LV
Jud ikatūr askrājums
ECLI:EU:F:2011 :11 1CIVILDIENESTA TIESAS S PRIEDUM S
(trešā palāta)
2011 . gada 15 . februārī
Lieta F-68/09
Florence Barbin
pret
Eiropas Parlamentu
Civildienests — Ierēdņi — 2006 . gada p aaugstināšana amatā — Vispārējās tiesas sprieduma izpilde — 
Salīdzinošs no pelnu izvērtējums — Vienlīdzīgas attieksmes princips — Nepilna laika b ērna 
kopšanas atvaļinājums
PriekšmetsPrasība, kas celta saskaņā ar E KL 236 . pantu un EAEKL 152 . pantu un ar ku ru F. Barbin 
lūdz atcelt Parlamenta lēmumu nepaaugstināt viņu AD 12 pakāpē 2006 . paaugstināšanā 
amatā
NolēmumsPrasību no raidīt. Prasītāja atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
Kopsavilkums
1. Ierēdņi — Paaugstināšana amatā — Pienākums pamatot katru lēmumu par ierēdņu, kuri sasnieguši 
atsauces slieksni, nepaaugstināšanu amatā — Neesamība
(Civildienesta noteikumu 45 . pants)
2. Ierēdņi — Paaugstināšana amatā — Salīdzinošs nopelnu izvērtējums — Nopelnu punktu piešķiršana 
un atsauces sliekšņa noteikšana
(Civildienesta noteikumu 45 . pants)
3. Ierēdņi — Paaugstināšana amatā — Salīdzinošs nopelnu izvērtējums — Noteikumi
(Civildienesta noteikumu 45 . pants)
4. Ierēdņi — Vienlīdzīga attieksme — Jēdziens — Ierobežojumi
5. Ierēdņi — Paaugstināšana amatā — Salīdzinošs nopelnu izvērtējums — Lēmums paaugstināt amatā
(Civildienesta noteikumu 45 . pants)
6. Ierēdņi — Prasība — Pamati — Pamats, kurā tiek apgalvota d iskriminācijas es amība — 
Pienākums ņemt vērā visus attiecīgos faktiskos apstākļus
1. Saskaņā ar E iropas Parlamenta Prezidija 2006 . gada 13 . februāra lēmuma par amatā paaugstināšanas 
un kar jeras plānošanas politiku I .3.4. punktu, kas būtībā ir p ārņemts Parlamenta ģenerālsekretāra 
2006 . gada 10 . maija lēmuma, ar ku ru tiek pieņemti piemērošanas pasākumi saistībā ar no pelnu
2 ECLI:EU:F:2011 :11KOPSAVILKUMS–LIETAF-68/09
BARBIN/PARLAMENTS
 punktu piešķiršanu un paaugstināšanu amatā, II.2. punkta b) apakšpunkta otrajā daļā, administrācijai ir 
jāpamato ka trs lēmums par ierēdņu, ku ri n av sasnieguši atsauces slieksni, paaugstināšanu amatā. 
Tomēr, tā kā m inētajās tiesību no rmās nav precizēts, attiecībā pret ko i ecēlējinstitūcijai ir j āpamato savi 
lēmumi, piekrītot, ka š o pienākumu sniegt pamatojumu var izmantot ka trs ierēdnis, ku rš nav 
paaugstināts amatā un ir s asniedzis [atsauces] slieksni, ne tikai t iktu rad īts nelietderīgs dar ba apjoms 
administrācijai, bet tas arī būtu pretrunā judikatūrai, saskaņā ar ku ru lēmuma par p aaugstināšanu 
amatā pamatojumam ir j āattiecas uz amatā nepaaugstinātā ierēdņa individuālo situāciju. Attiecīgi šis 
ierēdnis kļūdaini no rāda, ka ad ministrācijai ir p ienākums attiecībā pret viņu pamatot to viņa ko lēģu 
paaugstināšanu amatā, kuri nav sasnieguši atsauces slieksni.
Pienākumu, kurš izriet no š īm tiesību no rmām, var uzskatīt par izpildītu, tiklīdz ad ministrācija amatā 
paaugstināšanas ko mitejai, apvienotajai struktūrai, kurā ir p ārstāvēti ierēdņi, iesniedz pamatojumu to 
ierēdņu paaugstināšanai amatā, kuri nav sasnieguši atsauces slieksni.
(skat. 59 . un 61 . punktu)
Atsauce
Pirmās instances tiesa: 2007 . gada 4 . jūlijs, T-502/04 Lo pparelli/Komisija, 75. punkts.
2. Saskaņā ar E iropas Parlamenta Prezidija 2006 . gada 13 . februāra lēmumu par amatā paaugstināšanas 
un kar jeras plānošanas politiku no pelnu punkti netiek piešķirti, veicot visu amatā paaugstināmo 
ierēdņu, ku ri var a tbilst Civildienesta no teikumu 45 . panta prasībām, salīdzinošu vērtējumu. Katrs 
kādas dir ekcijas vai di enesta ierēdnis, kurš var tikt p aaugstināts amatā, sacenšas tikai ar c itiem v iņa 
direkcijas vai di enesta ierēdņiem p ar ierobežotu no pelnu punktu skaitu. Tā kā a tsauces slieksnis nav 
noteikts saskaņā ar r elatīvu vērtību, proti, ņemot vērā attiecīgo ierēdņu vidējo no pelnu punktu skaitu, 
bet gan saskaņā ar a bsolūtu vērtību, kas atbilst divkāršam vidēji pakāpē pavadītajam ilgumam, proti, 
četri gadi A D 11 p akāpē, faktu, ka š is slieksnis ir s asniegts, nevar p ielīdzināt tiešam v ai n etiešam 
amatā paaugstināmo ierēdņu no pelnu salīdzinājumam. Attiecīgi administrācija nevar paaugstināt amatā 
ierēdni, pamatojoties tikai u z to, ka v iņš ir s asniedzis atsauces slieksni, jo, šādi rīkojoties, nevienā no 
amatā paaugstināšanas procedūras posmiem š ī ierēdņa no pelni netiktu salīdzināti ar ka tra no a matā 
paaugstināmo ierēdņu no pelniem.
