Lieta C‑136/04

Deutsches Milch‑Kontor GmbH

pret

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

(Bundesfinanzhof lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)

Eksporta kompensācijas – Regulas (EEK) Nr. 804/68, Nr. 1706/89 un Nr. 3445/89 – Pārstrādāšanai trešā valstī paredzēti sieri

Tiesas spriedums (piektā palāta) 2005. gada 24. novembrī

Sprieduma kopsavilkums

Lauksaimniecība — Tirgu kopīgā organizācija — Piens un piena produkti — Eksporta kompensācijas — Produkti, kuriem uz to ir tiesības — Sieri, kuri pēc to īpašībām ir paredzēti pārstrādei trešā valstī — Iekļaušana — Nosacījums — Klasificēšana vienā no lauksaimniecības produktu nomenklatūras kodiem

(Komisijas Regulas Nr. 1706/89 un Regulas Nr. 3445/89 pielikumi)

Uz 1990. gadā eksportētajiem sieriem, kuri pēc to īpašībām ir paredzēti pārstrādei trešā valstī, var attiekties eksporta kompensācija saskaņā ar 17. panta 1. punktu Regulā Nr. 804/68 par piena un piena produktu tirgu kopīgo organizāciju, kas grozīta ar Regulu Nr. 3904/87, ar nosacījumu, ka, ņemot vērā to veidu un sastāvu, tie tiek klasificēti vienā no Regulas Nr. 1706/89, ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē, pielikumā iekļautajiem produktu kodiem atbilstoši lauksaimniecības produktu nomenklatūrai eksporta kompensācijām, kas pievienota Regulai Nr. 3445/89, ar kuru izveidota lauksaimniecības produktu nomenklatūras eksporta kompensācijām galīgā versija, kas ir piemērojama, sākot no 1990. gada 1. janvāra.

(sal. ar 33. punktu un rezolutīvo daļu)

TIESAS SPRIEDUMS (piektā palāta)

2005. gada 24. novembrī ( )

Eksporta kompensācijas – Regulas (EEK) Nr. 804/68, Nr. 1706/89 un Nr. 3445/89 – Pārstrādāšanai trešā valstī paredzēti sieri

Lieta C‑136/04

par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši EKL 234. pantam,

ko Bundesfinanzhof (Vācija) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2004. gada 3. februārī un kas Tiesā reģistrēts 2004. gada 15. martā, tiesvedībā

Deutsches Milch-Kontor GmbH

pret

Hauptzollamt Hamburg-Jonas.

TIESA (piektā palāta)

šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs J. Makarčiks [J. Makarczyk], tiesneši R. Šintgens [R. Schintgen] un R. Silva de Lapuerta [R. Silva de Lapuerta] (referente),

ģenerāladvokāts M. Pojarešs Maduru [M. Poiares Maduro],

sekretārs B. Fileps [B. Fülöp], administrators,

ņemot vērā rakstveida procesu un tiesas sēdi 2005. gada 28. septembrī,

ņemot vērā apsvērumus, ko iesniedza:

– Deutsches Milch-Kontor GmbH vārdā – U. Šrembgess [U. Schrömbges] un O. Venclafs [O. Wenzlaff], Rechtsanwälte,

– Eiropas Kopienu Komisijas vārdā – G. Brauns [G. Braun], pārstāvis,

ņemot vērā lēmumu, kas pieņemts pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas, izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,

pasludina šo spriedumu.

Spriedums

1 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Komisijas 1989. gada 15. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1706/89, ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē (OV L 166, 36. lpp.), un Komisijas 1989. gada 15. novembra Regulu (EEK) Nr. 3445/89, ar kuru izveidota lauksaimniecības produktu nomenklatūras eksporta kompensācijām galīgā versija, kas ir piemērojama, sākot no 1990. gada 1. janvāra (OV L 336, 1. lpp.).

2 Šis lūgums tika iesniegts tiesvedībā starp sabiedrību Deutsches Milch‑Kontor GmbH (turpmāk tekstā – “Milch‑Kontor”) un Hauptzollamt Hamburg‑Jonas (Hamburgas‑Jonasas Galvenā muitas pārvalde; turpmāk tekstā – “Hauptzollamt”) par tiesībām uz eksporta kompensācijas piešķiršanu attiecībā uz pārstrādei paredzēto sieru.

