Keywords

Summary



Keywords

1. Prasība atcelt tiesību aktu – Pārsūdzami akti – Tiesību akti, kas rada saistošas tiesiskās sekas – Eiropas Investīciju bankas akti

(EKL 225. panta 1. punkts, 230. pants un 237. panta b) un c) punkts)

2. Prasība par zaudējumu atlīdzību – Neatkarība no prasības atcelt tiesību aktu – Robežas – Prasība par Eiropas Investīciju bankas kā līgumslēdzējas iestādes nodarīto zaudējumu atlīdzību

(EKL 225. panta 1. punkts, 235. pants un 288. panta otrā daļa)

3. Prasība atcelt tiesību aktu – Pieņemamības nosacījumi – Interese celt prasību – Pārbaude pēc tiesas ierosmes – Piemērošana pēc analoģijas prasībai, kurā pakārtoti ir ietverts prasījums par zaudējumu atlīdzību

(EKL 230. pants; Vispārējās tiesas Reglamenta 113. pants)

4. Prasība atcelt tiesību aktu – Interese celt prasību – Prasība, kas vērsta pret izpildītu lēmumu

(EKL 230. un 233. pants)

5. Eiropas Kopienu publiskie iepirkumi – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra – Iepirkuma procedūras specifikāciju tiesiskuma apstrīdēšana

(EKL 230. panta ceturtā daļa)

6. Eiropas Investīciju banka – No bankas pašu resursiem finansētas publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras – Piemērojamie noteikumi

(EKL 28., 43. un 49. pants; Eiropas Savienības Pamattiesību harta; Padomes Regulas Nr. 1605/2002 88. panta 1. punkts; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/18)

7. Iestāžu akti – Pamatojums – Pienākums – Apjoms

(EKL 230. panta piektā daļa un 253. pants)

8. Eiropas Kopienu publiskie iepirkumi – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra – Pretendentu tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā – Apjoms

(EKL 225. panta 1. punkts un 242., 243. un 253. pants)

9. Eiropas Kopienu publiskie iepirkumi – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra – Pretendentu tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā – Tiesības celt prasību par lēmumu piešķirt līguma slēgšanas tiesības citam pretendentam

10. Eiropas Investīciju banka – No bankas pašu resursiem finansētas publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras – Publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršana – Piešķiršana saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma iesniedzējam – Kritēriji – Līgumslēdzējas iestādes izdarīta izvēle – Ierobežojumi

11. Prasība atcelt tiesību aktu – Pamati – Vienlīdzīgas attieksmes un pārskatāmības principu pārkāpums – Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūra

12. Ārpuslīgumiskā atbildība – Nosacījumi – Cēloņsakarība – Pretendentam radušies zaudējumi no līguma slēgšanas tiesību zaudēšanas uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu procedūrā – Pierādījumu neesamība saiknei starp šiem zaudējumiem un prettiesisko lēmumu piešķirt līguma slēgšanas tiesības citam pretendentam

(LESD 266. pants un 340. panta otrā daļa)

Summary

1. Nepieciešamība veikt Kopienu aktiem pilnu tiesiskuma kontroli prasa interpretēt EKL 225. panta 1. punktu un 230. pantu tādējādi, ka tie neizslēdz Vispārējās tiesas kompetenci izskatīt prasību atcelt aktu, kas ir saistīts ar Eiropas Investīciju bankas kārtējo darījumu pārvaldību, kuru veic Vadības komiteja, un kas rada galīgas tiesiskas sekas trešajai personai.

Kaut arī banka nav Kopienu iestāde, tā tomēr ir Kopienu struktūra, kura ir izveidota un kurai ar līgumu ir piešķirts juridiskas personas statuss, un kā tāda tā ir pakļauta Tiesas kontrolei, it īpaši saskaņā ar EKL 237. panta b) punktu. Attiecībā uz aktiem, kurus bankas ietvaros ir faktiski pieņēmušas tādas struktūras, kas nav paredzētas EKL 237. panta b) un c) punktā, proti, kas nav Valde un Direktoru padome, ir jābūt iespējamam veikt pārbaudi tiesā, ja tie ir galīgi un rada tiesiskas sekas trešajām personām.

