13.

Gerechtshof te Amsterdam, kura izskata pamatlietas, saskaņā ar LESD 267. pantu iesniedza Tiesā trīs lūgumus sniegt prejudiciālu nolēmumu. To prejudiciālie jautājumi lielākoties ir vienādi, un tos var apkopot šādi: “1) Vai ieinteresētām personām izteikts atteikums piemērot Nīderlandē reģistrētu meitasuzņēmuma (apakš)apakšuzņēmumu (lieta C‑39/13 un lieta C‑41/13)/māsasuzņēmumu (lieta C‑40/13) saimnieciskajai darbībai un aktīviem Nīderlandes regulējumu par vienību aplikšanas ar nodokļiem vajadzībām ir uzskatāms par brīvības veikt uzņēmējdarbību ierobežojumu EKL 43. panta, skatot to kopsakarā ar 48. pantu, izpratnē? Vai šajā kontekstā, ņemot vērā Nīderlandes regulējuma par vienību aplikšanas ar nodokli vajadzībām mērķus, pamatlietās aplūkojamo meitasuzņēmuma (apakš)apakšuzņēmumu vai attiecīgi māsasuzņēmumu stāvoklis ir objektīvi salīdzināms ar: (attiecīgi lieta C‑39/13 un lieta C‑41/13) i) Nīderlandē reģistrētu sabiedrību stāvokli, kuras ir Nīderlandē reģistrēta kontrolakciju starpniekuzņēmuma apakšuzņēmumi, kurš ir nolēmis neveidot vienu vienību aplikšanas ar nodokļiem vajadzībām ar Nīderlandē reģistrēto mātesuzņēmumu, un tādējādi nedz tiem kā meitasuzņēmuma apakšuzņēmumiem, nedz arī pamatlietās aplūkojamiem meitasuzņēmuma (apakš)apakšuzņēmumiem nav tiesību uz regulējuma par vienību aplikšanas ar nodokļiem vajadzībām piemērošanu un tie nevar izveidot – tikai – ar to (vec)mātesuzņēmumu vienību aplikšanas ar nodokļiem vajadzībām, vai arī ar ii) Nīderlandē reģistrētu mātesuzņēmuma apakšuzņēmumu stāvokli, kuri ir nolēmuši kopā ar Nīderlandē reģistrēto starpniekuzņēmumu izveidot vienību aplikšanas ar nodokļiem vajadzībām kopā ar to Nīderlandē reģistrēto otrās pakāpes mātesuzņēmumu un tādēļ to saimnieciskā darbība un aktīvi – atšķirībā no pamatlietās aplūkojamo meitasuzņēmuma (apakš)apakšuzņēmumu saimnieciskās darbības un aktīviem – ir fiskāli konsolidēti? (lieta C‑40/13) i) Nīderlandē reģistrētu māsasuzņēmumu stāvokli, kuri ir nolēmuši neveidot vienu vienību aplikšanas ar nodokļiem vajadzībām ar to kopīgo Nīderlandē reģistrēto mātesuzņēmumu, un tādējādi nedz tiem kā kopīgiem māsasuzņēmumiem, nedz arī pamatlietā aplūkojamajiem māsasuzņēmumiem nav tiesību uz regulējuma par vienību aplikšanas ar nodokļiem vajadzībām piemērošanu, vai arī ar ii) Nīderlandē reģistrētu māsasuzņēmumu stāvokli, kuri ir nolēmuši izveidot vienību aplikšanas ar nodokļiem vajadzībām kopā ar to kopīgo Nīderlandē reģistrēto mātesuzņēmumu un tādēļ to saimnieciskā darbība un aktīvi – atšķirībā no pamatlietā aplūkojamo māsasuzņēmumu saimnieciskās darbības un aktīviem – ir fiskāli konsolidēti? 2) Vai, atbildot uz pirmā prejudiciālā jautājuma pirmo teikumu, ir nozīme tam, ka: (lieta C‑39/13) meitasuzņēmuma (apakš)apakšuzņēmumi atrodas vienas kontrolakciju starpniekuzņēmuma turējumā (augstākā grupas struktūras līmenī), kas atrodas citā dalībvalstī, vai arī kā pamatlietā aplūkojamo meitasuzņēmuma (apakš)apakšuzņēmumu gadījumā divu (vai vairāk) citā dalībvalstī atrodošos starpniekuzņēmumu turējumā (divos vai augstākos grupas struktūras līmeņos)? (lieta C‑41/13) attiecīgais ārvalsts kontrolakciju starpniekuzņēmums, kurš Nīderlandē darbojas ar pastāvīga uzņēmuma, nevis meitasuzņēmuma starpniecību, saistībā ar Nīderlandē esošā pastāvīgā uzņēmuma saimniecisko darbību un aktīviem ir varējis izvēlēties kopā ar Nīderlandē reģistrēto mātesuzņēmumu izveidot vienību aplikšanas ar nodokļiem vajadzībām? (lieta C‑40/13) māsasuzņēmumiem ir kopējs (tiešs) mātesuzņēmums citā dalībvalstī vai arī dažādi (tieši) mātesuzņēmumi citā dalībvalstī, un tādējādi par vienotu (netiešu) mātesuzņēmumu ir runa tikai augstākā grupas struktūras līmenī, turklāt arī tas atrodas citā dalībvalstī? 3) Ja un ciktāl atbilde uz pirmā prejudiciālā jautājuma pirmo teikumu ir apstiprinoša, vai šāds ierobežojums ir pamatojams ar primāriem vispārējo interešu apsvērumiem, it īpaši ar nepieciešamību saglabāt saskaņotu nodokļu sistēmu, tostarp, lai novērstu vienpusēju un divpusēju zaudējumu dubultu izmantošanu? 4) Ja un ciktāl atbilde uz trešo prejudiciālo jautājumu ir apstiprinoša, vai tāds ierobežojums šajā gadījumā ir uzskatāms par samērīgu?”