ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

pauž bažas par ierosināto likumu par nevalstiskajām organizācijām attīstības veicināšanai; prasa Gvatemalas Kongresam saskaņā ar ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja sniegtajām tehniskajām konsultācijām atturēties no šī likumprojekta pieņemšanas, jo tas, ja tiktu pieņemts, varētu ierobežot vārda brīvību un NVO pulcēšanās brīvību, ierobežot to piekļuvi finansējumam un sašaurināt to definīciju, tādējādi ierobežojot to darbības jomu un apgrūtinot to darbību, kā arī varētu pavērt iespējas to patvaļīgai aizliegšanai; atgādina Gvatemalas iestādēm un institūcijām par nepieciešamību izveidot un uzturēt NVO darbībai drošu un labvēlīgu vidi, lai tās varētu brīvi paust savu viedokli un strādāt plašas sabiedrības labā;
16.

uzsver risku, ko rada kavēšanās banku savienības padziļināšanā; atzinīgi vērtē secinājumus, kas iekļauti Eurogrupas 2018. gada 4. decembra ziņojumā līderiem par EMS padziļināšanu, kuru pilnībā apstiprināja 2018. gada 14. decembra Eurosamits; it īpaši atzinīgi vērtē ierosinājumu ieviest VNF kopīgo atbalsta mehānismu ar nosacījumu, ka tiks panākts pietiekams progress riska mazināšanas jomā, kas ir jāizvērtē 2020. gadā, un to, ka tika apstiprināts noteikumu un nosacījumu saraksts attiecībā uz ESM reformu; atgādina savu iepriekšējo nostāju attiecībā uz nepieciešamību pabeigt Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas (ENAS) izveidi, atzīstot, ka riska mazināšanai un riska dalīšanai būtu jāiet roku rokā; atzīmē, ka nav panākti tūlītēji rezultāti attiecībā uz eurozonas nākotnes budžetu un stabilizēšanas funkciju, taču pienācīgi ņem vērā pilnvarojumu strādāt pie budžeta instrumenta konverģences un konkurētspējas nodrošināšanai; uzsver, ka būtisks progress ir panākts riska mazināšanas jomā; atgādina, ka šī progresa panākšanā nozīmīgu ieguldījumu ir sniedzis Parlaments, it īpaši banku nozares tiesību aktu kopuma un prudenciālā atbalsta mehānisma ienākumus nenesošiem aizdevumiem jomā;
9.

pauž nožēlu par to, ka jauno muitas savienības IT sistēmu īstenošana ir vairākkārt aizkavējusies, kā rezultātā Komisija Parlamentam un Padomei lūdza pagarināt pārejas periodu pēc 2020. gadā noteiktā beigu termiņa, kā tas paredzēts Savienības Muitas kodeksā; pauž nožēlu par to, ka Komisija šā jaunā pagarinājuma pamatošanai ir iesniegusi tikai nepilnīgu informāciju, it īpaši attiecībā uz to, kas ir Komisijas kompetencē un kas — dalībvalstu kompetencē, tādējādi neļaujot Parlamentam pienācīgi veikt budžeta un politisko kontroli;
i)

atzīt dažādos līmeņos paveikto darbu, lai identificētu ietekmes veidus un instrumentus, kuri tiek vērsti pret ES un tās kaimiņvalstīm; veicināt izpratni par notiekošajām dezinformācijas kampaņām un lielāku uzmanību pievērst to ietekmes un efektivitātes padziļinātai analīzei un izpētei, lai izstrādātu pasākumus to aktīvai un ātrai apkarošanai; mudināt dalībvalstis izveidot pastāvīgas struktūras, lai identificētu, novērstu un apkarotu dezinformāciju; uzsver, ka dezinformācijas kampaņas ir daļa no plašākas stratēģijas un tās parasti tiek izmantotas apvienojumā ar citām naidīgām darbībām un ka informācijas karš, kas tiek izvērsts paralēli militārām ofensīvām, ir jāuztver īpaši nopietni un pret to jācīnās apņēmīgi, vienoti un spēcīgi;
—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2016. gada pētījumu “Cross-border restitution claims of art looted in armed conflicts and wars and alternatives to court litigation” (“Bruņotu konfliktu un kara laikā nolaupītu mākslas darbu pārrobežu restitūcija un alternatīvas tiesvedībai”),
I.

