LV
Jud ikatūr askrājums
ECLI:EU:F:2010 :119 1CIVILDIENESTA TIESAS S PRIEDUM S (otrā palāta)
2010 . gada 30 . septembrī
Lieta F-20/06
Patrizia D e Luca
pret
Eiropas Komisiju
Civildienests — Ierēdņi — Iecelšana amatā — Ierēdņi, kuri pievienojas augstākai f unkciju grupai pēc 
atklāta kon kursa — Kandidāts, kurš rezerves sarakstā ir i ekļauts pirms jauno C ivildienesta no teikumu 
stāšanās spēkā — Pārejas no teikumi par kl asificēšanu pakāpē, ieceļot amatā — Klasificēšana pakāpē, 
piemērojot jaunus, mazāk labvēlīgus no teikumus — Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 5. panta 
2. punkts un 12 . panta 3. punkts
PriekšmetsPrasība, kas celta saskaņā ar E KL 236 . pantu un EAEKL 152 . pantu un ar ku ru P. De Luca, 
pirms 2004 . gada 1 . maija no tikuša kon kursa ve iksmīgā ka ndidāte, lūdz atcelt Komisijas 
2005 . gada 23 . februāra lēmumu, ar ku ru viņa tika iecelta ad ministratores amatā, ciktāl 
viņa ar š o lēmumu ir kl asificēta A*9 pakāpes 2. līmenī
NolēmumsPrasību no raidīt. Katrs lietas dalībnieks sedz savus tiesāšanās izdevumus pats.
Kopsavilkums
1. Ierēdņi — Prasība — Iepriekšēja administratīva sūdzība — Termiņi — Termiņa sākums
(Civildienesta noteikumu 25 ., 26 ., 90 . un 91 . pants)
2. Prasība atcelt tiesību aktu — Kopienu tiesas kom petence — Prasība atcelt individuālu nelabvēlīgu 
tiesību aktu — Kopienu tiesas kom petences n eesamība atzīt vispārpiemērojamas tiesību normas 
prettiesiskumu savu spriedumu rezolutīvajā daļā
(EKL 230 . pants)
3. Ierēdņi — Pieņemšana darbā — Iecelšana pakāpē — Jaunās karjeras struktūras ieviešana ar Regulu 
Nr. 723/2004 — Pārejas noteikumi par klasificēšanu pakāpē
(Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 1. panta 2. punkts un 12 . panta 3. punkts; Padomes R egula 
Nr. 723/2004 )
4. Ierēdņi — Pieņemšana darbā — Iecelšana pakāpē — Jaunās karjeras struktūras ieviešana ar Regulu 
Nr. 723/2004 — Pārejas noteikumi par klasificēšanu pakāpē
(Civildienesta noteikumu 3. pants; XIII pielikuma 12 . panta 3. punkts; Padomes Regula Nr. 723/2004 )
2 ECLI:EU:F:2010 :119KOPSAVILKUMS—LIETAF-20/06
DELUCA/KOMISIJA
5. Ierēdņi — Pieņemšana darbā — Iecelšana pakāpē — Iecelšana pakāpē paziņojumā par konkursu 
norādītajā funkciju grupā — Jaunās karjeras struktūras ieviešana a r Regulu N r. 723/2004 — 
Pārejas noteikumi par klasificēšanu pakāpē
(Civildienesta noteikumu 29 . panta 1. punkts un 31 . panta 1. punkts; XIII pielikuma 2. panta 1. punkts 
un 12 . panta 3. punkts; Padomes Regula Nr. 723/2004 )
6. Ierēdnis — Pieņemšana darbā — Iecelšana pakāpē — Jaunās karjeras struktūras ieviešana ar Regulu 
Nr. 723/2004 — Pārejas noteikumi par klasificēšanu pakāpē
(Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 12 . panta 3. punkts; Padomes Regula Nr. 723/2004 )
7. Ierēdņi — Pieņemšana darbā — Iecelšana pakāpē — Iecelšana pakāpē paziņojumā par konkursu 
norādītajā funkciju grupā — Jaunās karjeras struktūras ieviešana a r Regulu N r. 723/2004 — 
Pārejas noteikumi par klasificēšanu pakāpē
(Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 12 . panta 3. punkts; Padomes Regula Nr. 723/2004 )
1. Civildienesta no teikumu 90 . pantā no teiktais sūdzības iesniegšanas termiņš var sākties no di enas, 
kad a ttiecīgā pe rsona ir u zzinājusi par sev n elabvēlīgo aktu. Šī procesuāla rakstura tiesību no rma, kuru 
