2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 884VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMS (astotā palāta)  
2010. gada 4. martā  *
Lieta T-410/06
Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co.,  Ltd , Lishui  (Ķīna), ko pārstāv 
I. Makvejs [I. MacVay], solicitor, R. Tomsons [R. Thompson], QC, un K. Bīls [K. Beal ], 
barrister,
prasītāja,
pret
Eiropas Savienības Padomi, ko pārstāv J. P . Hikss [ J.-P. Hix], pārstāvis, kam palīdz 
G. Berišs [G. Berrisch], advokāts,
atbildētāja,
* Tiesvedības valoda — angļu.
II - 885FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
ko atbalsta
Eiropas Komisija, ko pārstāv H.  van  Vlīts [ H.  Van  Vliet] un T.  Šarfs [ T.  Scharf], 
pārstāvji,
un
Confédération européenne de l’industrie de la chaussure  (CEC ), Brisele (Beļģija), 
ko sākotnēji pārstāvēja F. Flemminks [ P. Vlaemminck ], G. Zonnekeins [ G. Zonnekeyn] 
un S. Verhulsts [S. Verhulst], vēlāk — F. Flemminks un A. Ibēra [A. Hubert], avocats,
personas, kas iestājušās lietā,
p
ar prasību daļēji atcelt Padomes 2006. gada 5. oktobra Regulu (EK) Nr. 1472/2006, ar 
kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko 
piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes apavu im -
portam, kuriem ir ādas virsa (OV L 275, 1. lpp.), tiktāl, ciktāl tā attiecas uz prasītāju.
V
ISPĀRĒJĀ TIESA (astotā palāta)
šādā sastāvā: priekšsēdētāja M. E. Martinša Ribeiru [ E. Martins Ribeiro], tiesneši 
S. Papasavs [S. Papasavvas] (referents) un A. Ditrihs [A. Dittrich], 
 
sekretāre K. Kanca [C. Kantza], administratore,
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 886ņemot vērā rakstveida procesu un 2009. gada 20. februāra tiesas sēdi,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
Atbilstošās tiesību normas
1Gr
ozītās Padomes 1995. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību 
pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis 
(OV 1996, L 56, 1. lpp.; turpmāk tekstā — “pamatregula”), 1. panta 1. un 2. punktā ir 
paredzēts:
“1. Antidempinga nodevu [maksājumu] var piemērot visām precēm par dempinga 
cenām, kuru brīva apgrozība Kopienā rada zaudējumus [kaitējumu].
2. Preci uzskata par dempinga preci, ja to eksportē uz Kopienu par cenu, kas parastās 
tirdzniecības operācijās eksportētājvalstī ir zemāka, salīdzinot ar līdzīgas preces cenu [k
as ir zemāka nekā salīdzināmā cena, kas piemērojama līdzīgai precei parastās tird z-
niecības operācijās eksportētājvalstī]. ”
2S
aistībā ar dempinga esamības noteikšanu pamatregulas 2.  pantā ir paredzēti 
noteikumi, kas piemērojami attiecīgās preces normālās vērtības un eksporta cenas 
II - 887FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
salīdzinājumam, un saskaņā ar tās pašas normas 12.  punktu dempinga starpība ir 
summa, par kādu normālā vērtība pārsniedz eksporta cenu.
3S
askaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta pirmo un otro daļu un 3. un 6. punktu:
“1. Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī 
[parastās tirdzniecības operācijās] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.
T
aču gadījumos, kad eksportētājs eksportētājvalstī neražo vai nepārdod līdzīgu preci, 
normālo vērtību var noteikt [nosaka], pamatojoties uz citu pārdevēju vai ražotāju cenām.
[..]
3. Ja parastajās tirdzniecības operācijās nav novērojams identiskās [līdzīgas] preces 
noiets vai tas ir nepietiekams, vai arī konkrētā tirgus situācija neļauj veikt pienācīgu 
salīd
zināšanu, identiskās [līdzīgas] preces normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz 
ražošanas izmaksām preces izcelsmes valstī, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispār ē-
jās un administratīvās izmaksas saprātīgā apmērā, kā arī peļņa [saprātīgā apmērā], vai arī pamatojoties uz parastajās tirdzniecības operācijās izmantotajām eksporta cenām, eksportējot preci uz atbilstīgu trešo valsti [parastās tirdzniecības operācijās], ar notei -
kumu, ka šīs cenas ir reprezentatīvas cenas.
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 888[..]
6. Pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu, kā arī peļņas summas balstās uz 
faktiskajiem datiem par līdzīgas preces ražošanu un pārdošanu parastās tirdzniecības 
op
erācijās, ko veic izmeklēšanai pakļautais eksportētājs vai ražotājs. Ja, pamatojoties 
uz šo, šādas summas nav iespējams noteikt, tās var noteikt, pamatojoties uz:
a) vidējām svērtajām faktiskajām summām, kas ir konstatētas citiem izmeklēšanai 
pakļautajiem eksportētājiem vai ražotājiem, kas nodarbojas ar [attiecībā uz] līdz ī-
g
as preces ražošanu un pārdošanu izcelsmes valsts iekšējā tirgū;
b) faktiskajām summām, ko piemēro tās pašas vispārīgās preču kategorijas ražoša -
nai 
un pārdošanai parastajās tirdzniecības operācijās, ko veic attiecīgais ekspor -
tētājs vai ražotājs izcelsmes valsts iekšējā tirgū;
c) jebkurām citām saprātīgām metodēm, ar noteikumu, ka šādi noteiktā peļņas sum -
ma ne
pārsniedz peļņu, ko parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tajā 
pašā vispārīgajā kategorijā ietilpstošās preces izcelsmes valsts iekšējā tirgū. ”
II - 889FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
4Saistībā ar uzņēmuma, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, statusa (turpmāk 
tekstā — “TES”) piešķiršanas nosacījumiem pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apak š-
punktā ir noteikts:
“
Veicot antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz importu no [..] Ķīnas Tautas Republi -
kas [..], normālo vērtību nosaka atbilstīgi 1. līdz 6. punktam, ja, pamatojoties uz pienā -
cīgi argumentētiem iesniegumiem, ko iesniedz viens vai vairāki izmeklēšanai pakļauti ražotāji, [..] iespējams pierādīt, ka konkrētie ražotāji attiecībā uz līdzīgu produktu ražošanu un pārdošanu darbojas gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos. [..]”
5P
amatregulas 2. panta 8. punktā un 9. punkta pirmajā daļā ir noteikts:
“8. Eksporta cena ir tā cena, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par preci, ko 
eksportētājvalsts eksportē uz Kopienu pārdošanai.
9. Gadījumos, kad eksporta cenas nav [.. to] var noteikt, pamatojoties uz cenu, 
par kādu importētās preces pirmo reizi pārdod tālāk neatkarīgam pircējam, vai arī i
zmanto kādu citu pieņemamu pamatu, ja preces netiek pārdotas tālāk neatkarīgam 
pircējam vai tās tiek [netiek] tālākpārdotas tādā stāvoklī, kādā tika importētas. ”
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 8906Attiecībā uz kaitējuma esamības noteikšanu pamatregulas 3. panta 2., 3. un 6. punktā 
ir paredzēts:
“2. Zaudējumu [kaitējuma esamības] noteikšanā pamatojas uz tiešiem pierādīju -
miem un obj
ektīvi pārbauda gan a) importa par dempinga cenām apjomu un ietekmi 
uz līdzīgu preču cenām Kopienas tirgū, gan b)  šāda importa turpmāko ietekmi uz 
Kopienas ražošanas nozari.
3. Atkarībā no tā, kāds ir importa par dempinga cenām apjoms, spriež [attiecībā uz 
importa par dempinga cenām apjomu pārbauda], vai ir bijis ievērojams importa par 
dem
pinga cenām pieaugums — vai nu absolūtā izteiksmē, vai attiecībā pret ražošanu 
vai patēriņu Kopienā. Atkarībā no šā importa ietekmes uz cenām spriež [attiecībā uz 
importa ietekmi uz cenām pārbauda], vai imports par dempinga cenām ir piedāvājis 
ievērojami zemāku cenu, salīdzinājumā ar līdzīgas [Kopienas nozares] preces cenu [..], vai arī [kādā citā veidā] šāda importa rezultātā notiek ievērojama cenu pazemi -
nāšanās vai arī tiek ievērojami aizkavēta cenu celšanās, kas pretējā gadījumā būtu notikusi. Neviens no šiem faktoriem, ne arī vēl citi faktori nevar droši norādīt, kāds 
lēmums būtu jāpieņem.
[..]
6. Pamatojoties uz visiem būtiskajiem pierādījumiem, kas iesniegti saistībā ar 
2. pantu [punktu], parāda, ka imports par dempinga cenām rada zaudējumus [kai -
t
ējumu] šīs regulas nozīmē. Tas jo īpaši parāda, ka apjoma un/vai cenas līmeņi, kas 
noteikti, ievērojot 3.  pantu [punktu], ir ietekmējuši Kopienas ražošanas nozari, kā paredzēts 5. punktā, un ka šī ietekme ir vērojama tādā pakāpē, ka to var dēvēt par 
būtisku ietekmi. ”
II - 891FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
7Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punkta pēdējo teikumu “antidempinga nodevu 
[maksājumu] apmērs nepārsniedz konstatēto dempinga starpību, bet tam jābūt mazākam par dempinga starpību, ja ar to pietiek, lai novērstu zaudējumus [kait ē-
jumu] Kopienas ražošanas nozarei” .
8P
amatregulas 20. panta 1., 2., 4. un 5. punktā ir noteikts:
“1. Sūdzību iesniedzēji, importētāji un eksportētāji un to pārstāvības apvienības un 
eksportētājvalsts pārstāvji var pieprasīt, lai viņus informē par sīkāku informāciju, kas ir p
amatā būtiskiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ir ieviesti pagaidu 
pasākumi. Pieprasījumi par šādas informācijas izpaušanu ir jāiesniedz rakstveidā tūlīt 
pēc pagaidu pasākumu ieviešanas, un informācija ir jāsniedz rakstveidā pēc iespējas 
ātrāk.
2. Šīs regulas [šā panta] 1. punktā minētās puses var pieprasīt galīgo informāciju par 
būtiskiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ieteikt galīgo pasā -
kum
u ieviešanu vai pārtraukt [izbeigt] izmeklēšanu un lietu, neieviešot pasākumus, 
īpašu uzmanību veltot informācijai par faktiem vai apsvērumiem, kas atšķiras no 
tiem, kurus izmantoja, ieviešot kādu no pagaidu pasākumiem.
[..]
4. Informācijas galīgo nodošanu atklātībai sniedz rakstveidā. Ievērojot prasību par 
konfidenciālas informācijas aizsardzību, galīgo informāciju sniedz pēc iespējas ātrāk 
un p
arasti ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas vai Komisi-
jas priekšlikuma par galīgo rīcību, ievērojot 9. pantu, iesniegšanas. Ja Komisija tajā 
brīdī nevar informēt par noteiktiem faktiem vai apsvērumiem, tie ir jādara zināmi 
pēc iespējas ātrākā laikā. Informācijas atklāšana neierobežo turpmākos Komisijas vai 
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 892Padomes lēmumus, bet, ja šāds lēmums balstās uz kādu atšķirīgu faktu vai apsvē -
rumu, tie ir jādara zināmi pēc iespējas ātrāk.
5. Protestus [apsvērumus], kas tikuši iesniegti pēc informācijas galīgās nodoša -
na
s atklātībai, ņem vērā tikai tad, ja tos saņem laikposmā, kādu Komisija nosaka 
katrai atsevišķajai lietai, un tam ir jābūt vismaz 10 dienas ilgam, ņemot vērā lietas 
steidzamību. ”
Pr
āvas priekšvēsture un apstrīdētā regula
9Pra
sītāja Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co., Ltd  ir Ķīnā reģistrēta sabie d-
rība, kas ražo apavus.
10No Ķīna
s importētie apavi ietilpa noteiktās Kombinētās nomenklatūras klasēs, uz 
kurām attiecās kvantitātes kvotu režīms, kura darbības termiņš beidzies 2005. gada 
1. janvārī.
11Eir
opas Kopienu Komisija pēc sūdzības, ko 2005.  gada 30.  maijā bija iesniegusi 
Confédération européenne de l’industrie de la chaussure  (CEC), uzsāka antidem -
pinga procedūru attiecībā uz tādu noteiktu Ķīnas un Vjetnamas izcelsmes apavu importu, kuriem ir ādas virsa. Paziņojums par šīs procedūras uzsākšanu tika pub -
licēts 2005. gada 7. jūlija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī  (OV C 166, 14. lpp.; 
turpmāk tekstā — “paziņojums par uzsākšanu”).
