ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Zāļu aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0394/2006 - 2006/2161(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0227 - 0227



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Zāļu aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0394/2006 — 2006/2161(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1], - ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem ar aģentūras atbildēm [2], - ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007), - ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un it īpaši tās 185. pantu, - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru [4], un it īpaši tās 68. pantu, - ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0099/2007), 1. sniedz Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā). [1] OV C 266, 31.10.2006., 4. lpp. [2] OV C 312, 19.12.2006., 12. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1901/2006 (OV L 378, 27.12.2006., 1. lpp.). [5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. --------------------------------------------------
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0392/2006 - 2006/2159(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0214 - 0215



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0392/2006 — 2006/2159(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1], - ņemot vērā Revīzijas palātas Ziņojumu par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2005. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm [2], - ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007), - ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un it īpaši tās 185. pantu, - ņemot vērā Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā [4], un it īpaši tās 14. pantu, - ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0105/2007), 1. sniedz Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras direktoram apstiprinājumu par aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā). [1] OV C 266, 31.10.2006., 19. lpp. [2] OV C 312, 19.12.2006., 24. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1112/2005 (OV L 184, 15.7.2005., 5. lpp.). [5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. --------------------------------------------------
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0387/2006 - 2006/2154(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0190 - 0191



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0387/2006 — 2006/2154(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1], - ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. finanšu gada pārskatiem ar Fonda atbildēm [2], - ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007), - ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un it īpaši tās 185. pantu, - ņemot vērā Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi [4] un it īpaši tās 16. pantu, - ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0098/2007), 1. sniedz Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izpilddirektoram apstiprinājumu par fonda 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā). [1] OV C 266, 31.10.2006., 37. lpp. [2] OV C 312, 19.12.2006., 80. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1111/2005 (OV L 184, 15.7.2005., 1. lpp.). [5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. --------------------------------------------------
EIROPAS PARLAMENTA REZOL ŪCIJA
ar koment āriem, kuri ir neat ņemama da ļan ol ēmuma par Eiropas Savien ības 2004. finan šu gada
visp ārējābudžeta izpildes apstiprin āšanu, VIII (B) ieda ļa – Eiropas datu aizsardz ības uzraudz ītājs
EIROPAS PARLAMENTS,
—ņemot v ērāEiropas Savien ības 2004. finan šu gada visp ārējo budžetu (1),
—ņemot v ērāEiropas Kopienu 2004. finan šu gada gal īgos p ārskatus – III s ējums (N6-0027/2005 – C6-
0365/2005),
—ņemot v ērāRevīzijas pal ātas gada p ārskatu par 2004. finan šu gadu un to iest āžu atbildes, kur ās veikta
revīzija (2),
—ņemot v ērādeklar āciju par p ārskatu ticam ību un pak ārtoto dar ījumu likum ību un pareiz ību (3), kuru
Revīzijas pal āta ir sniegusi saska ņāar EK l īguma 248. pantu,
—ņemot v ērāPadomes 2006. gada 14. marta ieteikumu (5971/2006 – C6-0092/2006),
—ņemot v ērāEK l īguma 272. panta 10. punktu, k āarī275. un 276. pantu,
—ņemot v ērāPadomes 2002 gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finan šu regulu, ko
piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam (4), un it īpašitās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,
—ņemot v ērā1977. gada 21. decembra Finan šu regulu, ko piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam
budžetam (5),
—ņemot v ērāReglamenta 71. pantu un V pielikumu,
—ņemot v ērāBudžeta kontroles komitejas zi ņojumu un Pilso ņub r īvību, tieslietu un iek šlietu komitejas
atzinumu (A6-0117/2006),
1. atz īmē, ka 2004. gad āEiropas datu aizsardz ības uzraudz ītājs p ārvald īja budžetu EUR 1 942 279
apm ērāun t āizmanto šanas l īmenis bija 54,67 %;
2. atz īmē,k ap ēc Rev īzijas pal ātas veikt ās EDAU rev īzijas nav izteikti apsv ērumi (Rev īzijas pal ātas gada
pārskata 9. noda ļas 24. punkts);
3. atz īmē, ka 2004. gada 24. j ūnijāKomisijas, Eiropas Parlamenta un Padomes ģener ālsekret āri kop āar
EDAU, lai tam pal īdzētu tr īs gadu s ākumposm ā, parakst īja administrat īvās sadarb ības nol īgumu,
saska ņāar kuru
— Komisijas gr āmatvedis un iek šējais revidents ir iecelti par EDAU gr āmatvedi un iek šējo revidentu;
— Komisijas dienesti pal īdz veikt visus uzdevumus saist ībāar to darbinieku vad ību, kas ir saist īti ar
attiec īgo iest ādi (person āla pie ņemšana darb ā, ties ību noteik šana, algu izmaksa, medic īnisko izde-
vumu atl īdzība, komand ējumu maks ājumi utt.);
— Komisijas dienesti pal īdz EDAU ar īsagatavot un īstenot budžetu;
— EDAU atrodas Eiropas Parlamenta telp ās; Eiropas Parlamenta strukt ūrvien ības pal īdz EDAU
materi āli un praktiski saist ībāar iek ārtošanos telp ās (telpu dro šība, pasts, datori, telefoni, biroji
un pieg ādes).
4. uzskata, ka, ņemot v ērāEDAU administr ācijas nelielos izm ērus, b ūtu v ēlama sadarb ības nol īguma
atjauno šana.
5. aicina Eiropas datu aizsardz ības uzraudz ītāju ar īturpm āk veidot šo instit ūciju, piln ībāievērojot liku-
mības, pareiz ības un pareizas finan šu vad ības pamatprincipus.6.12.2006. L 340/50 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
(1) OV L 53, 23.2.2004.
(2) OV C 301, 30.11.2005., 1. lpp.
(3) OV C 301, 30.11.2005., 9. lpp.
(4) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp
(5) OV L 356, 31.12.1977., 1. lpp.
C 493/149