ir paredzēts piemērot ļoti da udzās situācijās, ir j āinterpretē, ņemot vērā Civildienesta no teikumu 
pamatnoteikumus attiecībā uz ierēdņu informēšanu par b ūtiskiem a pstākļiem s aistībā ar v iņu dar ba 
attiecībām, it īpaši formu, kādā šai informēšanai ir j ānotiek. T ādējādi no C ivildienesta no teikumu 
tiesību no rmu sistēmas un it īpaši no t o 25 . un 26 . panta izriet, ka l ēmumi par kl asificēšanu, gluži kā 
lēmumi par iecelšanu amatā, ir a tbilstošā veidā jādara z ināmi attiecīgajai pe rsonai un ka i estāde nevar 
pēdējo minēto informēt vien ar d okumentu, kurā izpaužas tikai š o lēmumu sekas, ne arī nerūpēties par 
to, ka t ie tiešām sasniedz savu adr esātu. Faktiski, nosakot attiecīgajam ierēdnim p ienākumu iesniegt 
sūdzību vēlākais trīs mēnešu laikā pēc dar ba piedāvājuma saņemšanas, nevis pēc lēmuma par iecelšanu 
amatā paziņošanas, jebkādu jēgu zaudētu Civildienesta no teikumu 25 . panta otrā daļa un 26 . panta otrā 
un trešā da ļa, kuru mērķis ir s niegt ierēdņiem i espēju iepazīties ar l ēmumiem, kuri it īpaši ir s aistīti ar 
viņu ad ministratīvo situāciju, un izmantot savas Civildienesta no teikumos garantētās tiesības.
(skat. 38 .–40. punktu)
Atsauce
Civildienesta tiesa: 2006 . gada 28 . jūnijs, F-101/05 G rünheid/Komisija, Krājums-CDL, I-A-1-55. un II- A-1-199. lpp., 
49., 52 . un 56 . punkts.
2. Lai g an, izskatot prasību atcelt individuālu nelabvēlīgu tiesību aktu, Kopienu tiesa faktiski ir 
kompe tenta starp citu atzīt vispārpiemērojamas tiesību no rmas, ar ku ru ir p amatots apstrīdētais tiesību 
akts, prettiesiskumu, tās ko mpe tencē tomēr nav izdarīt šādus atzinumus savu spriedumu rezolutīvajā 
daļā.
(skat. 44 . punktu)
Atsauces
Civildienesta tiesa: 2009 . gada 4 . jūnijs, F-134/07 un F-8/08 A djemian u.c./Komisija, Krājums-CDL, I-A-1-149. un 
II-A-1-841. lpp., 38 . punkts, pārsūdzēts E iropas Savienības V ispārējā tiesā, lieta T -325/09 P; 2009 . gada 
29. septembris, F-20/08, F-34/08 un F-75/08 A paricio u.c./Komisija, Krājums-CDL, I-A-1-375. un II- A-1-2013 . lpp., 
28. punkts.
3. No Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 1. panta 2. punkta, apskatot to ko psakarā ar 12 . panta 
3. punktu, izriet, ka p ēdējā m inētajā tiesību no rmā ietvertajam t erminam “iecelti amatā” piemīt 
konkrēta no zīme u n ka t as ir j āsaprot kā t āds, kas attiecas uz ierēdņiem, kuri uzsāka p ildīt amata 
pienākumus laikposmā no 2004 . gada 1 . maija, datuma, kad s tājās spēkā R egula 723/2004 , ar ku ru tika
ECLI:EU:F:2010 :119 3KOPSAVILKUMS—LIETAF-20/06
DELUCA/KOMISIJA
 grozīti Civildienesta no teikumi un pārējo dar binieku no darbināšanas kārtība, līdz 2006 . gada 30 . aprīlim 
darba vietā, kura v iņiem kļ uva pieejama pēc tam, kad v iņi pirms 2006 . gada 1 . maija tika iekļauti 
piemēroto ka ndidātu sarakstā, kas bija sastādīts, no slēdzot kon kursu, un ka s publicēts saskaņā ar 
agrākajos Civildienesta no teikumos paredzēto kā rtību, neatkarīgi no t ā, vai, stājoties amatā, šiem 
ierēdņiem j au bija šis statuss vai ne.
(skat. 56 . punktu)
4. Vienlīdzības princips nav ievērots, ja pret divām pe rsonu ka tegorijām, kuru faktiskā un juridiskā 
situācija nav būtiski a tšķirīga, pieņemot dar bā, izturas atšķirīgi un šāda a tšķirīga izturēšanās nav 
objektīvi pamatota.
