Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par īstermiņa statistiku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 1165/98 /* COM/2008/0340 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.6.2008 COM(2008) 340 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par īstermiņa statistiku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 1165/98 KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par īstermiņa statistiku saskaņā ar Eiro pas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 1165/98 Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 1158/2005, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku, 14. pantā teikts, ka „Komisija līdz 2008. gada 11. augustam un pēc tam ik pēc trim gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par statistiku, kura apkopota, ievērojot šo regulu, un jo īpaši par tās atbilstību un kvalitāti, kā arī rādītāju pārskatīšanu. Ziņojumā arī īpašu uzmanību pievērš statistikas sistēmas izmaksām un šīs regulas radītajiem apgrūtinājumiem uzņēmējdarbībai attiecībā pret tās ieguvumiem. Tajā ziņo par paraugpraksi, kā samazināt apgrūtinājumus uzņēmējdarbībai, un norāda apgrūtinājumu un izmaksu samazināšanas veidus”. Galvenie šā ziņojuma secinājumi ir šādi: pirmajā sadaļā atgādināts, ka saskaņā ar šo regulu sagatavotā statistika ir galvenā īstermiņa ekonomiskā statistika, bez kuras nav iespējams veidot Eiropas ekonomisko un monetāro politiku. Pateicoties regulai, ir ievērojami uzlabojusies šīs statistikas pieejamība, aptvērums, salīdzināmība un laicīgums; ir sasniegti 2002. gadā EMS rīcības plānā noteiktie vērienīgie mērķi. Otrā un trešā sadaļa liecina, ka kopumā rādītāju kvalitāte ir laba un atbilst tām vajadzībām, kurām tie paredzēti, un pārskatīšana notiek samērīgās robežās. Visbeidzot pēdējā sadaļa liecina, ka šīs statistikas izmaksas un uzņēmumu slogs ir mērens, un tajā aprakstīta paraugprakse, kas īstenota, lai iespējami samazinātu slogu. Lai izpildītu 14. pantā noteiktās prasības, Komisija ( Eurostat ) izveidoja valstu statistikas iestāžu speciālistu darba grupu, kurai uzticēja izstrādāt instrumentu, ar ko noteikt uzņēmumu slogu un statistikas sistēmas izmaksas, kuras rodas saistībā ar regulu par īstermiņa statistiku (RĪS). Sadarbībā ar dalībvalstīm šo instrumentu izstrādāja atbilstoši ES neto izmaksu modelim, atsaucoties uz Komisijas apņemšanos samazināt slogu[1]. 2007. gadā darba grupa sagatavoja tekstu, kurā novērtēja ieguvumus, pateicoties RĪS, un aplūkoja vairākus jautājumus saistībā ar ES un euro zonas tautsaimniecību ― pieaugošais statistikas informācijas daudzums, laicīgums, statistikas darbības joma, statistikas kvalitāte, statistikas pārskatīšana, statistikas punktualitāte, iespējas to salīdzināt, piemēram, ar ASV un Japānu. Tekstu 2007. gada pavasarī nosūtīja galvenajiem īstermiņa statistikas lietotājiem Eiropas un valstu mērogā. Ziņojuma projektu apsprieda ar ekspertiem īstermiņa statistikas darba grupā un Statistikas programmu komitejā, un tas lielā mērā guva atbalstu. 1. SADAļA. ĪSTERMIņA STATISTIKAS ATBILSTīBA UN IEGUVUMI, PATEICOTIES REGULAI PAR īSTERMIņA STATISTIKU Ar Eiropas regulu par īstermiņa statistiku (RĪS), ko pieņēma 1998. gadā un ievērojami grozīja 2005. gadā[2], ieviesa kopīgus ES dalībvalstu rādītājus un definīcijas, lai labāk varētu analizēt uzņēmējdarbības ciklu ES un valstu mērogā; daļēji tie tika ieviesti kā priekšnoteikums, lai izveidotu euro zonu ar kopīgu monetāro politiku. ECB un Komisija daudzkārt uzsvēra statistikas prasības, lai varētu veidot un uzraudzīt euro zonas monetāro politiku[3]. Eiropas Centrālā banka (ECB), valstu centrālās bankas, kā arī Komisija un ES valstu valdības ir nozīmīgas īstermiņa statistikas lietotājas. Veiksmīga RĪS īstenošana bija