II - 893FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
122006.  gada 23.  martā Komisija pieņēma Regulu  (EK) Nr.  553/2006 par pagaidu 
antidempinga maksājuma noteikšanu dažu tādu Ķīnas Tautas Republikas un Vje t-
namas izcelsmes apavu ievedumiem, kuriem ir ādas virsa (OV L 98, 3. lpp.; turpmāk 
tekstā — “pagaidu regula”).
13S
askaņā ar pagaidu regulas preambulas devīto apsvērumu dempinga un kaitējuma 
izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam (turpmāk tekstā — “izmeklēšanas laikposms”). Pārbaude attiecībā uz faktoriem, kuri 
bija svarīgi kaitējuma novērtēšanai, attiecās uz laikposmu no 2001. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. martam (turpmāk tekstā — “aplūkotais laikposms”).
14Ņemot vērā ne
pieciešamību noteikt normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas un Vjetnamas 
ražotāju eksportētāju, kam nevarēja piešķirt TES, precēm, pārbaudes apmeklējums nolūkā noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz datiem par analogu valsti — šajā gadījumā Brazīlijas Federatīvo Republiku —, tika veikts trīs Brazīlijas uzņēmumu te l-
pās (pagaidu regulas preambulas 8. apsvērums).
15No p
agaidu regulas preambulas 57. apsvēruma izriet, ka dempinga noteikšanas ietv a-
ros Komisija ir izmantojusi pamatregulas 17. pantā paredzēto pārbaudi atlases veidā. 
Šajā nolūkā tā ir atlasījusi 13 Ķīnas ražotājus eksportētājus, kas pārstāvēja vairāk nekā 
20 % no Ķīnas eksporta uz Kopienu apjoma. Saskaņā ar pagaidu regulas preambulas 
8. apsvēruma c) punktu prasītāja ir piektā sabiedrība atlasīto Ķīnas ražotāju ekspor -
t
ētāju sarakstā.
16A
ttiecībā uz eksporta cenu Komisija pagaidu regulas preambulas 130. apsvērumā ir 
norādījusi, ka gadījumā, ja eksporta pārdevumi uz Kopienu tika veikti ar nesaistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, eksporta cenas, pamatojoties uz cenām, par kādām attiecīgie ražotāji preces eksportam pārdod tirdzniecības sabiedrībām, tika 
noteiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu (skat. šā sprieduma 5. punktu).
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 89417Saskaņā ar pagaidu regulas preambulas 131. apsvērumu normālās vērtības un ek s-
porta cenas salīdzinājums tika veikts līmenī, kas atbilst EXF (ex-factory) noteiku-
miem. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzināšanu, tika veikti pielāgojumi, lai pienācīgi 
ņemtu vērā atšķirības, kuras ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, atbilstoši pama t-
regulas 2. panta 10. punktam (pagaidu regulas 132. apsvērums).
18S
aistībā ar kaitējumu Komisija cita starpā ir analizējusi importa cenu samazinājumu. 
Šajā sakarā cenas importam atbilstoši CIF noteikumiem — līdz Kopienas robežai un 
pēc atmuitošanas — tika pielāgotas uz augšu, lai ņemtu vērā izmaksas, kas impor -
tētājiem rodas Kopienā, tādas kā ar izstrādi, izejvielu izvēli saistītās izmaksas  utt., 
un salīdzinātas ar Kopienas nozares cenām līmenī, kas atbilst EXF noteikumiem, un tādā pašā tirdzniecības stadijā. Šā salīdzinājuma rezultātā cenu samazinājuma star -
pība Ķīnas izcelsmes apaviem tika noteikta 12,8 % apmērā (pagaidu regulas 167. un 168. apsvērums).
19Ar 2006. 
gada 7. aprīļa vēstuli Komisija atbilstoši pamatregulas 14. panta 2. punktam 
un 20. panta 1. punktam nosūtīja prasītājai attiecīgi pagaidu regulas kopiju un doku -
mentu, kas ietver informāciju par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, ar ko ir pama -
toti piemērotie pagaidu antidempinga maksājumi. Komisija aicināja prasītāju iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par šiem dokumentiem līdz 2006. gada 8. maijam.
202006. 
gada 27. aprīļa elektroniskā pasta vēstulē prasītāja ir sūdzējusies par starpposma 
informācijas dokumentā iekļautās informācijas nepilnīgumu, īpaši norādot uz datiem par cenu pielāgojumiem sakarā ar dempinga un cenu samazinājuma aprēķinu. Pra -
sītāja šos iebildumus ir atkārtojusi savos 2006. gada 8. maija rakstveida apsvērumos.
212006. 
gada 16. maija elektroniskā pasta vēstulē prasītāja tostarp ir uzsvērusi, ka tās 
eksporta cenas pielāgojums 15  % apmērā par izpētes un izstrādes izdevumiem ir 
mazāks nekā faktiskās izmaksas, kas rodas šajā sakarā, jo tajā neesot ņemtas vērā 
II - 895FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
ievērojamās izmaksas un peļņas likme, kas attiecināmas uz tirdzniecības sabiedr ī-
bām, ar kuru starpniecību daži Ķīnas ražotāji laiž savu produkciju Kopienas tirgū.
22Ar 2006. 
gada 7. jūlija vēstuli Komisija atbilstoši pamatregulas 20. panta 2.–4. punktam 
nosūtīja prasītājai galīgo informācijas dokumentu par būtiskiem faktiem un apsvēr u-
miem, ar ko ir pamatots priekšlikums noteikt galīgos antidempinga maksājumus.
23Minē
tā dokumenta H sadaļā Komisija ir izklāstījusi savus apsvērumus attiecībā uz 
Eiropas Savienības Padomei piedāvātajiem galīgajiem antidempinga pasākumiem. 
Saistībā ar pasākumu veidu Komisija ir norādījusi, pirmkārt, ka ražotāju saistības nepārdot preci zemāk par cenu līmeni, kas novērstu būtisku kaitējumu Kopienas nozarei, nav uzskatāmas par atbilstošiem pasākumiem un, otrkārt, ka būtu jāpiemēro atlikto maksājumu sistēma (galīgā informācijas dokumenta 278.–291. punkts).
24S
aistībā ar atlikto maksājumu sistēmu Komisija ir norādījusi, ka importa apjomam 
nozīmīga kaitējumu Kopienas nozarei radoša ietekme ir kopš 2005. gada 1. janvāra, kvotu režīma darbības termiņa beigu datuma (skat. šā sprieduma 10. punktu). Pirmo trīs 2005. gada mēnešu laikā, kas ietilpst izmeklēšanas laikposmā (skat. šā sprieduma 13. punktu), Kopienas nozares stāvoklis ir proporcionāli pasliktinājies, un šī paslikti -
nāšanās aplūkotajā laikposmā bija vislielākā attiecībā uz vairākiem ekonomiskajiem 
rādītājiem, tādiem kā rentabilitāte, pārdošanas cena, tirgus daļas, pārdevumi, nodar -
binātība un ražošana. Šajos apstākļos Komisija, nosakot kaitējuma esamību, īpašu 
uzmanību ir pievērsusi dempinga kvantitatīvajam aspektam. Tātad tā ir uzskatījusi, ka tikai ievedumi, kas pārsniedz noteiktu apjomu, rada kaitējumu un ka līdz ar to nav jāparedz ad valorem  maksājumi, lai atjaunotu godīgas konkurences apstākļus. Tādē -
jādi antidempinga maksājumi būtu jāpiemēro tikai importēto preču daudzumiem, kas 
pārsniedz noteiktu ikgadējo apjomu. Aplūkojamajā gadījumā šāda atlikto maksājumu 
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 896sistēma atbilstu mērķim novērst kaitējumu, jo tajā tiktu ņemta vērā kvotu režīma 
iedarbība un tiktu līdzsvarotas attiecīgo personu intereses. Tātad piedāvātie antidem -
pinga maksājumi būtu jāpiemēro tikai ievedumiem, kas pārsniegtu robeždaudzumu —  
140  miljonus no Ķīnas ievesto apavu pāru gadā. Šis daudzums atspoguļoja Komi -
sijas novērtējumu par importu no Ķīnas 2005. gadā, ņemot vērā daudzumus, kas tika importēti 2004. gadā (galīgā informācijas dokumenta 285.–287. un 291. punkts).
25L
īdz ar to Komisija galīgo antidempinga maksājumu, kas būtu vienāds ar kaitējuma  
novēršanas starpību, ierosināja noteikt ievedumiem, kas pārsniedz robeždaudzumu —  
140  miljonus Ķīnas izcelsmes apavu pāru gadā. Šī starpība bija noteikta referen -
ces cenu samazinājuma līmenī, proti, 23  % apmērā (galīgā informācijas dokumenta 
293. punkts).
26Ar 2006. 
gada 10. jūlija vēstuli Komisija papildināja galīgo informācijas dokumentu ar 
apsvērumiem par prasītājas situāciju saistībā ar TES piešķiršanu, normālās vērtības aprēķinu, kā arī kaitējuma aprēķinu. Attiecībā uz normālās vērtības aprēķinu Komisija ir norādījusi, ka, lai noteiktu ražošanas izmaksas, tā ir izmantojusi datus no prasītājas 
uzskaites. Tomēr, lai noteiktu pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un 
peļņas likmi, Komisija ir izmantojusi datus no citiem diviem Ķīnas uzņēmumiem, kas veica reprezentatīvus pārdevumus iekšzemes tirgū un kam bija piešķirts TES nesen veikto izmeklēšanu ietvaros. Šī aprēķina rezultātā dempinga starpība tika noteikta 9,7 % apmērā.
27S
aistībā ar kaitējuma aprēķinu Komisija 2006.  gada 10.  jūlija vēstulē ir norādījusi, 
ka, lai noteiktu cenu piegādei pēc CIF noteikumiem līdz Kopienas robežai un tātad cenu samazinājuma starpību, tā nevarēja ņemt vērā tirdzniecības sabiedrības, kas laiž 
prasītājas produkciju uz Kopienas tirgu, peļņas likmi, jo minētā sabiedrība izme k-
lēšanā nav sadarbojusies. Turklāt šīs peļņas likmes ņemšana vērā nebija nepiecie -
šama, jo Komisija ir samazinājusi normālo vērtību, kas noteikta uz Brazīlijas datu 
pamata, lai no tās atskaitītu šīs tirdzniecības sabiedrības izmaksas (mārketingam, 
II - 897FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
izpētei un izstrādei, utt.). Komisija aicināja prasītāju iesniegt tai savus apsvērumus 
līdz 2006. gada 18. jūlijam.
28Pra
sītāja savus apsvērumus iesniedza cita starpā ar 2006. gada 18. jūlija vēstuli un 
apstrīdēja gan normālās vērtības uzbūvi, gan cenas importam pēc CIF noteikumiem 
līdz Kopienas robežai noteikšanu, uzskatot, ka minētajai cenai ir jāpieskaita tird z-
niecības sabiedrības, kas laiž prasītājas produkciju uz Kopienas tirgu, peļņas likme. Turklāt prasītāja sūdzējās par to, ka Komisija tai nav paziņojusi ne skaitliskos datus, ar kuriem pamatots pārdošanas, vispārējo un administratīvu izmaksu, kā arī peļņas likmes aprēķins, ne arī uzņēmumu, no kuriem ir šie dati, darbības jomas.
29Ar 2006. 
gada 28. jūlija vēstuli Komisija prasītājām nosūtīja papildu galīgo informā -
cijas dokumentu. Atbilstoši tā pirmajām divām rindkopām šā dokumenta mērķis bija informēt ieinteresētās personas par ierosinātajiem grozījumiem galīgo antidempinga maksājumu struktūrā. Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāts (ĢD) bija izskatī-jis dažu ieinteresēto personu iesniegtos apsvērumus attiecībā uz sākotnēji paredzēto atlikto maksājumu sistēmu (skat. šā sprieduma 23.–25.  punktu). Pamatojoties uz 
minēto dokumentu, Komisija ir atteikusies no šādas sistēmas idejas. Savas jaunās pie -
ejas ietvaros Komisija ir uzsvērusi, ka importa pieaugums, kas rada būtisku kaitējumu, 
ir noticis 2004. gadā un ildzis līdz izmeklēšanas laikposma beigām un ka 2005. gads bija pirmais gads, kurā uz apavu importu no Ķīnas neattiecās kvotu režīms. Turklāt Komisija, pamatojoties uz importu no Ķīnas un Vjetnamas 2003. gadā, ir noteikusi 
importa apjomu, kas nerada kaitējumu, proti, 109 miljonus apavu pāru. Saskaņā ar 
minēto jauno pieeju šā apjoma ekonomiskā ietekme ir jāņem vērā, nosakot kaitējuma novēršanas līmeni. Tātad, pirmkārt, kaitējuma novēršanas līmenis ir ticis pazemināts, lai ņemtu vērā importa apjomu, kas nerada kaitējumu, un, otrkārt, galīgie maksā -
jumi tiek piemēroti, sākot no pirmā importētā apavu pāra. Izmantojot šo metodi, kurā bija paredzēti četri minētajā dokumentā izklāstīti posmi, Komisija secināja, ka 
ievedumiem no Ķīnas atbilstoši “mazākā maksājuma principam” ir jāpiemēro galīgais 
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 898antidempinga maksājums, kas būtu vienāds ar kaitējuma novēršanas līmeni, aplūk o-
jamajā lietā — 16,5 %. Tomēr attiecībā uz prasītājas ražoto apavu importu Komisija 
atbilstoši tam pašam “mazākā maksājuma principam” ir ierosinājusi piemērot maksā -
jumu 9,7 % apmērā, kas ir vienāds ar tās dempinga starpību.
