Keywords

Summary



Keywords

1. Tiesību aktu tuvināšana – Autortiesības un blakustiesības – Direktīva 2001/29 – Dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošana informācijas sabiedrībā – Izplatīšanas tiesības

(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/29 4. panta 2. punkts)

2. Iestāžu akti – Juridiskā pamata izvēle – Kritēriji – Akts, kas attiecas uz dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā

(EKL 47. panta 2. punkts, 55. pants un 95. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/29)

3. Tiesību aktu tuvināšana – Autortiesības un blakustiesības – Direktīva 2001/29 – Dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošana informācijas sabiedrībā – Izplatīšanas tiesības

(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/29 4. panta 2. punkts)

Summary

1. Direktīvas 2001/29 par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā 4. panta 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas nepieļauj valsts tiesību noteikumus, kas paredz izplatīšanas tiesību izsmelšanu attiecībā uz darba oriģinālu vai kopijām, ko tiesību subjekts ir laidis tirgū ārpus Kopienas vai kas tiek darīts ar šī subjekta piekrišanu.

No Direktīvas 2001/29 4. panta 2. punkta skaidrā formulējuma, lasot to kopā ar šīs direktīvas preambulas divdesmit astoto apsvērumu, izriet, ka minētā norma dalībvalstīm atstāj iespēju paredzēt tiesību izsmelšanas noteikumu tikai attiecībā uz tiesību izsmelšanu Kopienā. Šādu secinājumu apstiprina minētās direktīvas 5. pants, kas dalībvalstīm ļauj noteikt izņēmumus un ierobežojumus attiecībā uz reproducēšanas tiesībām, tiesībām uz darba izziņošanu, tiesībām uz cita tiesību objekta publiskošanu un izplatīšanas tiesībām. Neviena šī panta norma nenorāda, ka pieļaujamie izņēmumi un ierobežojumi varētu attiekties uz tiesību izsmelšanas noteikumu, kas ir noteikts Direktīvas 2001/29 4. panta 2. punktā, un tādējādi varētu dalībvalstīm ļaut atkāpties no šī noteikuma.

(sal. ar 24., 25., 27. punktu un rezolutīvās daļas 2. punktu)

2. Kopienas kompetenču sistēmas kontekstā tiesību akta juridiskā pamata izvēlei jābūt balstītai uz objektīviem elementiem, kurus iespējams pakļaut tiesas kontrolei. Šo elementu vidū īpaši jāizceļ akta mērķis un saturs. Šajā sakarā ir jānorāda, ka EKL 47. panta 2. punkta, 55. panta un 95. panta noteikumi, saskaņā ar kuriem ir pieņemta Direktīva 2001/29 par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā, ļauj veikt nepieciešamos pasākumus iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai attiecībā uz uzņēmējdarbības veikšanas brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību, veicot valsts tiesību aktu par autortiesību un blakustiesību satura un īstenošanas saskaņošanu. No minētās direktīvas preambulas apsvērumiem izriet, ka tā acīmredzami ir vērsta uz iepriekš minētajos Līguma noteikumos minēto mērķu sasniegšanu.

(sal. ar 30.–32. punktu)

3. Direktīvas 2001/29 par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā 4. panta 2. punkts, paredzot, ka izplatīšanas tiesības attiecībā uz darba oriģinālu vai kopijām Kopienā neizbeidzas, izņemot gadījumus, kad Kopienā tiesību subjekts attiecīgo tiesību objektu pirmo reizi pārdod vai citādi nodod īpašumtiesības uz šo objektu citai personai vai tas tiek darīts ar šā subjekta piekrišanu, nepārkāpj ne starptautiskos līgumus, kas Kopienai ir saistoši autortiesību un blakustiesību jomā, ne Līguma noteikumus par konkurences politikas īstenošanu, ne samērīguma un vienlīdzības principu, ne vārda brīvību, ne arī EKL 151. un 153. pantu.

Pirmkārt, runājot par starptautiskajiem līgumiem, ko Kopiena noslēgusi autortiesību un blakustiesību jomā, ne Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas ( WIPO ) Līguma par autortiesībām 6. panta 2. punkts, ne WIPO Līguma par izpildījumu un fonogrammām 8. panta 2. punkts un 12. panta 2. punkts Kopienai kā līgumslēdzējai pusei neuzliek pienākumu noteikt īpašu noteikumu par šo tiesību izsmelšanu.

Otrkārt, runājot par Līguma noteikumiem, kas attiecas uz konkurences politikas īstenošanu, no Direktīvas 2001/29 preambulas pirmā apsvēruma izriet, ka ar šo direktīvu veiktās saskaņošanas mērķis ir nodrošināt arī netraucētu konkurenci iekšējā tirgū, kas atbilst EKL 3. panta 1. punkta g) apakšpunktam.

Treškārt, ievērojot iepriekš minētos Kopienu iestāžu izvirzītos mērķus, izvēle minētās direktīvas 4. panta 2. punktā par labu noteikumam par tiesību izsmelšanu Kopienā nav nesamērīgs pasākums, kas varētu ietekmēt šī noteikuma spēkā esamību.

Ceturtkārt, tiesību subjekts var īstenot savu kontroli pār darba, ko aizsargā izplatīšanas tiesības, pirmo pārdošanu, un vārda brīvību nevar izvirzīt kā pamatu tiesību izsmelšanas noteikuma atzīšanai par spēkā neesošu. Turklāt apgalvotais informācijas saņemšanas brīvības ierobežojums ir pamatots, ievērojot nepieciešamību aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības, kā, piemēram, autortiesības, kas ir īpašumtiesību sastāvdaļa.

Piektkārt, runājot par vienlīdzības principu, nav šaubu, ka trešā valstī reģistrēts producents un licences īpašnieks nav identiskā vai salīdzināmā situācijā salīdzinājumā ar Kopienā reģistrētu producentu un licences īpašnieku.

Visbeidzot, runājot par EKL 151. un 153. pantu, no vairākiem minētās direktīvas preambulas apsvērumiem, kā arī no tās 5. pantā paredzētās izņēmumu un ierobežojumu sistēmas izriet, ka dalībvalstu kultūras aspektus, kā arī tiesības uz izglītību, kas savā darbībā Kopienu likumdevējam jāņem vērā, Kopienu iestādes, izstrādājot un pieņemot Direktīvu 2001/29, ir pilnībā ņēmušas vērā.

(sal. ar 40., 49., 58., 63., 65., 69. un 80. punktu)