Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurence — Koncentrācijas — Jēdziens

(Padomes Regulas Nr. 4064/89 3. pants; Komisijas Paziņojuma 98/C 66/02 19. punkts)

2. Konkurence — Koncentrācijas — Jēdziens

(Padomes Regulas Nr. 4064/89 3. panta 2. punkts)

3. Konkurence — Koncentrācijas — Kopīgas netiešas kontroles pār kopuzņēmumu iegūšana

(Padomes Regulas Nr. 4064/89 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 4. panta b) apakšpunkts)

4. Kopienu tiesības — Principi — Tiesiskās paļāvības aizsardzība — Nosacījumi

5. Konkurence — Koncentrācijas — Jēdziens

(Padomes Regulas Nr. 4064/89 3. pants)

6. Konkurence — Koncentrācijas — Esamība — Koncentrācija, kas ietilpst Komisijas ekskluzīvā kompetencē — Nosacījumi

(Padomes Regulas Nr. 4064/89 3. pants)

7. Konkurence — Koncentrācijas — Kopienas mēroga koncentrācija — Vērtējuma kritēriji

(Padomes Regulas Nr. 4064/89 1. un 5. pants)

8. Konkurence — Koncentrācijas — Novērtējums, ko veic Komisija

(Padomes Regulas Nr. 4064/89 6. pants)

9. Konkurence — Koncentrācijas — Koncentrācija vairāku vienota rakstura juridisku darījumu rezultātā to savstarpējās saistības dēļ

(Padomes Regula Nr. 4064/89)

10. Konkurence — Koncentrācijas — Saderīguma ar kopējo tirgu novērtēšana — Dominējošā stāvokļa radīšana vai pastiprināšana

(Padomes Regulas Nr. 4064/89 2. panta 2. un 3. punkts)

11. Konkurence — Koncentrācijas — Novērtējums, ko veic Komisija — Ekonomiskas dabas novērtējumi

(Padomes Regulas Nr. 4064/89 2. pants)

12. Konkurence — Dominējošais stāvoklis — Esamība — Šķēršļi ienākšanai tirgū

(EKL 82. pants)

13. Konkurence — Dominējošais stāvoklis — Esamība — Klientu pirktspējas ietekme uz piegādātāju

(EKL 82. pants)

14. Konkurence — Koncentrācijas — Saderīguma ar kopējo tirgu novērtēšana — Dominējošā stāvokļa radīšana vai pastiprināšana

(Padomes Regula Nr. 4064/89)

15. Konkurence — Koncentrācijas — Novērtējums, ko veic Komisija — Attiecīgo uzņēmumu saistību piedāvājumi ar mērķi padarīt paziņoto koncentrāciju saderīgu ar kopējo tirgu

(Padomes Regulas Nr. 4064/89 2. panta 2. punkts un 8. panta 2. punkts)

Summary

1. No Regulas Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli 3. panta ar nosaukumu “Koncentrācijas definīcija” izriet, ka koncentrācijas rezultātā tiek cita starpā iegūta kontrole pār vienu vai vairākiem uzņēmumiem, vai nu ar tikai viena uzņēmuma, vai arī ar divu vai vairāku kopīgi darbojošos uzņēmumu starpniecību, pieņemot, ka, lai arī kādā formā būtu iegūta kontrole, tā, ņemot vērā faktiskos un juridiskos apstākļus katrā no gadījumiem un pamatojoties uz tiesību normām, līgumiem vai citiem līdzekļiem, rada iespēju noteiktā veidā ietekmēt iegūtā uzņēmuma darbību.

Saskaņā ar Komisijas Paziņojuma 19. punktu, kas attiecas uz koncentrācijas jēdzienu Regulas Nr. 4064/89 nozīmē, kopīga kontrole pastāv tad, ja divi vai vairāki uzņēmumi vai personas var izšķirošā veidā ietekmēt citu uzņēmumu, tas nozīmē, ka tās var bloķēt lēmumu, kas nosaka uzņēmuma komercstratēģiju, pieņemšanu. Tādējādi kopīga kontrole atļauj diviem vai vairākiem uzņēmumiem faktiski bloķēt stratēģisku lēmumu pieņemšanu. Tātad šie dalībnieki neapšaubāmi nosaka kopuzņēmuma komercpolitiku.