30L
ai formalizētu šo jauno priekšlikumu, Komisija 2006. gada 28. jūlija vēstulei ir pie -
vienojusi punktus, kuri jāiekļauj galīgā informācijas dokumenta jaunajā H sadaļā un ar kuriem jāaizstāj punkti sadaļā, kas atbilst minētajai  sadaļai (skat. šā sprieduma 
23. punktu). Komisija 278. un 279. punktā, kuri jāiekļauj galīgā informācijas doku -
menta jaunajā H  sadaļā, ir norādījusi, ka tikai ievedumi, kas pārsniedza noteiktu 
apjomu pirms kvotu režīma darbības termiņa beigām, varēja radīt būtisku kaitējumu un tāpēc, nosakot kaitējuma novēršanas līmeni, pamatojoties uz izmeklēšanas laik -
posma rezultātiem, ir jāņem vērā, ka daži importētie daudzumi nebija radījuši kai -
tējumu. Līdz ar to daudzumi, kas nebija radījuši būtisku kaitējumu, bija jāņem vērā, 
nosakot kaitējuma novēršanas līmeni. Tā paša dokumenta 280. punktā Komisija ir 
aprakstījusi piemērojamo metodi.
31Ar 2006. 
gada 2. augusta elektroniskā pasta vēstuli prasītāja iesniedza savas piezīmes 
par papildu galīgo informācijas dokumentu, tomēr norādot, ka ne šajā sakarā noteik -
tais termiņš, ne Komisijas sniegtā informācija nav pietiekami.
32Ar 2006. 
gada 22.  augusta vēstuli Komisija informēja prasītāju, ka uzņēmumi, no 
kuriem ņemti dati par pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām, kā arī peļņas likmi, darbojas ķīmisko vielu un mašīnbūves nozarē. Minētajā vēstulē Komisija ir apstiprinājusi, ka, neraugoties uz šo nozaru atšķirībām, izmantotie dati esot “pieņe -
mami” un “salīdzināmi” ar prasītājai radušos izmaksu veidiem.
II - 899FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
332006. gada 5. oktobrī Padome pieņēma Regulu (EK) Nr. 1472/2006, ar kuru uzliek 
galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, 
kuriem ir ādas virsa (OV L 275, 1. lpp.; turpmāk tekstā — “apstrīdētā regula”). Ar 
apstrīdēto regulu Padome ir noteikusi galīgo antidempinga maksājumu apavu ar dabīgās ādas vai mākslīgās ādas virsu importam, izņemot sporta apavus, pēc sp e-
ciālām tehnoloģijām izgatavotus apavus, čības un citus telpās valkājamus apavus un apavus ar aizsargplāksnīti purngalā, kuru izcelsmes valsts ir Ķīna un kuri atbilst vai -
rākiem Kombinētās nomenklatūras kodiem (apstrīdētās regulas 1. pants). Saskaņā ar apstrīdētās regulas 3. pantu tā ir spēkā divus gadus.
34S
askaņā ar apstrīdētās regulas preambulas 71. un 72. apsvērumu prasītājai, kas bija 
iekļauta izmeklēšanai pakļauto Ķīnas ražotāju izlasē, tika piešķirts TES. Šis statuss tai tika atteikts pagaidu regulas stadijā, pamatojoties uz to, ka tā nevar brīvi noteikt savus pārdošanas apjomus bez nozīmīgas valsts iejaukšanās. Tomēr vēlāk prasītāja iesnie -
dza pierādījumus, kas liecināja, ka minētais fakts nav pierādīts.
35S
askaņā ar apstrīdētās regulas preambulas 98. apsvērumu normālās vērtības aprēķins 
attiecībā uz prasītāju bija jāveic, pamatojoties uz datiem par tās pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū un tās ražošanas izmaksām. Tomēr atbilstoši apstrīdētās regulas preambulas 99. apsvērumam, tā kā prasītāja izmeklēšanas laikposmā nebija veikusi pārdošanu Ķīnas iekšzemes tirgū, normālo vērtību nevarēja noteikt, pamatojoties uz 
prasītājas iekšzemes cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta pirmo daļu. 
Turklāt, ņemot vērā, ka neviens cits izlasē iekļauts Ķīnas ražotājs nebija ieguvis TES, kā dēļ nebija iespējams piemērot pamatregulas 2. panta 1. punkta otro daļu, iestādēm salikto normālo vērtību nācās noteikt, pamatojoties uz prasītājas ražošanas izmak -
sām, atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. punktam tām pieskaitot pārdošanas, visp ā-
rējās un administratīvās izmaksas, kā arī peļņas likmi saprātīgā apmērā (apstrīdētās 
regulas preambulas 100. un 101. apsvērums).
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 90036Ņemot vērā, ka prasītāja nebija veikusi pārdošanu iekšzemes tirgū un nevienam citam 
Ķīnas ražotājam nav bijis piešķirts TES, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c)  apakšpunktu pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī peļņas 
likme bija jānosaka atbilstoši kādai saprātīgai metodei (skat. šā sprieduma 3. punktu). 
Šajā sakarā Komisija atbilstoši pamatregulas 2. panta 2. punktam ir izmantojusi datus no citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas citu izmeklēšanu ietvaros bija ieg u-
vuši TES un kas veica pārdevumus iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās (apstrīdētās regulas preambulas 102. un 103. apsvērums).
37S
aistībā ar eksporta cenu un tās salīdzinājumu ar normālo vērtību Padome apstrīdētās 
regulas preambulas 123. un 138. apsvērumā ir apstiprinājusi vērtējumus, ko Komisija bija sniegusi pagaidu regulas preambulas 128.–133. apsvērumā (skat. šā sprieduma 
16. un 17. punktu).
38S
askaņā ar apstrīdētās regulas preambulas 146. apsvērumu prasītājai dempinga star -
pība, kas izteikta kā procentuālā daļa no cenas importam pēc CIF noteikumiem līdz 
Kopienas robežai, tika noteikta 9,7 % apmērā.
39S
aistībā ar cenu samazinājumu Padomei nācās pārskatīt un samazināt importa cenu 
korekcijas apmēru (skat. šā sprieduma 18. punktu), cita starpā ņemot vērā, ka vai -
rākumam importētāju nebija izdevies ar pierādījumiem atbalstīt apgalvojumu, ka to 
izpētes un izstrādes izmaksu apmērs sasniedza pagaidu posmā piemēroto izmaksu apmēru. Līdz ar to Padome veica jauno aprēķinu, kā rezultātā cenu samazinājuma 
starpība Ķīnas izcelsmes apaviem tika noteikta 13,5  % apmērā (apstrīdētās regulas 
preambulas 180.–182. apsvērums).
40S
aistībā ar maksājumu līmeni, kas nepieciešams, lai novērstu importa no Ķīnas radīto 
kaitējumu, Padome apstrīdētās regulas preambulas 296.–301. punktā, pārņemot tajos 
II - 901FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
275.–280.  punktu, kas iekļauti galīgā informācijas dokumenta jaunajā H  sadaļā un 
pievienoti papildu galīgajam informācijas dokumentam, ir norādījusi, ka bija jāņem vērā aplūkojamās procedūras īpatnības, tostarp tas, ka līdz 2005.  gada 1.  janvārim 
pastāvēja kvotu režīms. Tā kā kvotu režīms novērsa būtiska kaitējuma nodarīšanu 
Kopienas nozarei, bet savukārt importa apjoma pieaugumam pēc šā režīma izbeig -
šanās bija īpaši nozīmīga kaitējumu radoša ietekme, Padome ir uzskatījusi, ka vienīgi imports, kura apjoms pārsniedz zināmu līmeni pirms kvotu režīma atcelšanas, var radīt būtisku kaitējumu. Līdz ar to kaitējuma slieksnim, kas noteikts, pamatojoties uz 
izmeklēšanas laikposma rezultātiem, jāatspoguļo fakts, ka konkrēti importa apjomi 
šādu būtisku kaitējumu nerada. Šīs operācijas, kas balstīta uz 2003.  gada importa apjoma rādītājiem, rezultātā importam no Ķīnas tika noteikts kaitējuma slieksnis 16,5 % apmērā, nevis slieksnis 23
 % apmērā, kas būtu piemērojams saskaņā ar apstr ī-
dē
tās regulas preambulas 295. apsvērumu gadījumā, ja Padome nebūtu ņēmusi vērā 
šīs lietas īpatnības.
41T
omēr atbilstoši “mazākā maksājuma principam” (skat. šā sprieduma 7. punktu) attie -
cībā uz prasītāju galīgā maksājuma līmenis tika noteikts, pamatojoties uz prasītājas dempinga starpību, kura bija mazāka nekā maksājuma līmenis, kas būtu nepiecie -
šams kaitējuma novēršanai. Līdz ar to galīgā antidempinga maksājuma likme, kas pie -
mērojama neto cenai piegādei pēc FOB noteikumiem līdz Kopienas robežai pirms 
atmuitošanas, attiecībā uz prasītājas ražotajiem apaviem tika noteikta 9,7 % apmērā 
(apstrīdētās regulas preambulas 302., 323. un 324. apsvērums un 1. panta 3. punkts).
Pro
cess un lietas dalībnieku prasījumi
42Ar pra
sības pieteikumu, kas Pirmās instances tiesas kancelejā iesniegts 2006.  gada 
21. decembrī, prasītāja cēla šo prasību.
43Ar dokumen
tu, kas Pirmās instances tiesas kancelejā iesniegts 2007. gada 2. aprīlī, 
Komisija lūdza atļauju iestāties šajā lietā Padomes prasījumu atbalstam.
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 90244Ar dokumentu, kas Pirmās instances tiesas kancelejā iesniegts 2007. gada 5. aprīlī, 
CEC lūdza atļauju iestāties šajā lietā Padomes prasījumu atbalstam.
45Ar 2007. 
gada 2. augusta rīkojumu Pirmās instances tiesas otrās palātas priekšsēdētājs 
apmierināja Komisijas un CEC pieteikumus par iestāšanos lietā.
46C
EC savu iestāšanās rakstu iesniedza 2007. gada 17. augustā.
47T
ā kā Pirmās instances tiesas palātu sastāvs ir ticis mainīts, tiesnesis referents tagad 
darbojas astotajā palātā, kurai attiecīgi tika nodota šī lieta.
48P
amatojoties uz tiesneša referenta ziņojumu, Pirmās instances tiesa nolēma uzsākt 
mutvārdu procesu un procesa organizatorisko pasākumu ietvaros aicināja prasītāju un Padomi sniegt rakstveida atbildes uz diviem jautājumiem.
49Ar vē
stulēm, kas saņemtas 2009.  gada 2.  februārī, šie lietas dalībnieki ir izpildījuši 
Pirmās instances tiesas noteiktos procesa organizatoriskos pasākumus.
502009. 
gada 20. februāra tiesas sēdē tika uzklausīti lietas dalībnieku mutvārdu paskaid -
rojumi un to atbildes uz Pirmās instances tiesas uzdotajiem jautājumiem.
II - 903FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
51Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai [agrāk — Pirmās instances tiesa] ir šādi:
— atcelt apstrīdēto regulu tiktāl, ciktāl tā attiecas uz prasītāju;
— piespriest Padomei atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
52Padomes prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
— noraidīt prasību kā nepieņemamu vai nepamatotu;
— piespriest prasītājai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
53Komisija lūdz Vispārējo tiesu noraidīt prasību.
54C
EC prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
— noraidīt prasību;
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 904— piespriest prasītājai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, kas saistīti ar tās iestāšanos 
lietā.
J
uridiskais pamatojums
55P
amatojot savu prasību, prasītāja izvirza četrus pamatus, kas attiecīgi saistīti ar:
— pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkta pārkāpumu, kā arī prasītājas tie -
sību u
z aizstāvību pārkāpumu saistībā ar tās dempinga starpības aprēķinu;
— pamatregulas 3. panta pārkāpumu un pamatojuma nesniegšanu;
— prasītājas tiesību uz aizstāvību pārkāpumu, kā arī pamatojuma nesniegšanu attie -
c
ībā uz piemēroto galīgo maksājumu veidu;
— kļūdu tiesību piemērošanā un acīmredzamu kļūdu vērtējumā saistībā ar Kopienas 
nozarei nodarīto kaitējumu.
