ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

1. Migrējošu darba ņēmēju sociālais nodrošinājums – Speciālie, no iemaksām neatkarīgie pabalsti – Jēdziens

(Padomes Regulas Nr. 1408/7 4. panta 2.a punkts un IIa pielikums)

2. Migrējošu darba ņēmēju sociālais nodrošinājums – Speciālie, no iemaksām neatkarīgie pabalsti – Jēdziens

(LESD 48. pants; Padomes Regulas Nr. 1408/71 10.a pants)

Summary

1. 4. panta 2.a punkts Regulas Nr. 1408/71 redakcijā, kas grozīta un atjaunināta ar Regulu (EK) Nr. 118/97, kura savukārt grozīta ar Regulu Nr. 631/2004, kā arī Regulas Nr. 1408/71 redakcijā, kas grozīta ar Regulu Nr. 647/2005, ir jāinterpretē tādējādi, ka iztikas pabalsta invalīdiem “mobilitātes” daļa ir uzskatāma par tādu speciālu no iemaksām neatkarīgu naudas pabalstu šīs tiesību normas izpratnē, kas minēts šo regulu IIa pielikumā.

(sal. ar 33. punktu un rezolutīvās daļas 1) punktu)

2. 10.a panta izvērtēšana Regulas Nr. 1408/71 redakcijā, kas grozīta un atjaunināta ar Regulu (EK) Nr. 118/97, kura savukārt grozīta ar Regulu Nr. 631/2004, kā arī Regulas Nr. 1408/71 redakcijā, kas grozīta ar Regulu Nr. 647/2005, ciktāl ar šo pantu valsts tiesību aktos paredzētā iztikas pabalsta invalīdiem “mobilitātes” daļu tiek atļauts piešķirt tikai tad, ja ir izpildīti nosacījumi par dzīvesvietu un uzturēšanos attiecīgajā dalībvalstī, nav atklājusi, ņemot vērā noteikumus par personu brīvu pārvietošanos, nevienu tādu elementu, kas varētu ietekmēt šī panta spēkā esamību.

Regulas Nr. 1408/71 normas par dzīvesvietas noteikumu atcelšanu ir uzskatāmas par LESD 48. panta piemērošanas pasākumiem, kas tiek veikti, lai sociālā nodrošinājuma jomā nodrošinātu darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, kas garantēta LESD 45. pantā. Attiecībā uz speciālajiem no iemaksām neatkarīgajiem pabalstiem, kas minēti Regulas Nr. 1408/71 IIa pielikumā, Kopienu likumdevējs LESD 48. panta īstenošanas ietvaros var pieņemt normas par atkāpēm no sociālā nodrošinājuma pabalstu eksportējamības principa. It īpaši attiecībā uz pabalstiem, kas ir cieši saistīti ar sociālo vidi, var likumīgi prasīt izpildīt nosacījumu par dzīvesvietu kompetentās iestādes valstī.

(sal. ar 38., 40. un 42. punktu un rezolutīvās daļas 2) punktu)
Keywords

Summary



Keywords

1. Pakalpojumu sniegšanas brīvība – Ierobežojumi – Valsts tiesiskais regulējums par citā dalībvalstī radušos medicīnisko izdevumu atlīdzināšanu

(EKL 49. pants)

2. Prasība sakarā ar valsts pienākumu neizpildi – Valsts pienākumu neizpildes pierādījums – Komisijas pienākums – Pierādījumu, kas parāda valsts pienākumu neizpildi, iesniegšana

(EKL 10. pants un EKL 226. pants)

Summary

1. Neparedzot iespēju tiesiskā regulējuma attiecībā uz sociālo nodrošinājumu ietvaros atlīdzināt izdevumus par laboratorijas analīzēm un pārbaudēm, kas veiktas citā dalībvalstī, atlīdzinot sociāli apdrošināto personu ar šīm analīzēm un pārbaudēm saistītos izdevumus, bet paredzot tikai tiešu izdevumu segšanu, ko veic slimokases, dalībvalsts nav izpildījusi EKL 49. pantā paredzētos pienākumus.

