società per azioni, società in accomandita per azioni, società a responsabilità limitata;

public company limited by guarantee and having a share capital.

public company limited by guarantee and having a share capital;

EIROPAS KOMISIJA Brisel?, 3.12.2015 COM(2015) 616 final 2015/0283(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA attiecībā uz akciju sabiedrību tiesību dažiem aspektiem (kodificēta redakcija) (Dokuments attiecas uz EEZ)



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Savienības tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas pilsoņiem, tādējādi sniedzot tiem jaunas iespējas un izdevību izmantot tiem piešķirtās īpašās tiesības. Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šī brīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus. Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai tiesību akti būtu skaidri un pārskatāmi. 2.Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka noteikumi ir skaidri un viegli saprotami. 3.Edinburgas Eiropadomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja, uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā. Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā normālajai procedūrai Savienības tiesību aktu pieņemšanai. Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai. 4.Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes sestās direktīvas (1982. gada 17. decembris), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz akciju sabiedrību sadalīšanu (82/891/EEK), Padomes Vienpadsmitās direktīvas (1989. gada 21. decembris) par informācijas sniegšanas prasībām attiecībā uz filiālēm, ko kādā dalībvalstī atvērušas noteiktu veidu sabiedrības, uz kurām attiecas citas valsts tiesību akti (89/666/EEK), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/56/EK (2005. gada 26. oktobris) par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/101/EK (2009. gada 16. septembris) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/35/ES (2011. gada 5. aprīlis) par akciju sabiedrību apvienošanos, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/30/ES (2012. gada 25. oktobris) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses kodifikāciju. Jaunā direktīva pārņems dažādos tajā ietvertos tiesību aktus; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto tiesību aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem, ko prasa pats kodifikācijas pasākums. 5.Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Direktīvu 82/891/EEK, 89/666/EEK, 2005/56/EK, 2009/101/EK, 2011/35/ES 2012/30/ES un to grozošo tiesību aktu konsolidāciju 23 oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Savienības Publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas šīs direktīvas IV pielikumā. ê 2012/30/ES (pielāgots) 2015/0283 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA Ö attiecībā uz akciju sabiedrību tiesību dažiem aspektiem Õ (Ö kodificēta redakcija Õ) (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 50. panta 1. punktu un 2. punkta g) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: ê (1)Padomes Direktīva 82/891/EEK, Padomes Direktīva 89/666/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/56/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/101/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/35/ES un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/30/ES ir vairākas reizes būtiski grozīta. Skaidrības un praktisku apsvērumu dēļ minētās direktīvas būtu jākodificē. ê 2012/30/ES 2. apsvērums (pielāgots) (2)Koordinācija, kas paredzēta Līguma 50. panta 2. punkta g) apakšpunktā un Vispārīgajā programmā par ierobežojumu atcelšanu attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un kas tika sākta ar Padomes Pirmo direktīvu 68/151/EEK, Ö atvieglo dalībvalstu ekonomiku integrāciju. Tā Õ ir īpaši svarīga attiecībā uz akciju sabiedrībām, tāpēc ka šādu sabiedrību darbība dominē dalībvalstu ekonomikā un bieži paplašinās ārpus vienas valsts robežām. ê 2012/30/ES 3. apsvērums (3)Lai nodrošinātu līdzvērtīgu minimālās aizsardzības līmeni gan akciju sabiedrību akcionāriem, gan to kreditoriem, ir īpaši svarīgi koordinēt valstu noteikumus attiecībā uz šādu sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu, palielināšanu vai samazināšanu. ê 2012/30/ES 4. apsvērums (4)Savienībā akciju sabiedrībām to statūtos vai dibināšanas dokumentā ir jānodrošina, ka jebkura ieinteresēta persona var iepazīties ar galvenajām ziņām par šo sabiedrību, tostarp precīzu tās kapitāla sastāvu. ê 2009/101/EK 9. apsvērums (pielāgots) (5)Trešo personu aizsardzība būtu jānodrošina, pieņemot tādus noteikumus, kuri pēc iespējas mazinātu iemeslus, kuru dēļ saistības, ko kāds uzņēmies Ö akciju Õ sabiedrības Ö vai sabiedrības ar ierobežotu atbildību Õ vārdā, nav spēkā.

ê 2009/101/EK 10. apsvērums (6)Lai nodrošinātu skaidrību likumos par attiecībām gan starp sabiedrībām un trešām personām, gan arī starp sabiedrību dalībniekiem, ir jāierobežo gadījumi, kad sabiedrību var atzīt par neesošu un atzīt par neesošu ar atpakaļejošu datumu, un ir jānosaka īss termiņš, kurā trešās personas var celt iebildumus pret jebkuru šādu atzīšanu. ê 2009/101/EK 2. apsvērums (7)Lai nodrošinātu trešo personu interešu aizsardzību, ir īpaši svarīgi koordinēt valstu noteikumus, kas attiecas uz akciju sabiedrību vai citu sabiedrību ar ierobežotu atbildību atklātību, saistību, kuras tās uzņēmušās, spēkā esamību un sabiedrību atzīšanu par neesošām. ê 2009/101/EK 3. apsvērums (8)Sabiedrību pamatdokumentiem vajadzētu būt pieejamiem, lai trešās personas varētu iepazīties ar to saturu un citu informāciju, kas attiecas uz sabiedrību, īpaši ar sīkiem datiem par personām, kuras ir pilnvarotas uzņemties saistības sabiedrības vārdā. ê 2009/101/EK 4. apsvērums (9)Neierobežojot tos priekšnoteikumus un formalitātes, ko nosaka dalībvalstu tiesību akti, sabiedrības var izvēlēties reģistrēt obligāti iesniedzamos dokumentus un ziņas papīra formātā vai elektroniski. ê 2009/101/EK 5. apsvērums (10)Būtu jānodrošina iespēja ieinteresētajām personām iegūt šo dokumentu kopijas un precīzas ziņas no reģistra gan papīra formātā, gan elektroniski. ê 2009/101/EK 6. apsvērums (11)Dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām izlemt, vai saglabāt valdības biļetenu, kurā publicē aktus vai skaidrojošas norādes papīra formātā vai elektroniski, vai arī darīt tos zināmus atklātībā ar līdzekļiem, kas ir līdzvērtīgi. ê 2009/101/EK 7. apsvērums

(12)Lai veicinātu pārrobežu piekļuvi informācijai par sabiedrībām, papildus obligātajai prasībai nodot atklātībā informāciju vienā no tām valodām, kuras lieto dalībvalstī, ir pieļaujama brīvprātīga prasīto dokumentu un precīzo ziņu reģistrēšana citās valodās. Labticīgām trešām personām vajadzētu būt iespējai atsaukties uz šiem tulkojumiem. ê 2009/101/EK 8. apsvērums (13)Tādēļ ir lietderīgi precizēt, ka paziņojums par obligāti sniedzamajām ziņām, kas izklāstītas šajā direktīvā, jāiekļauj visās sabiedrību vēstulēs un pasūtījuma veidlapās neatkarīgi no tā, vai tās ir papīra formā vai tiek izmantoti citi līdzekļi. Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, ir jānodrošina, lai šī informācija būtu ievietota katras sabiedrības tīmekļa vietnē. ê 89/666/EEK 3. apsvērums (14)Filiāles atvēršana tāpat kā meitasuzņēmuma izveidošana ir viena no iespējām, ko pašlaik var izmantot sabiedrības, īstenojot tiesības veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī. ê 89/666/EEK 4. apsvērums (15)Koordinācijas trūkums attiecībā uz filiālēm, jo īpaši atklātības jomā, rada akcionāru un trešo personu aizsardzības atšķirības starp sabiedrībām, kas citās dalībvalstīs atver filiāles, un tām, kas tajās veido meitasuzņēmumus. ê 89/666/EEK 5. apsvērums (pielāgots) (16)Atšķirības dalībvalstu tiesību aktos var traucēt izmantot tiesības veikt uzņēmējdarbību Ö filiālē Õ. Šādas atšķirības ir jālikvidē, lai aizsargātu inter alia šo tiesību īstenošanu. ê 89/666/EEK 6. apsvērums (pielāgots) (17)Lai nodrošinātu to personu aizsardzību, kas veic darījumus ar sabiedrībām, izmantojot filiāļu starpniecību, ir vajadzīgi pasākumi sakarā ar atklātības prasībām dalībvalstīs, kurās filiāles atrodas. Dažā ziņā filiāles ietekme ekonomikā un sociālajā jomā var būt līdzvērtīga meitasuzņēmuma ietekmei, tādējādi radot sabiedrībā interesi iegūt sabiedrības datus filiālē. Lai šādu atklātību panāktu, ir jāizmanto jau ieviestā procedūra, kādu Ö Savienībā Õ izmanto attiecībā uz akciju sabiedrībām. ê 89/666/EEK 7. apsvērums (18)Šāda atklātība attiecas uz daudziem svarīgiem dokumentiem un datiem, kā arī uz grozījumiem, kas tajos izdarīti.

ê 89/666/EEK 8. apsvērums (pielāgots) (19)Šo atklātību, izņemot pārstāvības pilnvaras, nosaukumu, juridisko formu, sabiedrības darbības izbeigšanu un maksātnespējas procedūras, kas uz to attiecas, var ierobežot līdz informācijai par pašu filiāli kopā ar norādi par tās sabiedrības reģistru, kurai pieder filiāle, jo saskaņā ar Ö Savienības Õ noteikumiem visa informācija par sabiedrību ir pieejama šajā reģistrā. ê 89/666/EEK 9. apsvērums (20)Pēc valstu tiesību aktu koordinācijas attiecībā uz sabiedrību grāmatvedības dokumentu sagatavošanu, revīziju un atklātību vairs nav pamatojuma valstu noteikumiem par to grāmatvedības dokumentu atklātību, kas attiecas uz filiālēm. Tāpēc pietiek ar to, ka filiāles reģistrā nodod atklātībā grāmatvedības dokumentus, ko revidējusi un nodevusi atklātībā sabiedrība. ê 89/666/EEK 10. apsvērums (pielāgots) (21)Uz vēstulēm un pasūtījumu veidlapām, kuras lieto filiāle, Ö būtu Õ jābūt vismaz tādai pašai informācijai kā uz sabiedrības vēstulēm un pasūtījumu veidlapām, kā arī jānorāda filiāles reģistrs. ê 89/666/EEK 11. apsvērums (pielāgots) (22)Lai nodrošinātu to, ka šīs direktīvas mērķi tiek pilnībā īstenoti, un lai izvairītos no jebkādas diskriminācijas, kas saistīta ar sabiedrības izcelsmes valsti, šai direktīvai Ö būtu Õ jāattiecas arī uz tām filiālēm, kuras atver sabiedrības, ko regulē Ö trešo Õ valstu tiesību akti un kuras ir izveidotas tādās juridiskās formās, kas ir līdzīgas sabiedrībām, uz kurām attiecas Ö šī direktīva Õ. Šīm filiālēm ir jāpiemēro Ö īpaši Õ noteikumi, kas atšķiras no tiem, kurus piemēro tām sabiedrību filiālēm, ko regulē citu dalībvalstu tiesību akti, jo Ö šī Õ direktīva neattiecas uz Ö trešo valstu Õ sabiedrībām. ê 89/666/EEK 12. apsvērums (23)Šī direktīva nekādi neietekmē tās filiālēm izvirzītās atklātības prasības, kuras regulē citi noteikumi, piemēram, tiesību akti par nodarbināto tiesībām iegūt informāciju, nodokļiem vai informācijas sniegšanu statistikas nolūkos. ê 2012/17/ES 5. apsvērums (pielāgots) (24)Savstarpēja savienojamība ir noteikta kā viens no nepieciešamajiem pasākumiem uzņēmējdarbībai draudzīgākas tiesiskās un fiskālās vides veidošanai. Ö Tai Õ būtu jāveicina Eiropas sabiedrību konkurētspēja, samazinot administratīvo slogu un palielinot juridisko noteiktību, tādējādi sekmējot globālās ekonomiskās un finanšu krīzes pārvarēšanu, kas ir viena no programmas “Eiropa 2020” prioritātēm. Tai būtu arī jāuzlabo pārrobežu sakari starp reģistriem, izmantojot inovācijas informācijas un komunikāciju tehnoloģijā. ê 2012/17/ES 8. apsvērums (25)Eiropas daudzgadu e-tiesiskuma rīcības plāns 2009.–2013. gadam paredzēja izveidot Eiropas e-tiesiskuma portālu (“portāls”), kas darbotos kā vienots Eiropas elektroniskās piekļuves punkts juridiskajai informācijai, tiesu un administratīvajam iestādēm, reģistriem, datubāzēm un citiem pakalpojumiem, un tajā norādīts, ka centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpējā savienojamība ir svarīga.