(sal. ar 46., 50. un 52. punktu)

2. Lai arī ar līgumu izveidotās tiesību aizsardzības līdzekļu sistēmas ietvaros prasība par zaudējumu atlīdzību ir autonoms tiesību aizsardzības līdzeklis salīdzinājumā ar prasību atcelt tiesību aktu, tomēr ir jāņem vērā “tiešā saikne” vai “papildinošais raksturs” starp prasību atcelt tiesību aktu un prasību par zaudējumu atlīdzību, ja šāda saikne vai papildinošais raksturs pastāv, kā arī pēdējās minētās pakārtotais raksturs salīdzinājumā ar pirmo minēto šo abu prasību pieņemamības izvērtēšanas stadijā, lai izvairītos no tā, ka prasības par zaudējumu atlīdzību rezultāts tiek mākslīgi nošķirts no prasības atcelt tiesību aktu rezultāta, attiecībā pret kuru pirmajam minētajam tomēr ir tikai pakārtots vai papildinošs raksturs.

Tiktāl, ciktāl zaudējumi, kurus Eiropas Investīciju banka ir radījusi prasītājai, ir radušies tādu bankas darbību rezultātā, kas ir saistītas ar Kopienas administrēšanu un kuras [banka] kā administrācija ir veikusi līgumslēdzējas iestādes statusā, un līdz ar to nav radušies tāpēc, ka banka ir veikusi savas darbības vai darījumus finanšu jomā, Vispārējā tiesa ir kompetenta izskatīt arī prasību par zaudējumu atlīdzību, kas celta pret banku, pamatojoties uz EKL 225. panta 1. punktu, 235. pantu un 288. panta otro daļu, ja šādai prasībai ir pakārtots raksturs salīdzinājumā ar pieņemamu prasību atcelt bankas aktu, kas rada galīgas tiesiskas sekas trešajām personām.

(sal. ar 55.–58. punktu)

3. Tā kā prasības pieņemamības nosacījumi, it īpaši intereses prasības celšanā trūkums, ir saistīti ar absolūtu šķērsli tiesas procesam, tad Vispārējai tiesai pēc savas ierosmes ir jāpārbauda, vai prasītāji ir ieinteresēti panākt apstrīdētā lēmuma atcelšanu. Šāds risinājums pēc analoģijas ir piemērojams prasībām atcelt tiesību aktus, kas celtas tādas prasības ietvaros, kura pakārtoti ietver prasību par zaudējumu atlīdzību.

(sal. ar 62. punktu)

4. Pat tad, ja publiskā iepirkuma procedūrā lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu ir ticis pilnībā izpildīts par labu citiem publiskā iepirkuma dalībniekiem, noraidītais publiskā iepirkuma pretendents saglabā interesi atcelt šo lēmumu, lai panāktu, ka līgumslēdzēja iestāde vai nu atjauno tā agrāko stāvokli, vai arī nākotnē izdara atbilstošus grozījumus publiskā iepirkuma procedūrās gadījumos, kad tās tiek atzītas par nesaderīgām ar noteiktām juridiskām prasībām.

Fakts, ka vienošanās par publiskā iepirkuma līguma izpildi ir tikusi parakstīta vai pat izpildīta, pirms ir pieņemts lēmums par prasību, kuru noraidītais pretendents ir cēlis par lēmumu piešķirt minētā līguma slēgšanas tiesības, un ka līgumslēdzēja iestāde ir noslēgusi līgumu ar izvēlēto pretendentu, neizslēdz EKL 233. pantā paredzēto pienākumu veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstošu noraidītā pretendenta interešu aizsardzību, kurš, ja tiek apmierināta pamata prasība, ir jāpilda līgumslēdzējai iestādei.

Gadījumā, ja pēc tam, kad pretendents, kurš nav izvēlēts publiskā iepirkuma līguma noslēgšanai, ir cēlis prasību, lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu ir ticis atcelts, bet līgumslēdzēja iestāde vairs nevar uzsākt no jauna publiskā iepirkuma procedūru attiecībā uz konkrēto publiskā iepirkuma līgumu, šī pretendenta intereses var tikt aizsargātas, piemēram, izmaksājot finansiālu kompensāciju, kas atbilst iespējas noslēgt līgumu zaudēšanai vai, ja var tikt skaidri konstatēts, ka pretendentam bija jāpiešķir līguma slēgšanas tiesības, negūtās peļņas zaudējumam. Iespējai noslēgt publiskā iepirkuma līgumu, ko ir zaudējis pretendents, kura kandidatūra ir noraidīta attiecībā uz minētā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu prettiesiska lēmuma rezultātā, var tikt piešķirta ekonomiska vērtība.

