Keywords

Summary



Keywords

1. Pakalpojumu sniegšanas brīvība – Līguma noteikumi – Piemērošanas joma – Azartspēles

(EKL 49. pants)

2. Pakalpojumu sniegšanas brīvība – Ierobežojumi – Azartspēles

(EKL 49. pants)

3. Pakalpojumu sniegšanas brīvība – Ierobežojumi – Azartspēles

(EKL 49. pants)

4. Pakalpojumu sniegšanas brīvība – Ierobežojumi – Azartspēles

(EKL 49. pants)

Summary

1. EKL 49. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka uzņēmums, kurš, izmantojot internetu, vēlas piedāvāt sporta derības dalībvalstī, kurā tas nav reģistrēts, netiek atbrīvots no minētās tiesību normas piemērošanas jomas tikai tādēļ vien, ka minētajam uzņēmumam nav atļaujas, ar kuru tam tiktu ļauts šādas derības piedāvāt personām, kuras atrodas tā reģistrācijas valsts teritorijā, bet gan vienīgi atļauja piedāvāt šos pakalpojumus personām, kuras atrodas ārpus minētās teritorijas.

EKL 49. pantā noteiktās tiesības kādā dalībvalstī reģistrētam saimnieciskās darbības subjektam sniegt pakalpojumus citā dalībvalstī nav atkarīgas no nosacījuma, ka minētajam saimnieciskās darbības subjektam šādi pakalpojumi ir jāsniedz arī viņa reģistrācijas dalībvalstī. Šajā ziņā šajā tiesību normā ir vienīgi noteikts, ka pakalpojumu sniedzējam ir jābūt reģistrētam dalībvalstī, kurā nav reģistrēts pakalpojumu saņēmējs.

(sal. ar 43. un 52. punktu un rezolutīvās daļas 1) punktu)

2. EKL 49. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tādā gadījumā, ja sporta derību un loteriju jomā ir ieviests reģionāls valsts monopols ar mērķi novērst pamudināšanu uz pārmērīgiem izdevumiem saistībā ar spēli un cīnīties pret atkarību no tām un ja valsts tiesa konstatē, ka vienlaicīgi:

– privāti uzņēmēji, kuriem ir atļaujas, var izmantot citu veidu azartspēles, un ka

– attiecībā uz citu veidu azartspēlēm, uz kurām neattiecas minētais monopols un kurām turklāt ir lielāka atkarības riska iespēja nekā spēlēm, uz kurām attiecas šis monopols, kompetentās iestādes īsteno piedāvājuma paplašināšanas politiku nolūkā attīstīt un stimulēt dalību spēlēs, īpaši lai palielinātu peļņu no tām,

minētā valsts tiesa var pamatoti uzskatīt, ka šāds monopols nav piemērots, lai nodrošinātu mērķa, kura dēļ tas tika ieviests – veicināt spēļu iespēju samazināšanu un saskaņoti un sistemātiski ierobežot darbību šajā jomā –, sasniegšanu.

Apstāklim, ka azartspēles, uz kurām attiecas minētais monopols, un šie citi azartspēļu veidi attiecīgi ietilpst reģionālo iestāžu kompetencē un federālo iestāžu kompetencē, šajā ziņā nav nozīmes. Šīm dažādajām iestādēm kopīgi ir jāizpilda attiecīgajai dalībvalstij noteiktais pienākums nepārkāpt EKL 49. panta noteikumus.

(sal. ar 70. un 71. punktu un rezolutīvās daļas 2) punktu)

3. EKL 49. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tādā gadījumā, ja dalībvalstī ir ieviesta sistēma, saistībā ar kuru ir jāsaņem iepriekšēja administratīvā atļauja dažādu veidu azartspēļu piedāvāšanai, šāda sistēma, kas ietver atkāpi no minētajā tiesību normā garantētās pakalpojumu sniegšanas brīvības, var atbilst prasībām, kuras izriet no šīs tiesību normas, tikai ar nosacījumu, ka tā ir pamatota ar objektīviem, nediskriminējošiem un iepriekš zināmiem kritērijiem, lai nodrošinātu, ka valsts iestāžu rīcības brīvības izmantošana tiek ierobežota tādā veidā, lai to nevarētu izmantot patvaļīgi. Turklāt jebkurai personai, uz kuru attiecas ierobežojošs pasākums, kurš balstīts uz šādu aizliegumu, ir jābūt iespējai izmantot efektīvus tiesību aizsardzības līdzekļus.