Turklāt, lai nekādi nekavētu likumdošanas attīstību, vienlīdzības princips nedrīkst traucēt likumdevēja 
brīvību jebkurā brīdī veikt C ivildienesta no teikumu tiesību no rmu grozījumus, kurus tas uzskata par 
atbilstošiem di enesta interesēm, pat ja šie jaunie no teikumi izrādās ierēdņiem n elabvēlīgāki n ekā 
agrākie.
Turklāt no C ivildienesta no teikumu 3. panta izriet, ka i erēdņa iecelšanai amatā ir no teikti vajadzīgs 
iestādes vienpusējs akts un ka kon kursa veiksmīgais kandidāts var tiesas ceļā pieprasīt ierēdņa statusa 
piešķiršanu un līdz ar t o prasīt Civildienesta no teikumu tiesību no rmu piemērošanu tikai p ēc tam, kad 
attiecībā uz viņu ir p ieņemts šāds lēmums.
No iepriekš m inētā izriet, ka t o ierēdņu klasifikācija pakāpē, kuri tika iecelti amatā, sākot no 2004 . gada 
1. maija, datuma, kad s tājās spēkā R egula 723/2004 , ar ku ru tika g rozīti Civildienesta no teikumi un 
pārējo dar binieku no darbināšanas kārtība, varēja tikt likumīgi veikta tikai, piemērojot jaunos kri tērijus, 
kas bija spēkā no š ī da tuma. Pārejas pe riodā, kas aptvēra laikposmu no 2004 . gada 1 . maija līdz 
2006 . gada 30 . aprīlim, šie kri tēriji bija no teikti Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 12 . panta 
3. punktā.
Šis secinājums nezaudē spēku a psvērumu dēļ, kas attiecas uz Civildienesta no teikumu reformas spēkā 
stāšanās da tumu. Vispirms, lai gan nevar izslēgt, ka j aunā tiesiskā regulējuma spēkā stāšanās da tums 
varētu izrādīties di skriminējošs, attiecīgajā gadījumā 2004 . gada 1 . maijs b ija objektīvi pamatots. 
Civildienesta no teikumu reformas iemesls bija vispārējās izmaiņas sabiedrībā un to izpausme E iropas 
civildienestam piemērojamajā tiesiskajā regulējumā – “lai apmierinātu iestāžu un to pe rsonāla mainīgās 
vajadzības”, kā ir no rādīts pašā Regulas Nr. 723/2004 p reambulas pirmajā apsvērumā. Līdz ar t o ir 
saprotams, ka t ās spēkā s tāšanās varēja sakrist ar 10 jauno da lībvalstu pievienošanos. Turklāt dar bā 
pieņemšanas da tums, par ku ru izlemj iestāde, ir o bjektīvs apstāklis un nav atkarīgs no K opienu 
likumdevēja gribas.
(skat. 68 .–71. un 73 . punktu)
Atsauces
Tiesa: 2008 . gada 22 . decembris, C-443/07 P C enteno M ediavilla u.c./Komisija, Krājums, I-10945 . lpp., 76 . un 
81. punkts.
Pirmās instances tiesa: 1998 . gada 30 . septembris, T-121/97 R yan/Revīzijas palāta, Recueil, II-3885 . lpp., 100 . punkts; 
2006 . gada 29 . novembris, T-135/05 Ca mpoli/Komisija, Krājums-CDL, I-A-2-297. un II- A-2-1527 . lpp., 105 . punkts; 
2007 . gada 11 . jūlijs, T-58/05 C enteno M ediavilla u.c./Komisija, Krājums, II- 2523 . lpp., 54 ., 55 ., 77 ., 86 . un 
113. punkts.
Civildienesta tiesa: 2007 . gada 19 . jūnijs, F-54/06 D avis u.c./Padome, Krājums-CDL, I-A-1-165. un II- A-1-911. lpp., 
81. punkts.
4 ECLI:EU:F:2010 :119KOPSAVILKUMS—LIETAF-20/06
DELUCA/KOMISIJA
5. Runājot par i erēdņu iecelšanu p akāpē p ēc jaunās kar jeru struktūras ieviešanas ar R egulu 
Nr. 723/2004 , ar ku ru tika g rozīti Civildienesta no teikumi un pārējo dar binieku no darbināšanas 
kārtība, aizpildāmo dar ba vietu līmeņu no teikšanas sekas, ku ru iestāde ve ica atbilstoši agrākajiem 
Civildienesta no teikumiem, sagatavojot paziņojumu p ar kon kursu, nevarēja tikt s aglabātas pēc 
2004 . gada 1 . maija, datuma, kad s tājās spēkā R egula Nr. 723/2004 .