P9_TA(2022)0221

Nolīguma par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu pagarināšana ***

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, par to, lai pagarinātu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 493/17)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (06531/2022),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 189. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C9-0147/2022),

— ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A9-0153/2022),

1. sniedz piekrišanu nolīguma pagarināšanai;
2. Veicot riska novērtēšanu, ļoti lielas tiešsaistes platformas īpaši ņem vērā to, kā to satura moderācijas, ieteikumu sistēmas un reklāmas atlases un rādīšanas sistēmas ietekmē šā panta 1. punktā minētos sistēmiskos riskus, to starpā potenciāli ātru nelikumīga satura un to noteikumiem neatbilstošas informācijas izplatīšanu plašā mērogā.

2. Veicot riska novērtēšanu, ļoti lielas tiešsaistes platformas īpaši ņem vērā to, vai un kā to satura moderācijas sistēmas, noteikumi, kopienas standarti, algoritmiskās sistēmas , ieteikumu sistēmas un reklāmas atlases un rādīšanas sistēmas , kā arī pamatā esošā datu vākšana, apstrāde un profilēšana ietekmē šā panta 1. punktā minētos sistēmiskos riskus, to starpā potenciāli ātru nelikumīga satura un to noteikumiem neatbilstošas informācijas izplatīšanu plašā mērogā.
(10b)

Lai nodrošinātu juridisko konsekvenci, tiek uzskatīts, ka aktam ir juridiskas sekas un tādējādi uz to var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar LESD 263. panta pirmo daļu, kā to interpretējusi EST (1a) . Uzskatīt, ka aktam ir juridiskas sekas, nozīmē to, ka uz aktu var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu neatkarīgi no tā formas, jo akta būtību vērtē pēc tā radītajām sekām, mērķa un satura (1b) .
(7a)

Ekonomikas digitalizācija ir viens no Savienības nākotnes ekonomikas un izaugsmes stratēģijas stūrakmeņiem. Savienībai vajadzētu būt pievilcīgai videi no digitālo uzņēmumu viedokļa, jo īpaši saistībā ar to komerciālo, inovācijas un nodarbinātības potenciālu. Tomēr digitālās preces un pakalpojumi parasti ir ļoti mobili un nemateriāli un līdz ar to vairāk pakļauti agresīvas nodokļu plānošanas praksei, jo daudzu uzņēmējdarbības modeļu izmantošanai nav nepieciešama fiziska infrastruktūra, lai veiktu darījumus ar klientiem un radītu peļņu. Iepriekš minētais liek apšaubīt tradicionālajām nozarēm izstrādāto Savienības uzņēmumu ienākuma nodokļa modeļu piemērotību, tostarp attiecībā uz to, cik lielā mērā būtu iespējams pilnībā pārstrādāt vērtēšanas un aprēķināšanas kritērijus tā, lai tie būtu pielāgoti 21. gadsimta komerciālajām darbībām. Turklāt tas ir radījis situāciju, kad tiešsaistes pārdevējiem un pārdevējiem, kas darbojas ar platformu starpniecību, pašlaik ir iespēja radīt ienākumus, kuru paziņošana ir nepietiekama, un līdz ar to pastāv augsts risks, ka šie ienākumi netiek aplikti ar nodokli pilnā apmērā vai vispār netiek aplikti ar nodokli.
(2) Pāreja uz klimatneitrālu aprites ekonomiku ir viens no svarīgākajiem Savienības politikas mērķiem. 2019. gada 12. decembrī Eiropadome apstiprināja mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem. Lai gan cīņa pret klimata pārmaiņām un vides degradāciju ilgtermiņā dos labumu visiem un vidējā termiņā nodrošinās iespējas un risināmus jautājumus, ne visi reģioni un dalībvalstis sāk pārkārtošanos no viena izejas punkta, kā arī tiem ir atšķirīgas reaģēšanas spējas. Daži no tiem ir attīstītāki nekā citi, savukārt pārkārtošanās ir saistīta ar plašāku sociālo un ekonomisko ietekmi uz tiem reģioniem, kuri lielā mērā ir atkarīgi no fosilā kurināmā – jo īpaši oglēm, lignīta, kūdras un degslānekļa – vai nozarēm, kurās ir vislielākā siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte. Šāda situācija rada ne tikai dažāda ātruma pārkārtošanās risku Savienībā attiecībā uz rīcību klimata politikas jomā, bet arī pieaugošas atšķirības starp reģioniem, kas kaitē sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas mērķiem.