(sal. ar 64.–66. punktu)

5. Tāds konkursa procedūras dokuments kā iepirkuma procedūras specifikācijas nevar tikt uzskatīts par aktu, kas katru pretendentu skar individuāli. Tāpat kā visi publiskā iepirkuma procedūras dokumenti, kurus ir sagatavojusi līgumslēdzēja iestāde, iepirkuma procedūras specifikācijas ir attiecināmas uz objektīvi noteiktām situācijām un vispārēji un abstrakti rada juridiskas sekas noteiktām personu kategorijām. Tādējādi tām ir vispārējs raksturs, un fakts, ka līgumslēdzēja iestāde tās individuāli nosūta pretendentiem, neizceļ katru no šiem pretendentiem individuāli salīdzinājumā ar jebkuru citu personu EKL 230. panta ceturtās daļas izpratnē. Tāpēc iepirkuma procedūras specifikācijas nav akts, par kuru var celt tiešu prasību saskaņā ar šo tiesību normu. Līdz ar to lēmums par pretendenta piedāvājuma noraidīšanu ir pirmais apstrīdamais akts un tāpēc pirmais akts, kas šim pretendentam ļauj netieši apstrīdēt formulas, kāda ir tikusi izmantota piedāvājumu salīdzinošajā izvērtēšanā un kādu līgumslēdzēja iestāde bija norādījusi iepirkuma procedūras specifikācijās, tiesiskumu.

(sal. ar 73. un 74. punktu)

6. No Eiropas Investīciju bankas pašu resursiem finansētu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru neregulē ne Regulas Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, ar grozījumiem, otrās daļas IV sadaļas noteikumi, ne arī a fortiori Regulas Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai, ar grozījumiem, otrās daļas III sadaļas noteikumi. Šie noteikumi ir piemērojami tikai Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un, kā izriet no Finanšu regulas 88. panta 1. punkta, publiskā iepirkuma līgumi, kurus regulē Finanšu regula, ir līgumi, kas pilnībā vai daļēji tiek finansēti no minētā vispārējā budžeta.

Tomēr skaidrs ir tas, ka bankas publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām ir jāatbilst līguma pamatnoteikumiem un vispārējiem tiesību principiem, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas mērķiem, it īpaši attiecībā uz preču brīvu apriti (EKL 28. pants), tiesībām veikt uzņēmējdarbību (EKL 43. pants), pakalpojumu sniegšanas brīvību (EKL 49. pants), nediskrimināciju un vienlīdzīgu attieksmi, kā arī pārskatāmību un samērīgumu.

Turklāt, pat ja direktīvās par būvdarbu, piegādes un pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu ir regulēta tikai tādu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršana, ko veic dalībvalstu subjekti vai līgumslēdzējas iestādes, un tās nav tieši piemērojamas publiskā iepirkuma līgumiem, ko slēdz Kopienu administrācija, pret minēto administrāciju var vērsties, atsaucoties uz noteikumiem vai principiem, kas iekļauti vai izriet no šīm direktīvām, ja šie paši noteikumi šķiet tādi, kuros īpaši ir pārņemti EK līguma pamatnoteikumi un vispārējie tiesību principi, kas ir tieši piemērojami Kopienu administrācijai. Tiesību kopienā tiesību vienveidīga piemērošana ir pamatprasība un ikvienam tiesību subjektam ir jāievēro tiesiskuma princips. Turklāt uz noteikumiem un principiem, kas ietverti vai izriet no šīm direktīvām, var atsaukties, vēršoties pret Kopienu administrāciju, ja tā, īstenojot savu funkcionālo un institucionālo autonomiju un rīkojoties ar līgumu piešķirto pilnvaru robežās, ir pieņēmusi aktu, kurā – lai regulētu publiskā iepirkuma līgumus, kurus tā slēdz savā vārdā, – ir skaidra atsauce uz noteiktām normām vai principiem, kas izklāstīti direktīvās, un kura rezultātā minētās normas un principi ir piemērojami saskaņā ar patere legem quam ipse fecisti principu.

