EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 19.12.2011 
SEC(2011) 1559 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI, 
ar ko groza Direkt īvu 2005/36/EC par profesion ālo kvalifik āciju atzīšanu un Re gulu par 
administrat īvo sadarb ību, izmantojot Iekš ējā tirgus inform ācijas sistēmu 
{COM(2011) 883 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1558 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Profesion ālo kvalifik āciju direkt īvā1 ir paredz ēti profesion ālo kvalifik āciju atzīšanas 
nosacījumi uzņēmējdarbībai citās dalībvalstīs, kā arī pagaidu p ārcelšanās uz citu dal ībvalsti 
nosacījumi. 
Profesion ālo kvalifik āciju atzīšanas sist ēmas moderniz ēšana ir viens no Akta par vienoto tirgu 
divpadsmit meh ānismiem, un t ās mērķis ir nodrošin āt izaugsmi un veicin āt uzticību. Tās 
pamatā ir direkt īvas rūpīgs novērtējums, ko īstenoja laikposm ā no 2010. gada marta l īdz 
2011. gada maijam. 
2. SUBSIDIARIT ĀTE 
Profesion ālo kvalifik āciju atzīšanas noteikumi ir paredz ēti Direkt īvā 2005/36/EK par 
profesion ālo kvalifik āciju atzīšanu. Šā acquis  izmaiņas ir saist ītas ar š īs direktīvas 
grozījumiem, bet ne ar jaunas direkt īvas pieņemšanu. 
3. MĒRĶI 
Pamatojoties uz n ākamajā sadaļā izklāstīto problēmu analīzi, iniciat īvas galvenie m ērķi ir 
veicināt profesion āļu mobilit āti un pakalpojumu tirdzniec ību ES teritorij ā, risināt augsti 
kvalificētu darbinieku tr ūkuma probl ēmas un pied āvāt vairāk iespēju darba mekl ētājiem. 
4. PROBLĒMU DEFIN ĒŠANA , POLITIKAS VARIANTI UN TO IETEKME  
Problēmu jomu noteikšanas pamat ā galvenok ārt ir novērtējuma rezult āti un koment āri par 
Komisijas 2011. gada 22. j ūnija Zaļo grāmatu. 
4.1. Informācija un e-p ārvalde pilso ņiem 
Profesion āļi, kas vēlas panākt savu kvalifik āciju atzīšanu, joproj ām saskaras ar sarež ģījumiem 
saistībā ar atbilstīgas kompetent ās iestādes un iesniedzamo dokumentu noteikšanu.  
Vēl viena probl ēma ir saist īta ar elektronisko sazi ņas līdzekļu ierobežotu izmantošanu 
atzīšanas proced ūru īstenošanai. Proti, vesel ības aprūpes jomas profesion āļi un darba 
meklētāji neizmanto vienoto kontaktpunktu (turpm āk — VKP) pied āvātās iespējas, kuri 
izveidoti saist ībā ar Pakalpojumu direkt īvu. Ietekmes nov ērtējumā noteica 4 iesp ējamos 
variantus: 1) nek āda ES līmeņa rīcība; 2) valstu kontaktpunktu nostiprin āšana; 3) dal ībvalstīm 
jānodrošina centr ālais tiešsaistes punkts, kur var ētu piekļūt informācijai un īstenot atz īšanas 
procedūras; 4) VKP darb ības jomas paplašin āšana.  
Izraudzītais variants ir 4. varian ts, jo tas paredz, ka dal ībvalstīm ir jānodrošina visas 
informācijas un proced ūru pieejam ība ar tā VKP starpniec ību, kuru, visticam āk, izmantos 
profesion āļi.  
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direkt īva 2005/36/EK par profesion ālo 
kvalifikāciju atzīšanu (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.). 
 
LV 3   LV 4.2. Atzīšanas proced ūru efektivit āte 
4.2.1.  Atzīšanas proced ūru ilgums 
Direktīvā ir noteikti konkr ēti termiņi atzīšanas piepras ījumu apstr ādei (3 vai 4 m ēneši). Šie 
termiņi nešķiet piemēroti darba tirgus vajadz ībām. Turkl āt šķiet, ka nereti tos neiev ēro. 
Iekšējā tirgus inform ācijas sist ēmas (turpm āk — IMI) aizvien plaš āka izmantošana ir 
veicinājusi inform ācijas apmai ņu starp kompetentaj ām iestādēm, bet neš ķiet, ka tā būtu 
paātrinājusi proced ūras pilsoņiem.  