tā kā iekšējās robežkontroles saglabāšana Savienībā un tās atjaunošana Šengenas zonā nopietni ietekmē Eiropas iedzīvotāju dzīvi un visus tos, kas gūst labumu no brīvas pārvietošanās principa ES, un būtiski grautu uzticēšanos Eiropas iestādēm un integrācijai; tā kā tas izraisa tiešas darbības un investīciju izmaksas pārrobežu darba ņēmējiem, tūristiem, kravu autopārvadātājiem un valsts pārvaldei un kropļojošā veidā ietekmē dalībvalstu ekonomiku un ES iekšējā tirgus darbību; tā kā iekšējās robežkontroles saglabāšana Bulgārijai un Rumānijai nelabvēlīgi ietekmē gan un eksportu un importu no šīm abām dalībvalstīm un uz tām, gan pārvadājumus no Eiropas lielākajām dienvidu civilās flotes un kravas ostām un uz tām, kas izpaužas kā ieguvumu zaudēšana un izdevumu pieaugums; tā kā ir aplēsts, ka ar robežkontroles atjaunošanu saistītās izmaksas Eiropas Savienībai varētu svārstīties no EUR 0,05 miljardiem līdz EUR 20 miljardiem, kas būtu vienreizējas izmaksas, un EUR 2 miljardi būtu gada darbības izmaksas (6);
D.

tā kā aktuālākie dati (18) liecina, ka eksports no ES 28 dalībvalstīm laikā no 2013. gada līdz 2016. gadam sasniedza 27 % no kopējā pasaules eksporta apmēra laikposmā no 2013. gada līdz 2017. gadam, un tādējādi ES kopā ieņemtu otro vietu pasaulē lielāko ieroču piegādātāju sarakstā aiz ASV (34 %), bet tai savukārt sekotu Krievija, kuras eksports veido 22 % no kopējā apjoma pasaulē; tā kā 2015. un 2016. gada skaitļi liecina par lielāko piešķirto ieroču eksporta atļauju skaitu kopš datu vākšanas uzsākšanas ES ar kopējo vērtību EUR 195,95 miljardi 2015. gadā un — saskaņā ar aktuālāko ieroču eksporta jautājumu darba grupas (COARM) ziņojumu — EUR 191,45 miljardi 2016. gadā (19); tā kā diemžēl 2015. un 2016. gada skaitļi ir maldinoši un neprecīzi, jo atļauju apjoms daļēji drīzāk ir vienkārši nodoma izpausme nekā faktisko eksportu raksturojošs precīzs skaitlis, kas varētu īstenosies tuvākajā nākotnē;
D.

tā kā transports ir vienīgā lielā tautsaimniecības nozare Eiropas Savienībā, kurā siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas kopš 1990. gada ir pieaugušas; tā kā uz to ir attiecināmi 23 % CO2 emisiju un šis īpatsvars turpina pieaugt; tā kā autotransports veido gandrīz 75 % no transportā patērētās enerģijas un izraisa gandrīz 73 % no transporta nozares siltumnīcefekta gāzu emisijām; tā kā ir pastāvīgs satiksmes pieaugums, kas saistīts ar Eiropas Savienībā pārvadāto preču kustību un apjomu pieaugumu un cilvēku lielāku mobilitāti; tā kā šis palielinājums saskaņā ar prognozēm 2030. gadam ietekmēs klimata pārmaiņas, gaisa kvalitāti un enerģijas patēriņu, kā arī ietekmēs infrastruktūru; tā kā autotransporta dekarbonizācijai, izmantojot ilgtspējīgus alternatīvus degvielas veidus, būs vajadzīga elastīga pieeja, kas nozīmē, ka dažādiem transportlīdzekļu segmentiem varētu būt vajadzīgas dažādas alternatīvas degvielas;
7.