Turklāt no Pakalpojumu, piegāžu un būvdarbu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas, ko savā vārdā veic Eiropas Investīciju banka, pamatnostādnēm izriet, ka, kaut arī Direktīva 2004/18 par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu [būvdarbu, piegādes un pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu] slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru, kā tāda nav piemērojama bankai, tā ir uzskatāma par atbilstošu bankas organizēto procedūru pamatu. Pamatnostādnēs šajā sakarā ir ietverti vispārpiemērojami noteikumi, kas rada tiesiskas sekas trešajām personām, it īpaši tām, kuras nolemj iesniegt piedāvājumu tādā publiskā iepirkuma procedūrā, kas pilnībā vai daļēji tiek finansēta no bankas pašu resursiem, un kas ir juridiski saistoši bankai, kad tā nolemj savā vārdā noslēgt publiskā iepirkuma līgumu. Līdz ar to, ja banka iesaistās, izmantojot kapitāla tirgu un pašu resursus, it īpaši, kad tā savā vārdā noslēdz publiskā iepirkuma līgumus, uz to attiecas gan līguma pamatnoteikumi, gan vispārējie tiesību principi un Eiropas Savienības pamattiesību hartas mērķi, kā arī pamatnostādņu noteikumi, tos interpretējot atbilstoši principiem, kurus ar šiem noteikumiem ir paredzēts īstenot, un vajadzības gadījumā atbilstoši Direktīvai 2004/18, uz kuru ir atsauce šajos noteikumos.

(sal. ar 87.–90., 92. un 93. punktu)

7. Gadījumā, kad Kopienu administrācijai ir plaša rīcības brīvība, garantiju, ko sniedz Kopienu tiesību sistēma, ievērošanai administratīvās procedūras laikā ir pat fundamentāla nozīme. Šajās garantijās tostarp it īpaši ietilpst minētās administrācijas pienākums pietiekami pamatot savus lēmumus.

Tā no Pakalpojumu, piegāžu un būvdarbu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas, ko savā vārdā veic Eiropas Investīciju banka, pamatnostādnēm izriet, ka pēc iesaistītās puses lūguma banka 15 dienu laikā pēc rakstveida lūguma saņemšanas ikvienam pretendentam, kas ir iesniedzis pieņemamu piedāvājumu, paziņo izvēlētā piedāvājuma raksturojumu un priekšrocības, kā arī izvēlētā pretendenta nosaukumu vai vienošanās puses.

Šāds rīcības veids atbilst EKL 253. pantā ietvertā pienākuma norādīt pamatojumu mērķim. Publiskā iepirkuma procedūru kontekstā fakts, ka ieinteresētie pretendenti saņem motivētu lēmumu tikai kā atbildi uz skaidru viņu lūgumu, nekādi neierobežo viņu iespēju aizstāvēt savas tiesības Vispārējā tiesā. EKL 230. panta piektajā daļā paredzētais termiņš prasības celšanai sākas tikai no brīža, kad ir paziņots pamatots lēmums, ar nosacījumu, ka pretendents saprātīgā termiņā pēc tam, kad ir uzzinājis par sava piedāvājuma noraidīšanu, ir iesniedzis lūgumu saņemt motivētu lēmumu.

Tomēr, ņemot vērā līgumslēdzējas iestādes plašo rīcības brīvību publiskā iepirkuma procedūras kontekstā, tai ir jāsniedz pietiekams pamatojums noraidītajiem pretendentiem, kuri to prasa, kas nozīmē, ka tai ir jārūpējas, lai pamatojumā būtu norādīti visi elementi, uz kuriem ir balstīts lēmums.

Šajā ziņā bankas vēstule, kas nosūtīta noraidītajam pretendentam un ar kuru tam paziņots izvēlētā pretendenta vārds, piešķiršanas kritēriju sadalījuma koeficienti un piešķirto punktu sadalījums, kaut arī to var uzskatīt par paskaidrojuma mēģinājumu, tomēr, ņemot vērā prasību, saskaņā ar kuru akta autora pamatojumam ir jābūt skaidram un neapšaubāmam, nevar tikt uzskatīta par pietiekamu. Šādos apstākļos šādam lēmumam par pretendenta piedāvājuma noraidīšanu nav pietiekama pamatojuma un tāpēc ar to tiek pārkāpti minēto pamatnostādņu noteikumi un, vispārīgāk runājot, EKL 253. pantā ietvertais pienākums norādīt pamatojumu.

(sal. ar 100., 106.–108., 112., 114. un 116. punktu)

8. Publiskā iepirkuma procedūru ietvaros pretendenti ir jāaizsargā pret līgumslēdzējas iestādes patvaļu, tiem garantējot, ka pret līgumslēdzējas iestādes pieņemtiem prettiesiskiem lēmumiem efektīvi un pēc iespējas ātrāk var tikt celta prasība.