Tiek izskat īti 4 atšķirīgi varianti: 1) nav nek ādu politikas izmai ņu; 2) stingr āka Komisijas 
izpilde atseviš ķos gadījumos; 3) direkt īvā noteikto termi ņu samazin āšana visām profesij ām; 
4) izcelsmes dal ībvalsts iesaist īšana un Eiropas profesion ālās mobilitātes kartes izveide. 
Jāizvēlas 4. variants, jo tas probl ēmu risina augšup ēji un izveido labv ēlīgus nosac ījumus, lai 
paātrinātu atzīšanas proced ūru. Tas paredz stingr ākus termi ņus, taču nodrošina vajadz īgos 
instrumentus (profesion ālā karte), lai tos iev ērotu. Variantam vajadz īgi ierobežoti Komisijas 
ieguldījumi, un tas labv ēlīgi ietekm ētu atzīšanas izmaksas dal ībvalstīs. Tomēr dažām 
dalībvalstīm saistībā ar to būtu jāveic papildu centieni.  
4.2.2.  Kompensācijas pasākumu pamatojums un organiz ēšana 
Problēmas šajā jomā galvenok ārt saistītas ar kompetento iest āžu pieņemto lēmumu 
pamatojuma tr ūkumu, kā arī ar kompens ācijas pasākumu organiz ēšanu.  
Ietekmes nov ērtējumā ir izklāstīti šādi varianti: 1) nav nek ādu politikas izmai ņu; 2) vispus īgu 
pamatnost ādņu izstrāde attiecībā uz kompens ācijas pasākumu izmantošanu un organiz ēšanu; 
3) kompens ācijas pasākumu izmantošanas optimiz ācija; 4) 3. variants un kompens ācijas 
pasākumu regul āras organiz ēšanas nodrošin āšana. 
Secinājums — 4. variants ir visefekt īvākais, jo risina visas noteikt ās problēmas.  
4.2.3.  Kopīgu platformu nees ība 
Tika ieviestas kop īgas platformas, lai veicin ātu vispārējās atzīšanas sist ēmas īstenošanu. Lai 
gan bija m ēģinājumi to īstenot, līdz šim kop īga platforma joproj ām nav ieviesta.  
Ietekmes nov ērtējumā ir analizēti šādi varianti: 1) nek āda rīcība; 2) kop īgu platformu j ēdziena 
svītrošana; 3) kop īgu platformu j ēdziena pārskatīšana; 4) jaunu profesiju oblig āto apmācības 
prasību saskaņošana. 
Trešais variants nodrošina efekt īvāko risinājumu profesion āļiem, kas sa ņems atzīšanu bez 
kompensācijas pasākumiem.  
4.3. Automātiskās atzīšanas sist ēmas darb ība 
4.3.1.  Jaunu diplomu pazi ņošana 
Novērtējumā gūtās liecības parāda, ka jaunu arhitekt ūras diplomu pazi ņošanas un izskat īšanas 
procedūra tiek uzskat īta par apgr ūtinošu. Turkl āt veselības aprūpes nozares sešu profesiju 
obligātās apmācības prasības, kas ir oblig ātas visām dalībvalstīm, iespējams, netiek vienm ēr 
ievērotas praks ē.  
 
LV 4   LV Ietekmes nov ērtējumā ir noteikti š ādi politikas varianti: 1) nek āda rīcība; 2) valsts atbilst ības 
funkcijas; 3) ES l īmeņa atbilstības strukt ūra.  
Novērtējumā tiek secin āts, ka ir j āizvēlas 2. variants, jo tas izveidotu lab ākus nosac ījumus 
diplomu laic īgākai paziņošanai, mazin ātu slogu, kas saist īts ar diplomu izskat īšanu, un 
nodrošinātu obligāto apmācības prasību ievērošanu.  
4.3.2.  Obligāto apmācības prasību korekcijas 
Direktīvā noteiktās obligātās apmācības prasības ne vienm ēr atspogu ļo zinātnes un tehnikas 
attīstību, kā arī nesenās izglītības reformas. 
a) Obligāto apmācības periodu preciz ēšana ārstiem, m āsām un vecm ātēm: apmācības 
obligātais ilgums ir izteikts gados vai apm ācību stund ās. Tādēļ radušās atšķirīgas 
interpretācijas par to, vai šie divi krit ēriji veido divas iesp ējas vai ir kop ēji. Tiek apsv ērti šādi 
varianti: 1) nek āda rīcība; 2) viena krit ērija izslēgšana; 3) abu krit ēriju apvienošana un ārstiem 
paredzētā gadu skaita piel āgošana; 4) 3. risin ājums, kā arī atsauces ieviešana uz Eiropas 
kredītpunktu p ārneses un uzkr āšanas sist ēmu (turpm āk — ECTS ). 
