta interesēm, pat ja šādas tiesību no rmas ir m azāk labvēlīgas ierēdņiem n ekā a grākās tiesību 
normas.
Tāpat Civildienesta no teikumu reformas ietvaros likumdevējs varēja, pirmkārt, no teikt, ka ve iksmīgie 
konkursa ka ndidāti, ku ru iecelšana amatā A 7 vai A 6 pakāpē tika p aredzēta pirms 2004 . gada 
1. maija, turpmāk tiks p ieņemti dar bā A 6 pakāpē, un, otrkārt, samazināt šajā gadījumā par šīm 
pakāpēm no teikto atalgojumu.
Šādi rīkojoties, likumdevējs nav pārkāpis vienlīdzības principu un it īpaši diskriminācijas vecuma dēļ 
aizliegumu, jo saskaņā ar C ivildienesta no teikumu XIII pielikuma 13 . panta 1. punktā ietverto pakāpju 
atbilstības tabulu un pamata mēnešalgu tabulu nepārprotami ne tieši, ne netieši nav atļauts ņemt vērā 
ieinteresētās personas vecumu.
Civildienesta no teikumu X III pielikuma 13 . panta 1. punktā ierēdņu kl asificēšana pakāpē netiek 
pamatota ar v iņu iegūtās profesionālās pieredzes ve idu, bet gan ar o bjektīvām p iešķiramā dar ba 
prasībām, ņemot vērā jauno p akāpju struktūru. Tādējādi nevar apgalvot, ka ar C ivildienesta no teikumu 
XIII pielikuma 13 . panta 1. punktu tiekot diskriminēti ierēdņi, ku ri da ļu no s avas profesionālās 
pieredzes ir i eguvuši privātajā sektorā.
(skat. 83 .–85., 95 ., 96 ., 99 . un 100 . punktu)
Atsauces
Tiesa: Centeno Mediavilla u.c./Komisija, minēts iepriekš, 79. un 83 . punkts.
Pirmās instances tiesa: 1998 . gada 30 . septembris, T-121/97 R yan/Revīzijas palāta, Recueil, II- 3885 . lpp., 98. un 
104. punkts; 2006 . gada 29 . novembris, T-135/05 Ca mpoli/Komisija, Krājums-CDL, I-A-2-297. un II- A-2-1527 . lpp., 
105. punkts; Centeno Mediavilla u.c./Komisija, minēts iepriekš, 86., 89 . un 113 . punkts.
Civildienesta tiesa: 2007 . gada 19 . jūnijs, F-54/06 D avis u.c./Padome, Krājums-CDL, I-A-1-165. un II- A-1-911. lpp., 
81. punkts.
ECLI:EU:F:2010 :163 5KOPSAVILKUMS—LIETAF-25/07
BLESER/TIESA
6. Labas pārvaldības principam n av augstāks j uridisks s pēks kā r egulai. Tas attiecas ar ī uz 
administrācijas pienākumu ņ emt vērā ierēdņu intereses, ka s tai ir j āievēro attiecībā pret tās 
darbiniekiem, – pienākumu, ku rš atspoguļo Civildienesta no teikumos rad īto savstarpējo tiesību un 
pienākumu līdzsvaru ad ministrācijas un civildienesta dar binieku a ttiecībās un ka s vienmēr ir j āievēro, 
ņemot vērā spēkā esošās no rmas.
Labas pārvaldības princips un pienākums ņemt vērā ierēdņu intereses tādējādi n evar p amatot iebildi 
par prettiesiskumu attiecībā uz Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 13 . panta 1. punktu.
(skat. 119 . un 120 . punktu)
Atsauces
Pirmās instances tiesa: 1990 . gada 27 . marts, T-123/89 C homel/Komisija, Recueil, II-131. lpp., 32. punkts; 1994 . gada 
22. jūnijs, T-97/92 un T-111/92 Ri jnoudt un H ocken/Komisija, Recueil FP, I-A-159. un II- 511. lpp., 104 . punkts; 
Campoli/Komisija, minēts iepriekš, 149 . punkts.
Civildienesta tiesa: 2007 . gada 23 . janvāris, F-43/05 C hassagne/Komisija, Krājums-CDL, I-A-1-27. un II- A-1-139. lpp., 
111. punkts.