pauž nožēlu par to, ka PTO Ministru konferencē Buenosairesā netika panākta nekāda vienošanās; uzsver daudzpusējās sistēmas primāro politisko un ekonomisko nozīmi un atkārtoti pauž atbalstu šādai sistēmai; aicina Savienību aktīvi nākt klajā ar priekšlikumiem modernu daudzpusēju noteikumu definēšanā, ņemot vērā jaunās problēmas, kas izriet no globālajām vērtību ķēdēm, un veicināt PTO centrālo lomu globālajā tirdzniecības sistēmā; atzinīgi vērtē to, ka ir stājies spēkā tirdzniecības atvieglošanas nolīgums; atzinīgi vērtē to, ka līdz 2033. gadam ir pagarināts PTO atbrīvojums attiecībā uz farmaceitiskajiem produktiem vismazāk attīstītajām valstīm; pauž nožēlu par to, ka daži daudzpusējie nolīgumi netiek ievēroti, un aicina Komisiju turpināt strādāt arī PTO satvarā, lai panāktu noteikumu un daudzpusējo nolīgumu efektīvu īstenošanu; atgādina savu iepriekšējo prasību Komisijai iesaistīties PTO darba kārtības izstrādē, jo īpaši saistībā ar uzņēmumu sociālo atbildību, tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību; atkārtoti pauž bažas par to, ka ASV bloķē jaunu locekļu iecelšanu PTO Apelācijas institūcijā, un uzsver, cik svarīga ir labi funkcionējoša strīdu izšķiršanas sistēma PTO; aicina Komisiju paplašināt sadarbību ar mūsu lielākajiem partneriem, vēršoties pret negodīgu konkurenci un protekcionisma praksi, ko īsteno trešās valstis;
23.

pauž dziļu nožēlu par to, ka dzimumdimensija krīzes vai sarežģītu konfliktu situācijās pašreizējā plānošanā, šķiet, tiek atstāta novārtā un ka cita starpā tas nozīmē, ka meitenēm un sievietēm, kas ir cietušas no izvarošanas kara apstākļos, nav piekļuves nediskriminējošai aprūpei, it sevišķi visaptverošai medicīniskajai aprūpei; aicina Komisiju sistemātiski īstenot DzLRP II humanitārās situācijās, kad tai jānodrošina nediskriminējoša piekļuve medicīnas pakalpojumiem, un aktīvi informēt savus humanitāros partnerus, ka saskaņā ar Komisijas politiku gadījumos, kad grūtniecība apdraud sievietes vai meitenes dzīvību vai izraisa ciešanas, atbilstoši starptautiskajām humanitārajām tiesībām var būt pamatoti piedāvāt drošu abortu; uzsver, ka uz ES un dalībvalstu sniegto humāno palīdzību nedrīkst attiekties citu līdzekļu devēju noteikti ierobežojumi, kas skar nepieciešamo medicīnisko palīdzību, tostarp drošu abortu pieejamību sievietēm un meitenēm, kuras kļuvušas par izvarošanas upurēm bruņota konflikta situācijā; atzinīgi vērtē to, ka daudzas ESD ir pievērsušās vardarbības pret sievietēm apkarošanai; šajā kontekstā uzstāj, ka ir jānodrošina visu sieviešu un meiteņu tiesību uz dzīvību un cieņu aizsardzība, aktīvi apkarojot kaitīgas paražas, piemēram, dzimumselektīvu nogalināšanu; uzsver, ka ir jāizskauž izvarošanas izmantošana par kara un apspiešanas ieroci un ka ES ir jāizdara spiediens uz trešo valstu valdībām un visam ieinteresētajām personām, kas iesaistītas reģionos, kur notiek šāda dzimumbalstīta vardarbība, lai izbeigtu šo praksi, sauktu pie atbildības vainīgos un strādātu ar izdzīvojušajiem, sievietēm, ko tā skārusi, un kopienām nolūkā palīdzēt tām rehabilitēties un atlabt;
E.

tā kā atļaujas atjaunošanas pieteikums attiecās uz pārtiku un lopbarību, kura ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 vai kura satur no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 ražotas sastāvdaļas un ir paredzēta importēšanai vai pārstrādei (8); tā kā šo produktu piemēri ietver cukuru, sīrupu, žāvētu cukurbiešu mīkstumu un melasi, kas visi ir iegūti no cukurbietēm; tā kā cukurbiešu mīkstums un melase cita starpā tiek izmantoti dzīvnieku barības ražošanā (9);
3.