Izraudzītais variants ir 4. variants, jo tas preciz ē juridiskos noteikumus (gadu skaitu un stundu 
skaitu piem ēro kopā), kā arī sniedz nepieciešamo elast ību ārstiem (apm ācības stundu skaits 
tiek sadal īts uz vismaz pieciem gadiem). 
b) Apmācības sākšanas pras ības māsām un vecm ātēm: pašlaik uz apm ācības sākšanu māsām 
un vecm ātēm attiecas nosac ījums, ka j ābūt pabeigtai vismaz 10 gadus ilgai visp ārējai 
izglītībai. Ņemot vērā šo profesiju att īstību, ieinteres ētās personas argument ēja, ka apm ācībai 
jāparedz nosac ījums, ka j ābūt pabeigtai 12 gadus ilgai visp ārējai izglītībai, kā tas ir jau 
24 dalībvalstīs. Tiek izskat īti šādi varianti: 1) nek āda rīcība; 2) 12 gadi ab ām profesij ām; 3) 
prasības atjaunin āšana vecm ātēm; 4) pras ība par 12 gadiem vai l īdzvērtīgu periodu ab ām 
profesijām, kā arī pārejas perioda paredz ēšana.  
Izraudzītais variants ir 4. variants. Tas ļauj dalībvalstīm izglītot prasm īgākas un neatkar īgākas 
māsas un vecm ātes, kā arī saglabā uzticību māsu un vecm āšu kvalifik ācijām, kas ieg ūtas ES 
dalībvalstī.  
c) Jaunu aptieku atv ēršana: 1985. gad ā pieņemtais izņēmums ļauj dalībvalstīm neapstiprin āt 
farmaceita kvalifik ācijas atz īšanu jaunu aptieku atv ēršanai vai p ārvaldībai. Tā ir 
diskrimin ācija pret ES pilso ņiem. Ietekmes nov ērtējumā ir analizēti šādi varianti: 1) nek āda 
rīcība; 2) šā noteikuma atcelšana. Izraudz ītais variants ir 2. variants, jo p ārtrauc pašreiz ējo 
diskrimin āciju uz ārvalstīs iegūtas kvalifik ācijas pamata. 
d) Obligātās apmācības prasības arhitektiem: t ās vairs neatspogu ļo arhitekt ūras izglītības 
dominējošo standartu. Turkl āt direktīva neietver pras ības attiec ībā uz arhitekta pilnu 
kvalifikāciju, it seviš ķi praktisko pieredzi. Tiek apsv ērti šādi varianti: 1) nek āda rīcība; 2) 
apmācības obligātā laika pagarin āšana no 4 l īdz 5 gadiem; 3) laika pagarin āšana līdz 5 gadiem 
un 2 gadu uzraudz ītas praktisk ās pieredzes ietveršana; 4) 6 gadu apm ācības noteikšana 
arhitektiem, kura ietvertu ne maz āk kā 4 gadus universit ātes izglītības un ne maz āk kā 1 gadu 
praktiskās pieredzes.  
Ir izraudz īts 4. variants, jo tas nodrošina direkt īvas prasību ciešāku saska ņošanu ar 
vispārpieņemtajiem standartiem.  
 
LV 5   LV 4.3.3.  Automātiskā atzīšana, pamatojoties uz profesion ālo pieredzi 
No kompetentaj ām iestādēm saņemtā atgriezenisk ā saite liecina, ka 1958. gada Starptautisk ā 
standartiz ētā visu ekonomisk ās darbības veidu klasifik ācija (turpm āk — ISIC), kas ir 
IV pielikuma pamat ā, ne vienm ēr ļauj noteikt profesijas, kur ām ir jāpiemēro autom ātiskā 
atzīšana. Tas profesion āļiem rada tiesisko nenoteikt ību.  