ê 2012/17/ES 9. apsvērums (26)Pārrobežu piekļuvi uzņēmējdarbības informācijai par sabiedrībām un to filiālēm, kas atvērtas citās dalībvalstīs, var uzlabot tikai tādā gadījumā, ja visas dalībvalstis piedalās elektroniskas saziņas nodrošināšanā starp reģistriem un informācijas pārsūtīšanā individuāliem lietotājiem visā Savienībā standartizētā veidā, izmantojot identisku saturu un savstarpēji savietojamas tehnoloģijas. Šāda reģistru savstarpējā savienojamība būtu jānodrošina dalībvalstu reģistriem (“valstu reģistri”), sniedzot pakalpojumus, kuriem būtu jāveido saskarnes ar Eiropas centrālo platformu (“platforma”). Platformai vajadzētu būt centralizētam informācijas tehnoloģiju rīku kopumam, kas iekļauj pakalpojumus, un tai būtu jāveido vienota saskarne. Šī saskarne būtu jāizmanto visiem valstu reģistriem. Platformai būtu arī jāsniedz pakalpojumi, kas veido saskarni ar portālu, kurš darbojas kā Eiropas elektroniskās piekļuves punkts, un ar dalībvalstu izveidotajiem papildu piekļuves punktiem. Šī platforma būtu jāuzskata vienīgi par reģistru savstarpējas savienojamības instrumentu, nevis par patstāvīgu struktūru, kurai ir juridiskas personas statuss. Pamatojoties uz vienotiem identifikācijas numuriem, platformai būtu jāspēj izplatīt informāciju no katras dalībvalsts reģistriem uz citu dalībvalstu kompetentajiem reģistriem standarta ziņojuma formātā (elektroniskā formā ziņojumiem, ar kuriem apmainās informācijas tehnoloģiju sistēmas, piemēram, XML) un attiecīgās valodas versijā. ê 2012/17/ES 10. apsvērums (27)Šīs direktīvas mērķis nav izveidot centralizētu reģistru datubāzi, kurā glabā būtisku informāciju par sabiedrībām. Centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas (“reģistru savstarpējās savienojamības sistēma”) īstenošanas posmā būtu jānosaka tikai tāds datu kopums, kas nepieciešams platformas pareizai darbībai. Šiem datiem jo īpaši vajadzētu ietvert darbības datus, vārdnīcas un glosārijus. Tas būtu jānosaka, ņemot vērā arī vajadzību nodrošināt reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas efektīvu darbību. Šie dati būtu jāizmanto tam, lai nodrošinātu platformas spēju veikt tās funkcijas, un tos nekad nedara publiski pieejamus tiešā veidā. Turklāt platformai nebūtu jāveic izmaiņas ne valstu reģistros glabāto datu par sabiedrībām saturā, ne informācijā par sabiedrībām, ko nosūta, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu. ê 2012/17/ES 12. apsvērums (pielāgots) (28)Portālam, izmantojot platformu, Ö būtu jāapstrādā Õ individuālu lietotāju iesniegtos vaicājumus par valstu reģistros glabāto informāciju par sabiedrībām un to filiālēm, kas atvērtas citās dalībvalstīs. Tam Ö būtu jāļauj Õ atspoguļot portālā veikto meklējumu rezultātus, tostarp paskaidrojošas atzīmes visās Savienības oficiālajās valodās, uzskaitot sniegto informāciju. Turklāt, lai uzlabotu trešo personu aizsardzību citās dalībvalstīs, portālā vajadzētu būt pieejamai pamatinformācijai par to dokumentu un ziņu juridisko spēku, ko publisko atbilstīgi dalībvalstu tiesību aktiem, kurus pieņem saskaņā ar Ö šo direktīvu Õ. ê 2012/17/ES 13. apsvērums (29)Dalībvalstīm būtu jāvar izveidot vienu vai vairākus papildu piekļuves punktus, kas var ietekmēt platformas izmantošanu un darbību. Tādēļ būtu jāziņo Komisijai par šo punktu izveidi un jebkādām būtiskām izmaiņām to darbībā, jo īpaši par to slēgšanu. Šādam paziņojumam nevajadzētu nekādi ierobežot dalībvalstu pilnvaras attiecībā uz papildu piekļuves punktu izveidi un to darbību. ê 2012/17/ES 14. apsvērums (pielāgots) (30)Sabiedrībām un to filiālēm, kas atvērtas citās dalībvalstīs, vajadzētu būt vienotam identifikācijas numuram, kas ļautu tās nepārprotami identificēt Savienībā. Identifikācijas numuru ir paredzēts izmantot saziņai starp reģistriem, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu. Tādēļ sabiedrībām un filiālēm nevajadzētu būt pienākumam vienoto identifikācijas numuru iekļaut Ö šajā direktīvā Õ minētajās sabiedrību vēstulēs vai pasūtījuma veidlapās. Tām arī turpmāk saviem saziņas mērķiem būtu jāizmanto savs valsts reģistrācijas numurs. ê 2012/17/ES 15. apsvērums (31)Vajadzētu būt iespējai izveidot skaidru saistību starp reģistru, kurā reģistrēta sabiedrība, un reģistriem, kuros reģistrētas šīs sabiedrības citās dalībvalstīs atvērtās filiāles, un tā izpaustos kā informācijas apmaiņa par jebkādu sabiedrības darbības izbeigšanas vai maksātnespējas procedūru uzsākšanu un pabeigšanu un par sabiedrības izslēgšanu no reģistra, ja tas rada juridiskas sekas sabiedrības reģistra dalībvalstī. Lai gan dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām lemt par to, kādas tieši procedūras ir jāievēro saistībā ar filiāļu reģistrāciju attiecīgajā teritorijā, tām būtu jāgarantē vismaz tas, ka likvidētas sabiedrības filiāles svītro no reģistra bez nepamatotas kavēšanās un, attiecīgā gadījumā, pēc attiecīgās filiāles likvidācijas procedūras. Šis pienākums nebūtu jāpiemēro to sabiedrību filiālēm, kuras ir svītrotas no reģistra, bet kurām ir tiesību pārņēmējs, piemēram, tādos gadījumos kā sabiedrības juridiskās formas maiņa, apvienošanās vai sadalīšana vai tās juridiskās adreses pārrobežu pārcelšana. ê 2012/17/ES 16. apsvērums (pielāgots)

(32)Ö Šīs direktīvas noteikumi attiecībā uz reģistru savstarpējo savienojamību Õ nebūtu jāpiemēro filiālei, ko dalībvalstī atver sabiedrība, uz kuru neattiecas dalībvalsts tiesību akti. ê 2012/17/ES 18. apsvērums (33)Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai – mainoties informācijai, kas iekļauta reģistros attiecībā uz sabiedrībām, – informācija tiktu atjaunināta bez nepamatotas kavēšanās. Atjauninājums parasti būtu jāpublisko 21 dienas laikā pēc tam, kad ir saņemta pilna dokumentācija par šīm izmaiņām, tostarp veicot likumības pārbaudi atbilstīgi valstu tiesību aktiem. Minētais termiņš būtu jāsaprot kā prasība dalībvalstīm pielikt saprātīgus centienus, lai ievērotu šajā direktīvā noteikto termiņu. Tas nebūtu jāpiemēro attiecībā uz grāmatvedības dokumentiem, kas sabiedrībām ir obligāti jāiesniedz par katru finanšu gadu. Šis izņēmums ir attaisnojams ar valstu reģistru pārslodzi pārskatu periodu laikā. Saskaņā ar visām dalībvalstīm kopējiem vispārējiem tiesību principiem šī 21 dienas termiņa skaitīšana būtu jāaptur force majeure gadījumā. ê 2012/17/ES 19. apsvērums (34)Ja Komisija nolemj izstrādāt un/vai darbināt platformu ar trešās personas starpniecību, tas būtu jādara atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES, Euratom) Nr. 966/2012. Dalībvalstu pienācīga iesaistīšanās šajā procesā būtu jāpanāk, ar īstenošanas aktiem nosakot tehniskās specifikācijas publiskā iepirkuma procedūras vajadzībām, izmantojot pārbaudes procedūru, kas paredzēta 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 182/2011. ê 2012/17/ES 20. apsvērums (35)Ja Komisija nolemj izmantot platformu ar trešās personas starpniecību, būtu jānodrošina reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktība un platformas darbības pienācīga publiska pārraudzība. Sīki izstrādāti noteikumi par platformas darbības pārvaldību būtu jāpieņem, izmantojot īstenošanas aktus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantā noteikto pārbaudes procedūru. Jebkurā gadījumā dalībvalstu iesaistīšanās visas sistēmas darbībā būtu jāpanāk, īstenojot regulāru dialogu starp Komisiju un dalībvalstu pārstāvjiem par jautājumiem attiecībā uz reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas darbību un tās turpmāko attīstību. ê 2012/17/ES 21. apsvērums (36)Centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpēja savienojamība rada vajadzību koordinēt valstu sistēmas, kuru tehniskās īpašības atšķiras. Tas ietver tehnisku pasākumu un specifikāciju pieņemšanu, ņemot vērā atšķirības starp reģistriem. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai tā risinātu šos tehniskos un darbības jautājumus. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantā paredzēto pārbaudes procedūru. ê 2012/17/ES 22. apsvērums (37)Šai direktīvai nevajadzētu ierobežot dalībvalstu tiesības iekasēt maksu par informācijas saņemšanu par sabiedrībām, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, ja valstu tiesību akti paredz šādu maksu. Tādēļ reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas tehniskajiem pasākumiem un specifikācijām būtu jāļauj noteikt maksājumu kārtību. Šajā ziņā šai direktīvai nevajadzētu iepriekš noteikt nekādu īpašu tehnisku risinājumu, jo maksājumu kārtība būtu jānosaka īstenošanas aktu pieņemšanas posmā, ņemot vērā plaši pieejamās tiešsaistes maksājumu iespējas. ê 2012/17/ES 23. apsvērums (38)Varētu būt vēlams, lai nākotnē arī trešām valstīm būtu iespēja piedalīties reģistru savstarpējās savienojamības sistēmā.

