18

Šādos apstākļos Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Lietuvas Augstākā tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus: “1) Vai LESD 45. un 56. pantā nostiprinātā personu brīvas pārvietošanās un pakalpojumu sniegšanas brīvība, Direktīvas 2004/18 2. pantā noteiktais pretendentu vienlīdzības princips un pārskatāmības princips, kā arī no tiem izrietošais brīvas un godīgas uzņēmēju konkurences princips (kopā vai atsevišķi, tomēr neaprobežojoties ar šīm normām) ir jāsaprot un jāinterpretē tādējādi, ka: ja savstarpēji saistīti pretendenti – kuru ekonomiskās, vadības, finanšu vai citas saiknes objektīvi var radīt šaubas par neatkarību un konfidenciālas informācijas aizsardzību un/vai var radīt priekšnoteikumus (potenciālu iespēju), ka šiem uzņēmumiem to dēļ būs priekšrocības salīdzinājumā ar citiem pakalpojumu sniedzējiem, – tajā pašā iepirkumā tādēļ ir nolēmuši iesniegt atsevišķus (patstāvīgus) piedāvājumus, katrā ziņā – neatkarīgi no tā, vai valsts publisko iepirkumu tiesiskajā regulējumā tāds pienākums tiem konkrēti ir nostiprināts vai nav, – ir jāatklāj līgumslēdzējai iestādei šīs saiknes, pat ja šī iestāde to atsevišķi nejautā? 2) Ja atbilde uz pirmo jautājumu: a) būtu apstiprinoša (t.i., pretendentiem katrā ziņā ir jāatklāj līgumslēdzējai iestādei savas saiknes), vai tādā gadījumā apstāklis, ka šis pienākums nav izpildīts vai ir izpildīts neatbilstoši, ir pietiekams, lai līgumslēdzēja iestāde atzītu un pārsūdzības iestāde (tiesa) nolemtu, ka savstarpēji saistīti pretendenti, kas atsevišķi iesnieguši piedāvājumus tajā pašā iepirkumā, piedalās tajā, reāli nekonkurēdami (fiktīvi)? b) būtu noliedzoša (t.i., pretendentiem nav nekāda – tiesību aktos vai iepirkuma noteikumos paredzēta – papildu pienākuma atklāt savas saiknes), vai tādā gadījumā šādu savstarpēji saistītu uzņēmēju dalības un no tā izrietošo seku risks ir jāuzņemas līgumslēdzējai iestādei, ja tā konkursa nosacījumos tādu dalībnieku pienākumu nav norādījusi? 3) Neatkarīgi no atbildes uz pirmo jautājumu un ņemot vērā Tiesas 2015. gada 12. marta spriedumu eVigilo (lieta C‑538/13, EU:C:2015:166), – vai pirmajā jautājumā norādītās tiesību normas un Direktīvas 89/665 1. panta 1. punkta trešā daļa, kā arī šīs direktīvas 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts (kopā vai atsevišķi, bet neaprobežojoties ar šīm normām) ir jāsaprot un jāinterpretē tādējādi, ka: a) ja iepirkuma procedūras laikā līgumslēdzējai iestādei jebkādā veidā kļūst skaidrs, ka starp konkursa dalībniekiem pastāv būtiskas savstarpējas saiknes, tai neatkarīgi no sava vērtējuma par šo faktu un/vai citiem apstākļiem (piemēram, pretendentu piedāvājumu formālās vai saturiskās atšķirības, pretendentu publiska solījuma godīgi konkurēt ar citiem dalībniekiem u.tml.) ir atsevišķi jāvēršas pie saistītajiem pretendentiem un jālūdz tiem paskaidrot, vai un kā to personiskais stāvoklis ir saderīgs ar brīvu un godīgu konkurenci starp pretendentiem? b) ja līgumslēdzējai iestādei ir šāds pienākums, bet tā to nepilda, – vai tiesai tas ir pietiekams pamats atzīt par prettiesiskām līgumslēdzējas iestādes darbības, jo ar tām nav nodrošināta procedūru pārskatāmība un objektivitāte, ja līgumslēdzēja iestāde nepieprasa prasītājam un pēc savas ierosmes nelemj par iespējamo savstarpēji saistīto personu personiskā stāvokļa ietekmi uz konkursa rezultātiem? 