pauž gandarījumu par to, ka saskaņā ar Regulu (ES) 2017/2393 dalībvalstīm tiek dota iespēja palielināt gados jauniem lauksaimniekiem paredzēto budžetu pirmā pīlāra ietvaros līdz 50 % apmērā (agrāk 25 %); iesaka pagarināt laikposmu, kurā lauku saimniecība var gūt labumu no šāda atbalsta, lai veicinātu paaudžu nomaiņu; atzinīgi vērtē arī lēmumu, izmantojot Regulu (ES) 2017/2393, pārskatīt ierobežojumu, kas saskaņā ar pirmo pīlāru noteikts attiecībā uz piekļuvi atbalstam, palielinot to no pieciem uz desmit gadiem no uzņēmuma izveidošanas;
—

ņemot vērā Komisijas iniciatīvas, lai izpētītu sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas (DLT), tostarp “Blockchain4EU: Blockchain for Industrial Transformations”(“Blokķēde Eiropas Savienībai: blokķēžu tehnoloģija rūpniecības transformācijām”), “EU Blockchain and Observatory Forum”(“ES blokķēde un novērošanas forums”), “Blockchains for Social Good”(“Blokķēdes sociālajam labumam”) un “Study on the Opportunity and Feasibility of an EU Blockchain Infrastructure”(“Pētījums par ES blokķēdes infrastruktūras iespējamību un lietderību”,
B.

tā kā divas Rietumu nozīmīgas organizācijas, proti ES un NATO, gūst panākumus, uzlabojot savu sadarbību, lai novērstu sarežģītas tradicionālas un hibrīda problēmas, riskus un draudus, kurus rada valsts un nevalstiskie dalībnieki galvenokārt no austrumiem un dienvidiem; tā kā Eiropas kaimiņvalstis destabilizējošo krīžu uzkrāšanās rada gan iekšēju, gan ārēju drošības apdraudējumu; tā kā nevienai no šīm organizācijām nav pilnīga instrumentu kopuma, lai pastāvīgi novērstu šos apdraudējumus, un katra no tām varētu labāk risināt šos jautājumus, sadarbībā viena ar otru; tā kā ES un NATO ir būtiska, lai nodrošinātu Eiropas un tās iedzīvotāju drošību;
9.

ņem vērā to, ka pārrobežu dzīves reģionu pievilcība dzīvošanas un ieguldījumu ziņā ir ļoti atkarīga no dzīves kvalitātes un iedzīvotājiem un uzņēmumiem sniegto sabiedrisko un komerciālo pakalpojumu un transporta kvalitātes, un to var nodrošināt, tikai cieši sadarbojoties valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī uzņēmumiem abās robežas pusēs;
D.

tā kā Direktīvas (ES) 2018/851 10. panta 5. punktā ir noteikts — ja nepieciešams panākt atbilstību atkārtotas izmantošanas, reciklēšanas un citu reģenerācijas darbību pienākumam un veicināt vai uzlabot reģenerāciju, dalībvalstīm pirms reģenerācijas vai tās laikā jāveic vajadzīgie pasākumi, lai atdalītu no bīstamajiem atkritumiem bīstamās vielas, to maisījumus un sastāvdaļas, ņemot vērā to apstrādi saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EC (14) par atkritumiem 4. un 13. pantu;
F.

tā kā saskaņā ar ANO datiem 1,3 miljoniem cilvēku Gazā ir nepieciešama humānā palīdzība, 47 % no mājsaimniecībām cieš no smagas vai vidēji smagas pārtikas nepietiekamības, 97 % no pievadītā ūdens nav derīgi lietošanai cilvēku uzturā, 80 % enerģijas vajadzību netiek apmierinātas, un vairāk nekā 40 % iedzīvotāju ir bezdarbnieki;
1.

pauž nožēlu par to, ka adekvātas politikas trūkuma dēļ Eiropā pašlaik paplašinās tehnoloģiskā plaisa starp valodām, kam resursu netrūkst, un valodām, kam to ir mazāk, neatkarīgi no tā, vai šīs pēdējās ir oficiālās, otrās oficiālās vai neoficiālās ES valodas; turklāt pauž nožēlu par to, ka vairāk nekā 20 Eiropas valodām draud digitālā valodas izzušana; norāda, ka ES un tās iestādēm ir pienākums veicināt, popularizēt un atbalstīt valodu daudzveidību Eiropā;
F.