ê 2012/17/ES 24. apsvērums (39)Taisnīgs risinājums attiecībā uz reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas finansējumu ir gan Savienības, gan tās dalībvalstu piedalīšanās minētās sistēmas finansēšanā. Dalībvalstīm būtu jāsedz izdevumi saistībā ar savu valsts reģistru pielāgošanu šai sistēmai, savukārt centrālie elementi – platforma un Eiropas e-tiesiskuma portāls, kas darbotos kā vienotais Eiropas piekļuves punkts, – būtu jāfinansē no Savienības vispārējā budžeta attiecīgās pozīcijas. Lai papildinātu šīs direktīvas nebūtiskus elementus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras saskaņā ar Līguma 290. pantu pieņemt aktus attiecībā uz maksu iekasēšanu par sabiedrību informācijas iegūšanu. Tas neskar iespēju valstu reģistriem iekasēt maksas, bet var būt saistīts ar papildu maksu, lai līdzfinansētu platformas uzturēšanu un darbību. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. ê 2012/30/ES 5. apsvērums (pielāgots) (40)Ir nepieciešami Savienības noteikumi, lai saglabātu kapitāla apjomu, kas sniedz nodrošinājumu kreditoriem, jo īpaši aizliedzot jebkuru kapitāla samazināšanu, sadalot to starp akcionāriem, ja tiem uz to nav tiesību, un ierobežojot Ö akciju Õ sabiedrības tiesības iegūt pašai savas akcijas. ê 2012/30/ES 6. apsvērums (pielāgots) (41)Ierobežojumiem attiecībā uz Ö akciju Õ sabiedrības tiesībām iegādāties savas akcijas būtu jāattiecas ne tikai uz sabiedrības pašas veikto iegādi, bet arī uz iegādi, ko veic jebkura persona uz sava vārda, bet sabiedrības interesēs. ê 2012/30/ES 7. apsvērums (42)Lai novērstu to, ka akciju sabiedrība izmanto citu sabiedrību, kurā tai ir balsu vairākums vai kurā tā var izmantot dominējošu stāvokli, lai veiktu šādu iegādi, nepakļaujoties ierobežojumiem šajā jautājumā, noteikumiem par savas sabiedrības akciju iegādi būtu jāaptver svarīgākie un biežāk sastopamie gadījumi akciju iegādē, ko veic šādas citas sabiedrības. Minētajiem noteikumiem būtu jāaptver parakstīšanās uz akciju sabiedrības akcijām. ê 2012/30/ES 8. apsvērums (pielāgots) (43)Lai novērstu šīs direktīvas apiešanu, 42. apsvērumā minētajai kārtībai būtu jāattiecas arī uz Ö akciju Õ sabiedrībām, uz kurām attiecas Ö šī Õ direktīva Ö un uz sabiedrībām, kuras Õ reglamentē trešo valstu tiesību akti un kurām ir līdzīgas juridiskās formas. ê 2012/30/ES 9. apsvērums (44)Ja attiecības starp akciju sabiedrību un citu sabiedrību, kā 42. apsvērumā minēto, ir netiešas, būtu attaisnojami atvieglot noteikumus, kas piemērojami tiešu attiecību gadījumā, paredzot balsošanas tiesību liegšanu kā minimālu pasākumu šīs direktīvas mērķu sasniegšanai. ê 2012/30/ES 10. apsvērums (45)Turklāt ir attaisnojami izņēmuma gadījumi, kuros profesionālās darbības specifiskais raksturs izslēdz iespēju, ka šīs direktīvas mērķu sasniegšana var tikt apdraudēta.

ê 2012/30/ES 11. apsvērums (46)Ņemot vērā Līguma 50. panta 2. punkta g) apakšpunktā norādītos mērķus, ir svarīgi, lai dalībvalstu tiesību akti attiecībā uz sabiedrības kapitāla palielināšanu vai samazināšanu nodrošinātu, ka tiek ievērots un saskaņots līdzvērtīgas attieksmes pret vienāda statusa akcionāriem princips un to kreditoru aizsardzības princips, kuri savas prasības cēluši pirms lēmuma par kapitāla samazināšanu. ê 2012/30/ES 12. apsvērums (47)Lai uzlabotu kreditoru standartizētu aizsardzību visās dalībvalstīs, kreditoriem ar konkrētiem nosacījumiem būtu jāspēj izmantot tiesas vai administratīvas procedūras, ja sakarā ar akciju sabiedrības kapitāla samazināšanu ir apdraudēti viņu prasījumi. ê 2012/30/ES 13. apsvērums (48)Lai nodrošinātu to, ka netiek pieļauta tirgus ļaunprātīga izmantošana, dalībvalstīm šīs direktīvas īstenošanas nolūkā būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/6/EK, Komisijas Regula (EK) Nr. 2273/2003, un Komisijas Direktīva 2004/72/EK. ê 2011/35/ES 4. apsvērums (49)Akcionāru un trešo personu interešu aizsardzība prasa, lai būtu saskaņoti dalībvalstu tiesību akti attiecībā uz akciju sabiedrību apvienošanos un lai apvienošanās būtu paredzēta visu dalībvalstu tiesību aktos. ê 2011/35/ES 5. apsvērums (50)Saistībā ar šādu koordinēšanu ir jo īpaši svarīgi, lai apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību akcionāri būtu pietiekami informēti, cik vien tas objektīvi iespējams, un lai to tiesības tiktu attiecīgi aizsargātas. Tomēr nav pamata prasīt, lai neatkarīgs eksperts veiktu apvienošanās noteikumu projekta pārbaudi akcionāriem, ja visi akcionāri vienojas, ka bez tā var iztikt. ê 2011/35/ES 7. apsvērums (51)Kreditori, tostarp parādzīmju turētāji, un personas, kurām ir citi prasījumi pret sabiedrībām, kas gatavojas apvienoties, būtu jāpasargā tā, lai apvienošanās nekaitētu viņu interesēm. ê 2011/35/ES 8. apsvērums (pielāgots)

(52)Prasībās par informācijas nodošanu atklātībai būtu Ö jāiekļauj Õ apvienošanās, lai trešās personas tiktu pietiekami informētas. ê 2011/35/ES 9. apsvērums (pielāgots) (53)Akcionāriem un trešām personām piešķirtais Ö nodrošinājums Õ saistībā ar Ö akciju sabiedrības Õ apvienošanos būtu jāpaplašina nolūkā aptvert konkrētas juridiskas norises, kas svarīgākajos aspektos ir līdzīgas apvienošanās gadījumiem, lai nevarētu apiet pienākumu nodrošināt šādu aizsardzību. ê 2011/35/ES 10. apsvērums (pielāgots) (54)Lai nodrošinātu noteiktību tiesību aktos par attiecībām starp attiecīgajām Ö apvienošanā iesaistītajām sabiedrībām Õ, starp šīm sabiedrībām un trešām personām, kā arī starp akcionāriem, būtu jāierobežo gadījumi atzīšanai par spēkā neesošu, paredzot trūkumu novēršanu, kad vien iespējams, un ierobežojot termiņu, kurā var prasīt atzīšanu par spēkā neesošu. ê 2005/56/EK 2. apsvērums (pielāgots) (55)Šī direktīva Ö arī Õ atvieglo kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos. Dalībvalstu tiesību aktiem būtu jāatļauj vienas dalībvalsts kapitālsabiedrības pārrobežu apvienošanās ar citas dalībvalsts kapitālsabiedrību, ja attiecīgās dalībvalsts tiesību akti pieļauj šāda veida sabiedrību apvienošanos. ê 2005/56/EK 3. apsvērums (pielāgots) (56)Lai atvieglotu pārrobežu apvienošanos, būtu jāparedz, ka, ja vien šajā direktīvā nav paredzēts citādi, katrai sabiedrībai, kas piedalās pārrobežu apvienošanās procesā, un katrai iesaistītajai trešajai personai piemēro valsts tiesību aktos iekļautos noteikumus un formalitātes, kas būtu piemērojamas valsts mēroga apvienošanās gadījumā. Valsts tiesību aktos iekļautiem noteikumiem un formalitātēm, uz kurām atsaucas šī direktīva, nebūtu nekādi jāierobežo brīvība veikt uzņēmējdarbību vai kapitāla brīva aprite, ja vien šādus ierobežojumus nevar attaisnot atbilstīgi Eiropas Ö Savienības Õ Tiesas praksei, jo īpaši ar vispārējo interešu prasībām, un tie nav nepieciešami šādu sevišķi svarīgu prasību īstenošanai un nav samērīgi ar to. ê 2005/56/EK 4. apsvērums (pielāgots) (57)Kopīgajam pārrobežu apvienošanās plāna projektam Ö būtu jābūt Õ vienādam attiecībā uz visām iesaistītajām dažādu dalībvalstu sabiedrībām. Tādējādi būtu jānosaka šāda kopīgā apvienošanās plāna projekta minimālais saturs, tomēr sabiedrībām dodot iespēju vienoties par citiem noteikumiem. ê 2005/56/EK 5. apsvērums (58)Lai aizsargātu dalībnieku un trešo personu intereses, gan kopīgais pārrobežu apvienošanās plāna projekts, gan pārrobežu apvienošanās pabeigšana attiecībā uz katru sabiedrību, kas apvienojas, būtu jādara zināma atklātībai, izdarot ierakstu attiecīgajā publiskajā reģistrā.

ê 2005/56/EK 6. apsvērums (59)Visu dalībvalstu tiesību aktos būtu jāparedz, ka valsts līmenī viens vai vairāki eksperti katras sabiedrības, kas apvienojas, vārdā sagatavo ziņojumu par kopīgo pārrobežu apvienošanās plāna projektu. Lai ierobežotu izmaksas, kas saistītas ar ekspertu darbu attiecībā uz pārrobežu apvienošanos, būtu jāparedz iespēja sagatavot vienoto ziņojumu visiem to sabiedrību dalībniekiem, kas piedalās pārrobežu apvienošanās procesā. Katras šādas sabiedrības pilnsapulcei būtu jāapstiprina kopīgais pārrobežu apvienošanās plāna projekts. ê 2005/56/EK 7. apsvērums (60)Lai atvieglotu pārrobežu apvienošanos, būtu jāparedz, ka lēmumu pieņemšanas procesa izpilde un likumība katrā sabiedrībā, kas apvienojas, būtu jāuzrauga valsts iestādei, kuras jurisdikcijā ir katra attiecīgā sabiedrība, savukārt pārrobežu apvienošanās izpilde un likumība būtu jāuzrauga valsts iestādei, kuras jurisdikcijā ir sabiedrība, kas veidojas pārrobežu apvienošanās rezultātā. Šī valsts iestāde var būt tiesa, notārs vai jebkura cita attiecīgās dalībvalsts nozīmēta iestāde. Būtu jānosaka, atbilstīgi kuras valsts tiesību aktiem tiek noteikts datums, kad pārrobežu apvienošanās stājas spēkā; tie ir tiesību akti, kas piemērojami sabiedrībai, kura veidojas pārrobežu apvienošanās rezultātā. ê 2005/56/EK 8. apsvērums (61)Lai aizsargātu dalībnieku un trešo personu intereses, būtu jānorāda pārrobežu apvienošanās tiesiskās sekas, atšķirīgi situācijās, kad sabiedrība, kas veidojas apvienošanās rezultātā, ir iegūstošā sabiedrība vai jauna sabiedrība. Juridiskas noteiktības labad būtu jānosaka, ka pārrobežu apvienošanos pēc tam, kad tā ir stājusies spēkā, vairs nevar pasludināt par spēkā neesošu. ê 2005/56/EK 9. apsvērums (pielāgots) (62)Šī direktīva neskar to tiesību aktu piemērošanu gan Ö Savienības Õ līmenī, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004, gan dalībvalstu līmenī, kas attiecas uz uzņēmumu koncentrācijas kontroli. ê 2005/56/EK 10. apsvērums (pielāgots) (63)Šī direktīva neietekmē Ö Savienības Õ tiesību aktus, kas attiecas uz kredīta starpniekiem un citiem finanšu uzņēmumiem, un valsts noteikumus, kas pieņemti vai ieviesti atbilstīgi šādiem Ö Savienības Õ tiesību aktiem. ê 2005/56/EK 11. apsvērums (64)Šī direktīva neietekmē dalībvalstu tiesību aktus, saskaņā ar kuriem jāsniedz ziņas par tās sabiedrības ierosināto galvenās vadības atrašanās vietu vai galveno uzņēmējdarbības vietu, kas veidojas pārrobežu apvienošanās rezultātā. ê 2005/56/EK 12. apsvērums (65)Darbinieku tiesībām, kas nav līdzdalības tiesības, būtu jāturpina piemērot valsts noteikumus, kuri ir minēti Padomes Direktīvā 98/59/EK, Padomes Direktīvā 2001/23/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/14/EK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/39/EK.