Tā kā saskaņā ar Regulas Nr. 4064/89 3. panta 3. punktu izšķiroša ietekme nav jārealizē, lai apliecinātu tās pastāvēšanu, ir faktiski jāpastāv iespējai šo ietekmi realizēt.

(sal. ar 41., 42. un 58. punktu)

2. Fakts, ka kopuzņēmums var būt pilntiesīgs uzņēmums un tātad no funkcionālā viedokļa saimnieciski autonoms, nenozīmē, ka tam ir autonomija, pieņemot stratēģiskus lēmumus. Izdarot pretēju secinājumu, būtu jāatzīst, ka “kopuzņēmumos” nekad nepastāv kopīga kontrole, jo tie ir saimnieciski autonomi. Tas neattiecas uz šo gadījumu, ko pierāda Regulas Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli 3. panta 2. punktā noteiktais nosacījums, ka kopuzņēmuma, t.i., uzņēmuma, ko kontrolē divi vai vairāki uzņēmumi, izveidošana ir jāuzskata par koncentrāciju vienīgi tad, ja šis kopuzņēmums “ilgstoši darbojas kā autonoma saimnieciska vienība”.

(sal. ar 62. punktu)

3. Regulas Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka kontroli viena vai vairākas personas var iegūt “tieši vai netieši”, kaut gan šīs regulas 3. panta 4. punkta b) apakšpunktā ir pieņemts, ka kontroles ieguvēji var būt arī personas, kas, nebūdamas šādu tiesību turētājas vai tādas, kam tās nepienākas saskaņā ar līgumiem, tomēr ir tiesīgas izmantot tiesības, kas no tām izriet.

Kopuzņēmuma dalībnieku īpašnieki var iegūt netiešu kontroli minētā 3. panta nozīmē pat tad, ja viņiem tieši nepieder balsstiesības tā kopsapulcē, bet tās izmato paši dalībnieki.

Tā kā komercsabiedrības jebkurā gadījumā pielāgojas savu ekskluzīvo vairākuma daļu īpašnieku vai to, kas realizē kopīgu kontroli pār sabiedrību, lēmumiem, ir viennozīmīgi jāsecina, ka tad, ja kopuzņēmumā esošās sabiedrības visas ir meitas sabiedrības, kas vai nu ekskluzīvi pieder prasītājai, vai arī kopīgi diviem dalībniekiem, iecelšanai minētā kopuzņēmuma lēmējinstitūcijās ir nepieciešama šo divu dalībnieku piekrišana. Pretējā gadījumā dalībnieki nevarētu piedalīties kopuzņēmuma lēmējinstitūciju izveidē un tas nespētu funkcionēt.

Apstāklis, ka mātes sabiedrību pārstāvji nevar būt kopuzņēmuma valdes locekļi vai ka viņi var pārstāvēt tikai mazākumu šī uzņēmuma uzraudzības padomē, neietekmē to, ka šī uzņēmuma dalībnieki un ar to starpniecību abi daļu īpašnieki nosaka lēmējinstitūciju sastāvu.

Turklāt attiecībā uz kopuzņēmuma abu lēmējinstitūciju sastāvu, ja viņu statūti neliedz visām šo institūciju sastāvā esošām personām darboties arī kopuzņēmuma dalībnieku uzņēmumu lēmējinstitūcijās, šos pārstāvjus viņu amatos kopuzņēmuma dalībnieku uzņēmumos noteikti ieceļ tā dalībnieku daļu īpašnieki un viņiem obligāti, darbojoties kopuzņēmuma lēmējinstitūcijās, ir jāņem vērā šo daļu īpašnieku viedoklis.

(sal. ar 72.–74. punktu)

4. Tiesības atsaukties uz tiesiskās paļāvības aizsardzību rodas, pastāvot trim nosacījumiem. Pirmkārt, Kopienu administrācija atļautā un drošā veidā ir devusi ieinteresētajai personai precīzas, beznosacījumu un saskaņotas garantijas. Otrkārt, šīs garantijas var radīt leģitīmas cerības personai, kam tās ir adresētas. Treškārt, dotās garantijas ir saderīgas ar piemērojamām tiesību normām.