Ietekmes nov ērtējumā ir apsv ērti šādi varianti: 1) nek āda rīcība; 2) 1958. gada ISIC 
klasifikācijas tūlītēja aizstāšana ar citu klasifik āciju; 3) 1958. gada ISIC klasifikācijas 
atjaunināšana ar jaun āko 2008. gada ISIC klasifikāciju; 4) liel ākas elastības ieviešana, lai 
turpmāk būtu iespējama klasifik ācijas moderniz ēšana. 
Jāizvēlas 4. variants: tas ļauj darbības pārskatīt vēlākā posmā, izmantojot p ētījuma rezult ātus, 
kurā būtu novērtēta ietekme uz daž ādām ieinteres ētajām personām. 
4.4. Uzņēmējdarbība citā dalībvalstī 
4.4.1.  Kvalifikāciju līmeņi 
Ja pieteikuma iesniedz ēja kvalifik ācija par diviem vai vair ākiem kvalifik ācijas līmeņiem 
atšķiras no kvalifik ācijas, ko pieprasa uz ņemošā dalībvalsts, uz pieteikuma iesniedz ēju 
neattiecas direkt īvā paredzētie ieguvumi, piem ēram, procesu ālās garantijas. Tiek apšaub īta 
direktīvā noteikto kvalifik ācijas līmeņu nozīme galvenok ārt tādēļ, ka tie nav saska ņoti ar 
Eiropas kvalifik āciju sistēmu2.  
Ietekmes nov ērtējumā ir apsvērti šādi varianti: 1) nek āda ES līmeņa rīcība; 2) izgl ītības 
līmeņu klasifik ācijas vienk āršošana; 3) klasifik ācijas izslēgšana no direkt īvas. 
Izraudzītais variants ir 2. variants, jo tas samazin ātu pašreiz ējo tiesisko nenoteikt ību, kas 
saistīta ar pieteikumiem, kurus izskata saska ņā ar Līgumu. Pašreiz ējā klasifikācija joproj ām 
būtu atsauces punkts kvalifik āciju salīdzināšanai.  
4.4.2.  Daļēja piekļuve 
Saimniecisk ās darbības, kas saist ītas ar konkr ētu profesiju, var b ūtiski atšķirties daž ādās 
dalībvalstīs. Zināšanu pārbaude vai adapt ācijas periods, iesp ējams, ne vienm ēr kompens ē šīs 
atšķirības. Kā alternatīvu jaunas apm ācības pabeigšanai uz ņemošajā dalībvalstī Eiropas 
Savienības Tiesa noteica principu par da ļēju piekļuvi profesijai3.  
Ietekmes nov ērtējumā ir apsvērti šādi varianti: 1) nek āda rīcība; 2) ieviest direkt īvā daļējas 
piekļuves iesp ēju visām profesij ām; 3) ieviest direkt īvā daļējas piekļuves iesp ēju, bet to 
neattiecin āt uz profesij ām, kas skar sabiedr ības veselību. 
Izraudzītais variants ir 3. va riants. Tas var samazin āt mobilitātes ierobežojumus, vienlaikus 
ņemot vērā patērētāju aizsardz ību un pacientu droš ību.  
                                                 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. apr īļa Ieteikums par Eiropas kvalifik āciju 
ietvarstrukt ūras izveidošanu m ūžizglītībai, OV 2008/C 111/01. 
3 Lieta C-330/03, 2006. gada 19. janv āris, Eiropas Savien ības Tiesas zi ņojumi, 2006. gads, I-801. lpp. 
 
LV 6   LV 4.4.3.  Mobilitāte no dal ībvalstīm, kurās nav regul ējuma, uz dal ībvalstīm, kurās ir 
regulējums (uzņēmējdarbība) 
Profesion āļiem, kas ir no dal ībvalstīm, kurās nav regul ējuma, pašlaik ir j āpierāda 2 gadu 
profesion ālā pieredze p ēdējo 10 gadu laik ā vai jāpierāda, ka viņi ir pabeiguši „reglament ētu 
izglītību vai apm ācību”, kas piel āgota konkr ētajai profesijai.  
Ietekmes nov ērtējumā ir aplūkoti šādi varianti: 1) nek āda rīcība; 2) reglament ētās izglītības un 
apmācības jēdziena paplašin āšana; 3) visu konkr ēto prasību atcelšana. 
Izraudzītais variants ir 3. variants, jo tas vienk āršotu administrat īvās prasības profesion āļiem, 
kas ir no dal ībvalstīm, kurās nav regul ējuma.  