ê 2005/56/EK 13. apsvērums (66)Ja vienā no sabiedrībām, kas piedalās pārrobežu apvienošanās procesā šajā direktīvā aprakstītos apstākļos, darbiniekiem ir līdzdalības tiesības un ja tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotajai sabiedrībai ir juridiskā adrese, nav paredzēta tāda paša apjoma līdzdalības tiesības, kādas ir attiecīgajās sabiedrībās, kas apvienojas, tostarp sabiedrības padomes komitejās, kurām ir lēmumu pieņemšanas tiesības, vai ja šie tiesību akti neparedz tādu pašu iespēju izmantot savas tiesības darbiniekiem, kuri strādā pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotajās sabiedrībās, tad būtu jāreglamentē pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidoto sabiedrību darbinieku līdzdalības tiesības un to iesaistīšana šādu tiesību noteikšanā. Šajā nolūkā par pamatu būtu jāņem principi un procedūras, kas ir noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 2157/2001 un Padomes Direktīvā 2001/86/EK, tomēr veicot nepieciešamās izmaiņas, jo apvienošanās rezultātā izveidotajai sabiedrībai būs piemērojami tās dalībvalsts tiesību akti, kurā tai būs juridiskā adrese. Dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 2001/86/EK 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu var nekavējoties nodrošināt sarunu uzsākšanu saskaņā ar šīs direktīvas 132. pantu, lai tādējādi netiktu nevajadzīgi kavēta apvienošanās norise. ê 2005/56/EK 14. apsvērums (67)Lai noteiktu darbinieku līdzdalības līmeni sabiedrībās, kas apvienojas, būtu jāņem vērā arī proporcionālais darbinieku pārstāvju skaits starp dalībniekiem vadības grupā, kas ietver sabiedrību peļņu nesošās struktūrvienības, uz kurām attiecas darbinieku līdzdalību. ê 82/891/EEK 5. apsvērums (68)Dalībnieku un trešo personu interešu aizsardzība prasa, lai koordinētu dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz akciju sabiedrību sadalīšanos, ja dalībvalstis šādus procesus atļauj. ê 82/891/EEK 6. apsvērums (69)Šādas koordinācijas sakarā ir īpaši svarīgi, lai to sabiedrību akcionārus, kuras iesaistītas sadalīšanās procesā, pietiekami un cik vien iespējams objektīvi informētu, un viņu tiesības būtu pienācīgi aizsargātas. ê 82/891/EEK 8. apsvērums (pielāgots) (70)Kreditori, ieskaitot obligacionārus, un personas, kam pastāv citi prasījumi pret sabiedrībām, kas iesaistītas Ö akciju sabiedrības Õ sadalīšanas procesā, Ö būtu Õ jāaizsargā tā, lai sadalīšana nelabvēlīgi neietekmētu viņu intereses. ê 82/891/EEK 9. apsvērums (pielāgots) (71)Atklātības prasības Ö būtu Õ jāattiecina uz sadalīšanos, lai trešās personas būtu pietiekami informētas. ê 82/891/EEK 10. apsvērums (pielāgots)

(72)Nodrošinājumi, kas piešķirti dalībniekiem un trešām personām sakarā ar sadalīšanu, Ö būtu Õ jāattiecina arī uz dažiem juridiskiem procesiem, kas pamatjautājumos ir līdzīgi sadalīšanas procesam, tā, lai no pienākuma nodrošināt aizsardzību nebūtu iespējams izvairīties. ê 82/891/EEK 11. apsvērums (pielāgots) (73)Lai tiesību aktos noteiktu attiecības starp sadalīšanas procesā iesaistītajām Ö akciju Õ sabiedrībām, starp tām un trešām personām, un starp to dalībniekiem, Ö būtu Õ jāsamazina iespējas izraisīt sabiedrības atzīšanu par neesošu, cik iespējams, nodrošinot kļūdu novēršanu un saīsinot termiņu, kurā var sākt atzīšanas par neesošu procesu. ê 2009/109/EK 4. apsvērums (pielāgots) (74)Dažos gadījumos sabiedrību vai citas interneta vietnes ir alternatīva publicēšanai, izmantojot uzņēmumu reģistrus. Dalībvalstīm vajadzētu spēt izraudzīties šādas citas interneta vietnes, kuras sabiedrības šādai publicēšanai var izmantot bez maksas, piemēram, uzņēmumu asociāciju, tirdzniecības palātu interneta vietnes vai centrālā elektroniskā platforma, kas minēta Ö šajā Õ direktīvā. Ja ir iespēja izmantot sabiedrības interneta vietnes vai citas interneta vietnes, lai publicētu apvienošanās un/vai sadalīšanas noteikumu projektus un citus dokumentus, kam procesā ir jābūt pieejamiem akcionāriem un kreditoriem, būtu jānodrošina garantijas attiecībā uz interneta vietnes drošību un dokumentu autentiskumu. ê 2009/109/EK 6. apsvērums (pielāgots) (75)Dalībvalstīm būtu jāspēj nodrošināt, ka nav nepieciešams izpildīt Ö II sadaļas I un III nodaļas Õ paredzētās padziļināto ziņojumu un informēšanas prasības saistībā ar sabiedrību apvienošanos vai sadalīšanu, ja visi apvienošanās vai sadalīšanas procesā iesaistīto sabiedrību akcionāri vienojas, ka to var nedarīt. ê 2009/109/EK 7. apsvērums (pielāgots) (76)Jebkuram Ö II sadaļas I un III nodaļas Õ grozījumam, lai ļautu akcionāriem panākt šādu vienošanos, nebūtu jāskar minēto sabiedrību kreditoru interešu aizsardzības sistēmas un noteikumi, kuru mērķis ir nodrošināt nepieciešamās informācijas sniegšanu iesaistīto sabiedrību darbiniekiem un valsts iestādēm, piemēram, nodokļu iestādēm, kuras kontrolē apvienošanos vai sadalīšanu saskaņā ar spēkā esošajiem Ö Savienības Õ tiesību aktiem. ê 2009/109/EK 8. apsvērums (77)Nav jāpiemēro prasība sagatavot grāmatvedības pārskatu, ja emitents, kura vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, publicē pusgada finanšu pārskatus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK. ê 2009/109/EK 9. apsvērums (pielāgots) (78)Neatkarīga eksperta ziņojums Ö par ieguldījumiem, kas nav skaidrā naudā Õ, bieži vien nav vajadzīgs, ja neatkarīga eksperta ziņojums, kas aizsargā gan akcionāru, gan kreditoru intereses, arī jāsagatavo saistībā ar apvienošanos vai sadalīšanu. Tādēļ dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai šajos gadījumos atbrīvot sabiedrības no ziņojuma iesniegšanas prasībām saskaņā ar Ö ieguldījumiem, kas nav skaidrā naudā Õ vai noteikt, ka abus ziņojumus var sagatavot viens un tas pats eksperts.

ê 2009/109/EK 10. apsvērums (79)Mātessabiedrību apvienošanai ar meitassabiedrībām ir mazāka ekonomiskā ietekme uz akcionāriem un kreditoriem, ja mātessabiedrības līdzdalība ir vismaz 90 % no akcijām un citiem vērtspapīriem, kas dod meitassabiedrībai balsstiesības. Tas pats attiecas uz konkrētiem sadalīšanas gadījumiem, jo īpaši, kad sabiedrības sadala jaunās sabiedrībās, kas pieder akcionāriem proporcionāli to tiesībām sabiedrībā, kura tiek sadalīta. Tādēļ šajos gadījumos ziņojumu iesniegšanas prasības būtu jāsamazina. ê 2012/17/ES 25. apsvērums (80)Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 reglamentē personas datu apstrādi, tostarp personas datu elektronisku pārraidi dalībvalstīs. Jebkurai personas datu apstrādei, ko veic dalībvalstu reģistri, Komisija un, attiecīgā gadījumā, jebkura platformas ekspluatācijā iesaistīta trešā persona, būtu jānotiek atbilstīgi minētajiem tiesību aktiem. Īstenošanas aktos, kas jāpieņem saistībā ar reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, attiecīgā gadījumā būtu jānodrošina šāda atbilstība, jo īpaši nosakot visu attiecīgo dalībnieku attiecīgos uzdevumus un pienākumus un tiem piemērojamos organizatoriskos un tehniskos noteikumus. ê 2012/17/ES 28. apsvērums (81)Šajā direktīvā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas ietverti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 8. pantā, kurā noteikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz savu personas datu aizsardzību. ê (82)Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem III pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai, ê 2012/30/ES (pielāgots) IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. I sadaļa Ö Vispārīgie noteikumi par akciju sabiedrību un sabiedrību ar ierobežotu atbildību izveidi un darbību Õ I Nodaļa Ö Priekšmets Õ 1. pants Ö Priekšmets Õ

Ö Šī direktīva nosaka pasākumus attiecībā uz: Õ –Ö to Õ nodrošinājumu koordinēšanu vienādošanas nolūkā, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses; ê 2009/101/EK (pielāgots) –vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa Ö saskaņā ar informācijas sniegšanas prasībām attiecībā uz akciju sabiedrībām un sabiedrībām ar ierobežotu atbildību Õ; ê 89/666/EEK –informācijas sniegšanas prasībām attiecībā uz filiālēm, ko kādā dalībvalstī atvērušas noteiktu veidu sabiedrības, uz kurām attiecas citas valsts tiesību akti; ê 2011/35/ES –akciju sabiedrību apvienošanos; ê 2005/56/EK (pielāgots) –Ö sabiedrību ar ierobežotu atbildību Õ pārrobežu apvienošanos; ê 82/891/EEK –akciju sabiedrību sadalīšanu. ê 2012/30/ES (pielāgots) II Nodaļa

Ö Sabiedrības iekļaušana un sabiedrības atzīšana par neesošu un tās saistību derīgumu Õ 1. Iedaļa Ö Akciju sabiedrības iekļaušana Õ 2. pants Ö Darbības joma Õ 1. Koordinācijas pasākumus, kas paredzēti šajā iedaļā, piemēro dalībvalstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas attiecas uz I pielikumā uzskaitītajiem sabiedrību veidiem. I pielikumā uzskaitīto veidu sabiedrību nosaukumos ir vai tiem pievieno apzīmējumu, kas norāda uz šo sabiedrību atšķirību no citu veidu sabiedrībām. 2. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot Ö šīs iedaļas noteikumus Õ ieguldījumu sabiedrībām ar mainīgu kapitālu un kooperatīviem, kuri nodibināti kā viens no I pielikumā uzskaitītajiem sabiedrību veidiem. Ciktāl dalībvalstis izmanto šīs tiesības, tās nosaka, ka visos 25. pantā norādītajos dokumentos šādu sabiedrību nosaukumos jāietver vārdi “ieguldījumu sabiedrība ar mainīgu kapitālu” vai “kooperatīvs”. Ö Termins Õ “ieguldījumu sabiedrība ar mainīgu kapitālu” šai direktīvā attiecas tikai uz sabiedrībām: ê 2012/30/ES –kuru vienīgais mērķis ir ieguldīt savus līdzekļus dažādos vērtspapīros, zemes īpašumā un citos īpašumos ar nolūku sadalīt ieguldījumu risku un dot to akcionāriem ienākumus, kas gūti, pārvaldot viņu ieguldītos līdzekļus, –kas piedāvā savas akcijas publiskai parakstīšanai, un –kuru statūti paredz, ka minimāli un maksimāli pieļaujamā kapitāla robežās tās var jebkurā laikā emitēt, atpirkt vai atkal pārdot savas akcijas. ê 2012/30/ES (pielāgots) 3. pants Ö Obligātā informācija, kas ir jānorāda statūtos vai iekļaušanas dokumentos Õ Ö I pielikumā minētā sabiedrības veida Õ statūtos vai Ö iekļaušanas Õ dokumentā vienmēr sniedz šādas ziņas: a)sabiedrības veids un nosaukums;

