LV
Jud ikatūr askrājums
ECLI:EU:F:2010 :170 1CIVILDIENESTA TIESAS PR IEKŠSĒDĒTĀJA RĪKOJUMS
2010 . gada 15 . decembrī
Apvienotās lietas F-95/10 R un F-105/10 R
Eberhard Bö mcke
pret
Eiropas Investīciju banku (EIB)
Civildienests — Eiropas Investīciju bankas personāls — Pagaidu no regulējuma tiesvedība — 
Darbinieku p ārstāvji — Piespiedu atbrīvošana no a mata — Fumus boni juris — Neesamība
PriekšmetsPrasības, kas celtas, pirmkārt, saskaņā ar EI B dar binieku iekšējo no teikumu 41 . pantu un, 
otrkārt, LESD 278 . pantu un EAEKL 157 . pantu, kā ar ī LESD 279 . pantu, kas EAEK 
līgumam ir p iemērojams atbilstoši tā 106 .a pantam, un ar ku rām E . Bömcke lūdz, 
pirmkārt, apturēt EIB 2010 . gada 22 . septembra lēmuma piemērošanu, ar ku ru kon statēts, 
ka v iņa dar binieku p ārstāvja amata pilnvaru termiņš ir b eidzies tādēļ, ka viņš vairāk nekā 
četrus m ēnešus pēc kārtas ir a tradies prombūtnē, otrkārt, apturēt EI B 2010 . gada 
12. oktobra lēmuma, ar ku ru apstiprināts, ka v iņa dar binieku p ārstāvja amata pilnvaru 
termiņš ir b eidzies, piemērošanu, kā ar ī apturēt personālkomitejas daļējas vēlēšanas, kuras 
rīkotas, lai ai zpildītu par vakantu kļ uvušo viņa amata vietu, un ku rām b ija jānotiek no 
2010 . gada 1 . līdz 8. decembrim
NolēmumsPieteikumus par p agaidu no regulējumu apvienotajās lietās F-95/10 R un F-105/10 R 
noraidīt. Lēmuma par tiesāšanās izdevumiem p ieņemšanu atlikt.
Kopsavilkums
1. Pagaidu n oregulējums — Piemērošanas a pturēšana — Pagaidu p asākumi — 
Noteikšanas nosacījumi — “Fumus boni juris” — Steidzamība — Kumulatīvs raksturs — Visu attiecīgo 
interešu izsvēršana — Izskatīšanas kārtība un pārbaudes v eids — Pagaidu noregulējuma tiesneša 
rīcības brīvība
(LESD 278 . un 279 . pants; Civildienesta tiesas Reglamenta 102 . panta 2. punkts)
2. Ierēdņi — Slimības atvaļinājums — Priekšlaicīga a mata p ienākumu izpildes a tsākšana — 
Pieļaujamība
1. Pagaidu no regulējuma tiesvedībā no sacījumi par p ieteikuma steidzamību un par t ā šķietamu 
pamatojumu (fumus boni juris) ir ku mulatīvi, līdz ar t o, ja kā ds no t iem n av izpildīts, pieteikums par 
pagaidu p asākumu no teikšanu ir j ānoraida . Pagaidu no regulējuma tiesnesis attiecīgā gadījumā 
nodrošina arī atbilstošo interešu līdzsvarošanu.
2 ECLI:EU:F:2010 :170KOPSAVILKUMS—APVIENOTĀSLIETASF-95/10R UN F-105/10R
BÖMCKE/EIB
Visas šīs no vērtēšanas ietvaros tiesai, kas lemj par p agaidu no regulējumu, ir p laša rīcības brīvība un 
tiesības, ņemot vērā lietas īpatnības, pašai brīvi noteikt ve idu, kādā šie da žādie no sacījumi ir j āizvērtē, 
kā ar ī šīs izvērtēšanas kā rtību, jo nevienā no t iesību no rmām tai n av no teikts pienākums ievērot 
iepriekš no teiktu a nalīzes shēmu, lai i zvērtētu n epieciešamību p ieņemt lēmumu p ar p agaidu 
pasākumiem.