(skat. 83 . punktu)
Atsauce
Civildienesta tiesa: 2008 . gada 8 . oktobris, F-44/07 B arbin/Parlaments, 44. punkts.
3. Saskaņā ar C ivildienesta no teikumu 45 . pantu iecēlējinstitūcija nevar tikai i zvērtēt ka tra ierēdņa 
individuālo situāciju, bet tai ir j āsalīdzina visu šo ierēdņu no pelni, lai tā varētu lemt par paaugstināšanu 
amatā. Šajā saistībā dar ba stāžs var tikt izmantots kā kri tērijs paaugstināšanai amatā tikai p akārtoti. 
Attiecīgi ar l ēmumu, ar ku ru ierēdnim tiktu piešķirts paaugstinājums amatā, pamatojoties tikai u z to, 
ka viņš nav zaudējis no pelnus vai ka v iņam ir kon krēts dar ba stāžs pakāpē, neņemot vērā citu ierēdņu 
situāciju, tiktu pārkāpts minētajā pantā paredzētais princips par visu ierēdņu, kuri var tikt paaugstināti 
amatā, salīdzinošu no pelnu izvērtējumu. Tādējādi, pat ja Eiropas Parlamenta Prezidija 2006 . gada 
13. februāra lēmumā par amatā paaugstināšanas un kar jeras plānošanas politiku ir p aredzēts atsauces 
slieksnis, ku rš ir a tkarīgs no p akāpē pavadītā vidējā gados izteikta ilguma, no t ā neizriet princips, 
saskaņā ar ku ru ierēdnis būtu jāpaaugstina amatā, ja viņš nav zaudējis no pelnus, vai princips par 
regulāru kar jeras virzību, kas ad ministrācijai no teiktu par p ienākumu automātiski paaugstināt amatā 
ierēdni tikai t ādēļ, ka viņš pakāpē ir s asniedzis kon krētu dar ba stāžu.
ECLI:EU:F:2011 :11 3KOPSAVILKUMS–LIETAF-68/09
BARBIN/PARLAMENTS
(skat. 90 . un 91 . punktu)
Atsauces
Pirmās instances tiesa: Lopparelli/Komisija, minēts iepriekš, 75. punkts.
Civildienesta tiesa: 2009 . gada 10 . septembris, F-124/07 B ehmer/Parlaments, 106 . punkts.
4. Lai tiktu ievērots nediskriminācijas princips un vienlīdzīgas attieksmes princips, administrācijai ir 
jāpārliecinās, lai vienādas situācijas netiktu vērtētas atšķirīgi un lai atšķirīgas situācijas netiktu vērtētas 
vienādi, ja vien tam n av objektīva attaisnojuma. Tādējādi, ja ierēdnis īsteno v iņam C ivildienesta 
noteikumos atzītas tiesības, administrācija nevar u zskatīt, ka v iņa situācija atšķiras no t āda ierēdņa 
situācijas, ku rš nav īstenojis šīs tiesības, un tādējādi v iņam p iemērot atšķirīgu attieksmi, ja vien šī 
atšķirīgā attieksme n av, pirmkārt, objektīvi attaisnota, tostarp tādējādi, ka t ās sekas aplūkotajā 
laikposmā izriet tikai no a ttiecīgā dar binieka dar ba pienākumu neveikšanas, un, otrkārt, tā nav stingri 
samērīga ar s niegto attaisnojumu, pretējā gadījumā tiktu apdraudēta šo tiesību efektivitāte.
(skat. 100 . punktu)
Atsauces
Tiesa: 1980 . gada 16 . oktobris, 147 /79 H ochstrass/Tiesa, 7. punkts.
Pirmās instances tiesa: 2005 . gada 25 . oktobris, T-368/03 D e Bustamante Tello/Padome, 69. punkts.
5. Lai g an lēmums amatā paaugstināšanas jomā formāli tika p ieņemts, ņemot vērā attiecīgajam 
ierēdnim p iešķirto no pelnu punktu skaitu, šis apstāklis neļauj apstrīdēt iespēju, ka l ēmums ticis 
pieņemts m azāk atzīstamu iemeslu dēļ, piemēram, ņemot vērā m inētā ierēdņa bērna ko pšanas 
atvaļinājumu, tomēr ar no sacījumu, ka p astāv no rādes, kas ļauj apšaubīt iepriekš m inētā iemesla 
patiesīgumu.
(skat. 102 . un 103 . punktu)
6. Lai no vērtētu pamatu, kurā tiek apgalvota diskriminācijas esība, jāņem v ērā visi attiecīgie faktiskie 
apstākļi, tostarp agrākos galīgos lēmumos ietvertais no vērtējums. No tā izriet, ka g alīgais lēmums var 
tikt u zskatīts par no rādi, ka s ir j āņem v ērā ar ī, lai p ierādītu ad ministrācijas rīcību, tostarp 
diskriminējošu, ja vien nav veikta šī lēmuma tiesiskuma pārbaude. Vēl jo vairāk tas tā ir t ad, kad p astāv 
iespēja, ka di skriminācija tiek atklāta tikai p ēc tam, kad ir b eidzies termiņš prasības celšanai p ar 
lēmumu, kurā tā ir i etverta.
(skat. 109 . punktu)