b)sabiedrības mērķi; c)ja sabiedrībai nav reģistrētā kapitāla, parakstītā kapitāla lielums; d)ja sabiedrībai ir reģistrētais kapitāls, reģistrētā kapitāla lielums un parakstītā kapitāla lielums, sabiedrību dibinot vai sabiedrībai saņemot atļauju darbības uzsākšanai, kā arī reģistrētā kapitāla izmaiņas, neskarot 13. panta e) punktu; e)ciktāl tas nav ar likumu noteikts – noteikumi, kas reglamentē dalībnieku skaitu un to iecelšanas kārtību struktūrās, kuras atbildīgas par sabiedrības pārstāvību attiecībās ar trešajām personām, sabiedrības administrāciju, pārvaldi, uzraudzību vai kontroli, kā arī pilnvaru sadalījumu starp šīm struktūrām; f)sabiedrības pastāvēšanas laiku, izņemot, ja tas ir nenoteikts. 4. pants Ö Obligātā informācija, kas ir jānorāda statūtos vai iekļaušanas dokumentos vai atsevišķajos dokumentos Õ Sabiedrības statūtos, Ö iekļaušanas Õ dokumentā vai atsevišķā dokumentā, ko publicē saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktos noteikto kārtību saskaņā ar 15. pantu, Ö norāda Õ vismaz šādas ziņas: a)juridiskā adrese; b)parakstīto akciju nominālvērtība un, vismaz vienreiz gadā, to skaits; c)parakstīto akciju skaits, nenosakot to nominālvērtību, ja šādas akcijas var emitēt saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem; d)īpaši apstākļi, ja tādi ir, kas ierobežo akciju nodošanu; e)ja ir vairāki akciju veidi, b), c) un d) punktā minētā informācija par katru akciju veidu un katra veida akciju piešķirtajām tiesībām; f)vai akcijas ir vārda akcijas vai uzrādītāja akcijas, ja attiecīgās valsts tiesību aktos paredzēti abu akciju veidi, un noteikumi, kas attiecas uz šādu akciju konversiju, ja vien šī kārtība nav noteikta tiesību aktos; g)parakstītā kapitāla apmaksātā daļa sabiedrības dibināšanas brīdī vai, kad tā saņem atļauju sākt darbību; h)to akciju nominālvērtība vai, ja nominālvērtība nav noteikta, akciju skaits, kas emitētas cita veida, ne naudas, ieguldījumam, norādot minētā ieguldījuma veidu, kā arī ieguldītāja vārdu; i)ziņas par fiziskām vai juridiskām personām vai sabiedrībām, kuras parakstījušas vai kuru vārdā ir parakstīti statūti vai dibināšanas dokuments, vai, ja sabiedrība šai laikā vēl nav nodibināta – minēto dokumentu projekti; j)saistībā ar sabiedrības veidošanu vai, attiecīgā gadījumā, pirms atļaujas darījumdarbības uzsākšanai saņemšanas maksājamo izdevumu, vai sabiedrībai pienākošos maksājumu kopapjoms vai vismaz to aplēse; k)visas īpašās priekšrocības, kas sabiedrības veidošanas laikā vai līdz brīdim, kad tā saņem atļauju sākt darījumdarbību, piešķirtas jebkurām personām, kas piedalījušās sabiedrības veidošanā vai darījumos, kas vajadzīgi, lai šo atļauju saņemtu. 5. pants

Ö Atļauja sākt darījumdarbību Õ 1. Ja dalībvalstu tiesību aktos ir noteikts, ka sabiedrība nedrīkst sākt darījumdarbību bez atļaujas, nosaka arī atbildību par saistībām, ko sabiedrība uzņēmusies pati vai ko uzņēmusies kāda persona tās vārdā līdz šīs atļaujas piešķiršanai vai atteikšanai. 2. 1. punkts neattiecas uz to līgumu saistībām, kurus sabiedrība ir noslēgusi ar nosacījumu, ka tā saņem atļauju sākt darījumdarbību. 6. pants Ö Vairāku dalībnieku uzņēmumi Õ 1. Ja dalībvalstu tiesību aktos ir noteikts, ka sabiedrības dalībnieku skaits nedrīkst būt mazāks par divi, apstāklis, ka visas akcijas pieder vienai personai vai dalībnieku skaits pēc Ö iekļaušanas Õ ir kļuvis mazāks par likumā pieļauto, nav iemesls sabiedrības darbības automātiskai izbeigšanai. 2. Ja 1. punktā minētajos gadījumos dalībvalstu tiesību akti pieļauj sabiedrības darbības izbeigšanu pēc tiesas nolēmuma, attiecīgajam tiesnesim jāspēj dot sabiedrībai pietiekami daudz laika tās stāvokļa nokārtošanai. 3. Ja ir pieņemts 2. punktā minētais lēmums par darbības izbeigšanu, uzsāk sabiedrības likvidāciju. ê 2009/101/EK (pielāgots) 2. Iedaļa Ö Sabiedrības ar ierobežotu atbildību atzīšana par neesošu un tās saistību derīgumu Õ Ö 7. pants Õ Ö Vispārīgie noteikumi un solidārā un kopīgā atbildība Õ Ö 1. Noteikumi, kas izklāstīti šajā nodaļā attiecās uz uzņēmumu veidiem, kas minēti II pielikumā. Õ ê 2009/101/EK 2. Ja dibināmās sabiedrības vārdā, pirms tā ieguvusi juridiskas personas statusu, ir veikta kāda darbība un ja sabiedrība neuzņemas saistības, kas izriet no šādas darbības, attiecīgo darbību veikušās personas par to ir neierobežoti solidāri atbildīgas, ja vien nav noteikts citādi. ê 2009/101/EK (pielāgots)

8. pants Ö Informācijas atklāšanas ietekme attiecībā uz trešajām personām Õ Formalitāšu izpilde attiecībā uz ziņu sniegšanu par personām, kuras kā attiecīgās sabiedrības amatpersonas ir pilnvarotas to pārstāvēt, rada šķērsli jebkādiem pārkāpumiem to iecelšanā, ko var izmantot pret trešām personām, ja vien sabiedrība nepierāda, ka trešās personas ir par to zinājušas. 9. pants Ö Akti par sabiedrības struktūru un tās pārstāvību Õ 1. Sabiedrības struktūru rīcība ir saistoša sabiedrībai, pat ja šī rīcība neatbilst sabiedrības mērķiem, ja vien šāda rīcība nepārsniedz pilnvaras, ko tiesību akti piešķir vai atļauj piešķirt attiecīgajai struktūrai. Tomēr dalībvalstis var paredzēt, ka šāda rīcība, ja tā neatbilst sabiedrības mērķiem, sabiedrībai nav saistoša, ja sabiedrība pierāda, ka trešā persona ir zinājusi par to, ka attiecīgā rīcība neatbilst šiem mērķiem, vai arī konkrētajos apstākļos nevarēja to nezināt; statūtu nodošana atklātībai pati par sevi nav tam pietiekams pierādījums. 2. Sabiedrības struktūru pilnvaru ierobežojumus, kas izriet no statūtiem vai no kompetentu iestāžu lēmuma, nevar izmantot pret trešām personām, pat ja tie ir nodoti atklātībai. 3. Ja, atkāpjoties no attiecīgo jomu reglamentējošiem tiesību aktiem, attiecīgās valsts tiesību akti paredz, ka pilnvaras pārstāvēt sabiedrību var ar statūtiem piešķirt gan atsevišķai personai, gan vairākām personām kopā, tad attiecīgie tiesību akti var noteikt, ka šādu statūtu noteikumu drīkst izmantot pret trešām personām ar nosacījumu, ka tas attiecas uz vispārējām tiesībām pārstāvēt sabiedrību; jautājumu par to, vai šādu statūtu noteikumu var izmantot pret trešām personām, nosaka 15. pants. 10. pants Ö Sabiedrības veidošana un sertifikācija likumā noteiktajā kārtībā Õ Visās dalībvalstīs, kuru tiesību akti neparedz administratīvu vai tiesu preventīvo kontroli sabiedrības veidošanas laikā, dibināšanas dokumentu, sabiedrības statūtus un jebkurus šo dokumentu grozījumus izstrādā un apstiprina tiesību aktos noteiktā kārtībā. 11. pants Ö Nosacījumi par sabiedrības atzīšanu par neesošu Õ Dalībvalstu tiesību aktos nevar paredzēt citādu kārtību sabiedrību atzīšanai par neesošām, kā tikai ievērojot šādus noteikumus: a)sabiedrības atzīšana par neesošu jānosaka ar tiesas nolēmumu; b)sabiedrību var atzīt par neesošu tikai i) līdz vi) apakšpunktā minētajos gadījumos: i)nav sastādīts dibināšanas dokuments vai nav ievēroti preventīvās kontroles noteikumi vai attiecīgās juridiskās formalitātes, ii)sabiedrības mērķi ir pretlikumīgi vai sabiedriskajai kārtībai neatbilstoši, iii)dibināšanas dokumentā vai statūtos nav norādīts sabiedrības nosaukums, individuālā parakstītā kapitāla apjoms, parakstītā kapitāla kopsumma vai sabiedrības mērķi,

iv)nav izpildītas attiecīgās valsts tiesību aktu prasības attiecībā uz kapitāla minimālās apmaksas apmēru, v)konstatēta visu tās dibinātāju rīcībnespēja, vi)pretēji sabiedrības darbību reglamentējošajiem attiecīgās valsts tiesību aktiem dibinātāju skaits ir mazāks par divi. Izņemot iepriekšminētos gadījumus, nekas cits nevar būt par pamatu sabiedrības nepastāvēšanai, absolūtajai vai relatīvajai neesamībai vai atzīšanai par neesošu. 12. pants Ö Sabiedrības atzīšanas par neesošu sekas Õ 1. To, vai tiesas nolēmumu par sabiedrības atzīšanu par neesošu var izmantot pret trešām personām, nosaka 15. pants. Ja attiecīgās valsts tiesību akti piešķir tiesības trešai personai šādu nolēmumu apstrīdēt, tā var to darīt tikai sešu mēnešu laikā pēc šāda tiesas nolēmuma izziņošanas. 2. Tāpat kā sabiedrības darbības izbeigšana, atzīšana par neesošu izraisa sabiedrības likvidāciju. 3. Atzīšana par neesošu pati par sevi neietekmē to saistību juridisko spēku, kuras sabiedrība ir uzņēmusies vai kuras radušās pret to, neskarot sabiedrības likvidācijas sekas. 4. Katras dalībvalsts tiesību aktos var paredzēt noteikumus par to, kādas sekas atzīšanai par neesošu ir attiecībā uz sabiedrības dalībniekiem. 5. Paliek spēkā kapitāla daļu vai akciju īpašnieku pienākums apmaksāt to parakstīto, bet neapmaksāto kapitālu tiktāl, ciktāl to prasa saistības ar kreditoriem. III Nodaļa Atklātība Ö un centrālā reģistra, komercreģistra un uzņēmumu reģistra savstarpējais savienojums Õ 1. Iedaļa Ö Vispārīgie noteikumi Õ 13. pants Ö Dokumenti un ziņas, kas uzņēmumiem ir jāatklāj Õ Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka Ö II pielikumā Õ minēto sabiedrību Ö veidu Õ atklātības pienākums attiecas vismaz uz šādiem dokumentiem un ziņām: a)dibināšanas dokuments un statūti, ja tie ir atsevišķā dokumentā; b)visi a) punktā minēto dokumentu grozījumi, ieskaitot sabiedrības darbības termiņa pagarināšanu;

c)pilnīgs dibināšanas dokumenta vai statūtu teksts ar jaunākajiem grozījumiem pēc katras dibināšanas dokumenta vai statūtu grozīšanas; d)iecelšana amatā, atbrīvošana no amata un sīkas ziņas par personām, kas kā saskaņā ar likumu noteikta amatpersona vai kā kādas struktūras locekļi: i)ir pilnvarotas pārstāvēt sabiedrību darījumos ar trešām personām un tiesā; no atklātībai nodotajām ziņām ir jābūt skaidram, vai personas, kas ir pilnvarotas pārstāvēt sabiedrību, to var darīt atsevišķi vai tām ir jārīkojas kopīgi, ii)piedalās sabiedrības pārvaldē, uzraudzībā vai kontrolē; e)vismaz reizi gadā – parakstītā kapitāla apjoms, ja dibināšanas dokumentā vai statūtos ir minēts reģistrētais kapitāls, ja vien kapitāla pieaugums nerada vajadzību izdarīt grozījumus statūtos; f)grāmatvedības dokumenti katram finanšu gadam, kas jāpublicē saskaņā ar Padomes Direktīvām 86/635/EEK, un 91/674/EEK, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES; g)sabiedrības juridiskās adreses maiņa; h)sabiedrības darbības izbeigšana; i)jebkurš tiesas nolēmums par sabiedrības atzīšanu par neesošu; j)likvidatoru iecelšana, sīkas ziņas par viņiem un viņiem piešķirtās pilnvaras, ja vien šādas pilnvaras skaidri un nepārprotami neizriet no tiesību aktiem vai sabiedrības statūtiem; k)likvidācijas pabeigšana un dalībvalstīs, kurās sabiedrību izslēgšana no uzņēmumu reģistra rada juridiskas sekas, – šādas izslēgšanas fakts. ê 2012/17/ES 3. panta 1. punkts (pielāgots) 14. pants Ö Izmaiņas dokumentos un ziņās Õ 1. Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai jebkuras izmaiņas 13. pantā minētajos dokumentos un ziņās reģistrētu 15. panta 1. punkta pirmajā daļā minētajā kompetentajā reģistrā un saskaņā ar 15. panta 3. un 5. punktu publiskotu parasti 21 dienas laikā pēc tam, kad ir saņemta pilna dokumentācija par šīm izmaiņām, tostarp vajadzības gadījumā veicot likumības pārbaudi, kā tas noteikts valstu tiesību aktos attiecībā uz iekļaušanu lietā. 2. Šā panta 1. punktu nepiemēro 13. panta f) punktā minētajiem grāmatvedības dokumentiem. ê 2009/101/EK (pielāgots) 15. pants