4.5. Pagaidu p ārcelšanās 
Īpaša rež īma ieviešana p ārrobežu pakalpojumu sniegšanas br īvībai bija Profesion ālo 
kvalifikāciju direkt īvas galvenais jaunin ājums 2005. gad ā. Tomēr kompetent ās iestādes ir 
sniegušas inform āciju par ierobežotu pieredzi. Tas var ētu būt saistīts ar juridiskaj ām 
prasībām, kas attiecas uz profesion āļiem, un ar dažu noteikumu skaidr ības trūkumu.  
4.5.1.  Prasības profesion āļiem, kas ir no dal ībvalstīm, kurās nav regul ējuma 
Tiek aplūkoti šādi varianti: 1) nek āda rīcība; 2) „reglament ētās izglītības un apm ācības” 
jēdziena paplašin āšana; 3) tādu profesion āļu atbrīvošana, kas pavada pat ērētājus.  
Trešais variants nodrošina elast ību un efekt īvāku risinājumu, pat ja tas attiecas tikai uz nelielu 
profesion āļu daļu. No 3. varianta j āizslēdz darbības, kas saist ītas ar sabiedr ības veselības un 
drošības risku. 
4.5.2.  Pagaidu mobilit āte ar kvalifik āciju iepriekš ēju pārbaudi 
Tiek apsv ērti vairāki varianti: 1) nek āda rīcība; 2) dal ībvalstis sagatavotu to profesiju 
sarakstu, kas skar vesel ību un droš ību; 3) Komisija noteiktu to profesiju sarakstu, kas skar 
veselību un droš ību.  
Jāizvēlas 2. variants, jo tas ievieš liel āku skaidrību attiecībā uz spēkā esošajiem noteikumiem, 
neradot b ūtiskas papildu izmaksas.  
4.5.3.  Skaidrības trūkums attiec ībā uz režīma darbības jomu 
Ietekmes nov ērtējumā ir apsvērti šādi varianti: 1) nek āda rīcība; 2) nor ādījumu sniegšana 
kompetentaj ām iestādēm; 3) maksim ālā laika/biežuma noteikšana „pakalpojumu pagaidu un 
neregulārai sniegšanai”.  
Secinājums — izraudz ītais variants ir 2. variants, jo tas ir nesaistošs un elast īgs risinājums, 
kas atbilst Tiesas judikat ūrai, vienlaikus nodrošinot vajadz īgās norādes kompetentaj ām 
iestādēm.  
4.6. Direktīvas darbības joma 
Direktīva tikai zin āmā mērā attiecas uz trešo valstu kvalifik āciju turētājiem un neattiecas uz 
pilnībā kvalificētiem profesion āļiem un not āriem.  
 
LV 7   LV 4.6.1.  Nepilnīgi kvalific ēti profesion āļi 
Tiek aplūkoti šādi varianti: 1) nek āda rīcība; 2) direkt īvas darbības jomas paplašin āšana; 3) 
2. variants un situ ācijas paskaidrošana izcelsmes dal ībvalstī.  
Efektīvākais risin ājums ir 3. variants, jo  tas ne tikai organiz ē profesion āļa pārvietošanos uz 
uzņemošo dal ībvalsti, bet ar ī viņa atgriešanos izcelsmes dal ībvalstī. 
4.6.2.  Trešās valsts kvalifik ācijas 
Tiek apsv ērti trīs varianti: 1) nek āda rīcība; 2) pras ību par 3 gadu profesion ālo pieredzi 
samazināt līdz 2 gadiem; 3) direkt īvas darbības jomas paplašin āšana, lai ietvertu trešo valstu 
kvalifikāciju atzīšanu (pie pirm ās atzīšanas).  
Jāizvēlas 1. variants, jo p ārējos divus variantu s neatbalsta dal ībvalstis, k ā arī tie ir pārlieku 
vērienīgi, ņemot vērā pašreizējo situāciju. 
4.6.3.  Notāri 
Ietekmes nov ērtējumā ir apsvērti šādi varianti: 1) nek āda rīcība; 2) not āra darbību izslēgšana 
no direkt īvas; 3) direkt īvas paplašin āšana, lai ietvertu uz ņēmējdarbības gadījumus; 4) 
uzņēmējdarbība ar ierobežotu pakalpojumu sniegšanas jomu; 5) direkt īvas piln īga 
piemērošana.  
Secinājums — 4. variants vislab āk atbilst profesijas specifikai. 
4.7. Pacientu aizsardz ība 
Direktīvas novērtēšanas laik ā sabiedrības veselība bija īpašs jautājums.  