Tiktāl, ciktāl šāda tiesiskā regulējuma piemērošanas sekas ir tādas, ka faktiski tiek izslēgta iespēja atlīdzināt izdevumus par tām laboratorijas analīzēm un pārbaudēm, kuras veic gandrīz vienīgi un, iespējams, vienīgi tādi medicīnas pakalpojumu sniedzēji, kuri ir reģistrēti citās dalībvalstīs, šāds tiesiskais regulējums var atturēt vai pat kavēt šīs dalībvalsts sociālā nodrošinājuma shēmas dalībniekus vērsties pie šādiem medicīnas pakalpojumu sniedzējiem un rada šķērsli pakalpojumu sniegšanas brīvībai gan šiem sociāli apdrošinātajiem, gan arī pakalpojumu sniedzējiem.

(sal. ar 41. un 48. punktu un rezolutīvās daļas 1. punktu)

2. Pienākumu neizpildes procedūras atbilstoši EKL 226. pantam ietvaros Komisijai ir jāpierāda, ka pastāv apgalvotā pienākumu neizpilde, sniedzot Tiesai informāciju, kas vajadzīga, lai tā varētu pārbaudīt, vai pastāv šī pienākumu neizpilde.

Tikai apstāklis vien, ka Komisijai pienākumu neizpildes jomā nav izmeklēšanas pilnvaru un ka lietas izmeklēšanā tā ir atkarīga no atbildēm, ko tā saņem no dalībvalstīm, un no sadarbības ar tām, neļauj Komisijai nepildīt iepriekšminēto pienākumu, ja tā nepārmet dalībvalstij, ka tā nav izpildījusi no EKL 10. panta izrietošos pienākumus.

(sal. ar 49., 57., 58. un 60. punktu)
Keywords

Summary



Keywords

Valsts atbalsts – Sūdzību pārbaude – Komisijas pienākumi – Iepriekšējas izskatīšanas stadija – Pienākums noslēgt šo stadiju, pieņemot lēmumu – Lēmuma izbeigt sūdzības par varbūtēji nelikumīga atbalsta izskatīšanu atsaukšana – Nosacījumi

(EKL 88. pants; Padomes Regulas Nr. 659/1999 4. panta 2., 3. un 4. punkts, 13. panta 1. punkts un 20. panta 2. punkts)

Summary

Pēc tam, kad ieinteresētās personas eventuāli ir iesniegušas papildu apsvērumus vai ir beidzies saprātīgs termiņš, Regulas Nr. 659/1999 par EKL 88. panta piemērošanu 13. panta 1. punktā Komisijai ir noteikts pienākums pabeigt iepriekšējas izskatīšanas stadiju, pieņemot lēmumu saskaņā ar šīs regulas 4. panta 2., 3. vai 4. punktu, proti, lēmumu, ar kuru tiek atzīts, ka atbalsts nepastāv, lēmumu necelt iebildumus vai lēmumu uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru.

Ja pēc lēmuma izbeigt sūdzības par varbūtēji nelikumīga atbalsta izskatīšanu Komisijai būtu atļauts atsaukt šādu aktu, tā iepriekšējās izskatīšanas procedūras laikā varētu bezgalīgi atrasties bezdarbības stāvoklī, pretēji pienākumiem, kas tai noteikti Regulas Nr. 659/1999 13. panta 1. punktā un 20. panta 2. punktā, un izvairīties no jebkādas pārbaudes tiesā. Ja to pieļautu, tas būtu pretēji tiesiskajai drošībai, ko tieši tiecas palielināt ar Regulu Nr. 659/1999, kā tas izriet no tās preambulas 3., 7. un 11. apsvēruma.

Ievērojot labas pārvaldības un tiesiskās drošības prasības, kā arī efektīvas tiesību aizsardzības tiesā principu, ir jāuzskata, ka, pirmkārt, Komisija var atsaukt lēmumu izbeigt sūdzības par varbūtēji nelikumīga atbalsta izskatīšanu tikai tad, ja šādas atsaukšanas mērķis ir novērst šī lēmuma prettiesiskumu, un, otrkārt, tā nevar pēc šādas atsaukšanas atsākt procedūru agrākā stadijā nekā tieši tas brīdis, attiecībā uz kuru ir konstatēts prettiesiskums.

