No Regulas Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) izveidi, un ar ko atceļ Direktīvu 91/670, Regulu Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36, preambulas 26. apsvēruma, 49. panta un 50. panta 2. punkta normu analīzes – ņemot vērā gan to formulējumu, gan mērķi, kas, pirmkārt, ir ļaut Apelācijas padomei vajadzības gadījumā apmierināt pieteikumu, kuru citas EASA struktūrvienības ir noraidījušas, un, otrkārt, gadījumā, ja minētā padome noraidošo lēmumu patur spēkā, [ļaut tai] skaidri izklāstīt faktisko un juridisko pamatojumu, kas izraisa minēto noraidījumu, tā, lai Savienības tiesa varētu īstenot savu pārbaudi attiecībā uz lēmuma, ar kuru ir izteikts šis noraidījums, likumību, – izriet, pirmkārt, ka līdzīgi starp Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja dažādajām pārbaudes struktūrvienībām un tā apelāciju padomēm pastāvošajai funkcionālajai turpinātībai funkcionāla turpinātība pastāv [arī] starp EASA dažādajām pārbaudes struktūrvienībām un pēdējās minētās Apelācijas padomi.

Tāpat EASA, kuras pienākums, kā ir uzsvērts Regulas Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par EASA izveidi, un ar ko atceļ Direktīvu 91/670, Regulu Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 1108/2009, 2. panta 1. punktā, ir panākt un saglabāt vienādi augstu civilās aviācijas lidojumu drošības līmeni Eiropā, attiecībā uz drošības noteikumiem, kurus tā gatavojas piemērot attiecībā uz lidaparātiem, kas pieder fiziskajām vai juridiskajām personām, kuras dzīvo vai atrodas Eiropas Savienības teritorijā, nav saistošas iespējamas mazāk stingras prasības, ko izvirza tādas par aviācijas drošības tiesisko regulāciju atbildīgās trešo valstu institūcijas, kāda ir Amerikas Federālā aviācijas pārvalde (FAA). Tātad starptautiskās konvencijas, konkrēti, Konvencija par starptautisko civilo aviāciju, kas tika parakstīta Čikāgā 1944. gada 7. decembrī un ko ir ratificējušas visas Savienības dalībvalstis, neliedz pēdējām minētajām pieņemt tādus drošības noteikumus attiecībā uz to lidaparātiem, kuri ir stingrāki nekā tie, ko piemēro tādās citās minētās konvencijas dalībvalstīs kā Amerikas Savienotās Valstis. FAA izdotais tipa sertifikāts līdz ar to nevarēja būt saistošs EASA.

Runājot par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) īstenoto lidošanas nosacījumu apstiprināšanu, saskaņā ar Regulas Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju, pielikuma 21A.710. punkta c) apakšpunktu pirms minēto nosacījumu apstiprināšanas EASA ir jāpārliecinās, ka gaisa kuģis spēj veikt drošus lidojumus saskaņā ar paredzētajiem nosacījumiem un ierobežojumiem. Tā tādējādi pamatoti balstās uz tipa sertifikācijas procedūras gaitā paustajām iebildēm, ja tās attiecas uz šīs spējas veikt drošus lidojumus iespējamu apdraudējumu. Faktiski iebildes, kas liedz iegūt tipa sertifikāciju, var arī nebūt absolūts šķērslis attiecībā uz lidaparāta spēju veikt drošus lidojumus un līdz ar to iespēju šim lidaparātam iegūt lidošanas nosacījumu apstiprinājumu.

Turklāt attiecībā uz sarežģītu tehnisku novērtējumu Savienības tiesas pārbaude ir ierobežota, kas nozīmē, ka pēdējā minētā tiesa pārbauda procesuālo normu ievērošanu, faktu, kas ir tikuši konstatēti, izdarot apstrīdēto izvēli, saturisko pareizību, acīmredzamas kļūdas šo faktu novērtējumā neesamību vai pilnvaru nepareizas izmantošanas neesamību. Šajā ziņā, tā kā gaisa kuģa spējas veikt drošus lidojumus novērtējums ir sarežģīts tehnisks novērtējums, ir jāatzīst, ka ar to saistītā likumības pārbaude pieder pie Savienības tiesas ierobežotas pārbaudes. Regulas Nr. 1702/2003 pielikuma 21A.710. punkta c) apakšpunkta formulējums, kurā nav sniegts nekāds precizējums par kārtību, kāda EASA ir jāievēro, un kritērijiem, kas tai ir jāizvirza, lai [pārliecinātos], ka gaisa kuģis spēj veikt drošus lidojumus saskaņā ar paredzētajiem nosacījumiem un ierobežojumiem, apstiprina plašas EASA novērtējuma brīvības esamību. Tas, kas Savienības tiesai ir kritiski jāizvērtē, ir iespējamu acīmredzamu kļūdu vērtējumā esamība.

Attiecībā uz Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) īstenoto lidošanas nosacījumu apstiprināšanu ar Regulas Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju, pielikuma 21A.710. punkta a) apakšpunktu piešķirtā novērtējuma brīvība ir piešķirta gan EASA, gan arī – ļoti konkrētā kontekstā, proti, attiecībā uz projekta drošuma jautājumu, kas tātad kā tāds ir ticis identificēts jau lidošanas nosacījumu apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas brīdī – pienācīgi apstiprinātai projektēšanas organizācijai.

Tādas darbības apjoms, kas ir saistīta ar gaisa kuģa piemērotības veikt drošus lidojumus pārbaudi šādā kontekstā, izpaužas tādējādi, ka EASA šajā nolūkā var veikt vai likt pieteikuma iesniedzējam veikt visas vajadzīgās pārbaudes vai izmēģinājumus. Līdz ar to nevar tikt pamatoti apgalvots, ka EASA bija jāveic vai jāliek veikt visas vajadzīgās pārbaudes vai izmēģinājumus, jo pašā Regulas Nr. 1702/2003 pielikuma 21A.710. punkta c) apakšpunkta tekstā ir norāde, ka runa ir tikai par iespēju, nevis pienākumu. EASA līdz ar to var pamatoties uz jebkuru tās rīcībā esošu faktu, kas spēj apstiprināt tās novērtējumu attiecībā uz konkrētā gaisa kuģa drošību, piemēram, iegūstot informāciju no dokumentiem, kas pamato lidošanas nosacījumus, ja vien tā pienācīgi uz tiem atsaucas sava lēmuma pamatojumā, un, ja tā uzskata, ka ir ieguvusi pietiekamu skaidrību, tai nav jāveic vai jāliek veikt pārbaudes vai izmēģinājumus.

Līdz ar to acīmredzama kļūda vērtējumā nekādā ziņā neizpaužas apstāklī, ka EASA neierosināja pārbaudi vai izmēģinājumu. Faktiski EASA ir ļauts neveikt šīs pārbaudes, ja tā uzskata, ka bez tām var izdarīt secinājumu par to, ka lidaparāta spēja veikt drošus lidojumus nav pierādīta.

(sal. ar 77.–79. un 91. punktu)