4) Vai trešajā jautājumā norādītās tiesību normas un LESD 101. panta 1. punkts (kopā vai atsevišķi, bet neaprobežojoties ar šīm normām), ņemot vērā Tiesas 2015. gada 12. marta spriedumu eVigilo (C‑538/13, EU:C:2015:166), 2016. gada 21. janvāra spriedumu Eturas u.c. (C‑74/14, EU:C:2016:42) un 2016. gada 21. jūlija spriedumu VM Remonts u.c. (C‑542/14, EU:C:2016:578), ir jāsaprot un jāinterpretē tādējādi, ka: a) ja pretendents (prasītājs) bija uzzinājis par saistītā pretendenta (pretendenta A) zemākās cenas piedāvājuma noraidīšanu un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu citam (pretendents B), tāpat ņemot vērā citus ar šiem pretendentiem un to dalību iepirkumā saistītos apstākļus (ka pretendentu A un B pārvaldes vai vadības struktūras ir identiskas, ka tiem ir tas pats mātesuzņēmums, kurš konkursā nepiedalījās; apstākli, ka pretendenti A un B līgumslēdzējai iestādei neatklāja savas saiknes un nesniedza papildu paskaidrojumus par tām, inter alia, jo tas netika jautāts; ka pretendents A piedāvājumā sniedza pretrunīgus datus par piedāvāto transportlīdzekļu (atkritumu savākšanas automobiļu) atbilstību Konkursa noteikumam Euro 5, ka šis pretendents, iesniedzis zemākās cenas piedāvājumu, kas konstatēto trūkumu dēļ tika noraidīts, pirmkārt, šo līgumslēdzējas iestādes lēmumu nav pārsūdzējis, un, otrkārt, par pirmās instances tiesas spriedumu ir iesniedzis apelācijas sūdzību, kurā tas inter alia ir apstrīdējis sava piedāvājuma noraidīšanas tiesiskumu u.c.), un tā kā visu šo apstākļu dēļ līgumslēdzēja iestāde neveica nekādas darbības, – šī informācija vien ir pietiekama, lai pārsūdzības iestāde varētu apmierināt prasījumus atzīt par prettiesiskām līgumslēdzējas iestādes darbības, ar kurām nav nodrošināta procedūru pārskatāmība un objektivitāte, prasītājam papildus neprasot konkrēti pierādīt pretendentu A un B negodīgo rīcību? b) tikai ar to vien, ka pretendents B bija spontāni iesniedzis pašdeklarāciju, apliecinot savu godīgo sacenšanos konkursā, ka šis pretendents bija ieviesis kvalitātes vadības standartus dalībai iepirkumos un ka pretendentu A un B piedāvājumu forma un saturs nebija identiski, ir pietiekami, lai uzskatītu, ka šie pretendenti līgumslēdzējai iestādei ir pierādījuši savu dalību konkursā reālas un godīgas konkurences apstākļos? 5) Vai LESD 101. pants, kā tas tiek interpretēts Tiesas judikatūrā, ir principā piemērojams, lai novērtētu saistīto komersantu (kuriem ir viens mātesuzņēmums) darbības, kuri atsevišķi piedalās tajā pašā iepirkumā ar vērtību, kas atbilst starptautiska iepirkuma vērtībai, un kuru līgumslēdzējas iestādes atrašanās vieta un pakalpojumu sniegšanas vieta nav sevišķi tālu no citas dalībvalsts (Latvijas Republikas), inter alia ņemot vērā, ka viens no šiem pretendentiem ir spontāni iesniedzis pašdeklarāciju?”