LESD 314. panta 4. punkta c) apakšpunktā un 5. punktā paredzētā samierināšanas procedūra var izraisīt to, ka budžeta projektā tiek izdarīti būtiski grozījumi, kurus Parlaments nav izskatījis pirmajā lasījumā, tāpat par kuriem nav notikušas publiskas debates Samierināšanas komitejā. Šīs komitejas sēdes nav publiskas un tajās piedalās 28 Parlamenta locekļi, kas atspoguļo Parlamenta vairākuma attiecības, vienlaikus pilnībā nepārstāvot visu šīs iestādes locekļu politiskās intereses.

Proti, Eiropas Parlamenta budžeta kompetences īstenošana plenārsēdē ir īpaši nozīmīga Savienības rīcības, pamatojoties uz tās ikgadējo budžetu, pārskatāmībai un demokrātiskajai leģitimitātei. Tās nevar tikt nodrošinātas vienīgi ar budžeta projekta pirmo lasījumu budžeta procedūrā, kas noteikta LESD 314. pantā, kad Parlaments saskaņā ar LESD 314. panta 4. punkta c) apakšpunktu pieņem minētā projekta grozījumus. Šajā ziņā Parlamenta budžeta pilnvaru īstenošana plenārsēdē ir uzskatāma par Savienības demokrātisko norišu būtisku brīdi un tostarp tai ir nepieciešamas publiskas debates plenārsēdē, kas ļautu Savienības pilsoņiem uzzināt dažādos paustos politiskos viedokļus un tādējādi veidot politisko viedokli par Savienības rīcību. Turklāt parlamentāro debašu pārskatāmība plenārsēdē var nostiprināt budžeta procedūras demokrātisko leģitimitāti attiecībā uz Savienības pilsoņiem un Savienības rīcības uzticamību.

Eiropas Parlamentam ir jāīsteno savas budžeta pilnvaras parastās plenārsesijas laikā Strasbūrā, tomēr šis pienākums, kas izriet no Protokola par Eiropas Savienības iestāžu, dažu struktūru, organizāciju un struktūrvienību atrašanās vietu, kas ir pievienots LES, LESD un EAEK līgumiem, vienīgā panta a) punkta, nerada šķēršļus tam, ka debates un balsošana par ikgadējo budžetu notiek papildu plenārsesijā Briselē, ja tas vajadzīgs saistībā ar prasībām par LESD 314. pantā paredzētās budžeta procedūras efektīvu norisi. Šīs procedūras norises absolūts pārākums pār šī protokola vienīgā panta a) punkta ievērošanu, mazinot Parlamenta pilnīgu iesaistīšanos minētajā procedūrā, nebūtu saderīgs ar prasību, kuras izriet no šīm tiesību normām, nepieciešamo saskaņošanu. Parlamentam, veicot šādu saskaņošanu, ir novērtējuma brīvība, kura izriet no prasībām saistībā ar budžeta procedūras efektīvu norisi.

Tātad gadījumā, ja Savienības ikgadējā budžeta projektam tiek piemērota samierināšanas procedūra starp Parlamentu un Padomi, Parlaments nepieļauj kļūdu vērtējumā, iekļaudams debates un balsošanu par minētās procedūras rezultātā pieņemto kopīgo dokumentu par Savienības ikgadējo budžetu nākamās papildu plenārsesijas Briselē darba kārtībā un apstiprinādams šo dokumentu ar normatīvo rezolūciju tajā pašā plenārsesijā. Šajā ziņā nevar pamatoti apgalvot, ka Parlaments būtu varējis lemt par kopīgo dokumentu par ikgadējo budžetu parastās plenārsesijas laikā Strasbūrā, kura bija sākusies četras dienas pēc tam, kad Padome bija nosūtījusi Parlamentam minēto kopīgo dokumentu. Tas, ka Parlaments pilnībā izmanto LESD 314. panta 6. punktā paredzēto termiņu, nevar radīt šaubas par darba kārtības dokumentu tiesiskumu, kā arī normatīvās rezolūcijas attiecībā uz Protokolu par iestāžu atrašanās vietu tiesiskumu. Parlaments ir tiesīgs pilnībā izmantot termiņus, kas tam ir noteikti minētajā 314. pantā. Turklāt iekšējās debates dažādās politiskajās grupās un Budžeta komitejā prasa ilgu laiku; sevišķi daudz laika ir vajadzīgs, lai sagatavotu debates un balsojumu par budžetu plenārsēdē un tostarp lai panāktu balsu vairākumu.

(skat. 44., 45., 56. un 61. punktu)