(sal. ar 77. punktu)

5. Kaut gan Regulas Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrāciju kontroli 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā koncentrācija ir raksturota kā salīdzinoši vienkārša un atpazīstama parādība, kā viena vai vairāku iepriekš neatkarīgu uzņēmumu apvienošanās, šīs normas b) apakšpunkts aptver visas pārējās situācijas, kurās viens vai vairāki uzņēmumi iegūst kontroli pār vienu vai vairākiem uzņēmumiem vai to daļām. Šī vispārīgā un teleoloģiskā koncentrācijas definīcija, saskaņā ar kuru tās rezultāts ir viena vai vairāku uzņēmumu kontrole, norāda, ka nav svarīgi, ka šīs kontroles tieša vai netieša iegūšana ir notikusi vienā, divos vai vairākos posmos ar viena, divu vai vairāku darījumu palīdzību, ja vien tās rezultātā ir notikusi viena koncentrācija.

Nav nozīmes tam, vai lietas dalībnieki, kas Komisijai paziņo par koncentrāciju, plāno noslēgt divus vai vairākus darījumus, vai arī tie tos ir noslēguši jau pirms paziņošanas. Jebkurā gadījumā Komisijai ir jānovērtē, vai šiem darījumiem ir vienots raksturs, tādējādi tiem veidojot vienu koncentrāciju Regulas Nr. 4064/89 3. panta izpratnē.

Šī procesa mērķis ir konstatēt lietas dalībnieku saimniecisko mērķi atkarībā no katrai lietai piemītošajiem faktiskajiem un juridiskajiem apstākļiem, izpētīt darījumiem pamatā esošo saimniecisko situāciju gadījumā, ja pastāv vairāki juridiski atsevišķi darījumi, pārbaudot, vai attiecīgie uzņēmumi varēja noslēgt katru no veiktajiem darījumiem atsevišķi vai turpretim katrs darījums ir tikai kompleksa procesa sastāvdaļa, un lietas dalībnieki to slēdz tikai šī iemesla dēļ. Citiem vārdiem sakot, lai konstatētu, vai attiecīgajiem darījumiem ir vienots raksturs, katrā no gadījumiem ir jāizvērtē, vai šie darījumi ir tā savstarpēji saistīti, ka tie nevar tikt īstenoti viens bez otra.

Šajā sakarā, pirmkārt, uzņēmumiem, kas paziņo par koncentrāciju, jānodrošina tiesiska drošība attiecībā uz visiem darījumiem, ar ko ir īstenota šī koncentrācija, un, otrkārt, jāļauj Komisijai efektīvi kontrolēt koncentrācijas, kas var traucēt efektīvu konkurenci Kopienu tirgū vai tā būtiskā daļā. Šie ir divi galvenie Regulas Nr. 4064/89 mērķi.

No minētā izriet, ka koncentrācija saskaņā ar Regulas Nr. 4064/89 3. panta 1. punktu var izveidoties pat liela skaita juridiski atsevišķu darījumu rezultātā, kad šie darījumi ir savstarpēji saistīti tādējādi, ka tie nevar tikt īstenoti viens bez otra un ka to rezultātā vienam vai vairākiem uzņēmumiem tiek piešķirta saimnieciska tieša vai netieša kontrole pār viena vai vairāku citu uzņēmumu darbību.

(sal. ar 103.–109. punktu)

6. Kaut gan Regulas Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrāciju kontroli 3. pantā ir definēti nosacījumi, kad ir izveidojusies “koncentrācija”, un “koncentrācija” definēta tikai vispārīgā un materiālā veidā, šī tiesību norma neregulē Komisijas kompetenci koncentrācijas jautājumā. No darbībām, kas atbilst Regulas Nr. 4064/89 3. pantā minētajai definīcijai, tikai nosauktās “Kopienas mēroga” darbības, kā, piemēram, šīs regulas 1. pantā definētās, atrodas ekskluzīvā Komisijas kompetencē, ja vien minētajā regulā nav noteikts citādi. Tātad darbības obligāti neietilpst Komisijas ekskluzīvā kompetencē, tāpēc ka tās atbilst Regulas Nr. 4064/89 3. pantā noteiktajai definīcijai; svarīgi ir, lai šim darījumam piemistu arī “Kopienu mērogs”.