II - 905FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
Par pirmo pamatu, kas saistīts ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkta 
pārkāpumu, kā arī tiesību uz aizstāvību pārkāpumu saistībā ar dempinga starpības aprēķinu
Lietas dalībnieku argumenti
56Pra
sītāja uzskata, ka, prasītājas peļņas likmes noteikšanai izmantojot peļņas likmes 
no diviem Ķīnas eksportētājiem, kas darbojas nozarēs, kuras pilnīgi atšķiras no pra -
sītājas nozares, Komisija esot pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā un pārkāpusi 
pamatregulas 2. pantu.
57Š
ajā sakarā prasītāja atgādina, ka tās precēm piemērojamais antidempinga maksā -
jums 9,7 % apmērā tika noteikts, pamatojoties uz tās individuālo dempinga starpību 
atbilstoši “mazākā maksājuma principam” (skat. šā sprieduma 7. un 41. punktu).
58A
plūkojamajā lietā Komisija esot noteikusi prasītājas peļņu, pamatojoties uz peļņas, 
kas konstatēta divās agrākās antidempinga procedūrās attiecībā uz ķīmisko vielu un mašīnbūves nozarēm, vidējo vērtību (skat. šā sprieduma 26. punktu). Esot skaidrs, ka apavi ar ādas virsu neietilpst tajā pašā vispārīgajā kategorijā, kurā ietilpst ķīmiskās vielas vai mašīnbūves nozares preces, un Padome to neapstrīdot. Komisija savā sarak -
stē esot atzinusi, ka minētās nozares atšķiras no apavu nozares.
59I
estādes esot pieļāvušas acīmredzamu kļūdu vērtējumā, izmantojot peļņas likmes, 
kas konstatētas divās minētajās nozarēs. Tām esot bijusi iespēja izmantot vai nu pe ļ-
ņas likmi, ko prasītāja ieguvusi attiecībā uz tās eksporta pārdevumiem (6,7 %), vai Kopienas nozarei noteikto peļņas mērķlikmi 6
 % apmērā, vai arī vismaz peļņas likmi 
no viena cita izlasē iekļauta ražotāja, kurš veic ievērojamus pārdevumus Ķīnas tirgū un kurš ne
esot ieguvis TES “tikai kļūdas saistībā ar tā statūtiem dēļ” . Komisijai esot 
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 906jāpaskaidro, kā tās konstatējumi attiecībā uz minētās sabiedrības statūtiem padara 
neuzticamus tās uzskaites datus par tās peļņas likmi Ķīnas tirgū. Turklāt, ja Vispārējā tiesa sakarā ar to celtajām prasībām uzskatītu, ka Komisijai būtu bijis jāizskata to 
pieprasījumi piešķirt TES vai piemērot individuālu pieeju (turpmāk tekstā — “IP”), 
iestādēm esot bijusi iespēja izmantot peļņas likmi no ražotājiem, kas nav iekļauti izlasē. Arguments, saskaņā ar kuru iestādēm lielāks svarīgums bija jāpiešķir ģeogrā -
fiskajam tirgum un līdz ar to tā vietā, lai pamatotos uz līdzīgu preču pārdevumiem ārvalstīs, jāpamatojas uz dažādu preču pārdevumiem Ķīnā, turklāt neesot pamatots. 
Padome neesot pierādījusi, ka pastāv būtiska atšķirība peļņas likmes ziņā atkarībā 
no preču galamērķa. Tātad iestādes neesot ņēmušas vērā visus atbilstošos apstākļus un ar pienācīgu rūpību neesot izvērtējušas lietas materiālos ietverto informāciju, lai pieņemamā veidā noteiktu normālo vērtību.
60K
omisija esot pārkāpusi arī prasītājas tiesības uz aizstāvību, pieņemamā laikā nein-
formējot to par savu nodomu izmantot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņas likmi no uzņēmējiem, kas darbojas citās nozarēs, nevis prasīt ā-
jas nozarē, un nesniedzot pietiekamu pamatojumu prasītājas ierosinātās sapratīgās metodes noraidījumam. Komisija prasītāju par savu lēmumu izmantot datus no uzņē -
mumiem, kas darbojas ķīmisko vielu un mašīnbūves nozarēs, esot informējusi tikai 2006. gada 22. augustā, t.i., pēc tam, kad bija beidzies termiņš apsvērumu par papildu galīgo informācijas dokumentu iesniegšanai. Sīkākas informācijas par pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām un peļņas likmi, ar ko Komisija ir pama-tojusi savus aprēķinus, nepaziņošana, neraugoties uz prasītājas lūgumiem, arī esot tās 
tiesību uz aizstāvību pārkāpums. Tādējādi Komisija neesot devusi prasītājai iespēju 
lietderīgi paust savu viedokli par apgalvoto faktu un apstākļu patiesumu, atbilstību un pamatotību un par pierādījumiem, ko Komisija izmantojusi saistībā ar dempinga un kaitējuma esamību. Komisijai esot bijusi iespēja paziņot šos datus, izlaižot sabie d-
rību, kas tos ir sniegušas, nosaukumus. Visbeidzot, Komisija neesot informējusi pra-sītāju par savu nostāju, saskaņā ar kuru peļņas likmes par iekšzemes pārdevumiem 
var atšķirties no peļņas likmēm par eksporta pārdevumiem, jo pēc Komisijas viedokļa 
II - 907FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
preču galamērķim šajā sakarā ir izšķiroša loma, un neesot darījusi zināmus datus, kas 
pierādītu šādas atšķirības esamību.
61Pra
sītāja norāda, ka no 152 TES/IP pieprasījumiem Komisija esot izskatījusi tikai 12, 
un tas prasītājai esot liedzis iegūt atbilstošus datus, ko varētu izmantot tās peļņas likmes aprēķinam.
62A
ttiecībā uz pakārtotu Padomes argumentu par dempinga starpību (skat. šā sprie -
duma 75. punktu) — gadījumam, ja šis pamats tiktu apmierināts, — prasītāja uzsver, ka atbildētāja iestāde neesot sniegusi nekādus pierādījumus, kas varētu atbalstīt ier o-
sināto starpību 2,6 % apmērā. Tomēr prasītāja norāda, ka tā ir gatava izteikt viedokli par pamatotu antidempinga maksājuma likmi, ja vien Padome šajā sakarā sniegs sīkāku informāciju.
63P
adome, kuru atbalsta Komisija un CEC, apstrīd prasītājas argumentus.
Vispārējās tiesas vērtējums
— Par apgalvojumu par pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkta pārkāpumu
64V
ispirms ir jānorāda, ka ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu iestādēm 
ir piešķirta plaša rīcības brīvība izvēlēties metodi, saskaņā ar kuru tās aprēķina pār -
došanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņas likmi saliktās normālās 
vērtības aprēķina ietvaros.
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 90865Šajos apstākļos Kopienu tiesas pārbaudē tiek pārbaudīts, vai ir ievēroti procesuālie 
noteikumi, vai apstrīdētās izvēles izdarīšanai izmantotie fakti ir patiesi, vai šo faktu vērtējumā nav pieļauta acīmredzama kļūda un vai nav nepareizi izmantotas pilnvaras 
(Tiesas 1991. gada 22. oktobra spriedums lietā C-16/90 Nölle, Recueil, I-5163. lpp., 
12. punkts, un 1997. gada 29. maija spriedums lietā C-26/96 Rotexchemie, Recueil, 
I-2817. lpp., 11. punkts; Pirmās instances tiesas 2006. gada 13. jūlija spriedums lietā 
T-413/03 Shandong Reipu Biochemicals/Padome, Krājums, II-2243. lpp., 62. punkts).
66T
urklāt pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā ir paredzēts, ka šai metodei ir 
jābūt saprātīgai. Tātad Kopienas tiesa acīmredzamu kļūdu vērtējumā saistībā ar izvē -
lēto metodi var konstatēt tikai tad, ja šī metode ir nesaprātīga. Līdz ar to apstāklis, ka pastāv citas saprātīgas metodes, ko varētu izmantot šim nolūkam, neietekmē faktiski 
izvēlētās metodes tiesiskumu, jo Kopienas tiesa nevar aizstāt šajā sakarā iestāžu izd a-
rīto vērtējumu ar savu vērtējumu.
67T
urklāt no pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkta izriet, ka tad, kad iest ā-
des minēto normu piemēro saprātīgas peļņas likmes aprēķinam, tām nav pienākuma 
izmantot datus, kas attiecas uz tās pašas vispārīgās kategorijas precēm, bet tām ir jānodrošina, lai saskaņā ar saprātīgu metodi noteiktā peļņas likme nepārsniegtu pe ļ-
ņas likmi, kas tiek iegūta no tās pašas vispārīgās kategorijas preču pārdošanas.
68L
īdz ar to nav pamatots prasītājas apgalvojums, ka ar ķīmisko vielu un mašīnbūves 
nozarēm saistīto datu izmantošana esot pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apak š-
punkta pārkāpums, pamatojoties uz to, ka atbilstošās preces neietilpstot tajā pašā vispārīgajā kategorijā, kurā ietilpst apavi.
69S
aistībā ar izmantoto metodi ir jānorāda, ka ar to saistītā izvēle — kā to norādījusi 
Padome — tika izdarīta, ņemot vērā vajadzību noteikt iekšzemes tirgū iegūto pe ļ-
ņas likmi. Ņemot vērā, ka prasītājas peļņa tika gūta par eksporta pārdevumiem un 
savukārt pārējiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem nav ticis piešķirts TES, iestādēm 
II - 909FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
bija tiesības uzskatīt, ka dati par to peļņas likmēm nav uzticams aprēķina pamats. 
Līdz ar to iestāžu rīcībā nebija nekādu pārbaudītu datu attiecībā uz tirgus apstākļos veiktajiem apavu pārdevumiem Ķīnas iekšzemes tirgū. Turklāt iestādēm bija arī tiesī -
bas uzskatīt, ka peļņas mērķlikmes 6
 % apmērā, ko iegūst Kopienas nozare savā tirgū, 
izmantošana — kā to piedāvājusi prasītāja — nevar atspoguļot peļņas likmi, ko iegūst Ķīna
s ražotāji savā iekšzemes tirgū, un tātad dot priekšroku preces pārdošanas vietas 
ietekmei uz minēto starpību.
70Š
ajos apstākļos iestādēm, izmantojot savu plašo rīcības brīvību un ņemot vērā tic a-
mus un pārbaudāmus datus, kas varētu būt to rīcībā, bija jāizstrādā metode, kas ļautu aprēķināt saprātīgu peļņas likmi.
71T
ātad iestādes, izmantojot rīcības brīvību, kas tām piešķirta ar pamatregulas 2. panta 
6. punkta c) apakšpunktu, varēja uzskatīt, ka saprātīgāk ir izmantot informāciju par peļņu, ko Ķīnas tirgū ir guvuši uzņēmumi, kuru lielums ir salīdzināms ar prasīt ā-
jas lielumu, kuriem nav radušās īpaši augstas pārdošanas vai vispārējās izmaksas, 
kuriem arī nesen veiktās izmeklēšanas laikā attiecībā uz citām precēm, nevis apaviem 
ticis piešķirts TES un attiecībā uz kuriem iestāžu rīcībā ir ticami dati, nekā izmantot informāciju par peļņu, kas gūta par apavu pārdevumiem pilnīgi citos tirgos. Prasī -
tāja nav sniegusi nevienu pierādījumu par to, ka šajā analīzē ir pieļauta acīmredzama kļūda vērtējumā. Turklāt, ņemot vērā, ka Komisijai nebija nekādas citas informāc i-
jas, izmantotā metode bija visatbilstošākā pieejamā metode saprātīgas peļņas likmes noteikšanai.
72S
aistībā ar prasītājas priekšlikumu izmantot datus par Kopienas nozari ir jākonstatē, 
ka Kopienas apavu tirgus — kā to norādījusi Padome — nav salīdzināms ar Ķīnas tirgu un ka turklāt tas ir pakļauts izkropļojumiem saistībā ar importu no Ķīnas un Vjetna -
mas par dempinga cenām.
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 91073Saistībā ar argumentu, ka Komisija neesot ņēmusi vērā informāciju, ko iesniegušas 
sabiedrības, kuras nav iekļautas izlasē un kuru TES/IP pieprasījumi līdz ar to nav izskatīti, tam nevar piekrist, jo prasītāja nav norādījusi, kādā ziņā lēmums neizskatīt 
šos pieprasījumus varētu būt prettiesisks. Turklāt Vispārējā tiesa savā šodienas sprie -
dumā lietā T-401/06 Brosmann Footwear (HK) u.c./Padome (Krājums, II-671. lpp., 
83.–105. punkts) ir nospriedusi, ka minētais lēmums atbilst pamatregulai.