pamats, lai nodrošinātu augstas kvalitātes īstermiņa rādītājus visai euro zonai. RĪS strukturētās prasības ļāva Eurostat regulāri sagatavot Eiropas kopsavilkuma rādītājus. Komisija 2002. gada novembrī iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei visaptverošu ziņojumu par euro zonas statistiku; ziņojumā tā atbalstīja galveno Eiropas ekonomisko rādītāju ( PEEI ) izstrādi un to pilnīgu īstenošanu. PEEI ir saraksts, kurā ietverti tādi 19 makroekonomikas rādītāji euro zonā un ES, kurus sagatavo biežāk, nekā reizi gadā, un kuriem ir noteikti lieli mērķi attiecībā uz to uzlabošanu. Īstermiņa statistika nodrošina astoņus[4] no 19 PEEI rādītājiem (skatīt 1. tabulu). Ne tikai septiņi pieejamie galvenie Eiropas ekonomiskie rādītāji ( PEEI ), bet arī visi 39 rādītāji[5], kurus uzrauga, izmantojot RĪS, laicīgi sniedz precīzu un apkopojošu priekšstatu par ES un euro zonas ekonomiku. Īstermiņa rādītāji tiek atspoguļoti 40 % no visiem regulārajiem Eurostat paziņojumiem presei, un tie ir visbiežāk skatītie rādītāji tīmekļa vietnē. Gadā Eurostat sagatavo 60 mēneša paziņojumus presei par īstermiņa rādītājiem (rūpniecības produkcijas indekss, rūpniecības izlaides cenu indekss, rūpniecības jauno pasūtījumu indekss, būvniecības produkcija, apgrozījuma indekss mazumtirdzniecībā). Pieaugošais statistikas informācijas daudzums par ES un euro zonas ekonomiku Lielāks datu piedāvājums ir ļāvis ievērojami palielināt īstermiņa statistikas izmantošanu ekonomikas analīzē. 1999. gadā, kad tika sākts EMS trešais posms, rūpniecības produkcija bija vienīgais regulāri pieejamais Eiropas īstermiņa statistikas mēneša rādītājs, savukārt 2007. gadā tika izmantots plašs mēneša un ceturkšņa rādītāju klāsts par izlaidi, pieprasījumu, cenām, algām un nodarbinātību rūpniecībā, būvniecībā, mazumtirdzniecībā un tirgus pakalpojumos. Datus izmanto kārtējām ekonomikas analīzēm ES un euro zonas mērogā, valstu analīzēm un valstu salīdzinājumiem, prognozēšanai, ekonomikas pētniecībai un ekonomikas un monetārās politikas lēmumu pieņemšanai. Ekonomikas analīžu vajadzībām un politikas veidošanai īstermiņa statistika nodrošina unikālu datu kopumu, kas papildina citus statistikas avotus, piemēram, nacionālos kontus vai kvalitatīvās (sabiedriskās domas) aptaujas. Visbeidzot īstermiņa statistikas datu kopums nesen ir paplašināts, ietverot arī pakalpojumu nozari. Tas palīdz apmierināt svarīgas vajadzības, jo pakalpojumu nozīme ekonomikā turpina augt; tomēr ieguvumi, pateicoties šādai datu apkopošanai, būs pilnībā izmantojami tikai 2009. gadā, jo ar 2005. gada grozošo regulu tika noteiktas atkāpes (skatīt 4. zemsvītras piezīmi). Ievērojami pieauga arī datu apjoms, jo nesen pievienojās jaunas dalībvalstis un jānosūta vairāk datu no ES 15 dalībvalstīm. Tagad datus nosūta 31 valsts (27 dalībvalstis, Turcija un Horvātija, Norvēģija un Šveice), un rindu skaits ir četras reizes lielāks, nekā pirms 5 gadiem. Statistiskas par ES un euro zonas ekonomiku laicīgums Lai apmierinātu lielākas vajadzības pēc laicīgiem datiem un analīzēm par Eiropas Monetāro savienību, 1998. gadā pieņemtajā RĪS tika paredzēti nosūtīšanas termiņi. 2005. gada grozošajā regulā tika noteikti pat ievērojami īsāki termiņi. 1. tabulā redzams, ka jaunie termiņi gandrīz pilnībā atbilst „ES mērķa termiņiem”, kurus noteica Komisijas paziņojumā Eiropas Padomei un Parlamentam par euro zonas statistiku (COM(2002)661). Īstermiņa statistikas laicīgums pēdējos gados ir uzlabojies; to panāca ar regulāru un pakāpenisku attīstības darbu dalībvalstīs, lai saglabātu augstu datu kvalitāti. Tomēr daži ES rādītāji joprojām tiek publicēti vēlāk, nekā tiek izplatīti ASV un Japānas dati. Ar 2005. gada grozošo regulu tika ieviesti daži Eiropas izlases plāni, kas ir īpaši piemēroti pirmajiem un laicīgajiem novērtējumiem Eiropas mērogā, tāpēc atbilst galvenajām lietotāju prasībām, vienlaikus samazinot izmaksas un slogu katrā dalībvalstī. 