(2) Pāreja uz klimatneitrālu aprites ekonomiku ir viens no svarīgākajiem Savienības politikas mērķiem. 2019. gada 12. decembrī Eiropadome apstiprināja mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem. Lai gan cīņa pret klimata pārmaiņām un vides degradāciju ilgtermiņā dos labumu visiem un vidējā termiņā nodrošinās iespējas un risināmus jautājumus, ne visi reģioni un dalībvalstis sāk pārkārtošanos no viena izejas punkta, kā arī tiem ir atšķirīgas reaģēšanas spējas. Daži no tiem ir attīstītāki nekā citi, savukārt pārkārtošanās ir saistīta ar plašāku sociālo, ekonomisko un ar vidi saistīto ietekmi uz tiem reģioniem, kuri lielā mērā ir atkarīgi no fosilā kurināmā — jo īpaši oglēm, lignīta, kūdras , ko izmanto enerģijai, un degslānekļa — vai nozarēm, kurās ir vislielākā siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte. Šāda situācija rada ne tikai dažāda ātruma pārkārtošanās risku Savienībā attiecībā uz rīcību klimata politikas jomā, bet arī pieaugošas atšķirības starp reģioniem, jo īpaši tālākajos reģionos, attālos, salu un nelabvēlīgā ģeogrāfiskajā situācijā esošos apgabalos, kā arī apgabalos, kurus skar iedzīvotāju skaita samazināšanās problēmas, kas kaitē sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas mērķiem.
(2) Lai gan nodokļa maksātājs, kurš, izmantojot elektronisku saskarni, veicina preču piegādi Kopienā personai, kas nav nodokļa maksātāja, saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem var atskaitīt PVN, kas samaksāts piegādātājiem, kuri neveic uzņēmējdarbību Kopienā, tomēr pastāv risks, ka šāds piegādātājs nesamaksā PVN nodokļu iestādēm. Lai izvairītos no šāda riska, piegāde no piegādātāja, kas pārdod preces, izmantojot elektronisku saskarni, būtu jāatbrīvo no PVN, savukārt šādam piegādātājam būtu piešķiramas tiesības atskaitīt PVN priekšnodokli, ko tas samaksājis par piegādāto preču iegādi vai importu.

(2) Lai gan nodokļa maksātājs, kurš, izmantojot elektronisku saskarni, veicina preču piegādi Kopienā personai, kas nav nodokļa maksātāja, saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem var atskaitīt PVN, kas samaksāts piegādātājiem, kuri neveic uzņēmējdarbību Kopienā, tomēr pastāv risks, ka šāds piegādātājs nesamaksā PVN nodokļu iestādēm. Lai izvairītos no šāda riska, piegāde no piegādātāja, kas pārdod preces, izmantojot elektronisku saskarni, būtu jāatbrīvo no PVN, savukārt šādam piegādātājam būtu piešķiramas tiesības atskaitīt PVN priekšnodokli, ko tas samaksājis par piegādāto preču iegādi vai importu. Šajā nolūkā piegādātājam vienmēr vajadzētu būt reģistrētam tajā dalībvalstī, kurā šis piegādātājs minētās preces iegādājis vai importējis.
(8)