tā kā saskaņā ar ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) ziņojumu “Fishery Exports and the Economic Development of Least Developed Countries”(Zvejniecības produktu eksports un vismazāk attīstīto valstu ekonomiskā attīstība) nozaru sadarbība nav attīstījusies un tai ir ļoti maza ietekme uz zvejas nozari, izkraušanas apstākļiem, uzraudzības un kontroles spēju, zinātnisko attīstību un zvejnieku un novērotāju tehnisko apmācību; tā kā cena, ko ES maksā Komoru Salām par zivju (tunzivs) tonnu, ir apmēram 15 % no aplēstās vairumtirdzniecības cenas par tonnu;
—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2013. gada pētījumu “Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States: Women and the Media – Advancing gender equality in decision-making in media organisations”(“Pārskats par Pekinas rīcības platformas īstenošanu ES dalībvalstīs: sievietes un plašsaziņas līdzekļi — dzimumu līdztiesības palielināšana lēmumu pieņemšanā plašsaziņas līdzekļu organizācijās”),
5.

atzinīgi vērtē to, ka banku savienība ir uzlabojusi attiecīgās informācijas apmaiņu starp uzraudzības iestādēm, kā arī datu vākšanu un apmaiņu par Eiropas banku sistēmu, veicinot, piemēram, banku salīdzinošo novērtēšanu un dodot iespēju vispusīgāk uzraudzīt pārrobežu banku grupas; atzinīgi vērtē kopējo uzraudzības komandu teicamo darbu; norāda, ka Komisija ir apzinājusi jomas, kurās varētu uzlabot informācijas apmaiņu un koordināciju starp ECB banku uzraudzības un VNV darbu, īpaši attiecībā uz būtiskajiem jautājumiem par to, vai iestādei var veikt piesardzīgu rekapitalizāciju un vai tā kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga; norāda, ka pašreizējais saprašanās memorands starp ECB un VNV nav pietiekami visaptverošs, lai nodrošinātu, ka VNV no ECB saņem visu informāciju, kas tai vajadzīga savu uzdevumu savlaicīgai un efektīvai izpildei; aicina ECB un VNV izmantot iespējas, ko sniedz pašreizējās diskusijas par savstarpēji noslēgtā saprašanās memoranda atjaunināšanu, lai novērstu esošās nepilnības un uzlabotu noregulējuma darbību efektivitāti; prasa uzlabot praktiskos nosacījumus attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu starp uzraudzības un noregulējuma iestādēm, kas ir būtisks priekšnoteikums netraucētai un efektīvai noregulējuma darbību īstenošanai, un starp visām Eiropas un valstu struktūrām, kas iesaistītas agrīnās intervences un noregulēšanas pasākumos; aicina ECB un VNV turpināt uzlabot ikdienas sadarbību un stiprināt darba attiecības; šajā saistībā atbalstītu izmaiņas attiecīgajā VUM regulā, lai Vienotās noregulējuma valdes pārstāvim dotu iespēju piedalīties VUM Uzraudzības valdes sanāksmēs kā pastāvīgajam novērotājam; prasa noslēgt iestāžu nolīgumu starp ECB un Eiropas Revīzijas palātu, lai precizētu informācijas apmaiņu starp abām iestādēm saistībā ar to attiecīgajām pilnvarām, kas noteiktas Līgumos;
3.

atzīmē, ka atbalstoša monetārā politika, ko ECB īstenojusi laikposmā no 2012. līdz 2016. gadam, cita starpā arī ECB zemās procentu likmes un aktīvu iegādes programma, ir veicinājusi ciklisku ekonomikas atveseļošanos un darbvietu radīšanu, un to ir izdevies panākt, arī nepieļaujot deflāciju, saglabājot labvēlīgus finansēšanas apstākļus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, kā arī uzturot finanšu stabilitāti un maksājumu sistēmu pareizu darbību; taču ir noraizējies par to, kā netradicionālas monetārās politikas pasākumi varētu ietekmēt individuālos noguldītājus un pensiju shēmu finansiālo līdzsvaru, un ir noraizējies arī par aktīvu “burbuļu” veidošanos, ko ECB vajadzētu rūpīgi uzraudzīt un samazināt līdz minimumam;
O.