1. tabula. Ar īstermiņa statistiku saistīto galveno Eiropas ekonomisko rādītāju laicīgums, kas izteikts dienās pēc pārskata perioda beigām PEEI saraksts uzņēmumu rādītājiem | Periodiskums | 2002. gadā | 2008. gada mērķis | Pašreizējais nodošanas laiks[6] (stāvoklis 2007. gada maijā) | 3.1. Rūpniecības produkcijas indekss | Mēnesis | 48 | 40 | 40 | 3.2. Rūpniecības izlaides cenu indekss iekšzemes tirgos | Mēnesis | 35 | 35 | 33 | 3.3. Jaunu rūpniecības pasūtījumu indekss | Mēnesis | Nebija | 40/50 | 50 | 3.4. Rūpniecības importa cenu indekss | Mēnesis | Nebija | 45 | 45 (plānots 2007. gadā) | 3.5. Būvniecības produkcija | Mēnesis | 75 un ceturkšņa | 45 | 45 (no 2007. gada janvāra) | 3.6. Apgrozījuma indekss mazumtirdzniecībai un remonta darbiem | Mēnesis | 60 | 30 | 30 pirmais novērtējums /60 sīki dati | 3.7. Apgrozījuma indekss „Pārējiem pakalpojumiem” | Ceturksnis | Daļēji | 60 | 60 | 3.8. Izlaides cenu indekss pakalpojumiem | Ceturksnis | Nebija | 60(*) | 90 nepilnīgi dati 2008. gadā | (*) Sākotnējo mērķi aizstāja 2005. gadā regulā, kurā noteica obligātu termiņu pakalpojumu izlaides cenu nosūtīšanai ― 90 dienas. Statistiskas par ES un euro zonas ekonomiku darbības joma un kvalitāte Eiropas dati ir pieejami agrāk. Vienlaikus ir uzlabojies valstu aptvērums datu pirmās publicēšanas laikā. Tas ir nozīmīgs kvalitātes faktors, kas samazina risku, ka vēlāk nāksies pārskatīt pirmās publikācijas. Daudzi lietotāji novērtēja panākto laicīgumu kā labu un ieteica vairāk nepaātrināt publicēšanu, lai nezaudētu precizitāti; stabili pirmie novērtējumi nodrošina lietotājiem lielākas priekšrocības, nekā ātrāki, taču nestabilāki rezultāti. Programma MEETS [7] var palīdzēt dalībvalstīm un Komisijai ( Eurostat ) noteikt jaunas vajadzības attiecībā uz RĪS darbības jomu. Kopumā īstermiņa statistikas lietotāji kvalitāti ir novērtējuši kā labu vai apmierinošu. Īstermiņa statistika ir novērtēta kā objektīva un precīza. Statistiskas par ES un euro zonas ekonomiku pārskatīšana Īstermiņa statistika kopumā tika pārskatīta tikai nedaudz, īpaši euro zonas un ES mērogā; tomēr, lai uzlabotu pirmo novērtējumu ticamību, ar dažiem rādītājiem vēl jāstrādā (piemēram, mazumtirdzniecības apgrozījums). Valstu un Eiropas mēroga lietotāji novērtēja, ka pārskatīšana ir veikta pienācīgā apjomā, uzsverot, ka apjoms, iespējams, nav svarīgākais faktors salīdzinājumā par pārskatīšanas biežumu, turklāt datu vākšanas un novērtēšanas procesu paātrināšana nedrīkstētu izraisīt lielāku pārskatīšanas apjomu. Statistiskas par ES un euro zonas ekonomiku punktualitāte Tāpat kā lielākā daļa ES valstu arī Eurostat iepriekš izveido daudzu rādītāju publicēšanas kalendāru, kas ir svarīgs datu lietotājiem. Tiek ievēroti Eurostat tīmekļa vietnē iepriekš publiskotie publicēšanas datumi visam gadam. Īstermiņa statistikas punktualitāte vienprātīgi tiek novērtēta kā optimāla, ļoti laba vai apmierinoša. Publicēšanas kalendāru ievērošana ir ļoti svarīga saistībā ar statistikas prakses vienotību. ES un euro zonas ekonomikas salīdzinājums, piemēram, ar ASV un Japānas ekonomiku Valstis, kuras nosūta īstermiņa statistikas datus, piemēro gan Padomes regulu, gan sekojošo Komisijas regulu par definīcijām, gan metodikas pamatnostādnes. Šī regulējuma un metodikas sistēma (tostarp kopīgi instrumenti, piemēram, klasifikācijas, saskaņotas korekciju metodes, lai novērstu kalendāro un sezonālo ietekmi) nodrošina labu valstu datu salīdzināmību un labas kvalitātes Eiropas kopsavilkuma rādītājus. Tomēr datu apkopošanas procesiem un metodikas izvēlei nav jābūt pilnīgi vienādai visās valstīs, lai