TIESAS SPRIEDUMS (virspalāta)

2007. gada 11. septembrī

Lieta C‑227/04 P

Marie‑Luise Lindorfer

pret

Eiropas Savienības Padomi

Apelācija – Ierēdņi – Pensijas tiesību pārskaitīšana – Profesionālā darbība pirms darba uzsākšanas Kopienu dienestā – Izdienas gadu aprēķināšana – Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punkts – Vispārīgi īstenošanas noteikumi – Nediskriminācijas princips – Vienlīdzīgas attieksmes princips

Priekšmets Apelācijas sūdzība par Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas 2004. gada 18. marta spriedumu lietā T‑204/01 Lindorfer/Padome (Recueil FP, I‑A‑83. un II‑361. lpp.), kurā lūdz atcelt šo spriedumu

Nolēmums Spriedumu atcelt daļā un pārējā daļā apelācijas sūdzību noraidīt.

Kopsavilkums

1. Ierēdņi – Pensijas – Iegūtās tiesības uz pensiju pirms darba uzsākšanas Kopienās – Pārskaitīšana uz Kopienu sistēmu

(Civildienesta noteikumu 1.a panta 1. punkts un VIII pielikuma 11. panta 2. punkts)

2. Ierēdņi – Pensijas – Iegūtās tiesības uz pensiju pirms darba uzsākšanas Kopienās – Pārskaitīšana uz Kopienu sistēmu

(Civildienesta noteikumu 77. pants un VIII pielikuma 2. un 5. pants un 11. panta 2. punkts)

3. Ierēdņi – Pensijas – Iegūtās tiesības uz pensiju pirms darba uzsākšanas Kopienās – Pārskaitīšana uz Kopienu sistēmu

(Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punkts)

1. Atkarībā no dzimuma mainīgu faktoru izmantošana, aprēķinot ieskaitāmos izdienas gadus, kad uz Kopienu sistēmu tiek pārskaitītas pensijas tiesības, ko ierēdnis ieguvis par profesionālo darbību pirms darba uzsākšanas Kopienu dienestā, ir diskriminācija dzimuma dēļ, kas nav pamatota ar nepieciešamību nodrošināt pienācīgu Kopienu pensiju sistēmas pārvaldību. Pirmkārt, Civildienesta noteikumu 1.a panta 1. punktā paredzēts, ka atbilstoši šiem Civildienesta noteikumiem ierēdņiem ir tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi, nepieļaujot atsaukšanos uz dzimumu, un, otrkārt, identisks no vīriešu un sieviešu dzimuma ierēdņu algas atskaitīto iemaksu līmenis pienācīgu Kopienu pensiju sistēmas finanšu pārvaldību negatīvi neietekmē, jo to, ka tādu pašu līdzsvaru, aprēķinot ieskaitāmos izdienas gadus, var panākt ar aktuārām vērtībām, kas “der abiem dzimumiem” [“unisex”], pierāda arī apstāklis, ka iestādes vēlāk bija nolēmušas šādas vērtības izmantot.

2. Ierēdņa, kas uzsācis darbu Kopienu iestādē pēc tam, kad tas noteiktā laikposmā bija veicis iemaksas valsts pensiju sistēmā, situācija nav salīdzināma ar tāda ierēdņa situāciju, kurš darbu Kopienu dienestā uzsācis savas profesionālās karjeras sākumā un kopš tā laika veicis iemaksas Kopienu pensiju sistēmā, veicot atskaitījumus no savas algas; tādēļ [pirmais minētais ierēdnis] nevar apgalvot, ka ir cietis no nevienlīdzīgas attieksmes salīdzinājumā ar šo otro minēto ierēdni. Lai arī ierēdņa, kurš darbu [Kopienu dienestā] uzsācis savas profesionālās karjeras sākumā, pensijas apmēru nekādā ziņā nenosaka pēc dienesta gadu laikā atskaitīto iemaksu kopsummas, jo tas ir atkarīgs, pirmkārt, no ierēdņa karjeras Kopienu dienestā pabeigšanas, kas atspoguļota viņa pēdējā algā, un, otrkārt, no viņa dienesta Kopienās ilguma, tomēr tāda ierēdņa pensijas apmērs, kas pirms darba Kopienu dienestā uzsākšanas veicis iemaksas valsts pensiju sistēmā, tiek noteikts pēc viņa pēdējās algas un Kopienu dienestā nostrādātā laika, kam pieskaitāmi izdienas gadi, kas noteikti, ņemot vērā agrāk iegūto pensijas tiesību pārcelšanas brīdī pārskaitīto naudas summu. Taču naudas summa, ko šis ierēdnis iemaksā Kopienu budžetā, un Kopienu iestāžu dienestā nostrādātais laiks nav salīdzināmas vērtības.

3. Kopienām ir liela rīcības brīvība, nosakot konvertēšanas sistēmas elementus, konvertējot vienotā valūtā summas, ko par ierēdņu pirms darba uzsākšanas Kopienu dienestā iegūtajām pensijas tiesībām citā valūtā pārskaitījuši valsts pensiju fondi.