(sal. ar 114. punktu)

7. No Regulas Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrāciju kontroli 5. panta sistēmas izriet, ka Kopienu likumdevējs ir vēlējies precizēt šīs regulas piemērošanas jomu, īpaši nosakot vienas koncentrācijas dalībnieku apgrozījumu, kas ir jāņem vērā, lai noteiktu tā “Kopienas mērogu” Regulas Nr. 4064/89 1. panta nozīmē. Tā no minētās regulas 5. panta 2. punkta izriet, ka attiecībā uz uzņēmuma daļu iegādi, lai novērtētu attiecīgā darījuma mērogu, ir jāņem vērā tikai faktiskais ar iegūtajām uzņēmuma daļām saistītais apgrozījums.

Šis vērtējums attiecas arī uz Regulas Nr. 4064/89 5. panta 2. punkta otrās daļas interpretāciju tādējādi, ka, ja viena vai vairāku uzņēmumu daļu iegāde notiek, izmantojot vairākus darījumus divu gadu laikā starp tām pašām personām vai uzņēmumiem, apgrozījumam ir jāattiecas uz šīm iegūtajām daļām, skatot tās kopā. Iemesls 5. panta 2. punkta otrās daļas iekļaušanai Regulā Nr. 4064/89, kuru, starp citu, šīs lietas dalībnieki interpretē vienādi, ir izvairīties no tā, ka tie paši uzņēmumi vai tās pašas personas mākslīgi sadala vienu kapitāla daļu pāreju vairākās, kas ir sadalītas laikā, lai nesasniegtu Regulā Nr. 4064/89 noteikto apjomu, ar kuru saskaņā ar šo regulu ir paredzēta Komisijas kompetence.

Tādēļ tas, ka Regulas Nr. 4064/89 5. panta 2. punkta otrajā daļā Komisijai ir atļauts uzskatīt divus vai vairākus darījumus par tādiem, kas veido vienu koncentrāciju, lai aprēķinātu attiecīgo uzņēmumu apgrozījumu ar mērķi izvairīties no regulā piešķirtās kompetences apiešanas, nenozīmē, ka šī tiesību norma pretēji prasītājas apgalvotajam nedod Komisijai tiesības sākotnēji, piemērojot minētās regulas 3. pantu, noteikt, vai ar vairākiem tai paziņotiem darījumiem tiek īstenota viena koncentrācija, vai arī tieši otrādi – šie darījumi ir jāuzskata par tādiem, ar kuriem ir realizētas vairākas koncentrācijas.

Ja no Komisijas veiktās pārbaudes izriet, ka divas Komisijai paziņotās darbības nav savstarpēji saistītas, šie darījumi ir jāvērtē atsevišķi. Ja vienam un/vai otram nepiemīt Kopienu mērogs, Komisija atzīst, ka tā nav kompetenta novērtēt vienu un/vai otru. Ja no šīs pārbaudes izriet, ka darījumiem ir vienots raksturs, kas atļauj tos uzskatīt par vienu koncentrāciju saskaņā ar Regulas Nr. 4064/89 3. pantu, tad Komisija pārbaudīs, vai paziņotā darbība ir Kopienas mēroga darbība, lai noteiktu savu kompetenci un novērtētu darbības ietekmi uz konkurenci.

(sal. ar 115.–120. punktu)

8. Katras paziņojuma par koncentrāciju puses aizstāvētā pozīcija ir pēc būtības subjektīva, un tā noteikti atspoguļo tās personīgās intereses. Tomēr šis apstāklis nenozīmē, ka Komisijai, mēģinot izpētīt koncentrācijas saimniecisko fonu, ir jāatstāj bez ievērības pušu paskaidrojumi, kas tai ļautu noteikt, kāds attiecīgo darījumu noslēgšanas brīdī faktiski bija to saimnieciskais mērķis. Kaut arī paskaidrojumi, ko nav apstrīdējusi neviena no paziņojuma pusēm, paši par sevi nebija izšķiroši, Komisijai tomēr bija tiesības balstīties uz šiem paskaidrojumiem, kuri apstiprināja tās analīzes pamatā esošo vērtējumu.

(sal. ar 147. punktu)

9. Kopā ar vēlāku darījumu, kas nav nodalāms, vispārīgi pārbaudot darījumu, kam, skatītam atsevišķi, nav Kopienas mēroga un ko tāpēc kontrolēja un atļāva valsts kompetentā konkurences iestāde, Komisija nav pārkāpusi kompetences sadali starp valsti un Kopienu konkurences iestādēm, kas noteikta Regulā Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrāciju kontroli, jo ar abiem darījumiem to vienotā rakstura dēļ ir veikta viena Kopienas mēroga koncentrācija.