Ö Informācijas atklāšana reģistrā Õ 1. Katrā dalībvalstī izveido katras tur reģistrētās sabiedrības lietu centrālajā, komercreģistrā vai sabiedrību reģistrā Ö (“reģistrs”) Õ. ê 2012/17/ES 3. panta 2. punkts (pielāgots) Dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībām ir vienots identifikācijas numurs, kas ļauj tās nepārprotami identificēt saziņā starp reģistriem, izmantojot centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, kas izveidota saskaņā ar 21. panta 2. punktu (“reģistru savstarpējās savienojamības sistēma”). Minētajā vienotajā identifikācijas numurā ir vismaz tādi elementi, kas ļauj identificēt reģistra dalībvalsti, izcelsmes valsts reģistru un sabiedrības numuru minētajā reģistrā, un – attiecīgā gadījumā – elementi, kas ļauj izvairīties no identificēšanas kļūdām. ê 2009/101/EK (pielāgots) 2. Šā panta nolūkā ar jēdzienu “elektroniskā formā” saprot to, ka informāciju sākotnēji nosūta ar elektronisko līdzekļu starpniecību un to saņem galamērķī, izmantojot elektroniskus datu apstrādes (tostarp digitālas kompresijas līdzekļus) un datu glabāšanas līdzekļus, kā arī izmantojot sakarus pa vadiem, radiosakarus, optiskās tehnoloģijas un citus elektromagnētiskus līdzekļus, ko nosaka dalībvalstis. 3. Visus dokumentus un ziņas, kuras ir jānodod atklātībā saskaņā ar 13. pantu, glabā lietā vai ievada reģistrā; reģistrā ievadīto ierakstu priekšmets noteikti jāiekļauj lietā. Dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrību, kā arī to personu un iestāžu reģistrācija, kurām jāsniedz palīdzība visu atklātībā nododamo dokumentu un sniedzamo ziņu paziņošanā, ievērojot 13. pantu, notiek ar elektronisko saziņas līdzekļu starpniecību. Turklāt dalībvalstis var pieprasīt, lai visas vai dažu grupu sabiedrības reģistrētu visus vai atsevišķus šāda veida dokumentus un ziņas arī elektroniskā formā. Visi 13. pantā minētie dokumenti un ziņas, ko reģistrē papīra formā vai ar elektronisko saziņas līdzekļu starpniecību, jāglabā lietā vai jāievada reģistrā elektroniskā formā. Turklāt dalībvalstis nodrošina, ka visi šādi dokumenti un ziņas, ko reģistrē papīra formā, jāpārveido elektroniskā formā. Visi 13. pantā minētie dokumenti un ziņas, ko līdz 2006. gada 31. decembrim reģistrē papīra formā, nav jāpārveido elektroniskā formā automātiski. Dalībvalstis tomēr nodrošina, ka tos pārveido elektroniski ar reģistra starpniecību, saņemot pieprasījumu nodot tos atklātībā elektroniski, kas iesniegts, pamatojoties uz pasākumiem, kas pieņemti, lai īstenotu 4. punktu. 4. Pieprasījuma iesniegšanas brīdī ir pieejamas visu vai jebkuru 13. pantā minēto dokumentu un ziņu kopijas. Pieprasījumus reģistram Ö var iesniegt papīra formā vai elektroniski – Õ pēc pieprasījuma iesniedzēja izvēles. Pirmajā daļā minētās kopijās Ö ir Õ pieejamas no reģistra pēc pieprasījuma iesniedzēja izvēles gan papīra formā, gan elektroniski. Tas attiecas uz visiem dokumentiem un ziņām, kas jau ir reģistrētas. Tomēr dalībvalstis var nolemt, ka visi vai dažu veidu dokumenti un ziņas, kas reģistrētas papīra formā līdz minētajam termiņam vai ne vēlāk kā 2006. gada 31. decembrī, var nebūt pieejamas no reģistra elektroniskā veidā, ja pagājis noteiktais laika posms no reģistrācijas dienas un dienas, kad pieprasījums iesniegts reģistrā. Šāds termiņš nevar būt mazāks par 10 gadiem. Cena par 13. pantā minēto dokumentu un ziņu vai to daļu kopijas saņemšanu, neņemot vērā to, vai to nodrošina papīra formā vai elektroniski, nepārsniedz administratīvās izmaksas. Izsniegtās kopijas apstiprina ar vārdiem “kopija pareiza”, ja vien pieprasītājs neatbrīvo no šāda apstiprinājuma sniegšanas. Izsniegtās elektroniskās kopijas nav jāapstiprina ar vārdiem “kopija pareiza”, ja vien pieprasītājs nav nepārprotami pieprasījis šāda apstiprinājuma sniegšanu. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka elektronisko kopiju apliecināšana garantē gan oriģināla autentiskumu, gan satura integritāti, nodrošinot to ar progresīvu elektronisko parakstu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/93/EK 2. panta 2. punkta nozīmē. 5. Šā panta 3. punktā minētos dokumentus un ziņas nodod atklātībā, tās pilnīgi vai daļēji publicējot valsts oficiālajā vēstnesī, ko dalībvalsts ir izraudzījusi šim nolūkam, vai arī norādot uz dokumentu, kas ir iekļauts lietā vai ievadīts reģistrā. Šim nolūkam izraudzītais valsts oficiālais vēstnesis var būt elektroniskā formā. Dalībvalstis var nolemt aizstāt publikācijas valsts oficiālajā vēstnesī ar līdzvērtīgi iedarbīgiem līdzekļiem, kas atbilst vismaz sistēmai, ar ko atklātībā nododamo informāciju var apstrādāt hronoloģiski ar centrālas elektroniskas platformas starpniecību. 6. Pret trešām personām sabiedrība var atsaukties uz dokumentiem un ziņām tikai pēc tam, kad tās nodotas atklātībā saskaņā ar 5. punktu, ja vien sabiedrība nepierāda, ka trešās personas par tām ir bijušas informētas.

Tomēr attiecībā uz darījumiem, kas notikuši agrāk nekā sešpadsmit dienas pēc nodošanas atklātībā, šos dokumentus un ziņas nevar izmantot pret trešām personām, kuras pierāda, ka tām nav bijis iespējams to zināt. 7. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai novērstu jebkādas pretrunas starp atklātībā nodotajām ziņām saskaņā ar 5. punktu un reģistrā vai lietā atklātajām ziņām. Tomēr pretrunu gadījumā atklātībā nodoto tekstu saskaņā ar 5. punktu nevar izmantot pret trešām personām; šādas trešās personas tomēr var uz to atsaukties, ja vien sabiedrība nepierāda, ka to rīcībā bijusi informāciju, kas glabājas lietā vai ir ievadīta reģistrā. Trešās personas turklāt vienmēr var atsaukties uz visiem dokumentiem un ziņām, attiecībā uz kurām nodošana atklātībā vēl nav formāli pabeigta, izņemot gadījumus, kad dokumenti un ziņas nav spēkā, ja nav nodotas atklātībai. ê 2012/17/ES 3. panta 3. punkts (pielāgots) 16. pants Ö Atjaunināta informācija par valsts tiesību aktiem attiecībā uz trešo personu tiesībām Õ ê 2012/17/ES 3. panta 3. punkts 1. Dalībvalstis nodrošina to, ka ir pieejama atjaunināta informācija, kas izskaidro valstu tiesību aktu noteikumus, atbilstoši kuriem trešās personas saskaņā ar 15. panta 5., 6. un 7. punktu var balstīties uz 13. pantā minētajām ziņām un visiem dokumentu veidiem. 2. Atbilstīgi portāla noteikumiem un tehniskajām prasībām dalībvalstis iesniedz informāciju, kas nepieciešama publicēšanai Eiropas e-tiesiskuma portālā (“portāls”). 3. Komisija publicē šo informāciju portālā visās Savienības oficiālajās valodās. ê 2012/17/ES 3. panta 3. punkts (pielāgots) 17. pants Ö Elektronisko dokumentu kopiju un ziņu pieejamība Õ ê 2012/17/ES 3. panta 3. punkts 1. Elektroniskās kopijas 13. pantā minētajiem dokumentiem un ziņām arī dara publiski pieejamas, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka 13. pantā minētie dokumenti un ziņas ir pieejami, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, standarta ziņojuma formātā un ka tiem var piekļūt elektroniski. Dalībvalstis nodrošina arī to, ka ir ievēroti datu pārsūtīšanas minimuma drošības standarti. 3. Komisija visās Savienības oficiālajās valodās nodrošina meklēšanas pakalpojumu par dalībvalstīs reģistrētajām sabiedrībām, lai, izmantojot portālu, būtu pieejami: a)šīs direktīvas 13. pantā minētie dokumenti un ziņas; b)paskaidrojošas atzīmes, kas pieejamas visās Savienības oficiālajās valodās, uzskaitot šīs ziņas un šo dokumentu veidus. ê 2012/17/ES 3. panta 3. punkts (pielāgots) 18. pants Ö Maksa par dokumentiem un ziņām Õ ê 2012/17/ES 3. panta 3. punkts 1. Maksa, ko iekasē par 13. pantā minēto dokumentu un ziņu izsniegšanu, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, nepārsniedz attiecīgās administratīvās izmaksas. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, bez maksas ir pieejamas šādas ziņas: a)sabiedrības nosaukums un juridiskā forma; b)sabiedrības juridiskā adrese un dalībvalsts, kurā tā ir reģistrēta; un c)sabiedrības reģistrācijas numurs. Papildus šīm ziņām dalībvalstis var izvēlēties bez maksas darīt pieejamus arī citus dokumentus un ziņas. ê 2012/17/ES 3. panta 3. punkts (pielāgots) 19. pants Ö Informācija par likvidācijas procesa uzsākšanu un izbeigšanu vai par maksātnespējas procesu un par uzņēmuma dzēšanu no reģistra Õ

1. Izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, attiecīgās sabiedrības reģistrs nekavējoties dara pieejamu informāciju par jebkādu sabiedrības darbības izbeigšanas vai maksātnespējas procedūru uzsākšanu un pabeigšanu un par sabiedrības izslēgšanu no reģistra, ja tas rada juridiskas sekas sabiedrības reģistra dalībvalstī. 2. Izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, filiāles reģistrs nodrošina 1. punktā minētās informācijas saņemšanu bez kavēšanās. 3. Šā panta 1. un 2. punktā minētās informācijas apmaiņa reģistriem ir bez maksas. ê 2009/101/EK (pielāgots) 20. pants Ö Informācijas atklāšanas valoda un atklāto dokumentu un ziņu tulkošanas Õ 1. Dokumenti un ziņas, kas nododamas atklātībā saskaņā ar 13. pantu, jāsastāda un jāreģistrē vienā no valodām, kas atbilst dalībvalstī piemērojamajiem valodu noteikumiem un kurā izveido lietu, kā noteikts 15. panta 1. punktā. 2. Papildus obligātajai nodošanai atklātībā, kas minēta 15. pantā, dalībvalstis atļauj brīvprātīgi nodot atklātībā 13. pantā minētos dokumentus visās Ö Savienības Õ oficiālajās valodās, kā noteikts 15. pantā. Dalībvalstis var noteikt, ka šādu dokumentu un ziņu tulkošana jāapliecina. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai sekmētu trešo pušu piekļuvi tulkojumiem, kas brīvprātīgi nodoti atklātībā. 3. Turklāt papildus obligātajai nodošanai atklātībā, kas minēta 15. pantā, un brīvprātīgajai nodošanai atklātībā, kas noteikta saskaņā ar šā panta 2. punktu, dalībvalstis var pieļaut dokumentu un ziņu publicēšanu jebkurā(-ās) citā(-ās) valodā(-ās), kā noteikts 15. pantā. Dalībvalstis var izvirzīt noteikumu, ka šādu dokumentu un ziņu tulkošana jāapliecina. 4. Gadījumā, ja nav atbilstības starp tiem dokumentiem un ziņām, kas nodotas atklātībā reģistra oficiālajās valodās, un tulkojumiem, kas nodoti atklātībā brīvprātīgi, pēdējos nevar izmantot pret trešām pusēm; trešās puses var tomēr atsaukties uz tulkojumiem, kas nodoti atklātībā brīvprātīgi, ja vien sabiedrība nepierāda, ka trešās puses jau iepriekš bijušas informētas par to versiju, kas bija obligāti nododama atklātībā. ê 2012/17/ES 3. panta 4. punkts (pielāgots) 21. pants Ö Reģistru savstarpējās savienojamības sistēma Õ ê 2012/17/ES 3. panta 4. punkts

1. Izveido Eiropas centrālo platformu (“platforma”). 2. Reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu veido: –dalībvalstu reģistri, –platforma, –portāls, kas darbojas kā Eiropas elektroniskās piekļuves punkts. 3. Dalībvalstis, izmantojot platformu, nodrošina savu reģistru savstarpējo savienojamību reģistru savstarpējās savienojamības sistēmā. 4. Dalībvalstis var izveidot papildu piekļuves punktus reģistru savstarpējās savienojamības sistēmai. Tās bez nepamatotas kavēšanās paziņo Komisijai par šādu piekļuves punktu izveidi un jebkādām būtiskām izmaiņām to darbībā. 5. Piekļuvi informācijai no reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas nodrošina, izmantojot portālu un dalībvalstu izveidotos papildu piekļuves punktus. 6. Reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas izveide neietekmē spēkā esošos divpusējos nolīgumus starp dalībvalstīm par informācijas apmaiņu attiecībā uz sabiedrībām. ê 2012/17/ES 3. panta 4. punkts (pielāgots) 22. pants Ö Platformas attīstība un darbība Õ 1. Komisija nolemj izstrādāt un/vai darbināt platformu vai nu ar saviem resursiem, vai ar trešās personas starpniecību. Ja Komisija nolemj izstrādāt un/vai darbināt platformu ar trešās personas starpniecību, Komisija trešo personu izraugās un ar minēto trešo personu noslēgto nolīgumu īsteno atbilstīgi Regulai (ES, Euratom) Nr. 966/2012. 2. Ja Komisija nolemj izstrādāt platformu ar trešās personas starpniecību, tā ar īstenošanas aktiem nosaka tehniskās specifikācijas publiskā iepirkuma procedūras vajadzībām un termiņu līgumam, kas jānoslēdz ar minēto trešo personu. 3. Ja Komisija nolemj darbināt platformu ar trešās personas starpniecību, tā ar īstenošanas aktiem pieņem sīki izstrādātus noteikumus par platformas darbības pārvaldību. ê 2012/17/ES 3. panta 4. punkts Platformas darbības pārvaldība jo īpaši ietver:

–platformas darbības pārraudzību, –to datu drošības un aizsardzības nodrošināšanu, kurus izplata un ar kuriem veic apmaiņu, izmantojot platformu, –dalībvalstu reģistru un trešās personas attiecību koordinēšanu. Platformas darbības pārraudzību veic Komisija. 4. Īstenošanas aktus, kas minēti 2. un 3. punktā, pieņem saskaņā ar 164. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. ê 2012/17/ES 3. panta 4. punkts (pielāgots) 23. pants Ö Īstenošanas akti Õ Ar īstenošanas aktiem Komisija pieņem: a)tehnisko specifikāciju, ar kuru nosaka elektronisku veidu saziņas metodes savstarpējās savienojamības sistēmas vajadzībām; b)saziņas protokolu tehnisko specifikāciju; c)tehniskos pasākumus, kas attiecībā uz informācijas paziņošanu un izplatīšanu reģistru savstarpējās savienojamības sistēmā nodrošina minimālos informācijas tehnoloģijas drošības standartus; d)tehnisko specifikāciju, ar kuru nosaka metodes tās informācijas apmaiņai starp sabiedrības reģistru un filiāles reģistru, kas minēta 19. pantā, kā arī 33. pantā; e)detalizētu sarakstu par datiem, kas jānosūta, veicot informācijas apmaiņu starp reģistriem, kas minēti 19. pantā, 33. pantā un 129. pantā; f)tehnisko specifikāciju, ar kuru nosaka standarta ziņojuma formāta struktūru, veicot informācijas apmaiņu starp reģistriem, platformu un portālu; g)tehnisko specifikāciju, ar kuru nosaka, kāds datu kopums ir nepieciešams, lai platforma varētu pildīt savus uzdevumus, kā arī kādas ir šādu datu glabāšanas, izmantošanas un aizsardzības metodes; h)tehnisko specifikāciju, ar ko nosaka vienotā identifikācijas numura struktūru un izmantošanu reģistru savstarpējā saziņā; i)specifikāciju, ar kuru nosaka reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas darbības tehniskās metodes attiecībā uz informācijas izplatīšanu un apmaiņu, un specifikāciju, ar kuru nosaka platformas sniegtos informācijas tehnoloģijas pakalpojumus, nodrošinot ziņu sniegšanu attiecīgās valodas versijā; j)saskaņotus kritērijus portāla nodrošinātajam meklēšanas pakalpojumam;

k)maksājumu kārtību, ņemot vērā pieejamās maksājumu veikšanas iespējas, piemēram, maksājumi tiešsaistē; l)informāciju par paskaidrojošām atzīmēm, uzskaitot 13. pantā minētās ziņas un dokumentu veidus; m)reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas sniegto pakalpojumu pieejamības tehniskos nosacījumus; n)procedūru un tehniskās prasības papildu piekļuves punktu savienošanai ar platformu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 164. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 24. pants Ö Finansējums Õ ê 2012/17/ES 3. panta 4. punkts 1. Platformas izveidi un turpmāko attīstību, kā arī pielāgojumus portālam, kas izriet no šīs direktīvas, finansē no Savienības vispārējā budžeta. 2. Platformas uzturēšanu un darbību finansē no Savienības vispārējā budžeta, un to var līdzfinansēt no maksām par piekļuvi reģistru savstarpējās savienojamības sistēmai, kuras iekasē no tās individuāliem lietotājiem. Šis punkts neskar maksas valsts līmenī. 3. Ar deleģētajiem aktiem un saskaņā ar 163. pantu Komisija var pieņemt noteikumus par platformas līdzfinansēšanu, iekasējot maksas, un par to maksu apmēru, kuras saskaņā ar 2. punktu iekasē no individuāliem lietotājiem. 4. Jebkādas maksas, kas noteiktas saskaņā ar 2. punktu, neskar maksas, ja tādas ir, ko dalībvalstis iekasē par 18. panta 1. punktā minēto dokumentu un ziņu sniegšanu. 5. Jebkādas maksas, kas noteiktas saskaņā ar 2. punktu, neiekasē par 18. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto ziņu sniegšanu. 6. Katra dalībvalsts sedz ar savu valsts reģistru pielāgošanu saistītos izdevumus, kā arī to uzturēšanas un darbības izdevumus, kas rodas saistībā ar šo direktīvu. ê 2009/101/EK (pielāgots) 25. pants Ö Informācija par vēstulēm un pasūtījumu veidlapām Õ Dalībvalstis izvirza noteikumu, ka vēstulēs un pasūtījumu veidlapās – neatkarīgi no tā, vai tās ir papīra formā vai tiek izmantoti citi līdzekļi, – jāietver šādas norādes:

a)informācija, kas vajadzīga, lai noteiktu reģistru, kurā glabājas 15. pantā minētā lieta, kā arī sabiedrības reģistrācijas numurs attiecīgajā reģistrā; b)sabiedrības juridiskā forma, tās juridiskā adrese un attiecīgā gadījumā fakts, ka sabiedrība tiek likvidēta. Ja šajos dokumentos ir minēts sabiedrības kapitāls, norāda parakstīto un apmaksāto kapitālu. Dalībvalstis nosaka, ka sabiedrības tīmekļa vietnēs iekļauj vismaz tās ziņas, kas minētas pirmajā daļā, un vajadzības gadījumā norāda parakstīto un apmaksāto kapitālu. 26. pants Ö Personas, kas veic formalitātes, kas ir saistītas ar atklātību Õ Katra dalībvalsts nosaka, kuras personas veic formalitātes, kas saistītas ar atklātību. 27. pants Ö Sodi Õ Dalībvalstis nosaka attiecīgus sodus vismaz šādos gadījumos: a)atklātībā nav nodoti grāmatvedības dokumenti, kā noteikts 13. panta f) punktā; b)tirdzniecības dokumentos vai sabiedrības tīmekļa vietnē nav norādītas 25. pantā paredzētās obligāti sniedzamās ziņas. ê 89/666/EEK (pielāgots) 2. Iedaļa Ö Informācijas atklāšanas noteikumi, kas ir piemērojami Õ citu dalībvalstu sabiedrību filiālēm 28. pants Ö Dokumentu un ziņu, kas attiecas uz filiāli, atklāšana Õ 1. Tādas filiāles dokumentus un datus, ko dalībvalstī atvērusi sabiedrība Ö, kas minēta II pielikumā Õ, kuru regulē citas dalībvalsts tiesību akti, nodod atklātībā saskaņā ar 15. pantu, ievērojot tās dalībvalsts tiesību aktus, kurā filiāle atrodas. 2. Ja atklātības prasības attiecībā uz filiāli atšķiras no tām, kas attiecas uz sabiedrību, darījumos, kurus veic ar filiāli, ievēro tās atklātības prasības, kas attiecas uz filiāli.

