4

Paraugprakses kodekss par valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildi (OV 2009, C 136, 13. lpp.; turpmāk tekstā – “Paraugprakses kodekss”) tostarp ietver 3. sadaļu “Saziņa pirms paziņošanas”, kurā ir ietverts šī kodeksa 10.–18. punkts. 10.–16. punkts ir izteikts šādi: “10. Komisijas pieredze liecina, ka saziņa pirms paziņošanas ir lietderīga pat šķietami vienkāršās lietās. Saziņa pirms paziņošanas paver Komisijas dienestiem un paziņojumu sniedzošai dalībvalstij iespēju neoficiāli un konfidenciāli apspriest ierosinātā pasākuma tiesiskos un ekonomiskos aspektus pirms paziņošanas, tādējādi uzlabojot paziņojumu kvalitāti un pilnīgumu. Šajā saistībā dalībvalsts un Komisijas dienesti var arī kopīgi izstrādāt konstruktīvus priekšlikumus, lai grozītu plānotā pasākuma problemātiskos aspektus. Šis posms tādējādi paver ceļu ātrākai paziņojumu izskatīšanai pēc to oficiālās iesniegšanas Komisijai. Sekmīgs pirmspaziņošanas posms, ļautu Komisijai pieņemt lēmumu saskaņā ar Regulas [..] Nr. 659/1999 4. panta 2., 3. un 4. punktu divu mēnešu laikā pēc paziņojuma dienas [..]. 11. Saziņa pirms paziņošanas ir ļoti ieteicama tajos gadījumos, kad īpašu jauninājumu vai citu īpatnību dēļ būtu attaisnotas iepriekšējas neoficiālas apspriedes ar Komisijas dienestiem, savukārt neoficiāli norādījumi tiks sniegti vienmēr, kad dalībvalsts to lūgs. 3.1. Saturs 12. Pirmspaziņošanas posms paver iespēju apspriesties ar attiecīgo dalībvalsti un dot tai norādījumus par paziņojuma veidlapā sniedzamo informāciju, lai nodrošinātu, ka tā ir pilnīga, sākot no paziņojuma dienas. Sekmīga pirmspaziņošanas posma rezultātā varēs atklātā un konstruktīvā gaisotnē arī apspriest visus svarīgos jautājumus, kas rodas saistībā ar plānoto pasākumu. Tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz pasākumiem, kurus to sākotnējā formā nevarētu pieņemt un kas tādēļ būtu jāatsauc vai ievērojami jāgroza. Pirmspaziņošanas posms var arī aptvert izvērtējumu par to, vai plānotā pasākuma gadījumā pastāv cits juridiskais pamats vai attiecīgi precedenti. Turklāt, ja pirmspaziņošanas posms norisinās sekmīgi, Komisijas dienesti un attiecīgā dalībvalsts varēs apspriest svarīgākos konkurences jautājumus, ekonomikas analīzi un, vajadzības gadījumā, neatkarīgu ekspertu atzinumu, kas nepieciešams, lai pierādītu plānotā pasākuma saderību ar kopējo tirgu. Paziņojumu sniedzošā dalībvalsts pirms paziņošanas var arī lūgt Komisijas dienestus atbrīvot to no pienākuma sniegt dažus paziņojuma veidlapā paredzētos datus, kas konkrētās lietas īpatnību dēļ nav vajadzīgi pasākuma pārbaudei. Visbeidzot, pirmspaziņošanas posmam ir izšķiroša nozīme, lai noteiktu, vai uz lietu prima facie ir attiecināma izskatīšana atbilstīgi vienkāršotajai procedūrai [..]. 3.2. Darbības joma un termiņi 13. Lai nodrošinātu konstruktīvu un efektīvu pirmspaziņošanas posmu, attiecīgās dalībvalsts interesēs ir sniegt Komisijai informāciju, kas vajadzīga plānotā valsts atbalsta pasākuma novērtēšanai, izmantojot paziņojuma veidlapas projektu. Lai atvieglotu ātru lietas izskatīšanu, priekšroka tiks dota saziņai izmantojot e‑pastu vai telefonkonferences, nevis sanāksmēm. Parasti, divu nedēļu laikā pēc paziņojuma veidlapas projekta saņemšanas, Komisijas dienesti rīkos pirmo saziņu pirms paziņošanas. 14. Saziņai pirms paziņošanas parasti nevajadzētu būt ilgākai par diviem mēnešiem un pēc tam būtu jāiesniedz pilnīgs paziņojums. Ja saziņa pirms paziņošanas nedod vēlamos rezultātus, Komisijas dienesti var pasludināt pirmspaziņošanas posmu par slēgtu. Tomēr, tā kā saziņas pirms paziņošanas termiņi un veids ir atkarīgi no konkrētās lietas sarežģītības, saziņa pirms paziņošanas var turpināties vairākus mēnešus. Tādēļ Komisija iesaka dalībvalstīm īpaši sarežģītās lietās (piemēram, glābšanas atbalsts, liela apmēra atbalsts pētniecības un izstrādes jomā, liela apmēra individuālais atbalsts vai īpaši liela apjoma vai īpaši sarežģītas atbalsta shēmas) uzsākt saziņu pirms paziņošanas pēc iespējas ātrāk, lai padarītu iespējamas konstruktīvas apspriedes. 15. Komisijas pieredze liecina, ka ļoti lietderīgi ir atbalsta saņēmēju iesaistīt saziņā pirms paziņošanas, īpaši tajās lietās, kurām ir ievērojama tehniska, finanšu un ar pasākumu saistīta ietekme. Tādēļ Komisija iesaka saziņā pirms paziņošanas iesaistīt individuāla atbalsta saņēmējus. 16. Izņemot lietas, kas saistītas ar būtiskiem jauninājumiem vai ir īpaši sarežģītas, Komisijas dienesti pirmspaziņošanas posma beigās attiecīgajai dalībvalstij centīsies paziņot pasākuma neoficiālu sākotnēju novērtējumu. Šis novērtējums, kas nav saistošs, nebūs Komisijas oficiālais viedoklis, bet gan Komisijas dienestu neoficiālas norādes par paziņojuma projekta pilnīgumu un plānotā pasākuma prima facie saderību ar kopējo tirgu. Īpaši sarežģītās lietās Komisijas dienesti pēc dalībvalsts lūguma var sniegt arī rakstiskas norādes par vēl iesniedzamo informāciju.”