EIROPAS SAVIENĪBAS CIVILDIENESTA TIESAS RĪKOJUMS

(trešā palāta)

2016. gada 15. jūnijā

Harald Gaertner

pret

Eiropas Komisiju

“Civildienests — Pagaidu darbinieki — Pensijas — Valstī iegūto pensijas tiesību nodošana — Priekšlikums par izdienas gadu noteikšanu — Akts, kas nav nelabvēlīgs — Prasības nepieņemamība — Pieteikums pieņemt nolēmumu, neaplūkojot lietu pēc būtības — Reglamenta 83. pants”

Priekšmets

Prasība, kura celta saskaņā ar LESD 270. pantu, kas piemērojams EAEK līgumam atbilstoši tā 106.a pantam, un ar kuru Harald Gaertner lūdz atcelt 2012. gada 16. janvāra“lēmumu” par to izdienas gadu aprēķinu, kas kā agrāk citas shēmas ietvaros iegūtās pensijas tiesības ir ieskaitāmi Eiropas Savienības pensiju shēmā, un vajadzības gadījumā – Eiropas Komisijas iecēlējinstitūcijas 2012. gada 15. jūnija lēmumu, ar kuru ir noraidīta viņa sūdzība par “lēmumu”, ar kuru ir noteikti minētie izdienas gadi

Nolēmums

Prasību noraidīt. Harald Gaertner sedz savus tiesāšanās izdevumus un atlīdzina Eiropas Komisijas tiesāšanās izdevumus.

Kopsavilkums

Ierēdņu celta prasība – Nelabvēlīgs akts – Jēdziens – Priekšlikums par izdienas gadu ieskaitu, lai nodotu Savienības shēmai pensijas tiesības, kas iegūtas pirms stāšanās darbā Savienībā – Izslēgšana

(Civildienesta noteikumu 91. panta 1. punkts un VIII pielikuma 11. panta 2. punkts)

Priekšlikums par izdienas gadu ieskaitu, kas ir ticis paziņots ierēdnim, lai nodotu Eiropas Savienības pensiju sistēmai citas sistēmas ietvaros iegūtās pensijas tiesības, nerada saistošas tiesiskās sekas, kas tieši un tūlītēji ietekmētu tā adresāta tiesisko stāvokli, to būtiski mainot, un nav nelabvēlīgs akts Civildienesta noteikumu 91. panta 1. punkta izpratnē.

Šajā ziņā prasījumi par atcelšanu, kas attiecas uz priekšlikumu par izdienas gadu ieskaitu, lai Eiropas Savienības pensiju shēmai nodotu pensijas tiesības, kas iegūtas citā sistēmā, ir jāinterpretē kā tādi, kas attiecas uz galīgā lēmuma par pensijas izdienas gadu ieskaita atzīšanu atcelšanu, ja, pirmkārt, lietas dalībnieki neapstrīd, ka ieinteresētā persona ir piekritusi savu pirms stāšanās dienestā iegūto pensiju tiesību nodošanas procedūras turpināšanai, uz tai iesniegtā priekšlikuma norādot, ka to pieņem, un, otrkārt, ja šis galīgais lēmums ir ticis pieņemts pirms prasības celšanas Savienības tiesā.

Ja lēmums par pensijas izdienas gadu ieskaita atzīšanu, kas izriet no pensijas tiesībām, ko prasītājs ir iepriekš ieguvis citas shēmas ietvaros, ir ticis pieņemts pirms prasības celšanas, ja prasītājs ir skaidri norādījis, ka var uzskatīt, ka viņa prasība patiesībā ir vērsta uz to, lai tiktu atcelts galīgais lēmums par izdienas gadu ieskaita atzīšanu, ja ir ticis pieņemts jauns lēmums par to pensiju izdienas gadu ieskaita atzīšanu, kas izriet no pensijas tiesībām, ko prasītājs ir iepriekš ieguvis citas shēmas ietvaros, un ja ar šo jauno lēmumu ir skaidri ticis atcelts un aizstāts lēmums par izdienas gadu ieskaita atzīšanu, tā kā jaunais lēmums var tikt uzskatīts vien par lēmuma ar tādu pašu priekšmetu atcelšanu ar atpakaļejošu spēku, ir jāuzskata, ka šis pēdējais minētais lēmums nekad nav pastāvējis.

(skat. 14.–18. punktu)

Atsauces

Vispārējā tiesa: spriedumi, 2015. gada 13. oktobris, Komisija/Verile un Gjergji, T‑104/14 P, EU:T:2015:776, 62., 110. un 120. punkts, un Teughels/Komisija, T‑131/14 P, EU:T:2015:778, 58. punkts.