(sal. ar 63. un 68.–70. punktu)
Keywords

Summary



Keywords

1. Migrējošu darba ņēmēju sociālais nodrošinājums – Savienības tiesiskais regulējums – Piemērojamība personām – Attiecināšana arī uz tādiem trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem šis tiesiskais regulējums neattiecas to pilsonības dēļ

(EK un Šveices līguma par personu brīvu pārvietošanos II pielikuma A nodaļa; Padomes Regulas Nr. 1408/71, Nr. 574/72 un Nr. 859/2003)

2. Migrējošu darba ņēmēju sociālais nodrošinājums – Ģimenes pabalsti – Trešās valsts pilsonis, kurš likumīgi dzīvo kādā dalībvalstī, bet uz kuru neattiecas Regulas Nr. 859/2003 piemērošanas joma – Kopienu tiesiskā regulējuma nepiemērojamība

(EK un Šveices līguma par personu brīvu pārvietošanos II pielikuma A nodaļa; Padomes Regulas Nr. 1408/71 2., 13. un 76. pants un Padomes Regulas Nr. 574/72 10. panta 1. punkta a) apakšpunkts)

Summary

1. Gadījumā, kad trešās valsts pilsonis likumīgi dzīvo kādā Savienības dalībvalstī un strādā Šveicē, attiecībā uz šo pilsoni tā dzīvesvietas dalībvalstī nav piemērojama Regula Nr. 859/2003, ar ko Regulas Nr. 1408/71 un Regulas Nr. 574/72 noteikumus attiecina arī uz tiem trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ, jo šī regula nav norādīta to Līguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos II pielikuma A nodaļā minēto Kopienas tiesību aktu vidū, kuru piemērošanu šo līgumu noslēgušās valstis ir apņēmušās veikt.

Līdz ar to nav konstatējams dzīvesvietas dalībvalsts pienākums attiecībā uz šo iepriekš minēto darbinieku un viņa laulāto piemērot Regulu Nr. 1408/71, kas grozīta un atjaunināta ar Regulu Nr. 118/97 un kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 1992/2006, un Regulu Nr. 574/72, kas grozīta un atjaunināta ar Regulu Nr. 118/97.

(sal. ar 39. punktu un rezolutīvās daļas 1) punktu)

2. Regulas Nr. 1408/71, kas grozīta un atjaunināta ar Regulu Nr. 118/97 un kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 1992/2006, 2., 13. un 76. pantam, kā arī Regulas Nr. 574/72, kas grozīta un atjaunināta ar Regulu Nr. 118/97, 10. panta 1. punkta a) apakšpunktam nav nekādas nozīmes attiecībā uz trešās valsts pilsoni, kurš likumīgi dzīvo kādā dalībvalstī, bet uz kuru neattiecas Regulas Nr. 859/2003, ar ko Regulas Nr. 1408/71 un Regulas Nr. 574/72 noteikumus attiecina arī uz tiem trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ, piemērošanas joma, jo tā situāciju reglamentē dzīvesvietas dalībvalsts tiesību akti. Tas vien, ka šī pilsoņa bērniem ir Eiropas Savienības pilsonība, nav pamats atzīt par prettiesisku atteikumu piešķirt ģimenes pabalstu dzīvesvietas dalībvalstī, ja nav izpildīti tiesību aktos paredzētie šī pabalsta piešķiršanas nosacījumi.

Kopienu tiesības neskar dalībvalstu kompetenci organizēt savas sociālā nodrošinājuma sistēmas un gadījumā, ja tas nav saskaņots Kopienu līmenī, katrai dalībvalstij pašai savos tiesību aktos ir jāparedz sociālā nodrošinājuma pabalstu saņemšanas nosacījumi, kā arī to apmērs un saņemšanas ilgums.

