Keywords

Summary



Keywords

1. Eiropas Savienības tiesības – Principi – Tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā

(EKL 230. panta 1. punkts)

2. Eiropas Kopienas – Valodu lietojums – Regula Nr. 1

(EKL 290. pants; Padomes Regulas Nr. 1 6. pants)

3. Eiropas Kopienas – Valodu lietojums – Regula Nr. 1

(Padomes Regulas Nr. 1 1., 4. un 5. pants)

4. Eiropas Kopienas – Valodu lietojums

5. Ierēdņi – Pieņemšana darbā – Paziņojums par vakanci – Publicēšana Oficiālajā Vēstnesī tikai dažās oficiālajās valodās

(EKL 12. pants)

Summary

1. Eiropas Kopiena ir tiesību kopiena un ar Līgumu ir iedibināta pilnīga tiesību aizsardzības līdzekļu un procedūru sistēma, lai Tiesai piešķirtu pilnvaras pārbaudīt iestāžu aktu likumību. Līguma sistēmai atbilst tiešas prasības pret visām iestāžu tiesību normām, kas rada tiesiskas sekas, celšana. No tā izriet vispārējs princips, ka jebkuram aktam, kuru izdod tāda Savienības iestāde kā Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un kurš trešajām personām rada tiesiskas sekas, ir jābūt pakļautam pārbaudei tiesā.

Protams, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nav to iestāžu vidū, kuras ir minētas EKL 230. pantā. Tomēr tādai struktūrai kā komitejai ir pilnvaras izsludināt tādus paziņojumus par vakanci, par kādiem ir runa šajā lietā. Šādos aktos, definējot pieejas darbam nosacījumus, tiek noteiktas personas, kuru kandidatūras var tikt izskatītas, un tie līdz ar to ir uzskatāmi par nelabvēlīgiem tiesību aktiem potenciālajiem kandidātiem, kuru kandidatūras šo nosacījumu dēļ tiek izslēgtas. Līdz ar to Kopienu tiesībās nav akceptējams, ka šādus aktus nevarētu pārbaudīt tiesā.

No tā izriet, ka tāds akts, kuru pieņēmusi Ekonomisko un sociālo lietu komiteja, piemēram, paziņojums par vakanci, un kurš ir paredzēts, lai radītu juridiskas sekas attiecībā uz visiem kandidātiem, kuru kandidatūras netiks akceptētas saskaņā ar noteiktajām prasībām, ir apstrīdams akts.

(sal. ar 30.–33. punktu)

2. Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas Kopienā lietojamās valodas, ir pieņemta, piemērojot EKL 290. pantu. Minētās regulas 6. pantā ir tieši atļauts iestādēm noteikt valodu lietojuma piemērošanas kārtību savos iekšējos reglamentos; saistībā ar šīm pilnvarām tām turklāt ir piešķirta noteikta funkcionāla autonomija, lai nodrošinātu to pienācīgu funkcionēšanu. Šajos apstākļos iestāžu atbildībā ietilpst izvēlēties iekšējo saziņas valodu, jo katrai iestādei ir pilnvaras šo valodu noteikt saviem darbiniekiem un tiem, kas pretendē uz šādu statusu.

(sal. ar 41. un 55. punktu)

3. Regulas Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas Kopienā lietojamās valodas, 1., 4. un 5. pants nav piemērojami attiecībām starp iestādēm un to ierēdņiem un darbiniekiem, kā arī šādu amatu kandidātiem, jo tajā ir vienīgi noteikts valodu lietojums, kas ir piemērojams attiecībām starp Eiropas Kopienu iestādēm un dalībvalsti vai personu, uz kuru attiecas kādas dalībvalsts jurisdikcija. Tas tāpat ir saistībā ar attiecībām starp tādām struktūrām kā Ekonomisko un sociālo lietu komiteja un Kopienu ierēdņiem un citiem darbiniekiem.

(sal. ar 51. punktu)

4. Daudzās Līgumā ietvertās atsauces uz valodu lietojumu Eiropas Savienībā nevar uzskatīt par Kopienu tiesību vispārīgā principa, kurš katram pilsonim nodrošina tiesības uz to, lai visi dokumenti, kas var ietekmēt viņa intereses, visos apstākļos tiktu sagatavoti viņa dzimtajā valodā, formulējumu. Neviena Kopienu tiesību norma vai tiesību princips neparedz, ka paziņojumu par vakanci publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vienmēr ir jānotiek visās oficiālajās valodās.

(sal. ar 70. un 71. punktu)

5. Ja Ekonomikas un sociālo lietu komiteja visu paziņojuma par augstākā līmeņa vadītāja amata vakanci tekstu nolemj publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tikai dažās valodās, tai, lai izvairītos no šajā paziņojumā potenciāli ieinteresēto kandidātu diskriminācijas valodas dēļ, ir jāveic atbilstoši pasākumi, lai informētu visus šos kandidātus par attiecīgā paziņojuma par vakanci esamību un izdevumiem, kuros tas ir ticis publicēts pilnībā. Ja šis nosacījums ir izpildīts, paziņojuma par vakanci publicēšana Oficiālajā Vēstnesī ierobežotā skaitā valodu nevar radīt dažādu kandidātu diskrimināciju, ja ir vispārzināms, ka tiem ir pietiekamas vismaz vienas no šīm valodām zināšanas, kas ļauj tiem pienācīgi iepazīties ar šī paziņojuma saturu. Savukārt paziņojuma par vakanci publicēšana Oficiālajā Vēstnesī tikai dažās Kopienu valodās, lai arī personas, kurām ir citu Kopienu valodu zināšanas, arī ir tiesīgas iesniegt savu kandidatūru, nepastāvot citiem pasākumiem, kas ļautu šai pēdējai minētajai potenciālo kandidātu kategorijai pienācīgi iepazīties ar šī paziņojuma saturu, var radīt viņu diskrimināciju. Šādā gadījumā attiecīgie kandidāti atrastos nelabvēlīgākā situācijā, salīdzinot ar citiem kandidātiem, jo tie nevarētu pienācīgi iepazīties ar paziņojumā par vakanci paredzētajām kvalifikācijas prasībām, kā arī ar darbā pieņemšanas procedūras nosacījumiem un noteikumiem. Tomēr šādas zināšanas ir obligāts priekšnosacījums optimālai kandidatūras iesniegšanai, palielinot to iespējas tikt pieņemtiem darbā attiecīgajā amatā.

(sal. ar 74., 75., 78. un 79. punktu)