16.

Šādos apstākļos UPC ir iesniegusi apelācijas sūdzību Gerechtshof te Amsterdam, kas nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai ne mazāk kā 18 prejudiciālus jautājumus, kas formulēti šādi: “1) Vai pakalpojums, ko veido brīvi pieejamu radio un televīzijas programmu pārraidīšana pa kabeli, par kura nodrošināšanu tiek prasīta gan pārraidīšanas maksa, gan arī naudas summa (tālākai nodošanai) raidorganizācijām un autortiesību kolektīvās pārvaldes iestādēm saistībā ar darbu satura pārraidīšanu, ietilpst JRN materiālajā piemērošanas jomā? 2) a) Vai, ņemot vērā telekomunikāciju nozares liberalizēšanu un JRN mērķus, tostarp tajos paredzēto stingro koordinēšanas un apspriedes procedūru, kas ir īstenojama, pirms valsts pārvaldes iestāde iegūst (ekskluzīvu) kompetenci ar cenu kontroles pasākumu ietekmēt gala lietotājiem piemērotos tarifus, komūnai vēl ir pilnvaras aizsargāt savu iedzīvotāju vispārējās intereses, ar tarifus ierobežojošu klauzulu ietekmējot gala lietotājiem piemērotos tarifus? 2) b) Ja tas tā nav, vai ar JRN tiek aizliegta tarifus ierobežojošas klauzulas, kuru komūna ir saskaņojusi kā nosacījumu, pārdodot savu kabeļtīkla uzņēmumu, piemērošana? Ja atbilde uz [2) a) un 2) b)] jautājumu ir noliedzoša: 3) Vai valsts varas iestādei, tādai kā komūna, tādā situācijā, kāda tiek aplūkota pamatlietā, ir (arī) lojālas sadarbības pienākums Savienības tiesību izpratnē, ja, vienojoties par un vēlāk piemērojot tarifus ierobežojošu klauzulu, tā darbojas nevis publiska uzdevuma izpildes nolūkā, bet civiltiesisko pilnvaru robežās (skat. arī [6) a)] jautājumu)? 4) Ja JRN ir piemērojami un komūnai ir lojālas sadarbības pienākums: a) Vai ar lojālas sadarbības pienākumu, aplūkojot to kopumā ar JRN (vai attiecīgi to mērķiem), ieskaitot tajos paredzēto stingro koordinēšanas un apspriedes procedūru, kas ir jāveic, pirms valsts pārvaldes iestāde iegūst kompetenci ar cenu kontroles pasākumu ietekmēt gala lietotājiem piemērotos tarifus, komūnai tiek aizliegts piemērot tarifus ierobežojošu klauzulu? b) Ja tas tā nav, vai atbilde uz [4) a)] jautājumu ir citāda attiecībā uz laikposmu pēc tam, kad Komisija savā vēstulē letter of serious doubt ir izteikusi nopietnas šaubas par OPTA piedāvātās cenu kontroles saderību ar pamatdirektīvas 8. pantā norādītajiem JRN mērķiem un OPTA pēc tam ir atturējusies no šī pasākuma veikšanas? 5) a) Vai LESD 101. panta gadījumā runa ir par sabiedriskās kārtības tiesību normu, kas valsts tiesai ir jāpiemēro pēc savas ierosmes Nīderlandes Civilprocesa kodeksa 24. un 25. panta izpratnē? 5) b) Ja tas tā ir, attiecībā uz kādiem tiesvedībā norādītajiem faktiem tiesai pēc savas ierosmes ir jāpārbauda LESD 101. panta piemērojamība? Vai tiesai ir šāds pienākums arī tad, ja šī pārbaude pēc tam, kad lietas dalībniekiem jau bijusi dota iespēja šajā sakarā izteikt savu viedokli, (iespējams) novedīs pie faktu papildināšanas Nīderlandes Civilprocesa kodeksa 149. panta izpratnē? 6) Ciktāl LESD 101. pants ir piemērojams bez nosacījumiem un ievērojot JRN (un to mērķus), to piemērošanu no OPTA un Eiropas Komisijas puses un JRN izmantoto jēdzienu, tādu kā “būtiska ietekme tirgū” un “attiecīgo tirgu norobežošana”, pielīdzināšanu līdzīgiem jēdzieniem Eiropas konkurences tiesībās, pamatojoties uz lietas apstākļiem šajā lietā, rodas šādi jautājumi: 6) a) Vai, pārdodot savu kabeļtelevīzijas uzņēmumu un iekļaujot prasību par tarifus ierobežojošo klauzulu, komūna ir uzskatāma par uzņēmumu LESD 101. panta izpratnē (skat. arī 3) jautājumu)? 6) b) Vai atbilstoši Komisijas paziņojumam par maznozīmīgiem nolīgumiem, kas ievērojami neierobežo konkurenci (“de minimis” [paziņojums], OV EK 2001, C-368/07, 7. lpp., 11. punkts), tarifus ierobežojošā klauzula ir uzskatāma par būtisku ierobežojumu LESD 101. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē? Ja tas tā ir, vai jau šī iemesla dēļ pastāv ievērojams konkurences ierobežojums LESD 101. panta 1. punkta izpratnē? Ja tas tā nav, vai atbildes sniegšanai ir nozīmīgi 6) d) jautājumā minētie apstākļi [..]? 6) c) Gadījumā, ja tarifus ierobežojošā klauzula nav uzskatāma par nepārprotamu ierobežojumu, vai tai (jau) tāpēc piemīt mērķis ierobežot konkurenci, ka: — Nīderlandes konkurences iestāde ir nonākusi pie secinājuma, ka UPC, nosakot (lielākus) tarifus par pamatpaketes pārraidīšanai pa kabeli identiskiem pakalpojumiem tajā pašā tirgū, nav ļaunprātīgi izmantojusi savu dominējošo stāvokli; — Komisija savā vēstulē letter of serious doubt ir izteikusi nopietnas šaubas par gala lietotāju tarifu par tādiem pakalpojumiem kā pamatpaketes pārraidīšana pa kabeli, ko veic UPC, (iepriekšējas) noregulēšanas (ar cenu kontroles palīdzību) saderību ar pamatdirektīvas 8. pantā norādītajiem mērķiem? Vai, lai atbildētu uz jautājumu, nozīme ir apstāklim, ka, saņēmusi vēstuli letter of serious doubt, OPTA ir atteikusies no cenu kontroles? 6) d) Vai līgums, kas ietver tarifus ierobežojošu klauzulu, ir ievērojams konkurences ierobežojums LESD 101. panta 1. punkta izpratnē, ņemot vērā (tostarp) apstākli, ka: — saskaņā ar JRN UPC ir uzskatāma par uzņēmumu ar būtisku ietekmi tirgū (de minimis [paziņojums], 7. punkts) un — gandrīz visas Nīderlandes komūnas, kas 90. gados ir pārdevušas savus kabeļtīkla uzņēmumus kabeļtīkla operatoriem – tostarp UPC –, savos līgumos ir paredzējušas pilnvaras noteikt tarifus par pamatpaketi (de minimis [paziņojums], 8. punkts)? 6) e) Vai līgums, kas ietver tarifus ierobežojošu klauzulu, LESD 101. panta 1. punkta izpratnē un, precīzāk, atbilstoši Vadlīniju par Līguma 81. un 82. pantā paredzēto tirdzniecības ietekmēšanas jēdzienu (OV 2004, C 101, 81. lpp.) noteikumiem ir uzskatāms par tādu, kas iespaido (vai var iespaidot) tirdzniecību starp dalībvalstīm, ņemot vērā, ka: — atbilstoši JRN UPC ir uzskatāma par uzņēmumu ar būtisku ietekmi tirgū; — saistībā ar cenu kontroles pasākumu attiecībā uz tādiem pakalpojumiem kā pamatpaketes pārraidīšana pa kabeli, ko veic kabeļtīkla operatori ar būtisku ietekmi tirgū, kā tas ir UPC gadījumā, OPTA ir veikusi Eiropas apspriedes procedūru, kas atbilstoši JRN ir jāveic, ja plānotais pasākums ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm; — līguma summa attiecīgajā laikā bija NLG 51 miljons (vairāk nekā EUR 23 miljoni); — gandrīz visas Nīderlandes komūnas, kas 90. gados ir pārdevušas savus kabeļtīkla uzņēmumus kabeļtīkla operatoriem – tostarp UPC –, šajos līgumos ir paredzējušas pilnvaras noteikt tarifus par pamatpaketi? 7) Vai, ņemot vērā JRN un Komisijas letter of serious doubt paustās nopietnās šaubas par gala lietotājiem piemērojamo tarifu (iepriekšējas) noregulēšanas saderību ar konkurences tiesību mērķiem, valsts tiesai vēl ir tiesības tarifus ierobežojošu klauzulu, kas ir aizliegta atbilstoši LESD 101. panta 1. punktam, atzīt par nepiemērojamu atbilstoši LESD 101. panta 3. punktam? Vai, lai atbildētu uz jautājumu, nozīme ir tam, ka, ņemot vērā letter of serious doubt, OPTA ir atteikusies no ieplānotās cenu kontroles? 8) Vai, ievērojot līguma noslēgšanas brīdī pastāvošos apstākļus (telekomunikāciju nozares liberalizācijas sākotnējais posms) un vēlāko telekomunikāciju nozarē notikušo attīstību, tostarp JRN stāšanos spēkā un ar to saistītos Komisijas nopietnos iebildumus attiecībā uz cenu kontroles pasākuma noteikšanu, LESD 101. panta 2. punktā paredzētā spēkā neesamības klauzula ietver iespēju relativizēt tās iedarbību laikā?”