(sal. ar 41., 43. un 45. punktu un rezolutīvās daļas 2) punktu)
Keywords

Summary



Keywords

Personu brīva pārvietošanās – Brīvība veikt uzņēmējdarbību – Kapitāla brīva aprite – Ierobežojumi – Sabiedrību tiesības

(LESD 49. un 63. pants; Padomes Direktīva 68/151)

Summary

Pirmā direktīva 68/151 par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses, ir interpretējama tādējādi, ka tā nav pret tādu valsts tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru tajā paredzētie naudas sodi par tiesību aktu un ētikas normu, ar ko tiek reglamentēta televīzijas raidorganizāciju darbība, pārkāpšanu ir jāpiemēro kopīgi un solidāri ne tikai sabiedrībai, kurai ir piešķirta licence dibināt un pārvaldīt televīzijas raidorganizāciju, bet arī visiem tās akcionāriem, kuriem pieder vairāk nekā 2,5 % no sabiedrības kapitāla.

Savukārt LESD 49. un 63. pants ir interpretējami tādējādi, ka tie ir pret šādu valsts tiesisko regulējumu.

Šādam tiesiskajam regulējumam ir atturoša ietekme uz investoriem, tas ietekmē to piekļuvi sabiedrību kapitāldaļu tirgum un ierobežo gan brīvību veikt uzņēmējdarbību, gan kapitāla brīvu apriti. Kaut arī tādam ierobežojumam ir leģitīms mērķis likt televīzijas sabiedrībām ievērot žurnālistu normas un ētiku, lai citstarp izvairītos no tā, ka tiktu aizskarts personas, kuras attēls parādās ekrānā vai kuras vārds tiek minēts, gods vai personīgā dzīve, nevar uzskatīt, ka šis ierobežojums spēj nodrošināt tam izvirzītā mērķa sasniegšanu, nedz arī it īpaši, ka tas nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai šo mērķi sasniegtu.

(sal. ar 46., 56., 60., 63., 65., 70. punktu un rezolutīvās daļas 1) un 2) punktu)
Keywords

Summary



Keywords

Kopējais muitas tarifs – Tarifu pozīcijas – Jāšanas sportam domāti cimdi, kuri ir ražoti no tekstilmateriāla, kas no vienas puses ir slīpēts, un pārklāti ar plastmasas slāni

(Padomes Regulas Nr. 2658/87 I pielikums; Komisijas Regula Nr. 1789/2003)

Summary

Kombinētā nomenklatūra Regulas Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumā, kas grozīta ar Regulu Nr. 1789/2003, ir jāinterpretē tādējādi, ka tādi jāšanas sportam domāti cimdi kā pamata lietā aplūkotie, kuri ir ražoti no tekstilmateriāla, kas no vienas puses ir slīpēts un pārklāts ar plastmasas slāni, tas ir, trikotāžas viena puse tiek slīpēta un šī puse pilnībā tiek pārklāta ar poliuretāna putām, kuru pamata funkcija ir tā, lai šos cimdus varētu izmantot kā jāšanas sportam domātus cimdus, ir jāklasificē KN 3926 20 00. apakšpozīcijā.

Tekstilmateriāla slīpēšana uz minētajiem cimdiem nav noteicošais kritērijs to klasifikācijai. Drīzāk ir jānovērtē vispārēji šie jāšanas sportam domātie cimdi un to īpašību kopums, kas izriet no to pamata rakstura, ņemot vērā nozīmību attiecībā uz to klasifikācijai izmantotajiem kritērijiem. Būtībā šie cimdi ir paredzēti grožu turēšanai un zirgu kontrolei, nodrošinot elastību un satveršanas sajūtu. Tomēr elements, kurš ļauj izpildīt šo funkciju un kurš ir speciāli ražots šim nolūkam, ir poliuretāna putas, ar kurām ir pārklāta visa šo cimdu ārējā virsma un kuras saskaras ar iemauktiem. Tekstilmateriāls cimdu iekšpusē nav būtiski mainījis minētā poliuretāna īpašības, bet ir tikai palielinājis tā efektivitāti, vairojot cimdu valkātāja satveršanas sajūtu un komfortu.