ļautu valstīm vislabāk izmantot tām pieejamos datus. Visrentablākajā veidā valstis var izmantot dažādas datu vākšanas metodes (apsekojumus, administratīvus avotus) un dažādus datu aprēķināšanas veidus. Definīciju, metožu un kvalitātes ziņā ES un euro zonas ekonomiku, kā arī citu nozīmīgu ekonomiku atbilstība ir ļoti laba, un tas ļauj veikt labākas ekonomikas analīzes. Eurostat cieši sadarbojas ar ESAO un citām starptautiskām institūcijām, lai nodrošinātu salīdzināmu metodiku, datus un kopīgu instrumentu izmantošanu. Salīdzinot dažu statistikas datu laicīgumu, redzams, ka ASV un Japānas dati joprojām tiek publicēti agrāk, nekā Eiropas dati (šeit jāmin nodarbinātība, darbaspēks un algas). Tomēr jānodrošina pienācīgs kvalitātes un laicīguma līdzsvars. 2. SADAļA. DATU KVALITāTE 2005. gadā pieņemtajā Eiropas statistikas prakses kodeksā šādi pieci principi veltīti sagatavoto statistikas datu kvalitātei: atbilstība, precizitāte un ticamība, laicīgums un punktualitāte[8], saskanīgums un salīdzināmība[9], pieejamība un skaidrība. Apspriedēs ar valstu un Eiropas lietotājiem 2007. gada pavasarī īstermiņa statistikas datu atbilstību lietotāji novērtēja kā labu ― īstermiņa statistika atbilst viņu vajadzībām (skatīt 1. sadaļu). Vairākums Eiropas mēroga īstermiņa statistikas rādītāju ir pieejami jau vairāk nekā 10 gadus, ļaujot veikt uzņēmējdarbības cikla analīzi. Eurostat reizi sešos mēnešos pārbauda, ciktāl dalībvalstis ievēro ticamības, laicīguma, saskanības un salīdzināmības principu, un šajā jomā vērojama pastāvīga uzlabošanās ― ES 27 valstu grupā vidējais punktu skaits 2007. gada 1. aprīlī bija 9,0 (no 10), 2005. gada 1. aprīlī — 8,5 un 2004. gada 1. janvārī — 6,6. Lielākā daļa dalībvalstu gandrīz pilnībā izpilda RĪS prasības. Ar sagatavoto statistikas datu precizitāti nodarbojas valsts un Kopienas mērogā, cik iespējams novēršot kļūdas, kas nav saistītas ar izlasi (novirzes definīciju dēļ, apstrādes kļūdas, mērījumu kļūdas, aptvēruma kļūdas), aprēķinot izlases kļūdas un pētot un analizējot pārskatīšanas (skatīt 3. sadaļu par pārskatīšanām). Sīkāka tehniskā informācija ir pieejama publikācijās par rūpniecības produkcijas indeksu, mazumtirdzniecības apgrozījuma indeksu un iekšzemes izlaides cenu indeksu. Visi īstermiņa statistikas dati ir pieejami Eurostat tīmekļa vietnē. Kopš 2006. gada īpaša sadaļa Eurostat tīmekļa vietnē ir veltīta īstermiņa uzņēmējdarbības statistikai[10]; šajā sadaļā ir pieejamas jaunākās publikācijas, piekļuve datiem, papildu informācija (juridiska un metodiska) un atbildes uz bieži uzdotajiem jautājumiem. Katru mēnesi paziņojumi presei par īstermiņa statistikas jaunumiem ir to 10 dokumentu skaitā, kurus visvairāk lejupielādē no Eurostat tīmekļa vietnes vai aplūko tajā. Skaidrību nodrošina, izmantojot visaptverošu un saskanīgu metadatu, tabulu un attēlu kopumu saistībā ar publicētajām rindām. Metadati ir publiski pieejami. Kopš 2000. gada Eurostat uztur datubāzi „Īstermiņa statistikas avoti un metodes”, kurā tiek vākti metadati no visām dalībvalstīm un metadati par visiem rādītājiem. Īstermiņa statistikas avoti un metodes (datu bāze pēdējo reizi atjaunināta 2007. gadā) nodrošina informāciju par aptvērumu, periodiskumu, laicīgumu, publicēšanu, juridisko pamatu un konfidencialitātes noteikumiem, kvalitāti un metodiku. 