Vispirms, pilnīga pretendentu tiesiskā aizsardzība pret līgumslēdzējas iestādes patvaļu nozīmē pienākumu informēt visus pretendentus par lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu pirms līguma noslēgšanas, lai tiem būtu faktiska iespēja celt prasību atcelt šo lēmumu, ja ir izpildīti prasītie nosacījumi. Tālāk, pilnīgā tiesiskā aizsardzība prasa paredzēt iespēju noraidītajam pretendentam savlaicīgi izvērtēt lēmuma par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu spēkā esamību, kas nozīmē, ka ir jābūt saprātīgam laika posmam starp brīdi, kad apstrīdētais lēmums ir paziņots noraidīt ajiem pretendentiem, un līguma parakstīšanas brīdi, lai cita starpā ļautu pēdējiem minētajiem iesniegt pieteikumu par pagaidu noregulējumu saskaņā ar EKL 242. un 243. pantu, kā arī EKL 225. panta 1. punktu, skatot tos kopā, un pagaidu noregulējuma tiesa varētu izdot rīkojumu apturēt lēmuma par noraidītā pretendenta piedāvājuma noraidīšanu izpildi līdz brīdim, kad tiesa, kas izskata lietu pēc būtības, būs pieņēmusi nolēmumu par pamatprasību atcelt šo lēmumu. Tiesības uz pilnīgu un efektīvu tiesību aizsardzību tiesā nozīmē, ka indivīdiem var tikt nodrošināta pagaidu aizsardzība, ja tāda ir nepieciešama nolēmuma pamata lietā pilnīgas efektivitātes nodrošināšanai, lai izvairītos no nepilnībām kompetento tiesu nodrošinātajā tiesiskajā aizsardzībā. Visbeidzot, lai nodrošinātu prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā ievērošanu, līgumslēdzējai iestādei ir jāievēro pienākums norādīt pamatojumu, sniedzot pietiekamu pamatojumu ikvienam noraidītajam pretendentam, kas to prasa, lai pēdējais minētais varētu izmantot minētās tiesības saskaņā ar pēc iespējas labākiem nosacījumiem un lai tam, pilnībā pārzinot faktus, būtu iespēja izlemt, vai ir lietderīgi vērsties kompetentajā tiesā.

(sal. ar 119.–122. punktu)

9. Publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas ietvaros noraidītā pretendenta tiesības uz efektīvu aizsardzību pret lēmumu, ar kuru līguma slēgšanas tiesības ir piešķirtas citam pretendentam, tāpat kā atbilstošais līgumslēdzējas iestādes pienākums nosūtīt noraidītajam pretendentam pēc tā lūguma šī lēmuma pamatojumu ir jāuzskata par būtiskām formas prasībām, ciktāl šīs prasības nosaka, ka lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu ir jāpieņem piesardzīgi, lai varētu tikt nodrošināta efektīva publiskā iepirkuma procedūras, kuras rezultātā šis lēmums tiek pieņemts, objektivitātes kontrole. Fakts, ka līgumslēdzēja iestāde nav ievērojusi šīs būtiskās formas prasības, ir pamats šī lēmuma atcelšanai.

(sal. ar 130. un 131. punktu)

10. Eiropas Investīciju bankas tiesības brīvi izvēlēties piešķiršanas kritērijus, pamatojoties uz kuriem tā savā vārdā piešķir publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības, tai ļauj ņemt vērā katra līguma raksturu, priekšmetu un īpatnības.

Tomēr ir jāņem vērā Pakalpojumu, piegāžu un būvdarbu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas, ko savā vārdā veic Eiropas Investīciju banka, pamatnostādnēs ietvertie noteikumi par publiskā iepirkuma procedūras norisi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka bankas tiesības brīvi izvēlēties piešķiršanas kritērijus tiek īstenotas, piedāvājumu novērtēšanas stadijā, kuras rezultātā tiek piešķirtas līguma slēgšanas tiesības, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes un pārskatāmības principus. Šo noteikumu mērķis faktiski ir, no vienas puses, ļaut visiem pietiekami informētiem un rūpīgiem pretendentiem vienādi interpretēt piešķiršanas kritērijus un līdz ar to dot tiem vienādas iespējas savu piedāvājumu sagatavošanā, un, no otras puses, nodrošināt samērīguma principa ievērošanu.