(sal. ar 158.–161. punktu)

10. Regulas Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrāciju kontroli 2. pantā regulētais dominējošais stāvoklis ir situācija, kad saimnieciskā vara atrodas viena vai vairāku uzņēmumu rokās, kas tiem dod iespēju likt šķēršļus efektīvas konkurences uzturēšanai attiecīgajā tirgū un dod iespēju ievērojamā mērā rīkoties neatkarīgi no konkurentiem, klientiem un, visbeidzot, patērētājiem.

Šajā sakarā būtiskas tirgus daļas esamība ir ārkārtīgi nozīmīga, un attiecības starp uzņēmuma vai uzņēmumu, kuri piedalījās koncentrācijā, iegūtajām un to konkurentu tirgus daļām, īpaši nākamo mazāko, ir apstāklis, kas ticami pierāda dominējošā stāvokļa pastāvēšanu. Faktiski šis faktors ļauj novērtēt attiecīgā uzņēmuma konkurentu konkurētspēju. Turklāt īpaši liela tirgus daļa pati par sevi var būt pierādījums dominējošajam stāvoklim, īpaši, ja citiem tirgus dalībniekiem pieder ievērojamāki mazāka tirgus daļa.

Turklāt konkurentu klātbūtne vispārīgi var pasliktināt vai izbeigt attiecīgās juridiskās personas dominējošo stāvokli tikai tad, ja šie konkurenti ieņem spēcīgu pozīciju, kas var tai radīt faktisku pretsvaru.

Visbeidzot, būtiska konkurences spiediena neesamību daļēji var secināt no attiecīgā tirgus produktu atšķirīgā rakstura. Faktiski produktu atšķirīgais raksturs parāda, ka jebkurš produkts nevar pilnīgi aizstāt citu un ka cenas paaugstināšana vienam produktam obligāti nenozīmē, ka uzņēmums, kurš ir paaugstinājis cenas, zaudē savas tirgus daļas par labu konkurentiem, kas ražo citu produktu, kā tas notiktu ar pilnībā savstarpēji aizstājamiem produktiem.

(sal. ar 195., 198., 201. un 212.–213. punktu)

11. Regulā Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrāciju, īpaši tās 2. pantā, noteiktās materiālās normas piešķir Komisijai noteiktu diskrecionāro varu, īpaši attiecībā uz ekonomiskas dabas novērtējumu. Rezultātā Kopienu tiesai, kontrolējot šādas, piemērojot koncentrāciju tiesību normas, būtiskas varas izmantošanu, ir jāņem vērā diskrecionārās varas robežas, kas ir noteiktas koncentrāciju tiesībās ietilpstošās ekonomiska rakstura tiesību normās.

No minētā izriet, ka Kopienu tiesai attiecībā uz Komisijas izdarītajiem kompleksajiem ekonomiskajiem vērtējumiem, īstenojot tai Regulā Nr. 4064/89 piešķirto diskrecionāro varu, ir jāpārbauda tikai, vai ir ievērotas procesuālās normas u n norādīts pamatojums, kā arī faktu pareizība un vai nav pieļautas būtiskas novērtējuma kļūdas vai nepareizi izmantotas pilnvaras. It īpaši Kopienu tiesas ziņā nav aizstāt ekonomiskas dabas vērtējumu ar savu vērtējumu.

(sal. ar 196. un 197. punktu)

12. Šķēršļus ienākt tirgū veido dažādi faktori, it īpaši saimnieciski, komerciāli vai finanšu faktori, kuri tajā darbojošos uzņēmumu iespējamiem konkurentiem var radīt risku un izmaksas, kas ir tik augstas, ka attur tos no ienākšanas tirgū pieņemamā termiņā, vai kas īpaši sarežģī šo ienākšanu un tādējādi tiem liedz iespēju ar konkurences starpniecību ietekmēt tirgū darbojošos uzņēmumu uzvedību.

(sal. ar 219. punktu)

13. Piegādātāja klientu pirktspēja var kompensēt tā ietekmi tirgū, ja klientiem ir iespēja saprātīgā termiņā izmantot piegādes alternatīvas, ja piegādātājs nolemj paaugstināt cenas vai pasliktināt piegādes nosacījumus.