4.7.1.  Profesion āļu statusa garantijas 
Dažas ieinteres ētās personas, pat dažas vald ības, ierosin āja direktīvā noteikt par oblig ātu 
nepārtrauktu profesion ālo attīstību. Kompetent ās iestādes arī pauda bažas par ārstiem vai 
māsām, kas nav praktiz ējuši daudzus gadus vai kam, iesp ējams, ir aizliegts praktiz ēt 
disciplināru vai soda sankciju d ēļ.  
Tiek aplūkoti šādi varianti: 1) nek āda rīcība; 2) jaunu pras ību pievienošana nep ārtrauktajai 
profesion ālajai attīstībai un nesena profesion ālā pieredze; 3) jaunu pras ību pievienošana 
attiecībā uz nesenu profesion ālo pieredzi; 4) br īdināšanas meh ānisma ieviešana kop ā ar 
lielāku pārredzamību starp dal ībvalstīm saistībā ar nepārtrauktu profesion ālo attīstību.  
Izraudzītais variants ir 4. variants, jo tas efekt īvi samazina risku, ka vesel ības aprūpes 
profesion āļi pārcelsies no vienas dal ībvalsts uz citu, lai gan tiem nav at ļauts praktiz ēt.  
4.7.2.  Valodas prasmju garantijas  
Profesion āļu valodas zin āšanas pacientiem ir jut īgs jautājums. Direkt īva profesion āļiem 
paredz pien ākumu, bet nenosaka nek ādus konkr ētus veidus, k ā dalībvalstīm ir jāpiemēro šis 
pienākums. Šaj ā saistībā ir paustas bažas attiec ībā uz veselības aprūpes profesion āļiem.  
Ietekmes nov ērtējumā ir analiz ēti šādi varianti: 1) nek āda rīcība; 2) valodas prasmju 
sistēmisku pārbaužu ieviešana vesel ības aprūpes profesion āļiem un šo p ārbaužu saska ņošana 
 
LV 8   LV ES līmenī; 3) noteikumu preciz ēšana par to, k ā pārbaudīt profesion āļu valodas prasmes katr ā 
gadījumā atsevišķi.  
Izraudzītais variants ir 3. va riants, jo nodrošina l īdzsvaru starp nepieciešam ību nodrošin āt 
pacientu droš ību un atzīšanas proced ūru vajadzīgo efektivit āti.  
4.8. Reglament ēto profesiju p ārredzamības trūkums un kvalifik ācijas pras ību 
pamatojums   
ES ir 800 reglament ētu profesiju kategorijas. Ar reglament ētajām profesij ām saistītie 
paredzētie uzdevumi, k ā arī vajadzīgais kvalifik ācijas veids var b ūtiski atšķirties daž ādās 
dalībvalstīs.  
Ņemot vērā pašreizējās debates par reglament ēto profesiju skaitu (un Eiropas Parlamenta 
prasību samazin āt šo skaitu), š ķiet, ka pirm ām kārtām ir jānodrošina reglament ēto profesiju 
lielāka pārredzamība un pamatojums.  
Ietekmes nov ērtējumā ir izskat īti šādi varianti: 1) nek āda ES līmeņa rīcība; 2) liel ākas 
pārredzamības nodrošin āšana attiec ībā uz profesiju reglament ēšanu; 3) 2. variants un 
savstarpējas novērtēšanas uzs ākšana; 4) 2. variants un īpaša režīma ieviešana profesij ām, kas 
tiek reglament ētas tikai vien ā dalībvalstī.  
Izraudzītais variants ir 3. variants, jo tas efekt īvi uzlabotu p ārredzamību un mudin ātu 
dalībvalstis nov ērtēt un salīdzināt to valstu regul ējumus. 
5. TIESĪBU AKTU KOPUMA KOP ĒJĀ IETEKME  
Politikas variantus apvieno t ā, lai nodrošin ātu iniciatīvas iekšējo saskaņotību. Vienm ēr tiek 
apsvērta ietekme uz ieinteres ētajām person ām, kā arī administrat īvais slogs un atbilst ības 
izmaksas, ko rada izraudz ītie politikas varianti.  
6. UZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Ir noteikti konkr ēti rādītāji, lai uzraudz ītu direktīvas īstenošanas progresu. Ir ar ī paredzētas 
ziņojumu sniegšanas pras ības, lai nov ērtētu dažādo atzīšanas sist ēmu darbību.