74L
ai gan ir tiesa, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu summa, 
kas atbilst ar citu saprātīgu metodi noteiktajai peļņai, nevar pārsniegt peļņu, ko parasti 
gūst par tās pašas vispārīgās kategorijas preču pārdevumiem izcelsmes valsts iekšze -
mes tirgū, šo normu nevar interpretēt tādējādi, ka iestādēm ir liegts noteikt peļņas likmi, ja to rīcībā nav ticama pamata aprēķinam saistībā ar peļņas likmi, ko gūst par tās pašas vispārīgās kategorijas preču pārdevumiem.
75No t
ā izriet, ka šī pirmā pamata daļa ir jānoraida.
— Par apgalvojumu par tiesību uz aizstāvību pārkāpumu
76V
ispirms ir jānorāda, ka Komisijas 2006.  gada 10.  jūlija vēstules II  pielikumā tā ir 
paziņojusi prasītājai pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas lik -
mes vidējās vērtības ar piebildi, ka šie dati ir iegūti no Ķīnas uzņēmumiem, kuri veic 
reprezentatīvus pārdevumus iekšzemes tirgū un kuriem ir piešķirts TES. Turklāt ar 
savu 2006.  gada 22.  augusta vēstuli Komisija ir informējusi prasītāju par to, kādās nozarēs darbojas uzņēmumi, no kuriem iegūta informācija par pārdošanas, vispār ē-
jām un administratīvajām izmaksām, kā arī peļņas likmi. Minētajā vēstulē Komisija ir norādījusi arī, ka šo datu izmantošana ir pamatota ar to, ka attiecīgo uzņēmumu lielums ir salīdzināms ar prasītājas lielumu, tiem nav radušās īpaši augstas pārdošanas 
vai vispārējās izmaksas, tiem arī nesen veikto izmeklēšanu laikā ticis piešķirts TES, 
II - 911FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
tiem ir līdzīgas peļņas likmes un ka šajā gadījumā nav pieejami nekādi dati par Ķīnas 
apavu nozares pārdevumiem iekšzemes tirgū.
77L
īdz ar to ir jāuzskata, ka ar 2006. gada 22. augusta vēstuli Komisija ir atbildējusi uz 
prasītājas lūgumiem sniegt papildu informāciju par skaitļiem attiecībā uz vispārējām izmaksām un peļņas likmi. Šajā sakarā prasītāja nevar pārmest Komisijai, ka tā par nozarēm, kurās darbojas uzņēmumi, kuru dati ir tikuši izmantoti, esot paziņojusi pra -
sītājai pēc tam, kad bija beidzies termiņš apsvērumu par papildu galīgo informācijas 
dokumentu iesniegšanai. No pamatregulas 20. panta 5. punkta neizriet, ka Komisijai 
ir jādod ieinteresētajām pusēm vismaz 10 dienu laiks, lai sniegtu piezīmes par vēstuli, ar kuru tā ir atbildējusi uz to apsvērumiem par galīgo informāciju. Tas tā būtu tikai gadījumā, ja 2006. gada 22. augusta vēstulē būtu ietverti “būtiski fakti un apsvērumi, uz kuru pamata paredzēts ieteikt galīgo pasākumu ieviešanu” pamatregulas 20. panta 2. punkta izpratnē.
78Ir jānorād
a, ka būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata Komisija bija paredzējusi 
ierosināt galīgo pasākumu ieviešanu, prasītājai tika darīti zināmi galīgajā informā -
cijas dokumentā un papildu galīgajā informācijas dokumentā. Savukārt 2006. gada 22. augusta vēstulē ir sniegti tikai papildu paskaidrojumi. 2006. gada 22. augusta vēstule 
neietver nekādus Komisijas pieejas grozījumus vai kaut nenozīmīgus pielāgojumus.
79Ir jā
piebilst, ka apstāklis, ka savā 2006. gada 18. jūlija vēstulē prasītāja ir apgalvojusi, 
ka peļņas likmes līmenis, ko Komisija izmanto normālās vērtības noteikšanai, esot 
pārāk augsts, ņemot vērā datus, kas pēc prasītājas viedokļa esot saprātīgi attiecībā uz apavu nozari, liecina, ka tā zināja, ka attiecīgie dati ir iegūti no citām nozarēm, nevis 
no apavu nozares.
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 91280Turklāt no šā sprieduma 68.–74. punkta izriet, ka Komisijai nebija pienākuma izman -
tot datus par precēm, kas ietilpst tajā pašā vispārīgajā kategorijā. Līdz ar to pamata 
arguments, ko prasītāja ir izteikusi savā 2006. gada 18. jūlija vēstulē un saskaņā ar 
kuru pieeja attiecīgajiem datiem ļautu tai izvērtēt, vai tie faktiski attiecas uz precēm, 
kuras ietilpst tajā pašā vispārīgajā kategorijā, nav apmierināms.
81T
urklāt nevar arī piekrist prasītājas argumentam, ka datu, kas bija Komisijas aprēķina 
pamatā, nepaziņošana esot tās tiesību uz aizstāvību pārkāpums. Nepastāvot vajadz ī-
bai lemt par minēto datu konfidencialitāti, uz ko norādījusi Padome, ir jākonstatē, ka šie dati prasītājai nebija nepieciešami, lai izmantotu tās tiesības uz aizstāvību. Pati prasītāja, pamatojoties uz datiem, ko tā uzskatīja par saprātīgiem un aktuāliem, — savā alternatīvajā aprēķinā, kas ietverts 2006. gada 18. jūlija vēstulē un kā izmant o-
šanas rezultātā — pēc prasītājas viedokļa — tai nebūtu nosakāma nekāda dempinga starpība, — ir piedāvājusi Komisijai izmantot pārdošanas, vispārējo un administra -
tīvo izmaksu, kā arī peļņas likmes vidējās vērtības.
82Ka
trā ziņā nekas neliedza prasītājai pēc 2006. gada 22. augusta vēstules [saņemšanas] 
izteikt Komisijai savas piezīmes. Šajā sakarā nevar piekrist prasītājas argumentam, ka tai, ja tā tiktu informēta par to, kādas nozares ir nolemts ņemt vērā, agrākā pr o-
cesa stadijā, būtu bijusi iespēja mēģināt iegūt datus, kas ļautu pamatot, kāpēc minē -
tajās nozarēs noteiktās peļņas likmes ir augstākas nekā peļņas likmes apavu nozarē. Prasītāja Vispārējai tiesai nav sniegusi nevienu pierādījumu par to, ka pēc Komisi -
jas 2006. gada 22. augusta vēstules saņemšanas tā būtu veikusi kādus pasākumus, lai iegūtu vajadzīgo informāciju.
83Š
ajos apstākļos ir jāuzskata, ka prasītājas tiesības uz aizstāvību nav tikušas pārkāptas.
II - 913FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
84Līdz ar to pirmais pamats ir jānoraida.
Par otro pamatu, kas saistīts ar pamatregulas 3. panta pārkāpumu
Lietas dalībnieku argumenti
85Pra
sītāja uzsver, ka Komisija esot aprēķinājusi individuālo kaitējuma starpību, kas 
izriet no tās eksporta uz Kopienas tirgu. Saistībā ar tās eksporta cenas noteikšanu kai -
tējuma aprēķina mērķiem Padome apstrīdētajā regulā neesot ņēmusi vērā apstākli, ka 
prasītāja pārdeva savas preces nesaistītām tirdzniecības sabiedrībām, kas rīkojas kā starpnieki starp Ķīnas ražotājiem un izplatītājiem, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas tirgū. Šīs kļūdas dēļ eksporta cena esot tikusi noteikta zemākā līmenī nekā faktiskā cena, un līdz ar to cenu samazinājuma starpība (un tātad arī kaitējuma starpība) esot 
tikusi mākslīgi pārvērtēta.
86Pra
sītāja norāda, ka nesaistītās tirdzniecības sabiedrības, tādas kā sabiedrība Pagoda , 
kas rīkojas kā tirgotājs starpnieks ievērojama apjoma pārdevumos uz Kopienas tirgu 
par labu citiem Ķīnas un Vjetnamas ražotājiem un kas sadarbojas ar prasītāju saistībā ar pārdevumiem uz citiem tirgiem, uzņemas ievērojamu daļu ražošanas un tirgošanas izmaksu, tostarp mārketinga, eksporta organizācijas un izpētes un izstrādes jomā. Šīs izmaksas, kā arī tirdzniecības sabiedrības peļņas likmes būtu bijis jāņem vērā, lai 
noteiktu cenu piegādei pēc CIF noteikumiem līdz Kopienas robežai un līdz ar to apr ē-
ķinātu prasītājas veiktā eksporta radīto cenu samazinājumu un kaitējumu.
87Nera
ugoties uz to, ka Komisija esot zinājusi par tirdzniecības sabiedrību lomu un skait -
ļos izteikto peļņas likmi — skaitļiem, kuru uzticamība neesot apstrīdēta —, tā neesot 
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 914ievērojusi savu pienākumu objektīvi pārbaudīt visus atbilstošos datus, lai noteiktu 
kaitējuma esamību, saskaņā ar pamatregulas 3. pantu un Līguma par 1994. gada Vi s-
pārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību ( GATT ) VI  panta īstenošanu (OV 
L 336, 103. lpp.), kas iekļauts Līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu (OV 1994, L 336, 3. lpp.) 1.A pielikumā, 3. pantu. Kā prasītāja esot norā -
dījusi administratīvā procesa laikā, neesot bijis pareizi kaitējuma aprēķinā izmantot eksporta cenu, kas balstīta uz cenu piegādei pēc FOB noteikumiem līdz Honkongai, 
tai nepieskaitot izmaksas, kas būtu nepieciešamas, lai veidotu cenu piegādei pēc CIF 
noteikumiem līdz Kopienas robežai. Tātad tādēļ, ka cenai piegādei pēc FOB noteiku-miem līdz Honkongai tika pievienotas tikai apdrošināšanas un transporta izmaksas, eksporta cena esot tikusi noteikta zemākā līmenī nekā faktiskā cena, kā dēļ — pēc prasītājas viedokļa — cenu samazinājuma starpība esot tikusi pārvērtēta.
88A
plūkojamajā lietā Komisija, nepamatojot savu vērtējumu, esot apgalvojusi, ka nav 
jāņem vērā tirdzniecības sabiedrību peļņas likme, jo Brazīlijā savāktie dati saistībā ar normālo vērtību (skat. šā sprieduma 14.  punktu) tikuši samazināti, lai no tiem atskaitītu izmaksu elementus, ko paredzēts segt ar šo starpību (izpēte un izstrāde, mārketings utt.). Komisija neesot sniegusi ne precizējumus par konkrētiem attiecīgo 
izmaksu elementiem, ne arī paskaidrojusi, kādā ziņā Brazīlijā savāktajiem datiem sai s-
tībā ar normālo vērtību ir nozīme saistībā ar cenu samazinājuma aprēķinu prasīt ā-
jai, kurai piešķirts TES un uz kuru tātad neattiecas minētajā valstī savāktie dati. Kā 
norādījusi prasītāja administratīvā procesa laikā, eksporta cenas pielāgojums 9,3 % apmērā, ko veikusi Padome sakarā ar izpētes un izstrādes izmaksām, esot zemāks 
nekā peļņas likme 38
 % apmērā, ko guvusi Novi , tir dzniecības sabiedrība, kas laiž pra-
sītājas produkciju Eiropas tirgū. Turklāt šā pielāgojuma mērķis neesot bijis ņemt vērā 
starpniecības tirdzniecības sabiedrību lomu.
89Neņemot vērā v
isas izmaksas, kas rodas starp prasītājas cenu piegādei pēc FOB notei-
kumiem un cenu nogādei līdz Kopienas robežai, no vienas puses, un neņemot vērā nesaistītu tirdzniecības sabiedrību, tādu kā Pagoda , peļņas likmes, no otras puses, 
Komisija tātad esot veikusi kļūdainu cenu samazinājuma starpības aprēķinu attiecībā uz prasītāju. Pareizā aprēķina rezultātā tiktu noteikts mazāks vai pat nulles antidem -
pinga maksājums. Apstāklis, ka Eiropas ražotāji neizmanto citu sabiedrību pakalp o-
jumus modeļu dizaina izstrādei, kvalitātes kontrolei, pārrunām par cenām, loģistikai 
II - 915FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
utt., nevarot pamatot, ka netiek ņemtas vērā izmaksas, kas radušās prasītājai, lai apr ē-
ķinātu tās preču cenu piegādei pēc CIF noteikumiem līdz Kopienas robežai. Cenu 
samazinājuma esamība esot jāizvērtē, ņemot vērā tikai šo cenu piegādei pēc CIF 
noteikumiem.