Katrai dalībvalstij ir jānovērtē, vai saistībā ar tās izvirzītajiem leģitīmajiem mērķiem ir pilnīgi vai daļēji jāaizliedz darbības azartspēļu jomā, vai arī tās tikai ir jāierobežo un saistībā ar to ir jāparedz vairāk vai mazāk stingri pārraudzības pasākumi. No tā izriet, ka, ja dalībvalsts vēlas sasniegt mērķi samazināt spēļu iespējas, tai principā ir atļauts ieviest atļauju sistēmu un saistībā ar to paredzēt licencēto uzņēmumu skaita ierobežojumus. Tomēr rīcības brīvība, kura dalībvalstīm piemīt, lai ierobežotu azartspēļu piedāvājumu, tās neatbrīvo no pienākuma nodrošināt, lai to ieviestie ierobežojumi atbilstu no Tiesas judikatūras izrietošajiem nosacījumiem, īpaši attiecībā uz to samērīgumu. Tomēr, ja dalībvalstī tiek ieviesta atļauju sistēma leģitīmu mērķu sasniegšanai, ar šāda veida atļauju sistēmu nedrīkst leģitimizēt diskrecionāru valsts iestāžu rīcību, kas var atņemt lietderīgo iedarbību Savienības tiesību noteikumiem, it īpaši tiem, kas attiecas uz tādu pamatbrīvību, kādu nodrošina EKL 49. pants.

(sal. ar 83.–86. un 90. punktu un rezolutīvās daļas 3) punktu)

4. EKL 49. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka valsts tiesiskais regulējums, saskaņā ar kuru ir aizliegts azartspēles rīkot un to starpniecības pakalpojumus veikt internetā, lai novērstu pārmērīgus izdevumus saistībā ar spēlēm, cīnītos pret atkarību no tām un aizsargātu jauniešus, principā var tikt uzskatīts par piemērotu šādu leģitīmu mērķu sasniegšanai, pat ja šādu spēļu piedāvājums, izmantojot tradicionālākus līdzekļus, joprojām tiek atļauts. Pazīmes, kuras ir raksturīgas internetā piedāvātām azartspēlēm, var izrādīties par cita veida riska avotu, kuram ir lielāka nozīme patērētāju aizsardzības jomā, īpaši attiecībā uz jauniešiem un personām, kurām ir īpaša tieksme pēc spēles vai kuri var attīstīt šādu tieksmi, salīdzinot ar tradicionāliem šādu spēļu tirgiem. Papildus iepriekš minētajai tieša kontakta starp patērētāju un uzņēmumu neesamībai īpašais vieglums un internetā piedāvāto spēļu pieejamības pastāvīgums, kā arī šāda starptautiska piedāvājuma, iespējams, palielināts apjoms un izplatība vidē, kuru turklāt raksturo spēlētāja izolētība, anonimitāte un sociālās kontroles neesamība, rada pietiekami daudz faktoru, kuri var veicināt spēļu atkarības un pārmērīgu izdevumu saistībā ar tām attīstību, kā arī attiecīgi palielināt ar to saistītās negatīvās sociālās un morālās sekas.

Apstāklis, ka šāds aizliegums ir papildināts ar stingri noteiktu pārejas pasākumu un ierobežots ar vienu gadu, kā arī tā mērķis ir vienīgi atsevišķiem saimnieciskās darbības subjektiem, kuri līdz šim likumīgi piedāvāja loterijas internetā, ļaut pārkārtot savu darbību pēc tam, kad stājās spēkā aizliegums, kurš skar to sākotnējo darbību, nevar tikt izmantots, lai minētais aizliegums tiktu uzskatīts par nepiemērotu. Šādos apstākļos nešķiet, ka šāds pasākums varētu ietekmēt azartspēļu piedāvājuma internetā aizlieguma pasākuma atbilstību un tā spēju sasniegt vēlamos leģitīmos mērķus.

(sal. ar 103., 108., 110. un 111. punktu un rezolutīvās daļas 4) punktu)