(sal. ar 40. un 43. punktu un rezolutīvo daļu)
57

Tādu interpretāciju, saskaņā ar kuru bērnu, kuri tur mācās, un vecāka, kura faktiskajā aizgādībā tie atrodas, uzturēšanās uzņemošajā dalībvalstī tiesības nav atkarīgas no nosacījuma par pietiekamu līdzekļu un visaptverošas veselības apdrošināšanas esamības ievērošanas, atbalsta Direktīvas 2004/38 12. panta 3. punkts, kas paredz, ka, Savienības pilsonim izceļojot no uzņemošās dalībvalsts vai nomirstot, viņa/viņas bērni vai tas vecāks, kura faktiskajā aizgādībā ir bērni, neatkarīgi no pilsonības, ja bērni uzturas uzņēmējā dalībvalstī un ir reģistrēti izglītības iestādē, lai tajā mācītos, nezaudē uzturēšanās tiesības, līdz bērni ir pabeiguši mācības.
38

Tomēr ir jāteic, ka pretēji tam, kas it kā izriet no šī sprieduma 20. punktā minētās apstrīdētās judikatūras dažiem aspektiem, zaudējumu, ko izraisījis dalībvalsts Savienības tiesību pārkāpums, atlīdzināšana nav pakļauta prasībai, lai fakts, ka pastāv šāds pārkāpums, izrietētu no Tiesas sprieduma, kas taisīts prejudiciāla nolēmuma kārtībā (šajā ziņā skat. iepriekš minēto spriedumu apvienotajās lietās Brasserie du pêcheur un Factortame, 94.–96. punkts; 1996. gada 8. oktobra spriedumu apvienotajās lietās C-178/94, C-179/94 un no C-188/94 līdz C-190/94 Dillenkofer u.c., Recueil, I-4845. lpp., 28. punkts, kā arī iepriekš minēto spriedumu lietā Danske Slagterier, 37. punkts).
49

Šajā gadījumā gan no iesniedzējtiesas lēmuma, gan arī no Tiesai iesniegtajiem apsvērumiem izriet, ka apskatāmie produkti pirms to sasaldēšanas ir biezenis no gaļas atlikumiem un mīkstajiem audiem, kas iegūts, samaļot ar gaļu klātus kaulus, kas atbilst MAG definīcijai Regulas Nr. 853/2004 I pielikuma 1.14. punktā.
“1)

Vai EKL 43. panta 1. un 2. punktā paredzētais princips ir jāinterpretē tādējādi, ka tam neatbilst Likuma [par ienākumu nodokli] 26. panta 1. punkta 2. apakšpunkts, saskaņā ar kuru no ienākumu nodokļa aprēķina bāzes var tikt atskaitītas tikai tās obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas, kas ir samaksātas atbilstoši valsts tiesību normām, kā arī šī paša likuma 27.b panta 1. punkts, saskaņā ar kuru no ienākumu nodokļa var tikt atskaitītas tikai tās obligātās veselības apdrošināšanas iemaksas, kas ir samaksātas atbilstoši valsts tiesību normām, ja Polijas pilsonis, kurš Polijā ir pakļauts neierobežotam pienākumam maksāt nodokļus par ar nodokli apliktiem ienākumiem, obligātās sociālās apdrošināšanas un veselības apdrošināšanas iemaksas ir veicis citā dalībvalstī par tajā veiktu saimniecisku darbību un šīs iemaksas šajā citā dalībvalstī nav atskaitītas nedz no ienākumiem, nedz no maksājamā nodokļa?
6

Saskaņā ar šīs direktīvas 22. pantu: “1. Slēgtās un sarunu procedūrās, pamatojoties uz iesniegto informāciju par pašu būvuzņēmēju stāvokli, kā arī uz informāciju un formalitātēm, kas vajadzīgas, lai novērtētu obligātos saimnieciskos un tehniskos nosacījumus, kas viņiem jāievēro, no dalībniekiem, kuru kvalifikācija atbilst 24.–29. panta prasībām, līgumslēdzējas iestādes atlasa tos, ko tās uzaicina iesniegt piedāvājumus vai piedalīties pārrunās. 2. Ja līgumslēdzējas iestādes piešķir līgumu ar slēgtu procedūru, tās drīkst noteikt to uzņēmumu diapazonu, kurus tās paredz uzaicināt. Tādā gadījumā šo diapazonu norāda paziņojumā par līgumu. Diapazonu nosaka, ņemot vērā veicamo būvdarbu veidu. Diapazonam jābūt tādam, lai tajā būtu vismaz 5 uzņēmumi, un to var būt līdz 20. Uz konkursu uzaicināto dalībnieku skaitam noteikti ir jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu īstu konkurenci. 3. Ja līgumslēdzējas iestādes piešķir līgumu ar sarunu procedūru, kā norādīts 7. panta 2. punktā, uz sarunām jāuzaicina vismaz trīs dalībnieki, ar nosacījumu, ka ir pietiekami daudz piemērotu dalībnieku. 4. Katra dalībvalsts nodrošina to, ka līgumslēdzējas iestādes izsniedz uzaicinājumus, nediskriminējot tās personas, kam ir citu dalībvalstu valsts piederība un kas atbilst vajadzīgajām prasībām, un to, ka tām piemēro tādus pašus nosacījumus kā tām personām, kam ir attiecīgās dalībvalsts valsts piederība.”
47

