Lieta C‑526/11

IVD GmbH & Co. KG

pret

Ärztekammer Westfalen-Lippe

(Oberlandesgericht Düsseldorf lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)

“Publiskie iepirkumi — Direktīva 2004/18/EK — 1. panta 9. punkta otrās daļas c) punkts — Jēdziens “publisko tiesību subjekts” — Nosacījums par valsts, pašvaldības vai citu publisko tiesību subjektu īstenotu darbības finansēšanu vai vadības pārraudzību, vai darbības pārraudzību — Ārstu arodapvienība — Likumā noteikts finansējums no šīs apvienības biedru veiktām iemaksām — Iemaksu apmērs, ko nosaka šīs apvienības pilnsapulce — Šīs apvienības autonomija noteikt tai likumā paredzēto uzdevumu īstenošanas apmēru un veidu”

Kopsavilkums – Tiesas (piektā palāta) 2013. gada 12. septembra spriedums

Tiesību aktu tuvināšana – Būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras – Direktīva 2004/18 – Līgumslēdzējas iestādes – Publisko tiesību subjekts – Jēdziens – Galvenokārt ar biedru veiktām iemaksām finansēta arodapvienība, kurai ir autonomija noteikt šo biedru maksu apmēru, ko apstiprina pārraudzības iestāde, un autonomija attiecībā uz tai likumā paredzēto uzdevumu īstenošanas apmēru un veidu – Izslēgšana

(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/18, 1. panta 9. punkta otrās daļas c) punkts)

Direktīvas 2004/18 par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas [būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas] procedūru, 1. panta 9. punkta otrās daļas c) punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tāda struktūra kā publisko tiesību arodapvienība neatbilst ne kritērijam par to, ka publisko tiesību subjekti piešķir finansējuma lielāko daļu, ja šī struktūra galvenokārt tiek finansēta ar tās biedru maksātajām biedra naudām, kuru apmērs un iekasēšana ir noteikta likumā, gadījumos, ja šajā likumā nav noteikts apmērs un to darbību veidi, kuras šī struktūra veic, lai izpildītu tai likumā paredzētos uzdevumus, kuru īstenošanu ir paredzēts finansēt ar šīm biedra naudām, ne arī kritērijam par publisko tiesību subjektu veiktu vadības pārraudzību, ja lēmums, ar kuru šī pati struktūra nosaka iepriekš minēto biedra naudu apjomu, ir jāapstiprina uzraudzības iestādei.

Šajā ziņā attiecībā uz Direktīvas 2004/18 1. panta 9. punkta otrās daļas c) punkta pirmo kritēriju par publisko tiesību subjektu sniegtu finansējuma lielāko daļu, tajā ietilpst arī ietilpst arī netiešas finansēšanas veids, ko var veikt ar nodevu, kuras ideja un apmērs ir paredzēti likumā un kas nav atlīdzība par pakalpojumiem, kurus attiecīgā struktūra faktiski sniedz personām, kurām ir jāmaksā šī nodeva, un kuras iekasēšana tiek veikta, īstenojot valsts varu. Ja apstāklis, ka formāli struktūra pati nosaka tās galveno finansējumu veidojošo iemaksu apmēru, neizslēdz, ka var pastāvēt netiešs finansējums, kas atbilst minētajam kritērijam, citādi ir tādā gadījumā, ja struktūrai ir konkrēta vērā ņemama autonomija attiecībā uz to darbību raksturu, apmēru un veidiem, kuras šī struktūra veic savu uzdevumu īstenošanai un tātad, arī lai izstrādātu budžetu, kāds ir nepieciešams šiem mērķiem, un līdz ar to noteiktu arī biedra naudu apjomu, ko tā iecerējusi iekasēt no saviem biedriem.

Turklāt attiecībā uz otro kritēriju, kas ir noteikts Direktīvas 2004/18 1. panta 9. punkta otrās daļas c) punktā par vadības pārraudzību, ko veic publisko tiesību subjekti, ar a posteriori pārbaudi šis kritērijs principā nav izpildīts, jo šāda pārbaude neļauj publisko tiesību subjektiem ietekmēt attiecīgās struktūras lēmumus publisko iepirkumu jomā. Tas tā principā ir vispārējas tiesiskuma pārbaudes a posteriori gadījumā, ko veic uzraudzības iestāde, un tas tā it īpaši ir tad, ja iestādes iesaistīšanās notiek, apstiprinot šādas struktūras lēmumu, ar kuru tiek noteikts biedra naudu apmērs, ar kuru nodrošina tās finansējuma lielāko daļu, pārbaudot vienīgi, vai minētās struktūras budžets ir līdzsvarots.

Tātad šādas struktūras finansēšanas veids neliecina par pārsvarā publisko tiesību subjektu piešķirtu finansējumu, un līdz ar to tie nevar pārraudzīt šīs struktūras vadību.