Tādējādi kon kursa ve iksmīgo ka ndidātu tiesības, kas izriet no C ivildienesta no teikumu 31 . panta 
1. punkta, tikt ieceltiem t ajā pakāpē, kas ir no rādīta paziņojumā par kon kursu, var tikt p iemērotas 
tikai a tbilstoši pastāvošajām tiesībām tāpēc, ka l ēmuma likumība ir j āvērtē atkarībā no t iesiskajiem 
apstākļiem, kas ir s pēkā tā pieņemšanas brīdī, un ka ar š o tiesību no rmu līdz ar t o nevar iestādei 
noteikt pienākumu pieņemt lēmumu, kas neatbilst likumdevēja grozītajiem C ivildienesta no teikumiem 
un tādējādi ir p rettiesisks.
Šajā kon tekstā, ko ra ksturo to pakāpju atcelšana no 2004 . gada 1 . maija, kas bija no rādītas pirms šī 
datuma publicētajos paziņojumos par kon kursu, atbilstoši jaunajai kar jeru sistēmai, likumdevējs varēja 
pieņemt Civildienesta no teikumu X III pielikuma 12 . panta 3. punktu, lai atrisinātu šai situācijai 
raksturīgās grūtības, un no teikt to kon kursa veiksmīgo ka ndidātu klasificēšanu pakāpē, kuru vārdi b ija 
iekļauti pirms 2004 . gada 1 . maija publicētajos rezerves sarakstos, bet ku ri, pamatojoties uz šiem 
konkursiem, tika iecelti pārbaudāmo ierēdņu statusā pēc šī datuma.
Ir taisnība, ka kl asifikācija pakāpēs, kas ir no teikta Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 12 . panta 
3. punktā, neatbilst pakāpēm, kas bija no teiktas paziņojumos par kon kursu pirms 2004 . gada 1 . maija, 
un ka š ī tiesību no rma ir p retrunā no rmai, kas ir i etverta Civildienesta no teikumu 31 . pantā un ku rā ir 
atkārtots agrāko C ivildienesta no teikumu 31 . pants. Tomēr, ņemot vērā Civildienesta no teikumu 
XIII pielikuma 12 . panta 3. punkta m ērķi, tas ir s peciāla ra kstura p ārējas no teikums, ar ku ru var 
attiecībā uz no teiktu ierēdņu ka tegoriju atkāpties no v ispārējā rakstura no teikuma, kas ir p aredzēts 
Civildienesta no teikumu 31 . pantā.
Faktiski grūtības, kas ir ra ksturīgas pārejai no v iena organizācijas veida u z citu, kad r una ir p ar ierēdņu 
karjeru, var likt iestādei īslaicīgi un no teiktās robežās pārtraukt s tingri p iemērot no teikumus un 
principus, kurus parasti piemēro attiecīgajās situācijās.
Turklāt attiecībā uz Civildienesta no teikumu 29 . panta – no ku ra izriet, ka p aziņojums par vakanci ir 
tiesisks regulējums, kas iestādei ir s aistošs, – ievērošanu šim p antam n av augstāka juridiska spēka kā 
Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 12 . panta 3. punktam, un tas nevar p revalēt pār šo pēdējo 
tiesību no rmu, kura ir s peciāla un ar p ārejas raksturu.
Turklāt Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 2. panta 1. punktam, ar ku ru ir no dibināta par šī paša 
pielikuma 12 . panta 3. punktā no teikto labvēlīgāka sakarība starp agrākajām p akāpēm u n tām, kuras 
bija spēkā p ārejas pe riodā, kas aptvēra laikposmu no 2004 . gada 1 . maija līdz 2006 . gada 30 . aprīlim, 
bija tikai v iens mērķis – 2004 . gada 1 . maijā pārveidot to pe rsonu pakāpes, kam b ija ierēdņu statuss 
2004 . gada 30 . aprīlī, lai padar ītu tām p iemērojamu jauno kar jeru struktūru, kurai b ija pilnā apmērā 
jāstājas spēkā 2006 . gada 1 . maijā. Interpretējot stingri tāpat kā j ebkuru p ārejas no teikumu, 
Civildienesta no teikumu XIII pielikuma 2. panta 1. punktam nevar atzīt dar bības jomu, kas pārsniegtu 
šo pārejas attiecību no dibināšanu.
(skat. 84 .–86, 91. un 92 . punktu)
Atsauces
Tiesa: Centeno Mediavilla u.c./Komisija, minēts iepriekš, 100 . un 101 . punkts.