Atbilstošās tiesību normas

3 Saskaņā ar 17. panta 1. punktu Padomes 1968. gada 27. jūnija Regulā (EEK) Nr. 804/68 par piena un piena produktu tirgu kopīgo organizāciju (OV L 148, 13. lpp.), kas grozīta ar Padomes 1987. gada 22. decembra Regulu (EEK) Nr. 3904/87 (OV L 370, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “Regula Nr. 804/68”), starpību starp noteiktu šīs regulas 1. punktā paredzēto produktu cenu starptautiskajā tirdzniecībā un šo produktu cenu Eiropas Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

4 Regula Nr. 1706/89 attiecībā uz piena produktiem nosaka minētajā 17. pantā paredzēto eksporta kompensāciju apmērus.

5 Šīs regulas preambulas devītā apsvēruma redakcija ir šāda:

“tā kā kompensācijas likme attiecībā uz sieriem tiek aprēķināta tiešam patēriņam paredzētajiem produktiem; tā kā sieru mizas un pārpalikumi nav šim mērķim paredzēti produkti; tā kā, lai izvairītos no jebkādiem pārpratumiem interpretācijā, ir jāprecizē, ka uz sieriem ar robežas franko vērtību, kas zemāka par 140 ekijiem uz 100 kg, kompensācija neattiecas”. [Neoficiāls tulkojums]

6 Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.), kas grozīta ar Komisijas 1989. gada 2. augusta Regulu (EEK) Nr. 2886/89 (OV L 282, 1. lpp.), izveido preču kombinētās nomenklatūras versiju (turpmāk tekstā – “kombinētā nomenklatūra”), kas piemērojama pamata lietas faktiem.

7 Kombinētās nomenklatūras pozīcijas 0406 90 nosaukums ir “pārējie sieri”. Tajā ietilpst apakšpozīcija 0406 90 11 ar nosaukumu “pārējie sieri pārstrādei”.

8 Komisijas 1987. gada 17. decembra Regula (EEK) Nr. 3846/87, ar ko izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām (OV L 366, 1. lpp.), pamatojoties uz kombinēto nomenklatūru, izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru, kas izmantojama saistībā ar eksporta kompensācijām (turpmāk tekstā – “kompensāciju nomenklatūra”).

9 Saskaņā ar šīs regulas 1. panta trešo daļu kompensāciju nomenklatūrā ietilpst apakšpozīcijas, kas papildina kombinēto nomenklatūru un ir vajadzīgas to preču apzīmēšanai, attiecībā uz kurām tiek piešķirtas eksporta kompensācijas.

10 Pamata lietas faktu rašanās laikā piemērojamā kompensāciju nomenklatūras versija bija Regulas Nr. 3445/89 versija.

Pamata lieta un prejudiciālais jautājums

11 1990. gada janvārī Milck-Kontor eksportēja sieru uz Dienvidslāviju un pēc attiecīga lūguma saņēma eksporta kompensāciju. Eksportētā prece bija deklarēta kā Gaudas siers.

12 Ar 1995. gada 14. augusta lēmumu Hauptzollamt pieprasīja atmaksāt sākotnēji piešķirto eksporta kompensāciju, pamatojoties uz to, ka eksportētā prece nebija Gaudas siers tādā veidā, kādā tas parasti tiek tirgots, bet gan neapstrādāta prece, kas paredzēta pārstrādei.

13 Finanzgericht [Finanšu tiesa] noraidīja Milch-Kontor celto prasību pret šo lēmumu, norādot, ka eksporta kompensācija bija iegūta pretlikumīgi, jo atšķirībā no kombinētās nomenklatūras kompensāciju nomenklatūra neietver apakšpozīciju attiecībā uz pārstrādei paredzētiem sieriem.

14 Milch-Kontor iesniedza kasācijas sūdzību (“Revision”) par Finanzgericht lēmumu Bundesfinanzhof [Federālajā Finanšu tiesā].

15 Lūgumā sniegt prejudiciālu nolēmumu Bundesfinanzhof jautā, vai kompensāciju nomenklatūra ir uzskatāma par autonomu tarifu sistēmu, kas nav atkarīga no kombinētās nomenklatūras, vai arī tā ir izvilkums no kombinētās nomenklatūras, kas tikai iekļauj tās produktu apakšpozīcijas, kas jāņem vērā, piešķirot eksporta kompensāciju.

16 Šajā sakarā iesniedzējtiesa, pirmkārt, norāda, ka Regulas Nr. 3846/87 noteikumi šķietami norāda uz to, ka kompensāciju nomenklatūra ir tikai kombinētās nomenklatūras attiecīgo pozīciju un apakšpozīciju apkopojums.