90I
ebilde par nepieņemamību, ko izvirzījusi Padome pret šo pamatu (skat. šā sprieduma 
91. un 92. punktu), neesot pamatota, jo tā esot balstīta uz apgalvojumiem, ko nevar pārbaudīt bez jauna aprēķina no Komisijas puses. Jautājums, kuram ir nozīmē šajā sakarā, esot tāds, vai, pievienojot papildu tirgotāja likmi aptuveni 38
 % apmērā pra -
sīt
ājas cenai, kas nosakāma piegādei pēc FOB noteikumiem līdz Kopienas robežai, 
kaitējuma starpība tiktu noteikta līmenī, kas ir zemāks nekā prasītājas dempinga star -
pība, kas esot visai iespējams. Turklāt pretēji Padomes apgalvojumiem (skat. šā sprie -
duma 92. punktu) attiecībā uz šo pamatu prasības pieteikums atbilst Vispārējās tiesas Reglamenta 44. pantā paredzētajām formas prasībām.
91P
adome atgādina, ka saskaņā ar “mazākā maksājuma principu” (skat. šā sprieduma 
41. punktu) attiecībā uz prasītāju galīgā maksājuma līmenis tika noteikts, pamatoj o-
ties uz tās dempinga starpību 9,7 % apmērā, kas esot zemāka nekā maksājuma līme -
nis, kas nepieciešams kaitējuma novēršanai (16,5 %). Līdz ar to otrais pamats varētu ietekmēt apstrīdētās regulas spēkā esamību tikai tad, ja tiktu pierādīts, ka kaitējuma 
novēršanas līmenim būtu jābūt zemākam nekā prasītājas dempinga starpībai. Pat ja 
tiktu ņemta vērā Novi  peļņas likme, cenu samazinājuma starpība un kaitējuma star -
pība attiecībā uz prasītāju sasniegtu attiecīgi 28
 % un 20  %. Līdz ar to minētais pamats 
ir “neefektīvs un nepieņemams” .
92P
adome norāda arī, ka attiecībā uz otro pamatu prasības pieteikums neatbilstot Re g-
lamenta 44.  pantā paredzētajām formas prasībām. Prasītāja neesot izklāstījusi ne faktus, ar kuriem pamatoti tās argumenti, ne arī paskaidrojusi, kādā ziņā iestādes ir rīkojušās prettiesiski, bet esot tikai izteikusi virkni nepamatotu apgalvojumu. Līdz ar 
to šis pamats neesot pieņemams.
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 91693Turklāt Padome noliedz šā pamata juridisko pamatotību.
Vispārējās tiesas vērtējums
94V
ispirms ir jāatgādina, ka “mazākā maksājuma principa” piemērošanas sekas ir tādas, 
ka ražotājs, kuram tikuši piemēroti antidempinga maksājumi, nevar tos apstrīdēt, 
pamatojoties uz to, ka izmeklēšanas gaitā konstatētā kaitējuma starpība esot pār -
vērtēta, gadījumā, kad maksājumu likme ir noteikta dempinga starpības līmenī, ja dempinga starpība ir mazāka gan par nepareizi noteikto kaitējuma starpību, gan par faktisko kaitējuma starpību (šajā ziņā skat. Tiesas 1988. gada 5. oktobra spriedumu 
lietā 250/85 Brother Industries/Padome, Recueil, 5683. lpp., 24. punkts).
95A
plūkojamajā lietā — kā tas izriet no Komisijas 2006. gada 10. jūlija vēstules, it īpaši 
no tās pielikuma, kas attiecas uz kaitējuma aprēķinu, — cenu samazinājums attiecībā 
uz modeli, ko prasītāja eksportē uz Kopienas tirgu, sasniedz 32,3 %, savukārt referen -
ces cenu samazinājums sasniedz 66  %. Prasītāja nav apstrīdējusi ne šim aprēķinam 
izmantoto metodi, ne skaitļus.
96T
urklāt no argumentiem, kas izklāstīti prasītājas 2006.  gada 18.  jūlija vēstules 
III sadaļā, izriet, ka tirdzniecības sabiedrības, ar kuru starpniecību Ķīnas ražotāji laiž savu produkciju Eiropas tirgū, gūst peļņas normu 25–38
 % apmērā. Prasītāja uzskata, 
ka šī starpība būtu bijusi jāpievieno tās cenai, kas nosakāma piegādei pēc C IF notei-
kumiem līdz Kopienas robežai, un tad samazinātos starpība starp šo pēdējo cenu un Kopienas nozares cenu un līdz ar to — cenu samazinājuma starpība.
97No a
prēķiniem, ko Padome sniegusi atbildei uz repliku pievienotajā dokumentā, 
izriet, ka, pat ja prasītājas cenai, kas nosakāma piegādei pēc CIF noteikumiem līdz 
Kopienas robežai, tiktu pieskaitīta peļņas likme 38  % apmērā, ko — kā tiek apgal-
vot
s — iegūst Novi , references cenu samazinājuma starpība, ņemot vērā importa, kas 
nerada būtisku kaitējumu, apjomus, t.i., līmenī, kas pārsniedz prasītājas dempinga 
starpību, uz kuras pamata ticis noteikts galīgais maksājums (9,7 %, skat. šā sprieduma 
II - 917FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
41. punktu), tiktu noteikta 20,05 % apmērā. Šajā sakarā ir jāpiebilst, ka, pat ņemot 
vērā alternatīvo aprēķinu, kas sniegts prasītājas atbildēs uz Pirmās instances tiesas uzdotajiem rakstveida jautājumiem un saskaņā ar kuru papildu pielāgojums 38
 % 
apmērā tiek veikts pēc tāda pielāgojuma 17,3 % apmērā, kas attiecas uz muitas nodok -
ļiem, 
izpēti un izstrādi, utt., tādējādi noteiktā references cenu samazinājuma starpība 
sasniegtu 15,32 %, proti, līmeni, kas ir augstāks nekā kaitējuma novēršanas līmenis.
98No t
ā izriet, ka otrais pamats ir jānoraida kā tāds, kuram nav nozīmes.
Par trešo pamatu, kas saistīts ar pamatregulas 20.  panta pārkāpumu, tiesību uz aizstāvību pārkāpumu un pamatojuma nesniegšanu
Lietas dalībnieku argumenti
99Pra
sītāja norāda, ka iestādes tai atbilstoši neesot paziņojušas par jauno faktu vēr -
tējumu attiecībā uz Kopienas nozarei nodarīto kaitējumu un neesot sniegušas tai 
iespēju iesniegt savas piezīmes par šo jauno vērtējumu saistībā ar galīgo maksājumu struktūru (skat. šā sprieduma 29. un 30. punktu). Turklāt Komisija neesot pietiekami izklāstījusi iemeslus, kādēļ bija jāgroza tās vērtējums un jāizmanto dati, kas atšķiras no tiem, kuri bija ietverti Komisijas pirmajā priekšlikumā.
100L
ai gan 2006. gada 7. jūlija galīgajā informācijas dokumentā Komisija esot uzskatījusi, 
ka 140 miljonu apavu pāru imports gadā nerada kaitējumu Kopienas nozarei, tā savā 
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 9182006. gada 28. jūlija papildu galīgajā informācijas dokumentā esot ievērojami samaz i-
nājusi šo skaitli līdz 41,5 miljoniem pāru, nenorādot iemeslus šim grozījumam, kurš 
izraisīja “aplamas sekas” , apvēršot — veicot manipulācijas ar references gadiem — 
uzlikto maksājumu lielumu attiecībā uz Ķīnu un Vjetnamu. Saistībā ar to ekonomisko 
pamatojumu kvotu, kas ieviestas ar atlikto maksājumu sistēmu, mērķis esot reaģēt uz spiedienu, kas izriet no importa apjoma, bet pats imports neesot uzskatāms par nego -
dīgas prakses rezultātu; savukārt antidempinga maksājumi esot uzskatāmi par atbildi uz negodīgu dempinga praksi. Ņemot vērā šīs atšķirības, piecu dienu laiks, ko Komi -
sija devusi prasītājai, lai tā iesniegtu savus apsvērumus par jauno priekšlikumu, esot bijis nepietiekams, — par to prasītāja esot sūdzējusies administratīvā procesa laikā.
101A
pstrīdētajā regulā, kuras preambulas 301. apsvērumā ir izmantots pēdējais Komi -
sijas priekšlikums, neesot ietverts pietiekams pamatojums attiecībā uz šo atšķirību un neesot norādīti iemesli jaunās metodes piemērošanai. Toties apstrīdētās regulas preambulas 301.  apsvērumā esot tikai atkārtots papildu galīgā informācijas doku -
menta 280. punkta formulējums, kurā neesot ietverta nekāda cita informācija. Tur -
klāt papildu galīgajā informācijas dokumentā neesot nekādu skaitļu vai aprēķina, kas būtu apstrīdētās regulas preambulas 301.  apsvērumā aprakstītās metodes pamatā, un tas neļaujot noskaidrot, kāpēc tikuši izmantoti gadi, vērtības un daudzumi, kas atšķiras no pirmajā priekšlikumā izmantotajiem. Turklāt iestādes esot pārkāpušas pamatregulas 20. pantu, kurā ir prasīts paziņot informāciju par būtiskiem faktiem un 
apsvērumiem, uz kuru pamata Komisija plāno ierosināt galīgo pasākumu veikšanu. 
Faktu vērtējums, kas ir jaunās Komisijas pieejas pamatā, neesot ne izskaidrots, ne arī pamatots.
102T
urklāt Komisija esot pārkāpusi prasītājas tiesības uz aizstāvību, jo tā neesot ļāvusi 
prasītājai lietderīgi darīt zināmu savu nostāju par vairākiem svarīgiem jautājumiem, tādiem kā jaunā priekšlikuma pamatotība, apgalvoto faktu un apstākļu pareizība un atbilstība, veiktie aprēķini un pierādījumi, ko Komisija iesniegusi, lai atbalstītu savus 
secinājumus par dempingu un Kopienas nozarei nodarīto kaitējumu. Starp divām 
II - 919FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
sistēmām pastāvot būtiskas atšķirības faktu vērtējumā, uz kuru tās balstītas. Šīs atšķ i-
rības esot izraisījušas pilnīgi pretējas sekas Ķīnas un Vjetnamas ražotājiem, lai gan 
Komisija nav paskaidrojusi, kā tā ir sasniegusi šo rezultātu, un nav arī sniegusi ieint e-
resētajām personām iespēju izmantot savas tiesības uz aizstāvību.
103P
adomes mēģinājums minimizēt atšķirības starp diviem priekšlikumiem, norādot, ka 
pieņemtajā sistēmā ir ņemts vērā apstāklis, ka tikai ievedumi, kas pārsniedz noteik -
tus robeždaudzumus, rada kaitējumu, nozīmējot antidempinga maksājumu uzlikšanu importam, kurš nerada kaitējumu, un tas ir pretrunā pamatregulas 1. panta 1. punk -
tam. Turklāt apstākli, ka prasītājai izdevās sniegt dažus apsvērumus attiecībā uz šo 
sistēmu termiņā, kas bija īsāks nekā pamatregulas 20.  panta 5.  punktā paredzētais 
minimālais 10 dienu termiņš, nevarot izmantot pret prasītāju, un tas nevarot novērst Komisijas sniegtās informācijas nepietiekamību. Jautājums, vai Komisijas sniegtais termiņš no prasītāju tiesību uz aizstāvību ievērošanas viedokļa bija pietiekams, esot jānovērtē, ņemot vērā grozījumu Komisijas izmantotajā metodē mērogu, kā arī datu 
vai paskaidrojumu neesamību attiecībā uz jauno juridisko un faktisko apstākļu vēr -
tējumu. Šajā sakarā prasītāja norāda, ka gadījumā, ja iestādes nesniedz pietiekamus 
paskaidrojumus par to izmantoto metodi un faktu novērtējumu, apstāklim, ka [attie -
cīgajām personām] ir izdevies sniegt dažus apsvērumus, esot ierobežota vērtība un tas nenozīmējot, ka ir izpildītas pamatregulas 20. pantā paredzētās prasības un Kopienu 
tiesību vai PTO tiesību vispārējie principi. Turklāt Komisija pati esot apstiprinājusi 
ļoti striktu grafiku, tādējādi izslēdzot jebkādu iespēju pagarināt noteikto termiņu apsvērumu par papildu galīgo informācijas dokumentu iesniegšanai. Turklāt diskusi -
jas, kas ilga vairākus mēnešus, esot attiekušās uz atlikto maksājumu sistēmu, nevis uz galu galā pieņemto sistēmu.
104Pra
sītāja uzskata, ka, ņemot vērā trūkumus papildu galīgajā informācijas dokumentā 
un piešķirtā termiņa nepietiekamību, tai nebija iespējas izklāstīt Komisijai iemeslus, 
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 920kādēļ pieņemtā pieeja bija nepiemērota vai nesaprātīga, ne arī izteikt savu viedokli par 
metodi vai skaitliskajiem datiem, kas ir šajā dokumentā ietvertā priekšlikuma pamatā.
