Keywords

Summary



Keywords

1. Kopienas preču zīme – Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana – Absolūti atteikuma pamatojumi – Preču zīmes, kas ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai un vispārpieņemtiem morāles principiem

(Padomes Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta f) apakšpunkts un 7. panta 2. punkts)

2. Kopienas preču zīme – Kopienas preču zīmes definīcija un iegūšana – Absolūti atteikuma pamatojumi – Preču zīmes, kas ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai un vispārpieņemtiem morāles principiem

(Padomes Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta f) apakšpunkts)

Summary

1. No Regulas Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi 7. panta 1. punkta f) apakšpunkta un 2. punkta izriet, ka preču zīmi nereģistrē gadījumā, kad tā ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai vai vispārpieņemtiem morāles principiem kādā Savienības daļā, un šo daļu attiecīgā gadījumā var veidot viena dalībvalsts.

Vispārējās intereses, kas pamato Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta f) apakšpunktā paredzēto absolūto atteikuma pamatojumu, ir nepieļaut tādu apzīmējumu reģistrāciju, ar kuriem to izmantošanas laikā Savienības teritorijā tiktu pārkāpta sabiedriskā kārtība vai vispārpieņemtie morāles principi attiecībā uz sabiedrību, kas ietver ar šiem apzīmējumiem aptverto preču vai pakalpojumu patērētājus. Šādos apstākļos minētās Regulas 7. panta 1. punkta f) apakšpunktā paredzētā absolūtā atteikuma pamatojuma esamība ir jāvērtē, ņemot vērā preču vai pakalpojumu, attiecībā uz kuriem ir lūgta reģistrācija, vidusmēra patērētāja, kurš atrodas Savienības teritorijā, uztveri. Pirmkārt, patērētāji, kas atrodas Savienības teritorijā, pēc definīcijas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā. Otrkārt, apzīmējumi, kurus konkrētā sabiedrības daļa var uztvert kā pretrunā esošus sabiedriskajai kārtībai vai vispārpieņemtiem morāles principiem, nav vieni un tie paši visās dalībvalstīs, tostarp lingvistisku, vēsturisku, sociālu vai kultūras iemeslu dēļ. Tādēļ uztveri par to, vai preču zīme ir vai nav pretrunā sabiedriskajai kārtībai vai vispārpieņemtiem morāles principiem, ietekmē konkrētās dalībvalsts, kurā atrodas patērētāji, kas veido konkrētās sabiedrības daļu, apstākļi. Līdz ar to ir jāuzskata, ka, lai piemērotu Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta f) apakšpunktā paredzētā absolūtā atteikuma pamatojumu, ir jāņem vērā ne vien visām Savienības dalībvalstīm kopīgie apstākļi, bet arī atsevišķu dalībvalstu īpašie apstākļi, kas var ietekmēt šajās dalībvalstīs esošās konkrētās sabiedrības daļas uztveri.

(sal. ar 26. un 29.–34. punktu)

2. Grafisks apzīmējums, kas attēlo padomju ģerboni un ko kā Kopienas preču zīmi lūgts reģistrēt attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, kas Nicas nolīguma izpratnē ietilpst 3., 14., 18., 23., 26. un 43. klasē, Ungārijas teritorijā ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai vai vispārpieņemtiem morāles principiem Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta f) apakšpunkta izpratnē.

No Ungārijas Kriminālkodeksa 269/B panta noteikumiem, kā tie ir interpretēti tiesību doktrīnā un izskaidroti administratīvajā praksē, izriet, ka Ungārijas likumdevējs ir uzskatījis par nepieciešamu aizliegt atsevišķus “despotisma simbolu” izmantošanas gadījumus, tostarp sirpi un āmuru un sarkanu piecstaru zvaigzni. Saistībā ar šo aizliegumu, kas ietver arī minēto apzīmējumu kā preču zīmju izmantošanu, ir paredzēti kriminālsodi. Nav apstrīdēts, ka “despotisma simbolu” kā preču zīmes izmantošanas aizliegums nozīmē, ka Ungārijā šādi simboli tiek uzskatīti par pretrunā esošiem sabiedriskajai kārtībai vai vispārpieņemtiem morāles principiem. Tāpat nav apstrīdēts, ka reģistrācijai pieteiktā preču zīme ir bijušās PSRS ģerboņa attēls un ka tā ietver tostarp sirpi un āmuru, un sarkanu piecstaru zvaigzni.

Šādos apstākļos lielākā Ungārijā esošās konkrētās sabiedrības daļa uztvertu reģistrācijai pieteikto preču zīmi kā pretrunā esošu sabiedriskajai kārtībai vai vispārpieņemtiem morāles principiem minētās regulas 7. panta 1. punkta f) apakšpunkta izpratnē.

(sal. ar 51. un 59.–62. punktu)