7. Ja lēmuma par sūdzības no raidīšanu adr esāts nevarēja ar t o pienācīgi iepazīties valodas dēļ, kurā tas 
tika s agatavots, viņam, ievērojot pienācīgo rūpību, jālūdz iestādei sniegt tulkojumu vai nu sūdzības 
valodā, vai viņa dzimtajā valodā. Šādā gadījumā citas valodas izmantošana no zīmē, ka t ermiņš prasības 
celšanai sākas tikai ko pš dienas, kurā attiecīgajai pe rsonai tika p aziņots tulkojums.
(skat. 124 . punktu)
Atsauces
Pirmās instances tiesa: 2001 . gada 7 . februāris, T-118/99 B onaiti Brighina/Komisija, Recueil FP, I-A-25. un II- 97. lpp., 
18. un 19 . punkts.
Civildienesta tiesa: 2009 . gada 3 . marts, F-63/07 P atsarika/Cedefop, Krājums-CDL, I-A-1-39. un II- A-1-159. lpp., 
31. punkts.
8. Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 13 . panta 1. punkts izriet no R egulas Nr. 723/2004 , ar ko 
groza Civildienesta no teikumus, kā ar ī Pārējo dar binieku no darbināšanas kārtību, un ku ra stājās spēkā 
2004 . gada 1 . maijā, proti, pēc tās publicēšanas da tuma, kas ir 27 . aprīlis. Tādējādi nevar u zskatīt, ka 
tai ir a tpakaļejošs spēks. Turklāt, ciktāl ar t o definē jaunus kl asificēšanas pakāpē kri tērijus, ka s 
piemērojami, pieņemot dar bā to kon kursu ve iksmīgos ka ndidātus, ku ri p ublicēti līdz 2004 . gada 
1. maijam, kuri iekļauti piemēroto ka ndidātu sarakstā līdz 2006 . gada 1 . maijam un iecelti amatā pēc šī 
datuma, Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 13 . panta 1. punkts atbilst principam, saskaņā ar ku ru 
vispārpiemērojamo tiesību no rmu un it īpaši Civildienesta no teikumu no rmu grozīšanas gadījumā 
jaunā no rma nekavējoši attiecas uz juridisko s ituāciju, kas ir rad ušās, bet nav pilnībā no dibinājušās 
saskaņā ar a grāku no rmu, nākotnes sekām.
6 ECLI:EU:F:2010 :163KOPSAVILKUMS—LIETAF-25/07
BLESER/TIESA
Tiesības uzskata par iegūtām tikai t ad, ja tās rad ījušais fakts ir no ticis pirms tiesību akta grozījuma. 
Attiecībā uz veiksmīgā atklāta kon kursa kandidāta klasificēšanu pakāpē ir j āatgādina, ka š o klasifikāciju 
nevar uzskatīt kā iegūto [tiesību] tikmēr, kamēr saistībā ar a ttiecīgo pe rsonu nav pieņemts pareizas un 
atbilstošas formas lēmums par iecelšanu amatā.
(skat. 126 .–128. punktu)
Atsauces
Tiesa: Centeno Mediavilla u.c./Komisija, minēts iepriekš, 61.–64. punkts.
Pirmās instances tiesa: Centeno Mediavilla u.c./Komisija, minēts iepriekš, 51. un 53 . punkts.
9. Pat ja tiktu uzskatīts, ka u z reformatio in pejus aizlieguma principu var atsaukties strīdā, kuram nav 
krimināltiesisks ra ksturs, šo aizliegumu ka trā ziņā nevar p iemērot ne pret likumdevēju, ku rš groza 
Civildienesta no teikumu no rmas, ne pret administrāciju, kura no saka ierēdņu klasificēšanu pakāpē. Šis 
aizliegums ir c ieši saistīts ar di spozitivitātes principu, saskaņā ar ku ru lietas da lībnieki brīvi no saka 
savas prasības priekšmetu, savukārt klasificēšana pakāpē netiek no teikta, izmantojot tiesību aizsardzības 
līdzekļus.
(skat. 132 . punktu)