105V
isbeidzot, prasītāja piebilst, ka, ja tai būtu bijusi dota atbilstoša iespēja iesniegt 
apsvērumus par papildu galīgo informācijas dokumentu, tā būtu norādījusi, pir m-
kārt, ka ierosinātā sistēma ir pielīdzināma pamatregulas 1.  panta 1.  punkta pārk ā-
pumam, jo šīs sistēmas dēļ antidempinga maksājumi tiek piemēroti importam, kas nerada kaitējumu, otrkārt, ka tai būtu bijusi jāaprēķina individuālā kaitējuma starpība un, treškārt, ka pēdējais Komisijas priekšlikums ir nesaprātīgs un nesamērīgs, jo gr o-
zītais faktu vērtējums — kas neesot ne izskaidrots, ne arī pamatots — izraisa “aplamas sekas” , apvēršot attiecīgo antidempinga maksājumu slodzi starp Ķīnu un Vjetnamu.
106P
adome, kuru atbalsta Komisija un CEC, apstrīd prasītājas argumentus.
Vispārējās tiesas vērtējums
107Ar sa
vu trešo pamatu prasītāja, pirmkārt, norāda, ka iestādes esot pārkāpušas pama t-
regulas 20. pantu, jo Komisija, no vienas puses, neesot paziņojusi datus, uz kuriem tā ir balstījusi papildu galīgajā informācijas dokumentā veiktos aprēķinus, un, no otras puses, neesot sniegusi tai pietiekamu un minētā panta 5. punktam atbilstošu termiņu pilnīgu apsvērumu attiecībā uz tās jauno pieeju iesniegšanai.
108O
trkārt, prasītāja apgalvo, ka iestādes — ne galīgajā informācijas dokumentā vai 
papildu galīgajā informācijas dokumentā, ne arī apstrīdētajā regulā — nav izklāstījušas 
II - 921FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
pamatojumu metodei, kas tikusi izmantota, lai ņemtu vērā noteikta kaitējumu nera -
doša importa apjoma esamību, un saskaņā ar kuru tiek samazināta kaitējuma starpība 
tā vietā, lai atbrīvotu kaitējumu neradošu importu no antidempinga maksājuma. Šie 
apstākļi esot uzskatāmi par prasītājas tiesību uz aizstāvību pārkāpumu, kā arī pienā -
kuma norādīt pamatojumu neizpildi.
109V
ispirms ir jānorāda, ka pamatregulas 20. pantā ir paredzēta kārtība, kādā ir īsteno -
jamas attiecīgo pušu, tostarp eksportētāju, tiesības tikt uzklausītiem, kas ir vienas no 
Kopienu tiesību sistēmā atzītajām pamattiesībām un kas ietver tiesības tikt informē -
tam par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ir paredzēts ierosi -
nāt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu (šajā ziņā skat. Tiesas 1991. gada 27. jūnija spriedumu lietā C-49/88 Al-Jubail Fertilizer/Padome, Recueil, I-3187. lpp., 
15.  punkts, un Pirmās instances tiesas 1998.  gada 19.  novembra spriedumu lietā T-147/97 Champion Stationery u.c./Padome, Recueil, II-4137. lpp., 55. punkts).
110Š
ajos apstākļos prasītājas argumenti saistībā ar pamatregulas 20. panta pārkāpumu ir 
jāinterpretē tādējādi, ka tie attiecas uz tās tiesību uz aizstāvību — tādā veidā, kādā tās ir aplūkojamas Kopienu tiesību sistēmā, tostarp minētajā normā — pārkāpumu (šajā ziņā skat. Pirmās instances tiesas 2002. gada 21. novembra spriedumu lietā T-88/98 Kundan  un Tata /Padome, Recueil, II-4897. lpp., 131. punkts).
111Š
ajā sakarā ir jāatgādina, ka uzņēmumiem, ko skar izmeklēšana, kas notiek pirms 
antidempinga regulas pieņemšanas, administratīvā procesa laikā ir jādod iespēja lie t-
derīgi paust savu viedokli par apgalvoto faktu un apstākļu patiesumu un atbilstību un par pierādījumiem, ko izmantojusi Komisija, pamatojot savu vērtējumu attiecībā uz dempinga un no tā radušos kaitējuma pastāvēšanu (iepriekš 109. punktā minētais spriedums lietā Al-Jubail Fertilizer/Padome, 17. punkts; Tiesas 2000. gada 3. oktobra spriedums lietā C-458/98  P Industrie des poudres sphériques /Padome, Recueil, 
I-8147.  lpp., 99.  punkts; iepriekš 109.  punktā minētais spriedums lietā Champion 
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 922Stationery u.c./Padome, 55. punkts, un iepriekš 110. punktā minētais spriedums lietā 
Kundan  un Tata /Padome, 132. punkts).
112Š
ajā kontekstā ir jānorāda arī, ka galīgās informācijas nepilnīgums regulu, ar ko pie -
mēro galīgos antidempinga maksājumus, padara prettiesisku tikai tad, ja šīs nepilnī -
bas dēļ ieinteresētajām pusēm nav bijis iespējas efektīvi aizstāvēt savas intereses. Tas tā ir tostarp gadījumā, kad nepilnība attiecas uz faktiem vai apsvērumiem, kas atšķiras no tiem, kuri tikuši izmantoti pagaidu pasākumiem, un kam saskaņā ar pamatregulas 20. panta 2. punktu galīgajā informācijā ir jāvelta īpaša uzmanība. Identisku iemeslu dēļ — kā tas izriet no pamatregulas 20. panta 4. punkta pēdējā teikuma — tas tā ir arī tad, ja nepilnība attiecas uz faktiem vai apsvērumiem, kas atšķiras no tiem, uz kuriem 
balstīts lēmums, ko Komisija vai Padome ir pieņēmusi pēc galīgā informācijas doku -
menta paziņošanas.
113A
plūkojamajā lietā, kā norādīts šā sprieduma 23.–25. punktā, Komisija galīgajā infor -
mācijas dokumentā vispirms ieteica atlikto maksājumu sistēmu, kas pamatota ar 
apstākli, ka tikai ievedumi, kas pārsniedz 140 miljonus apavu pāru gadā, rada kait ē-
jumu pamatregulas 3. panta izpratnē. Šis vērtējums bija balstīts uz kvantitātes kvotu 
režīma, kas novērsa šādu kaitējumu, pastāvēšanu līdz 2005. gada 1. janvārim, kā arī 
uz daudzumu, kas tika importēti no Ķīnas 2005. gadā, aprēķinu. Saskaņā ar minēto priekšlikumu galīgais antidempinga maksājums būtu jāpiemēro Ķīnas izcelsmes ieve -
dumiem, kas pārsniedz 140 miljonus apavu pāru gadā. Šis maksājums bija vienāds ar references cenu samazinājuma starpību, kas šajā gadījumā bija 23
 %.
114Tomēr, kā norādīts šā sprieduma 28. un 29. punktā, Komisija papildu galīgajā infor -
mācijas dokumentā ir grozījusi savu priekšlikumu attiecībā uz maksājumu formu, kas nepieciešama kaitējuma novēršanai. Šī jaunā pieeja arī ir balstīta uz kaitējumu 
II - 923FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
neradoša importa apjoma esamību pamatregulas 3. panta izpratnē. Tomēr saskaņā ar 
papildu galīgo informācijas dokumentu gan šā kaitējumu neradošā importa apjoma aprēķina metode, gan šā apjoma ietekme uz ierosināto galīgo maksājumu formu atšķ i-
ras no galīgajā informācijas dokumentā minētajām.
115K
onkrētāk, papildu galīgajā informācijas dokumentā Komisija, pirmkārt, ir atgādinā -
jusi, ka references cenu samazinājuma starpība Ķīnas izcelsmes importam bija 23  %. 
Otrkārt, tā ir konstatējusi, ka importa apjoms no šīs valsts izmeklēšanas laikposmā sasniedza 38
 % no importa, kas nāk no divām attiecīgajām valstīm. Šī procentuālā 
daļa, to piemērojot visiem ievedumiem no Ķīnas un Vjetnamas 2003. gadā (109 mil -
j
oni apavu pāru), atbilst aptuveni 41,5 miljoniem apavu pāru — daudzumam, kurš 
uzskatāms par tādu, kas nerada kaitējumu Kopienas nozarei. Treškārt, Komisija ir 
uzskatījusi, ka šis daudzums atbilst 28,26 % no ievedumiem no Ķīnas 2005. gadā. Vi s-
beidzot, ceturtkārt, tā ir samazinājusi sākotnēji noteikto kaitējuma starpību (23  %) par 
28,26 %, kā rezultātā “svērtā” kaitējuma starpība sasniedza 16,5 %.
116No ie
priekš minētā izriet, ka atšķirības starp galīgajā informācijas dokumentā norā -
dīto metodi un papildu galīgajā informācijas dokumentā norādīto metodi ir šādas. Pirmkārt, tā vietā, lai noteiktu kaitējumu neradoša importa gada apjomu līmenī, kas 
atbilst importam no Ķīnas 2005. gadā, Komisija ir noteikusi šo gada apjomu, reizinot 109 miljonus apavu pāru, kas importēti 2003. gadā, ar 38
 %. Runa ir par procentuālo 
daļu, kas atbilst šīs valsts izcelsmes importa daļai visā importā no divām attiecīg a-
jām v
alstīm izmeklēšanas laikposmā. Otrkārt, tā vietā, lai atbrīvotu šo gada apjomu, 
kurš atzīts par tādu, kas nerada kaitējumu, papildu galīgā informācijas dokumenta 
278.–280. punktā, no antidempinga maksājuma piemērošanas, Komisija ir izvēlēju -
sies ņemt vērā šo daudzumu, samazinot kaitējuma novēršanas līmeni un piemērojot 
antidempinga maksājumus, sākot no pirmā importētā apavu pāra.
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 924117Šajā sakarā ir jākonstatē, ka tas, ka Komisija ir grozījusi savu vērtējumu pēc tādu apsvē -
rumu saņemšanas, ko iesniegušas ieinteresētās puses attiecībā uz galīgo informāc i-
jas dokumentu, pats par sevi nav tiesību uz aizstāvību pārkāpums. No pamatregulas 
20. panta 4. punkta pēdējā teikuma izriet, ka galīgais informācijas dokuments neliedz 
Komisijai vai Padomei pieņemt jebkādu turpmāku lēmumu. Ar šo normu Komisijai ir tikai noteikts pienākums pēc iespējas ātrāk darīt zināmus faktus un apsvērumus, kas atšķiras no tiem, ar kuriem pamatota tās sākotnējā pieeja, kas izklāstīta galīgajā infor -
mācijas dokumentā. Ar šā izklāsta palīdzību ieinteresētajām personām tiek sniegta 
iespēja saprast iemeslus, kādēļ iestādes ir pieņēmušas atšķirīgu nostāju.
118L
īdz ar to, lai noteiktu, vai Komisija ir ievērojusi prasītājas tiesības, kas izriet no 
pamatregulas 20. panta 4. punkta pēdējā teikuma, vēl ir jāpārbauda, vai Komisija tai 
ir darījusi zināmus faktus un apsvērumus, kas izmantoti jaunajam vērtējumam attie -
cībā uz kaitējumu un kaitējuma novēršanai vajadzīgo pasākumu formu, tiktāl, ciktāl tie atšķiras no galīgajā informācijas dokumentā izmantotajiem (skat. šā sprieduma 112. punktu).
119Š
ajā sakarā Komisija papildu galīgajā informācijas dokumentā vispirms ir norādījusi, 
ka tās jaunais priekšlikums ļauj nenošķirt dažādas importētāju kategorijas.
120T
urpinājumā — saistībā ar datiem, uz kuru pamata Komisija ir grozījusi kaitējuma 
starpību no 23  % uz 16,5 %, — prasītāja nepareizi ir norādījusi, ka tai nebija pieejas 
šiem datiem. Šā sprieduma 115. punktā aprakstītā metode attiecībā uz kaitējuma star -
pīb
as grozīšanu, ņemot vērā kaitējumu neradoša importa apjomu, ir ietverta papildu 
galīgajā informācijas dokumentā. Ir tiesa, ka minētajā dokumentā nav informācijas 
par precīzu importa apjomu no Ķīnas 2005. gadā, kas ļautu pārbaudīt, vai procen -
tuālā daļa 28,26 % apmērā atbilst patiesībai. Tomēr, ņemot vērā, ka saskaņā ar Komi -
sijas teikto 41,5 miljoni apavu pāru atbilst 28,26 % no visiem ievedumiem no Ķīnas 
II - 925FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
2005. gadā, no tā var secināt, ka šie ievedumi sasniedza 146,85 miljonus apavu pāru. 