Nemitīgi pieaugot nodokļu maksātāju mobilitātei, pārrobežu darījumu skaitam, finanšu instrumentu internacionalizācijai un no tā izrietošajam pieaugošajam krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un agresīvas nodokļu plānošanas riskam , kas krietni pārsniedz Savienības robežas, Savienības vai dalībvalstu interesēs varētu būt Eiropas elektronisko sistēmu pielāgošana un attiecināšana uz trešām valstīm, kas nav Programmas asociētās valstis, un uz starptautiskām organizācijām. Tā varētu izvairīties no administratīvā sloga un izmaksām, kas saistīti ar divu līdzīgu elektronisko sistēmu izstrādi un izmantošanu — vienu informācijas apmaiņai Savienībā un otru starptautiskā mērogā. Tādēļ, ja šāda interese ir pienācīgi pamatota, būtu jānosaka, ka Eiropas elektronisko sistēmu pielāgošana vai paplašināšana sadarbībai ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām Programmas īstenošanas ietvaros ir uzskatāma par attiecināmām izmaksām.
C 116/20

P8_TA(2019)0336

To trešo valstu saraksts, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu saraksts, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 4. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (COM(2018)0745 – C8-0483/2018 – 2018/0390(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 116/09)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0745),

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0483/2018),

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

— ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 2. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

— ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

— ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0047/2019),

1. pieņem nostāju pirmajā lasījumā, atbalstot Komisijas priekšlikumu;

2. prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt;
i)

attiecībā uz ārējām pārrobežu Interreg programmām, kas saņem atbalstu no IPA III un KASSI — kā vienu summu (“IPA III PRS” vai “Kaimiņattiecību PRS”), kur apvienota iemaksa no [2. kategorijas “Kohēzija un vērtības” apakškategorijas “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija”] un no [6. kategorijas “Kaimiņattiecības un pasaule”];
(43)

Lai aizsargātu akcionāru, ▌kreditoru , tīrvērtes dalībnieku un to klientu tiesības, būtu jānosaka skaidri pienākumi attiecībā uz CCP aktīvu un pasīvu vērtēšanu un attiecībā uz tās pieejas vērtēšanu, kādu minētajām personām piemērotu, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību. Vajadzētu būt iespējamai vērtēšanu sākt jau atveseļošanas posmā. Pirms jebkādas noregulējuma darbības īstenošanas būtu godīgi un reālistiski jāizvērtē CCP aktīvi un pasīvi , tostarp cena, par kādu tiktu izbeigta līgumu darbība CCP struktūrā, un šāda vērtēšana būtu jāveic, ņemot vērā tirgus svārstības un likviditāti noregulējuma laikā . Būtu jāparedz tiesības šādu vērtējumu pārsūdzēt tiesā, bet tikai kopā ar lēmumu par noregulējumu. Turklāt dažos gadījumos pēc noregulējuma instrumentu izmantošanas būtu jāveic ex post salīdzinājums starp pieeju, kas akcionāriem, kreditoriem , tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem ir faktiski piemērota, ar pieeju, kura tiem būtu piemērota, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP un ja tā vietā uz tiem attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu vai citiem mehānismiem, kas paredzēti CCP darbības noteikumos vai saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru , kurā pienācīgi ņem vērā ticami iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, kas varētu izpausties kā sistēmiska nestabilitāte un tirgus satricinājums . Ja akcionāri, kreditori , tīrvērtes dalībnieki un to klienti ir ar maksājumu vai atlīdzību par saviem prasījumiem saņēmuši mazāku summu par to summu, kuru tie būtu saņēmuši, ja noregulējuma iestāde nebūtu veikusi noregulējuma darbību attiecībā uz CCP un ja tā vietā uz tiem attiektos iespējamas nenokārtotas saistības saskaņā ar CCP atveseļošanas plānu vai citiem mehānismiem, kas paredzēti CCP darbības noteikumos vai saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru , kurā pienācīgi ņem vērā ticami iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, kas varētu izpausties kā sistēmiska nestabilitāte un tirgus satricinājums , tiem konkrētos gadījumos būtu tiesības uz šīs starpības apmaksu. Aprēķinot, kādu summu tie būtu saņēmuši, nebūtu jārēķinās ar finansiālu atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem. Atšķirībā no vērtēšanas, ko veic pirms noregulējuma darbības, šajā gadījumā vajadzētu būt iespējai minēto salīdzinājumu apstrīdēt atsevišķi no lēmuma par noregulējumu. Būtu jāļauj dalībvalstīm brīvi lemt par procedūru, kas jāizmanto, lai akcionāriem, kreditoriem , tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem kompensētu jebkādu konstatēto piemērotās pieejas atšķirību.