Kaut arī ir taisnība, ka kritēriju, kādus var izmantot līgumslēdzēja iestāde, piešķirot līguma slēgšanas tiesības saimnieciski visizdevīgākajam piedāvājumam, uzskaitījums minētajās pamatnostādnēs nav izsmeļošs un līdz ar to tas dod līgumslēdzējai iestādei tiesības izvēlēties tādus līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus, kas tai šķiet visatbilstošākie, šī izvēle tomēr var attiekties tikai uz tiem kritērijiem, kuru mērķis ir identificēt saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu. Tādējādi par piešķiršanas kritērijiem nav uzskatāmi kritēriji, kuru mērķis ir nevis identificēt saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu, bet kuri ir būtiski saistīti ar pretendentu spēju izpildīt attiecīgo līgumu novērtēšanu; tie ir piemērojami pretendentu atlases stadijā, un tāpēc tos vairs nevar ņemt vērā piedāvājumu salīdzinošajā novērtēšanā.

Ja tāda pretendenta piedāvājums, kurš nav ticis izslēgts no publiskā iepirkuma procedūras un atbilst atlases kritērijiem, kas izklāstīti paziņojumā par paredzamo publisko iepirkumu vai iepirkuma procedūras specifikācijās, līgumslēdzējai iestādei, ņemot vērā piešķiršanas kritērijus, kas izklāstīti paziņojumā par paredzamo publisko iepirkumu vai iepirkuma procedūras specifikācijās, nešķiet kā saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums, līgumslēdzējai iestādei tas ir jānoraida, taču tai nav tiesību grozīt līguma vispārējo shēmu, grozot kādu no būtiskiem tā piešķiršanas nosacījumiem. Ja līgumslēdzēja iestāde būtu tiesīga publiskā iepirkuma procedūras laikā pēc savas vēlmes grozīt pašus piešķiršanas nosacījumus, tādus kā piešķiršanas kritēriju sadalījuma koeficienti, šādām tiesībām neesot skaidri paredzētām piemērojamajos atbilstošajos noteikumos, tiktu sagrozīti sākotnēji paredzētie noteikumi, kas regulē līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Turklāt šāda prakse nenovēršami novestu pie pārskatāmības un vienlīdzīgas attieksmes pret pretendentiem principu pārkāpuma, jo vairs netiktu nodrošināta vienveidīga piešķiršanas nosacījumu piemērošana un procedūras objektivitāte.

(sal. ar 137., 138., 141., 142. un 160. punktu)

11. Ja tiesvedības atcelt Eiropas Investīciju bankas lēmumu par publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu ietvaros Vispārējās tiesas rīcībā nav neviena pierādījuma, kas ļautu secināt vai skaidri izslēgt, ka izvēlētā pretendenta piedāvājuma un tehnisko kritēriju un finanšu kritērija sadalījuma koeficientu grozīšana pēc apstrīdētā lēmuma pieņemšanas varēja negatīvi ietekmēt piedāvājumu salīdzinošo novērtēšanu, kaitējot noraidītajiem pretendentiem tādējādi, ka ar to tika ietekmēts publiskā iepirkuma procedūras rezultāts, tad bankai kā līgumslēdzējai iestādei ir jāuzņemas atbildība par šo neskaidrību.

(sal. ar 181. punktu)

12. Līdz ar to, ja prasības par zaudējumu atlīdzību ietvaros nav iespējams konstatēt cēloņsakarības pastāvēšanu starp to, ka līgumslēdzēja iestāde ir pieņēmusi lēmumu par pretendenta noraidīšanu publiskā iepirkuma procedūrā par publiskā iepirkuma līguma piešķiršanu, kas ir prettiesisks, un prasītājas apgalvotajiem zaudējumiem, kas izriet no līguma kā tāda zaudēšanas, prasītāja nevar pamatoti prasīt atlīdzināt zaudējumus, kas izriet no tā, ka tā nenoslēdza ar līgumslēdzēju iestādi pamatvienošanos un a fortiori neizpildīja līgumu.

Šāds secinājums nav atkarīgs no kompensācijas, uz kādu prasītājai varētu būt tiesības saskaņā ar LESD 266. pantu, atbilstoši atjaunojot tās sākotnējo stāvokli pēc apstrīdētā lēmuma atcelšanas.

(sal. ar 212. un 214. punktu)