Turklāt pati prasītāja ir pārņēmusi šo aprēķinu savā 2006. gada 2. augusta elektroniskā pasta vēstulē (skat. šā sprieduma 31. punktu).
121No ie
priekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka Komisija ir paziņojusi prasītājai 
pamatojumu, ko tā bija izmantojusi, lai aprēķinātu kaitējuma starpību, ņemot vērā 
kaitējumu neradoša importa apjomu. Tā ir sniegusi arī visus skaitliskos datus, kurus 
tā ir uzskatījusi par nozīmīgiem saistībā ar to, un līdz ar to prasītājas tiesības uz ai z-
stāvību šajā sakarā nav pārkāptas.
122Ir ar
ī jāuzsver, ka prasītājas pamats tādā veidā, kādā tas ir izklāstīts prasības pie-
teikumā, attiecas uz prasītājas tiesību uz aizstāvību pārkāpumu, nevis pamatreg u-
las 1. panta 1. punkta pārkāpumu. No tā izriet, ka jautājums par to, vai apstrīdētajā regulā pieņemtā sistēma ir saderīga ar pamatregulas 1. panta 1. punktu tiktāl, ciktāl 
ar to antidempinga maksājumi tiek piemēroti ievedumiem, kuri nepārsniedz gada 
robeždaudzumu, kas uzskatāms par tādu, kurš nerada kaitējumu, kā tāds nav ticis iesniegts pārbaudei Vispārējā tiesā.
123S
tarp lietas dalībniekiem nav strīda par to, ka noteiktais termiņš beidzās 2006. gada 
2. augustā.
124No
sakot prasītājai termiņu, kas ir īsāks nekā 10 dienas, lai tā varētu iesniegt apsvēr u-
mus par papildu galīgo informācijas dokumentu, Komisija ir pārkāpusi pamatregulas 20. panta 5. punkta prasības (šajā ziņā skat. iepriekš 109. punktā minēto spriedumu lietā Champion Stationery  u.c./Padome, 80. punkts). Tomēr tikai šā apstākļa dēļ nevar 
atcelt apstrīdēto regulu. Vēl ir jāpierāda, ka apstāklis, ka tai bija mazāk laika, nekā 
paredzēts tiesību aktos, varēja faktiski ietekmēt tās tiesības uz aizstāvību attiecīgajā 
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 926procedūrā (šajā ziņā skat. Pirmās instances tiesas 2004.  gada 28.  oktobra sprie -
dumu lietā T-35/01 Shanghai Teraoka Electronic /Padome, Krājums, II-3663.  lpp., 
331. punkts).
125Š
ajā ziņā ir jānorāda, ka prasītāja savā 2006. gada 2. augusta elektroniskā pasta vēstulē 
ir atgādinājusi Komisijas aprēķinus un piedāvājusi alternatīvu aprēķinu, kura rezultāts 
būtu citāds un — kā uzskata prasītāja — taisnīgs. Tādējādi prasītāja ir sapratusi Komi -
sijas pamatojumu un tai bija iespēja piedāvāt Komisijai citādu pieeju, nepieprasot 
noteikta termiņa pagarināšanu. Šajos apstākļos ir jākonstatē, ka prasītājai bija iespēja lietderīgi darīt zināmu savu viedokli.
126No t
ā izriet, ka prasītājas tiesības uz aizstāvību nav tikušas pārkāptas.
127T
o pašu iemeslu dēļ ir jānoraida prasītājas argumenti par pamatojuma neesamību 
attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinam izmantoto metodi. Apstrīdē -
tās regulas pamatojums ir jāizvērtē, tostarp ņemot vērā informāciju, kas tikusi paz i-
ņota prasītājai, un apsvērumus, ko tā iesniegusi administratīvā procesa laikā (Pirmās 
instances tiesas 1999. gada 15. decembra spriedums apvienotajās lietās T-33/98 un 
T-34/98 Petrotub un Republica/Padome, Recueil, II-3837. lpp., 107. punkts).
128A
plūkojamajā lietā — kā norādīts šā sprieduma 40.  punktā — apstrīdētās regulas 
preambulas 296.–301.  apsvērumā ir ietverti vērtējumi, uz kuru pamata Padome ir pieņēmusi galu galā īstenoto sistēmu. Līdz ar to, ņemot vērā, ka Komisija prasītājai ir paziņojusi pamatojumu, ko tā bija izmantojusi, lai aprēķinātu kaitējuma starpību, ņemot vērā kaitējumu neradoša importa apjomu, un ka tā prasītājai ir izklāstījusi 
arī visus skaitliskos datus, kurus tā uzskatīja par nozīmīgiem saistībā ar to (skat. šā 
II - 927FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
sprieduma 119.–121. punktu), ir jāsecina, ka apstrīdētā regula ir pietiekami juridiski 
pamatota.
129T
āpēc trešais pamats ir jānoraida.
Par ceturto pamatu, kas saistīts ar kļūdu tiesību piemērošanā un acīmredzamu kļūdu vērtējumā saistībā ar Kopienas nozarei nodarīto kaitējumu
Lietas dalībnieku argumenti
130Pra
sītāja uzskata, ka lēmums attiecībā uz kaitējumu nav balstīts uz pietiekami ilgu 
parasta importa laikposmu un līdz ar to nav pamatots ar uzticamiem un objektī -
viem datiem. Ņemot vērā, ka izmeklēšanas laikposms ilga no 2004. gada 1. aprīļa līdz 
2005. gada 31. martam, Komisijai, tai ņemot vērā tikai trīs mēnešu laikposmu, t.i., 2005. gada pirmo ceturksni, esot radies iespaids, ka importa pieaugumam pēc kvotu režīma izbeigšanās bija īpaši nozīmīga kaitējumu Kopienas nozarei radoša ietekme. 
Acīmredzamas pazīmes, kas liecināja par būtisku kaitējumu 2004. gadā, uz ko atsa u-
kusies Komisija papildu galīgā informācijas dokumenta jaunās H sadaļas 277. punktā, 
nenozīmējot, ka 2004.  gadā faktiski tika nodarīts būtisks kaitējums. Būtiska kait ē-
juma neesamību 2004.  gadā apstiprinot apstāklis, ka importa pieaugums minētajā gadā bija nenozīmīgs, salīdzinot ar 2003.  gadu, un galīgā informācijas dokumenta 285. punkts. Pretēji Padomes apgalvojumiem kvantitātes kvotu mērķis nebija aizsar -
dzība pret importu par dempinga cenām. Turklāt kaitējuma faktoru analīzei attiecībā 
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 928uz 2003. gadu nav nozīmes, jo — kā to esot atzinusi Komisija — tolaik nebija kait ē-
jumu radoša dempinga.
1312005. 
gada pirmie trīs mēneši esot veidojuši tirgus, kuram vairāk nekā 12 gadus stin -
gri bija piemērojams kvantitātes kvotu režīms, sākotnējo atvēršanas periodu. Kā 
Komisija norādījusi galīgajā informācijas dokumentā, šis periods pēc kvotu režīma izbeigšanās esot bijis mākslīgi izkropļots ar cerībām, kas saistītas ar šo notikumu. Apstrīdētā regula tātad esot balstīta uz datiem, kas attiecas uz īsu laikposmu, kurā kvotu atcelšanas dēļ nevarēja iegūt uzticamus datus. No tā izrietot, ka Padome ir pār -
kāpusi pamatregulas 3. panta 2. punkta prasības.
132P
adome, kuru atbalsta Komisija un CEC, apstrīd prasītāju argumentus.
Vispārējās tiesas vērtējums
133Pir
mkārt, ir jānorāda, ka antidempinga maksājumu piemērošana ir nevis sods par 
agrāku rīcību, bet gan aizstāvības un aizsardzības pasākums pret negodīgu konku -
renci, ko rada dempinga prakse. Tādējādi, lai varētu noteikt piemērotus antidempinga maksājumus, kas aizsargātu Kopienas nozari pret dempinga praksi, izmeklēšana ir jāveic, pamatojoties uz, cik vien iespējams, jaunu informāciju (iepriekš 111. punktā 
minētais spriedums lietā Industrie des poudres sphériques/Padome, 91. un 92. punkts, 
un Pirmās instances tiesas 2006. gada 14. novembra spriedums lietā T-138/02 Nan -
jing Metalink/Padome, Krājums, II-4347. lpp., 60. punkts).
134T
ātad, ja iestādes konstatē, ka preces, kas līdz šim bija pakļauta kvantitātes ierobežo -
jumiem, imports pēc minēto ierobežojumu darbības termiņa beigām ir pieaudzis, tās 
var ņemt vērā šo pieaugumu, novērtējot Kopienas nozarei nodarīto kaitējumu.
II - 929FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
135Otrkārt, kā uz to norāda Padome, Komisijas vērtējums, kas ietverts galīgā informāc i-
jas dokumenta 283. punktā un saskaņā ar kuru importēto preču daudzums pēc kvotu 
režīma darbības termiņa beigām ir pieaudzis, neliecina, ka iestādes ir balstījušās vie -
nīgi uz šo kvantitatīvo elementu, lai secinātu par kaitējuma esamību.
136V
isbeidzot, kā tas izriet no apstrīdētās regulas preambulas 162., 168.–170., 187.–
206.  un 216.–240.  apsvēruma, iestādes ir ņēmušas vērā vairākus faktorus attiecībā uz kaitējumu un cēloņsakarību, kas saistīti ne tikai ar izmeklēšanas laikposma pēdējo ceturksni, bet arī ar aplūkoto laikposmu.
137No t
ā izriet, ka arī ceturtais pamats ir jānoraida.
138L
īdz ar to prasība ir jānoraida kopumā.
Par tiesāšanās izdevumiem
139A
tbilstoši Reglamenta 87.  panta 2.  punktam lietas dalībniekam, kuram spriedums 
ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalīb-nieks, kuram spriedums ir labvēlīgs. Tā kā prasītājai spriedums ir nelabvēlīgs, tai ir 
jāpiespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus saskaņā ar Padomes prasījumiem.
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 930140Saskaņā ar Reglamenta 87. panta 4. punktu Komisija un CEC savus tiesāšanās izde-
vumus sedz pašas.
Ar šādu p
amatojumu
VISPĀRĒJĀ TIESA (astotā palāta)
nospriež:
1) prasību noraidīt;
2) Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co., Ltd  sedz savus, kā arī atlīdz i-
na Eiropas Savienības Padomes tiesāšanās izdevumus;
II - 931FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL /PADOME
3) Eiropas Komisija un Confédération européenne de l’industrie de la chaussure  
(CEC ) savus tiesāšanās izdevumus sedz pašas.
Martins Ribeiro  Papasavvas  Dittrich
Pasludināts atklātā tiesas sēdē Luksemburgā 2010. gada 4. martā.
[Paraksti]
2010. GADA 4. MARTA SPRIEDUMS — LIETA T-410/06
II - 932Satura rādītājs
Atbilstošās tiesību normas .......................................................................  II - 886
Prāvas priekšvēsture un apstrīdētā regula .......................................................  II - 892
Process un lietas dalībnieku prasījumi  ..........................................................  II - 901
Juridiskais pamatojums  ..........................................................................  II - 904
Par pirmo pamatu, kas saistīts ar pamatregulas 2.  panta 6.  punkta c)  apakšpunkta  
pārkāpumu, kā arī tiesību uz aizstāvību pārkāpumu saistībā ar dempinga starpības  
a
prēķinu .....................................................................................  II - 905
Lietas dalībnieku argumenti ...........................................................  II - 905
Vispārējās tiesas vērtējums ............................................................  II - 907
— Par apgalvojumu par pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkta pār -
k
āpumu ......................................................................  II - 907
— Par apgalvojumu par tiesību uz aizstāvību pārkāpumu  ....................  II - 910
Par otro pamatu, kas saistīts ar pamatregulas 3. panta pārkāpumu  .......................  II - 913
Lietas dalībnieku argumenti ...........................................................  II - 913
Vispārējās tiesas vērtējums ............................................................  II - 916
Par trešo pamatu, kas saistīts ar pamatregulas 20. panta pārkāpumu, tiesību uz aizstāvību 
pārkāpumu un pamatojuma nesniegšanu ..................................................  II - 917
Lietas dalībnieku argumenti ...........................................................  II - 917
Vispārējās tiesas vērtējums ............................................................  II - 920
Par ceturto pamatu, kas saistīts ar kļūdu tiesību piemērošanā un acīmredzamu kļūdu vērtējumā saistībā ar Kopienas nozarei nodarīto kaitējumu 
...............................  II - 927
Lietas dalībnieku argumenti ...........................................................  II - 927
Vispārējās tiesas vērtējums ............................................................  II - 928
Par tiesāšanās izdevumiem  ......................................................................  II - 929