3. SADAļA. PāRSKATīšANAS Īstermiņa statistika kopumā ir pārskatīta tikai nedaudz, īpaši euro zonas un ES mērogā; tomēr, lai uzlabotu pirmo novērtējumu ticamību, ar dažiem rādītājiem vēl jāstrādā. ESAO, ECB, Eurostat un dalībvalstu ekspertu grupa strādā darba grupā, kura nodarbojas ar pārskatīšanas politikas vienādošanu, kas atšķiras rādītāju un valstu ziņā. Īstermiņa statistikas pārskatīšanai ir dažādi iemesli. Īstermiņa statistikas indeksu pamatā lielākoties ir apsekojumu dati. Tāpēc viens no pārskatīšanas iemesliem valstu mērogā ir dažu uzņēmumu ar novēlošanos sniegtās atbildes apsekojumos. Pirmos novērtējumus var iegūt, izmantojot vērtēšanas vai statistikas metodes, un tie, iespējams, jāpārskata, kad iegūts vairāk datu vai veikta salīdzinošā novērtēšana. Otrs pārskatīšanas iemesls ir metodikas pārmaiņas (statistikas metožu pārmaiņas, jēdzienu, definīciju vai klasifikāciju pārmaiņas), kam var būt daudzi veidi ― ir uzlaboti datu avoti (izstrādāts jauns apsekojums vai administratīvi dati), īstenota jau esošā prakse, ko nosaka Eiropas vai starptautiskās prasības. Trešais pārskatīšanas iemesls ir statistikas korekcijas, ko veic valsts un Eiropas mērogā, lai ņemtu vērā sezonalitāti un kalendāro ietekmi, kas attiecas uz laikrindām. Visbeidzot dažreiz pārskatīšanas vajadzīgas, jo ir radušās kļūdas avotu datos vai aprēķināšanas procesos. 2. tabulā atspoguļots apjoms, kādā tiek pārskatīti izaugsmes rādītāji, salīdzinot pirmo indeksa publikāciju un otro publikāciju (pēc mēneša) par piecu radītāju kopsavilkumiem, uz ko attiecas paziņojumi presei. No šiem pieciem rādītājiem rūpniecības jaunie pasūtījumi un būvniecības produkcija ir tie rādītāji, kuriem jāveic vislielākā pārskatīšana, salīdzinot ar vidējo absolūto pārskatīšanu divu gadu laikā. Rūpniecības izlaides cenu indekss iekšzemes tirgos tiek pārskatīts vismazāk. 2. tabula . Piecu īstermiņa rādītāju pārskatīšanas apjoms ES mērogā Vidējā absolūtā pārskatīšana[11] | Vidējais vēlākais izaugsmes rādītājs | Vidējā pārskatīšana | Relatīvā vidējā absolūtā pārskatīšana[12] | Rūpniecības produkcijas indekss SI[13] | 0,1 | 0,3 | 0,0 | 0,18 | Jaunu rūpniecības pasūtījumu indekss SI | 0,4 | 0,8 | 0,2 | 0,23 | Rūpniecības izlaides cenas iekšzemes tirgos | 0,1 | 0,3 | 0,0 | 0,27 | Būvniecības produkcijas indekss SI[14] | 0,2 | 0,4 | -0,2 | 0,43 | Mazumtirdzniecības apgrozījums (piemērojot deflāciju) SI | 0,1 | 0,2 | 0,0 | 0,27 | Pārskatīšanas politika var būt atkarīga no avota. Piemēram, dažās valstīs darbaspēka ieguldījuma rādītāju (nodarbināto personu skaits) iegūst no darbaspēka apsekojuma, kura pamatā ir mājsaimniecības, un novērtējumus parasti vairs nepārskata. Rūpniecības nozarē izlaides cenu indekss bieži netiek pārskatīts. Produkcijas indekss ir rādītājs ar vislielāko laika atstarpi starp pirmo publicēto novērtējumu un galīgajiem datiem ― no 3 mēnešiem līdz 2 vai 3 gadiem; to nosaka bāzes vērtības ar strukturālajiem vai nacionālo kontu datiem. Mazumtirdzniecībā un pakalpojumu nozarē nodarbinātības rādītāja pārskatīšanas periods ir lielāks, nekā apgrozījuma rādītāja pārskatīšanas periods. Dažās valstīs īstermiņa nodarbinātības rādītāju (to pamatā ir uzņēmumu apsekojumu dati) sagatavošanu pabeidz 14 mēnešus līdz 2–3 gadus pēc pārskata ceturkšņa, lai nodrošinātu saskanību ar strukturālajiem datiem. Līdz ar to viena īstermiņa rādītāja pārskatīšanas politika atšķiras no cita rādītāja pārskatīšanas politikas, kā arī vienas valsts pārskatīšanas politika atšķiras no citas valsts pārskatīšanas politikas. Tomēr RĪS un jo īpaši tās 2005. gada grozījumu īstenošana, nosakot īsus dalībvalstu datu nosūtīšanas termiņus, lika dalībvalstīm uzlabot visu īstermiņa statistikas apkopošanas procesu un samazināt pārskatīšanas. 