Tomēr nav strīda, ka šī atlīdzība ir tikai daļēja tādā nozīmē, ka tā nenosedz visu valsts tiesiskajā regulējumā atkarībā no prāvas veida noteikto par valsts biroju un privāto juriskonsultu pakalpojumiem maksājamā honorāra summu. Kā izriet no šī sprieduma 12.–14. punkta, atlīdzība, ko veido pamatiemaksa, ir 20–75% no šīs summas. Ir taisnība, ka šo kompensāciju atkarībā no pakalpojuma saņēmēja mantiskā stāvokļa var papildināt papildu iemaksa. Tomēr Komisija neapgalvo un, kā savu secinājumu 48. punktā atzīmējis ģenerāladvokāts, ņemot vērā valsts tiesiskajā regulējumā juridiskās palīdzības piešķiršanai noteiktās ienākumu maksimālās summas, ir maz ticams, ka šī papildu maksa varētu novest pie tā, ka pakalpojuma saņēmējs maksātu atlīdzību, kas atbilstu visam šajā tiesiskajā regulējumā par juridiskās palīdzības pakalpojumu sniegšanu noteiktajam honorāru apjomam.
30

Šādu diskriminējošu attieksmi var attaisnot no Kopienu tiesību viedokļa tikai tad, ja tā ir pamatota ar objektīviem neatkarīgiem apsvērumiem, kas nav atkarīgi no attiecīgo personu pilsonības un ir samērīgi ar mērķi, ko valsts tiesības leģitīmi tiecas sasniegt (it īpaši skat. 2002. gada 11. jūlija spriedumu lietā C-224/98 D’Hoop, Recueil, I-6191. lpp., 36. punkts; iepriekš minēto spriedumu lietā Garcia Avello, 31. punkts, kā arī iepriekš minēto spriedumu lietā Bidar, 54. punkts).
15

Minētās direktīvas I pielikumā ir noteiktas gatavo produktu, it īpaši augstākā labuma džema un džema, definīcijas: “[..] 1. augstākā labuma džems: līdz atbilstīgai želejveida konsistencei sagatavots maisījums, kas sastāv no cukura un mīkstuma: — kas ir vai nu no vienas augļu sugas, — vai kas ir no divām vai vairākām augļu sugām, izņemot ābolus, bumbierus, plūmes ar kauliņu, melones, arbūzus, vīnogas, ķirbjus, gurķus un tomātus. Mīkstuma daudzumam, kas nepieciešams 1000 gramu gatavā produkta ieguvei, jābūt vismaz: 450 gramiem — parasti, [..] 2. džems: līdz atbilstīgai želejveida konsistencei sagatavots maisījums, kas sastāv no cukura, kā arī no mīkstuma un/vai biezeņa: — kas ir vai nu no vienas augļu sugas, — vai kas ir no divām vai vairākām augļu sugām. Mīkstuma un/vai biezeņa daudzumam, kas nepieciešams 1000 gramu gatavā produkta ieguvei, jābūt vismaz: 350 gramiem — parasti, [..].”
1)

attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa atmaksāšanu nodokļa maksātājam, kurš reģistrēts citā dalībvalstī vai trešā dalībvalstī, bet kuram ir pastāvīgs uzņēmums attiecīgajā dalībvalstī, Itālijas Republika nav izpildījusi Padomes 1979. gada 6. decembra Astotās direktīvas 79/1072/EEK par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz apgrozījuma nodokļiem – kārtība pievienotās vērtības nodokļa atmaksāšanai nodokļu maksātājiem, kas nav reģistrēti attiecīgajā valstī, 1. pantā un Padomes 1986. gada 17. novembra Trīspadsmitās direktīvas 86/560/EEK par dalībvalstu likumu saskaņošanu attiecībā uz apgrozījuma nodokļiem – pievienotās vērtības nodokļa atmaksāšanas kārtība nodokļiem pakļautajām personām, kas nav reģistrētas Kopienas teritorijā, 1. pantā paredzētos pienākumus, jo tā nodokļa maksātājam, kurš reģistrēts citā dalībvalstī vai trešā valstī, bet kuram Itālijā ir pastāvīgs uzņēmums un kurš attiecīgajā laika periodā Itālijā ir veicis preču piegādi vai sniedzis pakalpojumus, uzliek pienākumu prasīt atmaksāt priekšnodoklī samaksāto pievienotās vērtības nodokli saskaņā ar minētajās direktīvās paredzētajām procedūrām, nevis to atskaitīt, ja preces vai pakalpojumi, saistībā ar kuriem tiek lūgta šī nodokļa atmaksa, ir iegādāti nevis no šī pastāvīgā uzņēmuma, bet tieši no šī nodokļa maksātāja galvenā uzņēmuma;
24

Vispirms ir jāatgādina, ka no pastāvīgās judikatūras izriet, ka, lai nodrošinātu tiesisko drošību un lai būtu vieglāk veikt kontroli, izšķirošais kritērijs preču tarifu klasifikācijā parasti ir to objektīvās īpašības un pazīmes, kas ir norādītas KN pozīcijas aprakstā, kā arī iedaļas vai nodaļas piezīmēs (skat. it īpaši 2007. gada 18. jūlija spriedumu lietā C-142/06 Olicom, Krājums, I-6675. lpp., 16. punkts un tajā minētā judikatūra).
9

No Spānijas Karalistes saskaņā ar minēto 23. pantu (OV 2001, C 151, 4. lpp., un C 202, 10. lpp.) sniegtajiem paziņojumiem izriet, ka Spānijā sūtītājas iestādes ir dažādu Juzgados (tiesu viena tiesneša sastāvā) un Tribunales (koleģiālu tiesu) Secretarios Judiciales (tiesas sekretāri).
23

No Briseles konvencijas 36. panta 1. punkta, no vienas puses, un šīs konvencijas 40. panta 1. punkta, no otras puses, izriet, ka tiesības pārsūdzēt ir vai nu pusei, pret kuru ir iesniegts izpildes pieteikums, vai arī prasītājam, ja prasības pieteikums ir ticis noraidīts. Līdz ar to šo divu noteikumu teksts liecina par to, ka izpildes atļaujas procesa vienai vai otrai pusei ir iespēja pārsūdzēt lēmumu, ar ko tiek konstatēta izpildāmība, kas saturiski atbilst Regulas Nr. 44/2001 43. panta 1. punktam, kurā tiek apvienoti šie divi atsevišķie Briseles konvencijas noteikumi.
30

Taču Kopienu tiesības to pašreizējā attīstības stadijā un tādā situācijā kā pamata lietā nenosaka vispārējus kritērijus kompetenču sadalei starp dalībvalstīm attiecībā uz nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu Eiropas Kopienā. Līdz ar to, abstrahējoties no Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīvas 90/435/EEK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro mātes uzņēmumiem un meitas uzņēmumiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs (OV L 225, 6. lpp.), no 1990. gada 23. jūlija Konvencijas par nodokļa dubultas uzlikšanas novēršanu, koriģējot asociēto uzņēmumu peļņu (OV L 225, 10. lpp.) un no Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvas 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (OV L 157, 38. lpp.), Kopienu tiesību sistēmā līdz šai dienai nav ieviests nekāds unificēšanas vai saskaņošanas pasākums nodokļu dubultās uzlikšanas gadījumu novēršanai (skat. iepriekš minēto spriedumu lietā Kerckhaert un Morres, 22. punkts, un lietā Columbus Container Services, 45. punkts).