17 Otrkārt, iesniedzējtiesa norāda, ka saskaņā ar Regulas Nr. 1706/89 preambulas devītā apsvēruma pirmo teikumu, kompensācijas likme sieriem tiek aprēķināta tiešam patēriņam paredzētajiem produktiem. Tas varētu liecināt par to, ka attiecībā uz pārstrādei paredzētajiem sieriem nevar saņemt eksporta kompensāciju.

18 Visbeidzot, iesniedzējtiesa uzskata – tā kā iekļaušana kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijā 0406 90 11 attiecas tikai uz preču klasifikāciju saistībā ar tarifiem ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā, nevajadzētu izslēgt, ka attiecībā uz preci tomēr var saņemt eksporta kompensāciju, kaut arī ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas laikā tā tika klasificēta minētajā apakšpozīcijā.

19 Šajos apstākļos Bundesfinanzhf nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:

“Vai Regula (EEK) Nr. 3445/89 un Regula (EEK) Nr. 1706/89 ir jāinterpretē tādējādi, ka par kombinētās nomenklatūras pozīcijā 0406 90 norādītajiem sieriem, kas pēc to īpašībām paredzēti pārstrādei trešā valstī un kas tādējādi būtu klasificējami kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijā 0406 90 11 atbilstoši Regulai (EEK) Nr. 2886/89, nevar saņemt eksporta kompensāciju?”

Par prejudiciālo jautājumu

20 Uzdodot prejudiciālo jautājumu, iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai saistībā ar tādas preces eksportu uz trešo valsti, kas definēta kā pārstrādei šajā valstī paredzēts siers un kas ietilpst kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijā 0406 90 11, var saņemt eksporta kompensāciju saskaņā ar Regulām Nr. 3445/89 un Nr. 1706/89.

21 Milch-Kontor un Eiropas Kopienu Komisija uzskata – ja kombinētās nomenklatūras apakšpozīcija 0406 90 11 neietilpst kompensāciju nomenklatūrā, tad tas ir tāpēc, ka tā ir piemērojama tikai ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai.

22 Tomēr minētie lietas dalībnieki neuzskata, ka no tā vajadzētu secināt, ka attiecībā uz eksportēto preci nevar saņemt eksporta kompensāciju.

23 Kā uzskata Milch-Kantor, kompensāciju nomenklatūra ir autonoma tarifu sistēma, kas ir atšķirīga no kombinētās nomenklatūras. Tādējādi prece, kas muitas tarifa mērķiem tiek klasificēta apakšpozīcijā, kas neietilpst kompensāciju nomenklatūrā, atkarībā no tās sastāva automātiski varētu tikt klasificēta atbilstoši attiecīgajam minētās nomenklatūras produktu kodam. Ņemot vērā to īpašības, pārstrādei paredzētie sieri, kas ietilpst kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijā 0406 90 11, tādējādi būtu jāklasificē attiecīgajā kompensāciju nomenklatūras kodā, proti, produktu kodā 0406 90 89 979. Jebkurā gadījumā, tā kā šis kods ir precīzāks nekā apakšpozīcija 0406 90 11, tam ir dodama priekšroka.

24 Komisija uzskata – tā kā kombinētās nomenklatūras apakšpozīcija 0406 90 11 ir rezervēta tikai importam, pārstrādei trešā valstī paredzētais siers ir jāklasificē citā minētās nomenklatūras pozīcijas 0406 90 apakšpozīcijā atbilstoši tā veidam un sastāvam.

25 Līdz ar to Komisija uzskata – ja to nevar klasificēt atbilstoši kādam no Regulas Nr. 1706/89 pielikumā ietvertajiem produktu kodiem un ja tā neatbilst Kopienu noteikumiem tostarp attiecībā uz kvalitāti un cenu, eksportētā prece ir jāizslēdz no eksporta kompensācijas piešķiršanas.