Pirmās instances tiesa: 2003 . gada 11 . februāris, T-30/02 L eonhardt/Parlaments, Recueil FP, I-A-41. un II- 265. lpp., 
51. punkts; 2006 . gada 19 . oktobris, T-311/04 B uendía Sierra/Komisija, Krājums-CDL, II-4137 . lpp., 213 . punkts; 
Centeno Mediavilla u.c./Komisija, minēts iepriekš, 110 . un 112 .–115. punkts.
ECLI:EU:F:2010 :119 5KOPSAVILKUMS—LIETAF-20/06
DELUCA/KOMISIJA
6. Ierēdnis n evar a tsaukties u z tiesiskās paļāvības ai zsardzības principu, lai a pšaubītu jauna 
reglamentējoša no teikuma likumību, jo īpaši jomā, kurā likumdevējam ir p laša rīcības brīvība. Turklāt 
nosacījums tiesībām p ieprasīt tiesiskās p aļāvības ai zsardzību ir s niegto g arantiju a tbilstība 
piemērojamajām no rmām. Iecēlējinstitūcija būtu pieņēmusi prettiesisku – Civildienesta no teikumiem 
neatbilstošu – lēmumu, ja tā būtu klasificējusi ierēdni, kurš tika iecelts amatā pēc 2004 . gada 1 . maija, 
datuma, kad s tājās spēkā R egula Nr. 723/2004 , ar ku ru tika g rozīti Civildienesta no teikumi un pārējo 
darbinieku no darbināšanas kā rtība, atbilstoši agrāko C ivildienesta no teikumu tiesību no rmām, kas 
attiecas uz pakāpēm un kar jerām, kuras vairs nebija spēkā.
(skat. 99 .–101. punktu)
Atsauces
Tiesa: Centeno Mediavilla u.c./Komisija, minēts iepriekš, 91. un 100 . punkts.
Pirmās instances tiesa: 2002 . gada 11 . jūlijs, T-381/00 W asmeier/Komisija, Recueil FP, I-A-125. un II- 677. lpp., 
106. punkts; 2005 . gada 4 . maijs, T-398/03 Ca stets/Komisija, Krājums-CDL, I-A-109. un II- 507. lpp., 34. punkts; 
2006 . gada 23 . februāris, T-282/02 C ementbouw H andel & Industrie/Komisija, Krājums, II- 319. lpp., 77. punkts; 
Centeno M ediavilla u.c./Komisija, 95 . punkts; 2009 . gada 4 . februāris, T-145/06 Om ya/Komisija, Krājums, 
II-145. lpp., 117 . punkts.
7. Ar Regulu N r. 723/2004 , ar ku ru tika g rozīti Civildienesta no teikumi un pārējo dar binieku 
nodarbināšanas kā rtība, ieviestās Civildienesta no teikumu reformas, ka s izraisīja ierēdņu pakāpju 
struktūras izmaiņas, kon tekstā princips, ka i kvienam ierēdnim ir i espēja ve idot kar jeru savā iestādē, 
pats par s evi nevar a ttaisnot agrāko no teikumu p iemērošanu ierēdnim u n tādējādi non iecināt 
likumdevēja izvirzīto m ērķi. Faktiski p rincips ir t āds, ka v ispārpiemērojamo no rmu un it īpaši 
Civildienesta no teikumu no rmu grozīšanas gadījumā jaunā no rma ir n ekavējoties piemērojama tādu 
juridisko s ituāciju nākotnes sekām, kuras ir rad ušās, bet nav pilnībā no dibinājušās saskaņā ar a grāko 
normu. Tādējādi ar C ivildienesta no teikumiem n etiek piešķirtas nekādas tiesības sasniegt augstāku 
pakāpi, izturot atklātu kon kursu, pat ne ierēdņiem, ku ri atbilst visiem no sacījumiem, lai šādi tiktu 
iecelti pakāpē, jo kon kursa ve iksmīgo ka ndidātu iekļaušana atlases dar bību rezultātā izveidotajos 
piemēroto ka ndidātu sarakstos attiecīgajām pe rsonām tikai d od iespēju tikt ieceltām kādā no a matiem, 
kurus aizpildīt bija kon kursa no lūks, un šajā iespējā no teikti neietilpst nekādas iegūtās tiesības.
(skat. 125 . un 126 . punktu)
Atsauce
Pirmās instances tiesa: Centeno Mediavilla u.c./Komisija, minēts iepriekš, 51.–53. punkts.