4. SADAļA. IZMAKSAS UN SLOGS; PARAUGPRAKSE UZņēMUMU SLOGA SAMAZINāšANAS JOMā Izmaksas un slogs 2005. gadā tika izveidota īstermiņa statistikas speciālistu darba grupu, lai izstrādātu instrumentu, ar ko noteikt uzņēmumu slogu[15] un statistikas sistēmas izmaksas, kuras rodas saistībā ar RĪS īstenošanu atbilstoši kopējai Eiropas metodikai. Instrumentu izstrādāja atbilstoši ES neto izmaksu modelim. Tomēr pasākumi ir izteikti tikai nostrādātajās stundās gadā, nevis iztērētajos euro . Pasākuma mērs tiek definēts kā laiks, kas uzņēmumam vajadzīgs, lai apkopotu datus un sniegtu atbildi uz statistikas pieprasījumu. Izmaksu mērs tiek definēts kā izmaksas, kas kompetentajai valsts statistikas iestādei jāsedz visu pasākumu apmaksai, lai izpildītu RĪS prasības. Pasākumus pabeidza 2007. gada pirmajā ceturksnī. Ir iegūts labs vispārīgs pārskats par Eiropas Savienību, pamatojoties uz 26 valstīm. Parastā gadā atbildes uz statistikas apsekojumu saistībā uz 30 īstermiņa rādītājiem sniedza aptuveni 930 000 Eiropas uzņēmumu. Vidēji katrs uzņēmums atbildēm veltīja 4 stundas un 20 minūtes gadā (21 minūti mēnesī), lai aizpildītu statistikas apsekojumus saistībā ar RĪS un 39 rādītājiem. Lielākoties respondenti ir lielākie uzņēmumi, jo mazie un vidējie uzņēmumi parasti ir atbrīvoti (skatīt 4.2. sadaļu). Kopumā (par 39 rādītājiem vienā datu vākšanas un aprēķināšanas gadā) statistikas sistēmas izmaksas ir aptuveni tādas pašas kā uzņēmumu slogs. Tā kā RĪS un datu vākšanas sistēmā dominē rūpniecības nozare (21 rādītājs no 39 rādītājiem), rūpniecības datu apkopošanā iesaistīto uzņēmumu skaits ir 44 % no kopējā skaita (attiecīgi 38 % mazumtirdzniecībā un pakalpojumu nozarē un 18 % būvniecības nozarē). Mēneša rādītāji ievērojami (80 %) palielina kopējās statistikas izmaksas un slogu, tomēr vienlaikus sniedz lietotājiem lielu ieguvumu, jo, publicējot mēneša rādītājus, tiek nodrošināta laicīga ekonomikas analīze. Jāuzsver, ka iepriekš aprakstītās izmaksas ir kopējās šādas statistikas apkopošanas izmaksas, nevis ārkārtējas izmaksas, ko rada ES regula. RĪS stājās spēkā 1998. gadā, proti, laikā, kad ES valstīs jau tika sagatavoti daudzi īstermiņa statistikas dati. Turklāt vairāk nekā divas trešdaļas īstermiņa rādītāju, uz ko attiecas RĪS, ir rādītāji, kas vajadzīgi saskaņā ar citām ES regulām (nacionālie konti, darbaspēka izmaksu indekss), vai rādītāji, kas iegūti, īstenojot citas ES regulas (darbaspēka apsekojums). Paraugprakse sloga samazināšanas jomā Izpildot RĪS prasības, dalībvalstis cenšas samazināt statistikas radīto uzņēmumu slogu, vienlaikus nodrošinot pietiekami laicīgus un ticamus datus, lai varētu veikt ekonomikas analīzi. Daudzās valstīs šim nolūkam ir ieviesta prakse un procedūras, savukārt citās valstīs tās joprojām tiek izstrādātas. Turpmāk sniegti daži piemēri. 20 valstis ieviesa elektronisku datu vākšanu kā iespēju, ko uzņēmumiem piedāvā atbilžu sniegšanai tā vietā, lai izmantotu pastu vai faksu. Elektroniska datu vākšana nodrošina uzņēmumiem elastīgumu, jo tie var atbildēt noteiktos termiņos un vienlaikus veikt pirmo datu validēšanu uzņēmuma līmenī. Dažas valsts statistikas iestādes (VSI) ir izveidojušas tādu saskarni ar uzņēmumu grāmatvedības standarta programmatūru, ko uzņēmumi plaši izmanto. Administratīvie datu avoti nodrošina daļu izejas datu, ko VSI izmanto, lai sagatavotu īstermiņa statistikas rādītājus. Acīmredzamais ieguvums ir tas, ka nav papildu statistikas sloga uzņēmumiem, savukārt administratīvais slogs saglabājas. PVN vai citi fiskālie vai administratīvie dati ir ļoti plašs informācijas avots par uzņēmējdarbības sistēmu. Šo datu izmantošana statistikas vajadzībām nozīmē dažādas priekšrocības, īpaši uzņēmumu statistikas sloga samazināšanu. Taču var pasliktināties datu kvalitāte, ja koncepcijas pārāk atšķiras no statistikas vajadzībām vai mainās laika gaitā. Ir konstatēti vairāki gadījumi, kad pēkšņi zuda administratīvs avots un statistiķiem nebija citas iespējas, kā vien atjaunot statistikas apsekojumu. Ja tiek izmantoti administratīvie dati, lai apkopotu īstermiņa statistikas rādītājus, PVN reģistrā vai no deklarācijām iegūst 50 % datu un nodarbinātības reģistrā — otru pusi. Administratīvos avotus biežāk izmanto ceturkšņa datu