26 Attiecībā uz Regulas Nr. 1706/89 preambulas devītā apsvēruma pirmā teikuma interpretāciju tā nav atdalāma no minētā apsvēruma analīzes kopumā. Minētais apsvērums attiecībā uz kompensācijas likmes aprēķināšanu sieriem paredz atšķirību, no vienas puses, starp tiešam patēriņam paredzētajiem produktiem un, no otras puses, siera mizu un pārpalikumiem. Lai novērstu pārpratumus, kompensācija netiek piešķirta par tāda siera eksportu, kura robežas franko vērtība ir zemāka par 140 ekijiem uz 100 kg. Ja šī vērtība tiek pārsniegta, būtu loģiski, ka kompensācija tiktu piešķirta pat tad, ja produkts ir paredzēts pārstrādei. Līdz ar to Komisija uzsver, ka šajā lietā eksporta kompensācijas piešķiršana tādējādi ir atkarīga vismaz no tā, vai eksportētā un pārstrādei trešā valstī paredzētā siera robežas franko cena pārsniedz šo vērtību.

27 Kā to norāda iesniedzējtiesa, Milch-Kontor un Komisija, kombinētās nomenklatūras apakšpozīcija 0406 90 11 attiecībā uz pārstrādei paredzētajiem sieriem ir piemērojama tikai ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai.

28 Līdz ar to ir loģiski, ka šī apakšpozīcija neietilpst tajās kompensāciju nomenklatūras apakšpozīcijās, kas apzīmē preces, attiecībā uz kurām tiek piešķirtas eksporta kompensācijas.

29 Tomēr no tā neizriet, ka uz 1990. gadā eksportētajiem sieriem, kuri paredzēti pārstrādei trešā valstī, šis režīms neattiecas.

30 Faktiski, ja minēto preci, ņemot vērā tās veidu un sastāvu, varētu klasificēt kādā citā kombinētās nomenklatūras pozīcijas 0406 90 apakšpozīcijā, ar kuru ir saistīts kāds no Regulas Nr. 1706/89 pielikumā ietvertajiem produktu kodiem, eksporta kompensācija saskaņā ar Regulas Nr. 804/68 17. panta 1. punktu būtu iespējama.

31 Pamata lietā šādas pārbaudes veikšana ir iesniedzējtiesas kompetencē.

32 Attiecībā uz Regulas Nr. 1706/89 preambulas devīto apsvērumu pietiek tikai atgādināt, ka Kopienu tiesību akta preambula nav juridiski saistoša un uz to nevar atsaukties ne tāpēc, lai atkāptos no tiem pašiem attiecīgā akta noteikumiem, ne arī, lai interpretētu tā noteikumus tādā veidā, kas acīmredzami būtu pretēji to formulējumam (1998. gada 19. novembra spriedums lietā C‑162/97 Nilsson u.c., Recueil, I‑7477. lpp., 54. punkts, un 1998. gada 25. novembra spriedums lietā C‑308/97 Manfredi, Recueil, I‑7685. lpp., 30. punkts).

33 Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uz uzdoto jautājumu tādējādi ir jāatbild – uz 1990. gadā eksportētajiem sieriem, kuri pēc to īpašībām ir paredzēti pārstrādei trešā valstī, var attiekties eksporta kompensācija saskaņā ar Regulas Nr. 804/68 17. panta 1. punktu ar nosacījumu, ka, ņemot vērā to veidu un sastāvu, tie tiek klasificēti vienā no Regulas Nr. 1706/89 pielikumā iekļautajiem produktu kodiem atbilstoši lauksaimniecības produktu nomenklatūrai eksporta kompensācijām, kas pievienota Regulai Nr. 3445/89.

Par tiesāšanās izdevumiem

34 Attiecībā uz lietas dalībniekiem pamata lietā šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (piektā palāta) nospriež:

Uz 1990. gadā eksportētajiem sieriem, kuri pēc to īpašībām ir paredzēti pārstrādei trešā valstī, var attiekties eksporta kompensācija saskaņā ar 17. panta 1. punktu Padomes 1968. gada 27. jūnija Regulā (EEK) Nr. 804/68 par piena un piena produktu tirgu kopīgo organizāciju, kas grozīta ar Padomes 1987. gada 22. decembra Regulu (EEK) Nr. 3904/87, ar nosacījumu, ka, ņemot vērā to veidu un sastāvu, tie tiek klasificēti vienā no Komisijas 1989. gada 15. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1706/89, ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē, pielikumā iekļautajiem produktu kodiem atbilstoši lauksaimniecības produktu nomenklatūrai eksporta kompensācijām, kas pievienota Komisijas 1989. gada 15. novembra Regulai (EEK) Nr. 3445/89, ar kuru izveidota lauksaimniecības produktu nomenklatūras eksporta kompensācijām galīgā versija, kas ir piemērojama, sākot no 1990. gada 1. janvāra.

[Paraksti]