tā kā neatkarīgi no tā, kāds būs sarunu par turpmākajām attiecībām iznākums, nevar būt nekādu kompromisu starp iekšējo un ārējo drošību, tostarp sadarbību aizsardzības jomā, no vienas puses, un turpmākajām ekonomiskajām attiecībām, no otras puses,
6.

atkārtoti prasa Mjanmas valdībai nekavējoties izbeigt kājnieku mīnu izmantošanu un iznīcināt jau izvietotās mīnas, tostarp tās, kas nesen izvietotas pie robežas ar Bangladešu; mudina starptautisko sabiedrību sniegt tehnisku atbalstu šajā sakarībā; atzinīgi vērtē Bangladešas īstenotos centienus, kas saistīti ar humāno krīzi vienā no tās kaimiņvalstīm; atzinīgi vērtē aizsardzību, ko Bangladeša ir nodrošinājusi rohindžām, kuras bēg no Mjanmas, un mudina to turpināt sniegt atbalstu sadarbībā ar UNHCR ; aicina Bangladešu turpināt veicināt starptautisko NVO humānas palīdzības operācijas, atvieglojot birokrātijas slogu, reģistrācijas procesu un pārvietošanās ierobežojumus;
AB.

tā kā Eiropas Padomes Konvencijas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencijas) īstenošana ir sieviešu iespēcinātības un līdz ar to arī dzimumu līdztiesības priekšnosacījumus; tā kā dzimumvardarbība ir nepieņemama diskriminācijas forma un pamattiesību pārkāpums, kas ietekmē ne tikai sieviešu veselību un labjutību, bet arī viņu piekļuvi nodarbinātībai un finansiālo neatkarību; tā kā vardarbība pret sievietēm ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas liedz panākt dzimumu līdztiesību, un izglītība var samazināt dzimumvardarbības risku; tā kā izrietošā sociālā un ekonomiskā iespēcinātība var sievietēm palīdzēt izkļūt no vardarbības situācijām; tā kā vardarbība un aizskaršana, tostarp seksisms un seksuāla uzmākšanās, ļoti negatīvi ietekmē visus skartos darba ņēmējus, viņu kolēģus un ģimenes, kā arī organizācijas, kurās viņi strādā, un sabiedrību kopumā un var būt viens no iemesliem, kāpēc sievietes pamet darba tirgu;
—

ņemot vērā ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta pētījumu “Discrimination Generated by the Intersection of Gender and Disability” (“Intersekcionālā diskriminācija uz dzimuma un invaliditātes pamata”),
D.

tā kā viens no vecākaugiem — sojas pupas 305423 — tika ģenētiski radīts ar nolūku izmainīt eļļas sastāvu augos un izveidot rezistenci pret acetolaktāta sintēzi (ALS) inhibējošiem herbicīdiem, kas ietver herbicīdus no imidazolinona, sulfonilurīnskābes, triazolopirimidīna, pirimidinil(tio)benzoāta un sulfonilaminokarboniltriazolinona ķimikāliju ģimenēm; tā kā cits vecākaugs — sojas pupas 40-3-2 — ietver EPSPS gēnu, lai iegūtu rezistenci pret herbicīdiem, kas atvasināti no glifosāta; tā kā šīs ģenētiski modificētās sojas pupas tika kombinētas, lai radītu tā dēvēto vairākkārtējas transformācijas notikumu, iegūstot rezistenci pret diviem herbicīdiem un izmainītu eļļas sastāvu;
2.

norāda jo īpaši, ka Komisija ir ķērusies pie gaisa sliktās kvalitātes problēmas Eiropā risināšanas, uzsākot vairākas pienākumu neizpildes procedūras par Direktīvas 2008/50/EK pārkāpumu, pamatojoties uz to, ka nemitīgi tiek pārkāptas NO 2 robežvērtības; vienlaikus pauž nožēlu par to, ka Eiropas Komisija 2015. gadā nav izmantojusi tās pašas kontroles pilnvaras, lai novērstu tādu piesārņojošu dīzeļdegvielas automobiļu laišanu vienotajā tirgū, kuru NO 2 emisiju atmosfērā īpatsvars ir liels, pārsniedzot iepriekš minētās robežvērtības, un kas neatbilst ES normām par tipveida apstiprināšanu un par vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem;
(9)