(skat. 45 . un 46 . punktu)
Atsauces
Pirmās instances tiesa: 1999 . gada 10 . septembris, T-173/99 R Elkaïm un M azuel/Komisija, Recueil FP, I-A-155. un 
II-811. lpp., 18. punkts; 2001 . gada 9 . augusts, T-120/01 R De Nicola/EIB, Recueil FP, I-A-171. un II- 783. lpp., 12. un 
13. punkts.
Civildienesta tiesa: 2006 . gada 31 . maijs, F-38/06 R Bianchi/ETF, Krājums-CDL, I-A-1-27. un II- A-1-93. lpp., 20. un 
22. punkts.
2. Darbiniekam, kurš izmanto slimības atvaļinājumu, nav aizliegts atgriezties dar bā pirms datuma, kas 
darba nespēju apliecinošajā me dicīniskajā izziņā ir p aredzēts kā dar ba nespējas izbeigšanās datums, ja 
attiecīgais dar binieks u zskata, ka v iņš jau var p ildīt savus amata pienākumus. Tādējādi, lai ar ī 
medicīniskās izziņas iesniegšana rada p rezumpciju, ka dar binieks ir u n paliek slimības atvaļinājumā visu 
laikposmu, uz ku ru attiecas šī izziņa, šāda p rezumpcija nav neatspēkojama, un attiecīgais dar binieks var 
pierādīt, ka v iņš ir a tsācis pildīt savus amata pienākumus pirms attiecīgajā izziņā no teiktās dar ba 
nespējas izbeigšanās dienas.
Tomēr dienesta intereses prasa, lai dar binieka ad ministratīvais stāvoklis nebūtu neskaidr s. Tā kā 
uzskatāms, ka p riekšlaicīga dar binieka atgriešanās dar ba devējam ir j auns apstāklis, dienesta veiksmīgas 
darbības intereses var prasīt, lai dar ba devējs pieņem no teikumus par dar ba organizāciju.
Tādējādi, ņemot vērā dienesta intereses un no t ām izrietošo prasību par dar binieku ad ministratīvā 
stāvokļa skaidr ību, nešķiet nepamatoti, ka t āda dar binieka g adījumā, kurš apgalvo, ka ir a tsācis pildīt 
savus amata pienākumus pirms viņa iesniegtajā me dicīniskajā izziņā no teiktās dar ba nespējas 
izbeigšanās dienas, dar ba devējs atsakās apšaubīt šīs izziņas pierādījuma spēku, ja šāda p riekšlaicīga 
amata pienākumu izpildes atsākšana nepārprotami neizriet no a ttiecīgā dar binieka rīcības.
Šajā ziņā no t ā vien, ka dar binieks ik pa laikam ierodas birojā, automātiski nevar izsecināt, ka v iņš atkal 
strādā, nevis atrodas slimības atvaļinājumā, kā apliecina viņa iesniegtā me dicīniskā izziņa.
Līdz ar t o iestāde leģitīmi var atsaukties uz dar binieka ad ministratīvā stāvokļa skaidr ību, lai attiecīgā 
gadījumā pieprasītu, lai dar binieks, kurš vēlas priekšlaicīgi atsākt pildīt savus amata pienākumus, tieši 
informē savu dar ba devēju par šādu savu amata pienākumu izpildes atsākšanu. Iestāde uz šo skaidr ību 
leģitīmi var ar ī atsaukties, lai gadījumā, kad p ēc šādas savu amata pienākumu izpildes atsākšanas 
darbinieks ir i eguvis jaunu dar ba nespēju, šis dar binieks savam dar ba devējam iesniedz jaunu, viņa 
prombūtni attaisnojošu me dicīnisko izziņu.
(skat. 54 .–58. punktu)