sagatavošanā, jo tie parasti nav tik laicīgi kā noteiktam mērķim paredzēti mēneša statistikas apsekojumi. Bieži administratīvos datu avotus izmanto, lai papildinātu apsekojuma datus un iegūtu informāciju par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Visas dalībvalstis izvairās no sloga uzlikšanas maziem uzņēmumiem , iekļaujot robežvērtības vai izmantojot izlases stratēģijas. Attiecībā uz RĪS paredzētajiem rādītājiem valstis daudziem rādītājiem piemēro robežvērtības datu vākšanā ― šā iemesla dēļ lielākā daļa mazo uzņēmumu nav iekļauti izlasē, kas, neraugoties uz to, ir veidota tā, lai būtu reprezentatīva attiecībā uz iedzīvotāju kopumu un nodrošinātu ļoti labu interesējošā mainīgā lieluma aptvērumu[16]. Mazas izlases likmes lielākoties izmanto maziem mazumtirdzniecības uzņēmumiem (ar mazāk par 10 nodarbinātām personām), un to rezultātā var samazināties galīgo novērtējumu precizitāte. Lai samazinātu mazo uzņēmumu slogu, var izmantot dažas novērtēšanas procedūras, piemēram, mēneša modeļa prognozi, izmantojot ceturkšņa aptauju vai administratīvo avotu informāciju (piemēram, PVN). Lielākās dalībvalstis diezgan bieži izmanto tehniskus izlases risinājumus , piemēram, rotācijas izlases (piemēram, 20 % uzņēmumu katru gadu nomaina). Izlases lielumi tiek optimizēti, izmantojot modernas statistikas sadales procedūras. Izlases stratēģijām ir jābūt pareizajās attiecībās ar pieprasījumu ― dažkārt papildus valstu rādītājam, kas prasīti ES regulā, var pievienot reģionālus vai vietējus rādītājus, kas apmierinātu valsts lietotāju vajadzības un kas nosaka vajadzību pēc daudz lielākām izlasēm. VSI apsekojumu koordinācijai ir liela nozīme, proti, gan īstermiņa statistikas rādītāju savstarpējai koordinācijai, kā arī koordinācijai ar citiem apsekojumiem, lai samazinātu statistikas pārklāšanos un līdz ar to uzņēmumu slogu, vairākkārt uzdodot vienu un to pašu jautājumu. Dažas valsts statistikas iestādes veiksmīgi ir izmēģinājušas „vienu datu ievadīšanas vietu”, īpaši lieliem uzņēmumiem ― lielu uzņēmumu profilu programmu. Šī vienotā stratēģija nodrošina ļoti labas ilgtermiņa uzņēmumu un statistikas iestāžu attiecības, racionalizē statistikas iestādes datu prasības un rada priekšnoteikumus, lai risinātu atbildes sloga problēmu. RĪS regula ļauj būtiski samazināt slogu, ieviešot Eiropas izlases shēmu koncepciju dažiem mainīgajiem lielumiem. Šajos gadījumos valstīm ir iespēja apkopot datus tikai par tām rūpniecības nozarēm vai ražojumiem, kas ir ļoti svarīgi un dod lielu ieguldījumu Eiropas mēroga kopsavilkuma datu sagatavošanā. 2005. gada grozošajā regulā tika izveidotas robežvērtības arī mazākām dalībvalstīm . Šīs abas metodes samazina uzņēmumu slogu, vienlaikus ļaujot Komisijai ( Eurostat ) aprēķināt ticamus ES kopsavilkuma rādītājus. Citās Eiropas iniciatīvās iekļautas metodiskas pamatnostādnes vai īpaši semināri, lai radītu sinerģiju Eiropas statistikas kopienā un veicinātu paraugprakses apmaiņu un diskusijas. Saskaņā ar 2005. gada grozošo regulu Eurostat sadarbībā ar ESAO paredzēja metodikas pamatnostādnes, lai sagatavotu pakalpojumu izlaides cenu indeksus, un organizēja vairākus seminārus par īpašiem pakalpojumu pasākumiem. Pielikums — īstermiņa statistikas rādītāju saraksts ( PEEI treknrakstā) Nozare | Rādītājs | Periodiskums M: mēnesis C: ceturksnis | Regulā paredzētais termiņš[17] | Rūpniecība | Produkcija | M | 1 mēnesis 10 dienas | Apgrozījums, iekšzemes apgrozījums, ārējo tirgu apgrozījums (dalījums euro zona ― valstis ārpus euro zonas) | M | 2 mēneši | Saņemtie jaunie pasūtījumi, iekšzemes jaunie pasūtījumi, ārējo tirgu jaunie pasūtījumi (dalījums euro zona ― valstis ārpus euro zonas) | M | 1 mēnesis 20 dienas | Nodarbināto personu skaits | C | 2 mēneši | Nostrādātās stundas | C | 3 mēneši | Bruto darba alga | C | 3 mēneši | Izlaides cenas, iekšzemes izlaides cenas, ārējo tirgu izlaides cenas (dalījums euro zona ― ārpus euro zona) | M | 1 mēnesis 5 dienas | Importa cenas (dalījums euro zona ― valstis ārpus euro zonas) | M | 1 mēnesis 15 dienas | Būvniecība | Produkcija, ēku būvniecības produkcija, inženierbūvniecības produkcija | M/C[18] | Nodarbināto personu skaits | C | 2 mēneši | Nostrādātās stundas | C | 3 mēneši | Bruto darba alga | C | 3 mēneši | Būvniecības izmaksas, materiālu izmaksas, darbaspēka izmaksas | C | 3 mēneši | Būvniecības atļaujas: mājokļu skaits; būvniecības atļaujas: izmantojamās platības m² | C | 3 mēneši | Mazumtirdzniecība | Apgrozījums | M | 1 mēnesis[19]/2 mēneši | Nodarbināto personu skaits | C | 2 mēneši | Apgrozījums, piemērojot deflāciju | M | 1 mēnesis/2 mēneši | Pārējie pakalpojumi | Apgrozījums | C | 2 mēneši | Nodarbināto personu skaits | C | 2 mēneši | Izlaides cenas | C | 3 mēneši | [1] COM(2205) 97 „Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā”. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1158/2005, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku. [3] Piemēram, „Eiropas Centrālās bankas statistikas prasības vispārējās ekonomiskās statistikas jomā”, ECB, 2000. gada augusts. [4] Vēl nav pieejami Eiropas mēroga rādītāji par pakalpojumu izlaides cenām, jo vairākums dalībvalstu pieprasīja ilgtermiņa atkāpes līdz 2008. gada augustam. [5] Saraksts ir pieejams pielikumā. [6] 2005. gada grozošajā regulā tika piešķirts vēl 15 dienu pagarinājums mazākām dalībvalstīm. [7] Programma „Eiropas uzņēmumu un tirdzniecības statistikas modernizēšana” ( MEETS ) ir sešu gadu programma (2008–2013). Tās galvenais mērķis ir izstrādāt mērķa rādītāju kopumus un pārskatīt prioritātes. [8] Skatīt 1.2. un 1.5. sadaļu. [9] Skatīt 1.6. sadaļu. [10] Atbilstoši tematam rūpniecība, tirdzniecība un pakalpojumi. [11] Pārskatīšana ir atšķirība starp pirmo publicēto indeksu un otro novērtējumu pēc mēneša. Dati attiecas uz periodu no 2005. gada novembra līdz 2007. gada maijam. Piemēram, rūpniecības produkcijas izaugsmes rādītājs 2007. gada februārī euro zonā salīdzinājumā ar 2007. gada janvāri pirmajā publikācijā tika novērtēts kā 0,6. Pēc mēneša izaugsmes rādītāja vērtību novērtēja kā 0,5, kas atbilst pārskatīšanai par -0,1 un absolūtai izaugsmes rādītāja pārskatīšanai par 0,1. [12] Relatīvā vidējā absolūtā pārskatīšana ir absolūtās pārskatīšanas summas un absolūto vēlāko novērtējumu summas attiecība. [13] SI ― sezonāli izlīdzināts rādītājs; bruto nozīmē bruto datus. [14] Kopš 2006. gada būvniecības produkcijas indeksu sagatavo, izmantojot mēneša datus. Pārskatīšanas tika aprēķinātas, izmantojot ceturkšņa datus no 2005. gada 1. ceturkšņa līdz 2006. gada 3. ceturksnim un pēc tam, izmantojot mēneša datus no 2006. gada novembra līdz 2007. gada jūnijam. [15] Vērtē tikai to uzņēmumu slogu, kas saistīts ar statistikas apsekojumiem. Ja īstermiņa statistikas apkopošanā izmanto administratīvus avotu, slogu neņem vērā, jo saistībā ar administratīvām vajadzībām tas rodas jebkurā gadījumā. [16] Rūpniecības nozarē var piemērot robežvērtības, lai apsekojumā neiekļautu mazus uzņēmumus (ļoti bieži ― mazāk par 10 nodarbinātām personām), bet aptvērumu saglabā ļoti augstā līmenī (70–80 %). Mazāk koncentrētās ekonomikas nozarēs, piemēram, būvniecībā, mazumtirdzniecībā vai restorānos nepiemēro pilnīgas izslēgšanas robežvērtības. Slogu maziem uzņēmumiem samazina, piemērojot dažādas izlases likmes atbilstoši apgrozījumam vai nodarbinātības datiem. [17] Mazākām dalībvalstīm termiņu par pagarināt līdz 15 kalendārajām dienām. [18] Atkarīgs no dalībvalsts lieluma. [19] Viens mēnesis kopsavilkuma rādītājiem, divi mēneši sīkākai informācijai.