(sal. ar 22.–27., 29.–31. punktu un rezolutīvo daļu)

Lieta C‑526/11

IVD GmbH & Co. KG

pret

Ärztekammer Westfalen-Lippe

(Oberlandesgericht Düsseldorf lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)

“Publiskie iepirkumi — Direktīva 2004/18/EK — 1. panta 9. punkta otrās daļas c) punkts — Jēdziens “publisko tiesību subjekts” — Nosacījums par valsts, pašvaldības vai citu publisko tiesību subjektu īstenotu darbības finansēšanu vai vadības pārraudzību, vai darbības pārraudzību — Ārstu arodapvienība — Likumā noteikts finansējums no šīs apvienības biedru veiktām iemaksām — Iemaksu apmērs, ko nosaka šīs apvienības pilnsapulce — Šīs apvienības autonomija noteikt tai likumā paredzēto uzdevumu īstenošanas apmēru un veidu”

Kopsavilkums – Tiesas (piektā palāta) 2013. gada 12. septembra spriedums

Tiesību aktu tuvināšana — Būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras — Direktīva 2004/18 — Līgumslēdzējas iestādes — Publisko tiesību subjekts — Jēdziens — Galvenokārt ar biedru veiktām iemaksām finansēta arodapvienība, kurai ir autonomija noteikt šo biedru maksu apmēru, ko apstiprina pārraudzības iestāde, un autonomija attiecībā uz tai likumā paredzēto uzdevumu īstenošanas apmēru un veidu — Izslēgšana

(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/18, 1. panta 9. punkta otrās daļas c) punkts)

Direktīvas 2004/18 par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas [būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas] procedūru, 1. panta 9. punkta otrās daļas c) punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tāda struktūra kā publisko tiesību arodapvienība neatbilst ne kritērijam par to, ka publisko tiesību subjekti piešķir finansējuma lielāko daļu, ja šī struktūra galvenokārt tiek finansēta ar tās biedru maksātajām biedra naudām, kuru apmērs un iekasēšana ir noteikta likumā, gadījumos, ja šajā likumā nav noteikts apmērs un to darbību veidi, kuras šī struktūra veic, lai izpildītu tai likumā paredzētos uzdevumus, kuru īstenošanu ir paredzēts finansēt ar šīm biedra naudām, ne arī kritērijam par publisko tiesību subjektu veiktu vadības pārraudzību, ja lēmums, ar kuru šī pati struktūra nosaka iepriekš minēto biedra naudu apjomu, ir jāapstiprina uzraudzības iestādei.

Šajā ziņā attiecībā uz Direktīvas 2004/18 1. panta 9. punkta otrās daļas c) punkta pirmo kritēriju par publisko tiesību subjektu sniegtu finansējuma lielāko daļu, tajā ietilpst arī ietilpst arī netiešas finansēšanas veids, ko var veikt ar nodevu, kuras ideja un apmērs ir paredzēti likumā un kas nav atlīdzība par pakalpojumiem, kurus attiecīgā struktūra faktiski sniedz personām, kurām ir jāmaksā šī nodeva, un kuras iekasēšana tiek veikta, īstenojot valsts varu. Ja apstāklis, ka formāli struktūra pati nosaka tās galveno finansējumu veidojošo iemaksu apmēru, neizslēdz, ka var pastāvēt netiešs finansējums, kas atbilst minētajam kritērijam, citādi ir tādā gadījumā, ja struktūrai ir konkrēta vērā ņemama autonomija attiecībā uz to darbību raksturu, apmēru un veidiem, kuras šī struktūra veic savu uzdevumu īstenošanai un tātad, arī lai izstrādātu budžetu, kāds ir nepieciešams šiem mērķiem, un līdz ar to noteiktu arī biedra naudu apjomu, ko tā iecerējusi iekasēt no saviem biedriem.

Turklāt attiecībā uz otro kritēriju, kas ir noteikts Direktīvas 2004/18 1. panta 9. punkta otrās daļas c) punktā par vadības pārraudzību, ko veic publisko tiesību subjekti, ar a posteriori pārbaudi šis kritērijs principā nav izpildīts, jo šāda pārbaude neļauj publisko tiesību subjektiem ietekmēt attiecīgās struktūras lēmumus publisko iepirkumu jomā. Tas tā principā ir vispārējas tiesiskuma pārbaudes a posteriori gadījumā, ko veic uzraudzības iestāde, un tas tā it īpaši ir tad, ja iestādes iesaistīšanās notiek, apstiprinot šādas struktūras lēmumu, ar kuru tiek noteikts biedra naudu apmērs, ar kuru nodrošina tās finansējuma lielāko daļu, pārbaudot vienīgi, vai minētās struktūras budžets ir līdzsvarots.

Tātad šādas struktūras finansēšanas veids neliecina par pārsvarā publisko tiesību subjektu piešķirtu finansējumu, un līdz ar to tie nevar pārraudzīt šīs struktūras vadību.

(sal. ar 22.–27., 29.–31. punktu un rezolutīvo daļu)