Princips lex loci damni ir vispārīgs noteikums, ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 864/2007 (3) attiecībā uz piemērojamiem tiesību aktiem gadījumos, kad nodarīti miesas bojājumi vai kaitējums īpašumam, un šie piemērojamie tiesību akti līdz ar to būtu jānosaka, pamatojoties uz to, kur radies kaitējums, neatkarīgi no tā, kurā valstī vai valstīs varētu rasties netiešas sekas. Ievērojot minētās regulas 15. panta h) punktu, ārpuslīgumiskām saistībām piemērojamajos tiesību aktos konkrēti reglamentē to, kā saistības var izbeigt, un noilguma un ierobežojuma noteikumus, tostarp noteikumus par noilguma vai ierobežojuma termiņa sākuma brīdi, pārtraukšanu vai apturēšanu.
31.

apzinās, ka arvien pieaug to platformu, grupu, tikšanos un kanālu skaits, kas ir saistīti ar IKT standartiem; aicina Komisiju racionalizēt to platformu un koordinācijas mehānismu skaitu, kas nodarbojas ar standartizāciju, un iesaistīt standartizācijas organizācijas jaunās iniciatīvās, lai izvairītos no centienu dublēšanas attiecībā uz ieinteresētajām personām; uzsver nepieciešamību labāk koordinēt IKT standartus un standartizācijas prioritātes starp dažādām organizācijām un mudina Komisiju nekavējoties informēt ieinteresētās personas par panākto pašreizējās iniciatīvās saistībā ar IKT standartiem;
—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) spriedumus, kas pieņemti lietās, kurās ir skatīta brīvība veikt uzņēmējdarbību, jo īpaši tādās kā SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc e Cadbury Schweppes Overseas Ltd/Commissioners of Inland Revenue (9), CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt. (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG/Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam/Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV/Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14) , Centros Ltd/Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15), un The Queen/H. M. Treasury and Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail and General Trust plc.. (16),
18.

atzinīgi vērtē to, ka ESIF finansējums aptver visas ESIF regulā noteiktās nozares; tomēr norāda, ka dažas nozares ir pārstāvētas nepietiekami, jo īpaši sociālās infrastruktūras, veselības un izglītības nozare, kurām atvēlēti tikai 4 % ESIF apstiprinātā finansējuma; norāda, ka tam var būt dažādi iemesli, piemēram, dažās nozarēs varētu trūkt pieredzes un tehnisko zināšanu par to, kā piekļūt ESIF, vai arī laikā, kad sāka darboties ESIF, dažās nozarēs jau tika piedāvātas labākas investīciju iespējas īstenošanai sagatavotu, rentablu projektu ziņā; ņemot to vērā, aicina EIB apspriest veidus, kā uzlabot nozaru dažādošanu, to saistot ar regulā izklāstītajiem mērķiem, kā arī jautājumu par to, vai ESIF atbalsts nebūtu jāpaplašina, aptverot arī citas nozares;
5.

norāda, ka pēc aplēsēm piešķīrumi finanšu instrumentiem (FI) no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Kohēzijas fonda (KF) un Eiropas Sociālā fonda (ESF) gandrīz divkāršojās 2007.–2013. gadā, kad to apmērs bija EUR 11,7 miljardi, un 2014.–2020. gadā, kad to apmērs bija EUR 20,9 miljardi; norāda, ka tādējādi FI 2014.–2020. gadā veidoja 6 % no kopējā kohēzijas politikas piešķīruma apjoma, proti, EUR 351,8 miljardus, salīdzinot ar 3,4 % no 2007.–2013. gadā piešķirtajiem EUR 347 miljardiem;
C.

tā kā ikviens dalībnieks var būt FinTech operators neatkarīgi no tā kā juridiskās personas veida; tā kā finanšu pakalpojumu jomā vērtību ķēde arvien biežāk ietver alternatīvus dalībniekus, tādus kā jaunuzņēmumi un tehnoloģiju milži; tā kā līdz ar to šis termins ietver plašu tādu uzņēmumu un pakalpojumu klāstu, kuri būtiski atšķiras cits no cita un rada atšķirīgus problemātiskus jautājumus un kuriem ir jāpiemēro atšķirīgs regulatīvais režīms;