Šajā sakarā uzņēmēju koncentrācija attiecīgajā tirgū un ticamu apgādes alternatīvu nepastāvēšana ir divi kritēriji, kas nav izšķiroši, lai apliecinātu vai noliegtu klientu pirktspēju, kas varētu atsvērt piegādātāja saimniecisko ietekmi, bet tomēr ir nozīmīgi. Faktiski, no vienas puses, pircēju tirgus koncentrācijas pakāpes kritērijs nozīmē, ka to ierobežotais skaits tiem var ļaut pastiprināt savu rīcības brīvību attiecībā pret piegādātāju. No otras puses, ticamu apgādes alternatīvu pastāvēšanas kritērijs ļauj noteikt, cik lielā mērā ir iespējams, ka piegādātājs būtu spiests ierobežot cenu pieaugumu vai pat tās samazināt.

(sal. ar 230.–232. punktu)

14. Regula Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli neaizliedz pārbaudīt, pamatojoties uz tās normām, iespējamos vertikālas koordinācijas starp kopuzņēmumu un vienu vai otru no tā mātes uzņēmumiem aspektus, kas rodas koncentrācijas rezultātā, tomēr nelemjot par kopuzņēmuma autonomiju.

(sal. ar 250. punktu)

15. Saskaņā ar Regulu Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrāciju kontroli Komisijai ir jāapstiprina tikai tādi saistību piedāvājumi, kuru rezultātā koncentrācija var kļūt saderīga ar kopējo tirgu. Citiem vārdiem sakot, attiecīgo uzņēmumu piedāvātajām saistībām jāļauj Komisijai konstatēt, ka koncentrācija Regulas 2. panta 2. punkta nozīmē neradīs vai nepastiprinās dominējošo stāvokli.

Tādējādi šiem saistību piedāvājumiem, lai Komisija tos varētu apstiprināt un pieņemt lēmumu atbilstoši Regulas Nr. 4064/89 8. panta 2. punktam, ir jābūt ne tikai atbilstošiem Komisijas lēmumā konstatētajām konkurences problēmām, bet arī tās pilnībā jānovērš.

No tā izriet, ka lietas dalībnieki, kas iesniedz paziņojumu, nav spiesti piedāvāt tikai tādas saistības, kas precīzi atjauno konkurences stāvokli pirms koncentrācijas, lai Komisija varētu atzīt šo koncentrāciju par saderīgu ar kopējo tirgu. Atbilstoši Regulas Nr. 4064/89 8. panta 2. punktam Komisija var apstiprināt visus lietas dalībnieku saistību piedāvājumus, kas tai ļauj pieņemt lēmumu par koncentrācijas atzīšanu par saderīgu ar kopējo tirgu.

Visbeidzot, pastāvot saistību piedāvājumiem par konkurences stāvokļa pirms koncentrācijas atjaunošanu, Komisija nav tiesīga tos noraidīt un vai nu saskaņā ar Regulas Nr. 4064/89 8. panta 3. punktu pieņemt lēmumu par koncentrācijas atzīšanu par nesaderīgu ar kopējo tirgu vai saskaņā ar šīs regulas 8. panta 2. punktu pieņemt lēmumu par koncentrācijas atzīšanu par saderīgu ar kopējo tirgu, nosakot vienpusējus nosacījumus saistībā ar stāvokļa pirms koncentrācijas atjaunošanu.

Faktiski pirmajā gadījumā – pieņemot negatīvu lēmumu – Komisija pārkāptu Regulas Nr. 4064/89 8. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru lēmums par koncentrācijas saderību ar kopējo tirgu ir jāpieņem, ja tā konstatē, ka koncentrācija – šajā gadījumā pēc attiecīgo uzņēmumu izdarītajiem grozījumiem – neatbilst šīs regulas 2. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem. Otrajā gadījumā – pieņemot pozitīvu lēmumu, kas ir saistīts ar precīziem nosacījumiem attiecībā uz iepriekšējā stāvokļa atjaunošanu – Komisija būtu rīkojusies pretēji Regulas Nr. 4064/89 8. panta 2. punkta otrās daļas tekstam, kas neparedz, ka Komisija koncentrācijas saderīguma ar kopēju tirgu atzinumam drīkst vienpusēji pievienot nosacījumus neatkarīgi no lietas dalībnieku, kas iesniedz paziņojumu, piedāvātajām saistībām.

(sal. ar 294. un 307.–311. punktu)