ê 2012/17/ES 1. panta 1. punkts (pielāgots) 3. 29. panta 1. punktā minētos dokumentus un Ö ziņas Õ dara publiski pieejamas, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu. 17. pantu un 18. panta 1. punktu piemēro mutatis mutandis. 4. Dalībvalstis nodrošina, ka filiālēm ir vienots identifikācijas numurs, kas ļauj tās nepārprotami identificēt saziņā starp reģistriem, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu. Minētajā vienotajā identifikācijas numurā ir vismaz tādi elementi, kas ļauj identificēt reģistra dalībvalsti, izcelsmes valsts reģistru un filiāles numuru minētajā reģistrā, un – attiecīgā gadījumā – elementi, kas ļauj izvairīties no identificēšanas kļūdām. ê 89/666/EEK (pielāgots) 29. pants Ö Dokumenti un ziņas, kas ir jāatklāj Õ 1. Obligātā atklātība, kas paredzēta 28. pantā, attiecas tikai uz šādiem dokumentiem un datiem: a)filiāles adrese; b)filiāles darbība; c)reģistrs, kurā glabājas 15. pantā minētā lieta, kopā ar sabiedrības reģistrācijas numuru; d)sabiedrības nosaukums un juridiskā forma, un filiāles nosaukums, ja tas atšķiras no sabiedrības nosaukuma; e)to personu dati un ziņas par iecelšanu amatā un atbrīvošanu no amata, kuras ir pilnvarotas pārstāvēt sabiedrību darījumos ar trešām personām un tiesā: –kā sabiedrības struktūra, kas izveidota saskaņā ar likumu, vai šādas struktūras locekļi saskaņā ar atklātības prasībām attiecībā uz sabiedrībām, kā paredzēts 13. panta d) punktā, –kā sabiedrības pastāvīgi pārstāvji, kas atbild par filiāles darbību, norādot viņu pilnvaru apjomu; f)–sabiedrības darbības izbeigšana, likvidatoru iecelšana, dati par viņiem un viņiem piešķirtām pilnvarām un likvidācijas pabeigšana saskaņā ar sabiedrības datu atklātību, kā paredzēts 13. panta h), j) un k) punktā, –maksātnespējas procedūras, vienošanās ar kreditoriem vai citas analogas procedūras, kas attiecas uz sabiedrību; g)grāmatvedības dokumenti saskaņā ar 30. pantu; h)filiāles slēgšana.

2. Saskaņā ar 28. pantu dalībvalsts, kurā ir atvērta filiāle, var prasīt šādu ziņu nodošanu atklātībā: a)šā panta 1. punkta e) un f) apakšpunktā norādīto personu paraksti; b)dibināšanas dokumenti un statūti, ja tie ir atsevišķos dokumentos, kā paredzēts 13. panta a), b) un c) punktā, kopā ar grozījumiem, kas izdarīti šajos dokumentos; c)šā panta 1. punkta c) apakšpunktā norādītā reģistra izsniegts apliecinājums, ka šāda sabiedrība pastāv; d)norāde par vērtspapīriem, kas ir tādas sabiedrības īpašumā, kura atrodas šajā dalībvalstī, ja šo datu nodošana atklātībai ir saistīta ar šo vērtspapīru likumību. 30. pants Ö Grāmatvedības dokumentu obligātās atklāšanas robežas Õ Obligātā atklātība, kas paredzēta 29. panta 1. punkta g) apakšpunktā, attiecas tikai uz grāmatvedības dokumentiem, kas sagatavoti, revidēti un nodoti atklātībā saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kuri regulē sabiedrību, atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/43/ES un Direktīvai 2013/34/ES. 31. pants Ö Atklāšanas valoda un atklāto dokumentu tulkošana Õ Dalībvalsts, kurā atver filiāli, var noteikt, ka 29. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 30. pantā minētie dokumenti jāpublicē kādā citā Ö Savienības Õ oficiālajā valodā un ka to tulkojumiem jābūt apstiprinātiem. 32. pants Ö Atklāšana gadījumos, kad dalībvalstī ir vairākās filiāles Õ Ja sabiedrība kādā dalībvalstī atver vairākas filiāles, 29. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 30. pantā minētos dokumentus var nodot atklātībā vienas filiāles reģistrā pēc sabiedrības izvēles. Šādā gadījumā citām filiālēm obligātās atklātības prasība ir darīt zināmu filiāļu reģistru, kurā ir nodoti atklātībā šo filiāļu dati, kopā ar šīs filiāles numuru šajā reģistrā. ê 2012/17/ES 1. panta 2. punkts (pielāgots) 33. pants Ö Informācija par likvidācijas vai par maksātnespējas procesa uzsākšanu vai izbeigšanu un par uzņēmuma svītrošanu no reģistra Õ Ö 1. 19. pantu piemēro attiecīgi uz uzņēmumu reģistram un filiāļu reģistram. Õ

2. Dalībvalstis nosaka, kāda procedūra jāievēro, saņemot Ö 19. panta 1. un 2. punktā Õ minēto informāciju. Šāda procedūra nodrošina to, ka – sabiedrību likvidējot vai citu iemeslu dēļ svītrojot no reģistra – no reģistra bez nepamatotas kavēšanās svītro arī tās filiāles. 3. 2. punkta otro teikumu nepiemēro to sabiedrību filiālēm, kuras ir svītrotas no reģistra attiecīgās sabiedrības juridiskās formas maiņas, apvienošanās vai sadalīšanas vai tās juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanas rezultātā. ê 89/666/EEK (pielāgots) 34. pants Ö Informācija par vēstulēm un pasūtījumu veidlapām Õ Dalībvalstis nosaka, ka uz filiāles vēstulēm un pasūtījumu veidlapām papildus 25. pantā paredzētajai informācijai jānorāda arī reģistrs, kurā glabājas šīs filiāles lieta kopā ar tās reģistrācijas numuru. 3. Iedaļa Ö Informācijas atklāšanas noteikumi, kas piemērojami Õ trešo valstu sabiedrību filiālēm 35. pants Ö Dokumentu un ziņu, kas attiecas uz filiāli, atklāšana Õ 1. Tādas filiāles dokumentus un datus, ko dalībvalstī atvērusi sabiedrība, kuru neregulē dalībvalstu tiesību akti, bet kuras juridiskā forma ir līdzīga tiem sabiedrību tipiem, Ö kuri minēti II pielikumā Õ, nodod atklātībā saskaņā ar 15. pantu, ievērojot filiāles dalībvalsts tiesību aktus. 2. Piemēro 28. panta 2. punktu. 36. pants Ö Obligātie dokumenti un ziņas, kas ir jāatklāj Õ ê 89/666/EEK Obligātā atklātība, kas paredzēta 35. pantā, attiecas vismaz uz šādiem dokumentiem un datiem: a)filiāles adrese; b)filiāles darbība;

c)tie valsts tiesību akti, kas regulē sabiedrību; d)sabiedrības reģistrs un tās reģistrācijas numurs, ja to paredz šie tiesību akti; e)dibināšanas dokumenti un statūti, ja tie ir atsevišķos dokumentos, kopā ar visiem grozījumiem, kas izdarīti šajos dokumentos; f)sabiedrības juridiskā forma, galvenā darījumu vieta un mērķis un, vismaz reizi gadā, parakstītā kapitāla apjoms, ja šie dati nav norādīti dokumentos, kas minēti e) punktā; g)sabiedrības nosaukums un filiāles nosaukums, ja tas atšķiras no sabiedrības nosaukuma; h)to personu dati un ziņas par to iecelšanu amatā un atbrīvošanu no amata, kuras ir pilnvarotas pārstāvēt sabiedrību darījumos ar trešām personām un tiesā: –kā sabiedrības struktūra, kas izveidota saskaņā ar likumu, vai šādas struktūras locekļi, –kā sabiedrības pastāvīgi pārstāvji, kas atbild par filiāles darbību. Norāda to personu pilnvaru apjomu, kuras ir pilnvarotas pārstāvēt sabiedrību, kā arī precizē, vai tās var to darīt atsevišķi vai tām ir jādarbojas kopā; (i)–sabiedrības darbības izbeigšana, likvidatoru iecelšana, dati par viņiem un viņiem piešķirtām pilnvarām, kā arī likvidācijas pabeigšana, –maksātnespējas procedūras, vienošanās ar kreditoriem vai citas analogas procedūras, kas attiecas uz sabiedrību; j)grāmatvedības dokumenti saskaņā ar 35. pantu; k)filiāles slēgšana. ê 89/666/EEK (pielāgots) 37. pants Ö Grāmatvedības dokumentu obligātās atklāšanas robežas Õ 1. Obligātā atklātība, kas paredzēta 36. panta j) punktā, attiecas tikai uz grāmatvedības dokumentiem, kas sagatavoti, revidēti un nodoti atklātībā saskaņā ar tiem dalībvalsts tiesību aktiem, kuri regulē sabiedrību. Ja tie nav sagatavoti saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES vai tā, kā tajās norādīts, dalībvalstis var pieprasīt ar filiāles darbībām saistīto grāmatvedības dokumentu sagatavošanu un nodošanu atklātībā. 2. Piemēro 31. un 32. pantu. 38. pants

Ö Informācija par vēstulēm un pasūtījumu veidlapām Õ Dalībvalstis nosaka, ka uz filiāles vēstulēm un pasūtījumu veidlapām jānorāda reģistrs, kurā glabājas šīs filiāles lieta, kopā ar tās reģistrācijas numuru. Ja valsts tiesību akti, kas regulē sabiedrību, prasa ierakstīšanu reģistrā, norāda arī sabiedrības reģistru un tās reģistrācijas numuru. 4. Iedaļa Ö Piemērošanas un īstenošanas kārtība Õ 39. pants Ö Sodi Õ Dalībvalstis paredz attiecīgus sodus gadījumos, kad dati, kas norādīti 28. 29. un 30. pantā un 35., 36. un 37. pantā, nav nodoti atklātībā un kad obligātie dati, kas minēti 34. un 38. pantā, nav norādīti uz vēstulēm un pasūtījumu veidlapām. 40. pants Ö Personas, kas veic atklātības formalitātes Õ Katra dalībvalsts nosaka, kas veic 2. un 3. iedaļā paredzētās atklātības formalitātes. 41. pants Ö Atbrīvojums no noteikumiem par filiāļu grāmatvedības dokumentu atklāšanu Õ 1. 30. un 37. pantu nepiemēro filiālēm, ko atver kredītiestādes un finanšu iestādes, uz kurām attiecas Padomes Direktīva 89/117/EEK. 2. Līdz turpmākai koordinācijai dalībvalstīm nav jāpiemēro 30. un 37. pants apdrošināšanas sabiedrību filiālēm. 42. pants Ö Kontaktkomiteja Õ Kontaktkomiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes Direktīvas 78/660/EEK 52. pantu, veic arī šādus uzdevumus: a)neierobežojot Līguma 258. un 259. pantu, atvieglo saskaņotu Ö 2., 3. un šīs iedaļas Õ piemērošanu, regulārās sanāksmēs risinot praktiskus jautājumus, kas radušies sakarā ar to piemērošanu; b)vajadzības gadījumā konsultē Komisiju par papildinājumiem vai grozījumiem Ö 2. un 3. iedaļā un šajā iedaļā iekļautajos noteikumos Õ.

ê 2012/30/ES (pielāgots) IV Nodaļa Ö Kapitāla uzturēšana un mainīšana Õ 1. Iedaļa Ö Kapitāla prasības Õ 43. pants Ö Vispārīgie noteikumi Õ Ö 1. Noteikumi, kas izklāstīti šajā nodaļā, attiecas uz uzņēmumu veidiem, kas minēti I pielikumā. Õ Ö 2. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot šo nodaļu ieguldījumu sabiedrībām ar mainīgu kapitālu un kooperatīviem, kuri nodibināti kā viens no I pielikumā minētajiem sabiedrību veidiem. Ciktāl dalībvalstis izmanto šīs tiesības, tās nosaka, ka visos 25. pantā norādītajos dokumentos šādu sabiedrību nosaukumos iekļauj vārdus “ieguldījumu sabiedrība ar mainīgu kapitālu” vai “kooperatīvs”. Õ 44. pants Ö Minimālais kapitāls Õ ê 2012/30/ES 1. Dalībvalstu tiesību aktos nosaka, ka, lai nodibinātu sabiedrību vai piešķirtu tai atļauju sākt darījumdarbību, minimālā parakstītā kapitāla apjoms ir vismaz EUR 25 000. 2. Ik pēc pieciem gadiem Eiropas Parlaments un Padome, lemjot pēc Komisijas priekšlikuma, saskaņā ar Līguma 50. panta 1. punktu un 2. punkta g) apakšpunktu pārbauda un, ja vajadzīgs, pārskata 1. punktā noteikto summu euro, ņemot vērā ekonomisko un monetāro virzību Savienībā un tendenci, kas ļautu tikai lielām un vidēja lieluma sabiedrībām kļūt par I pielikumā uzskaitītajām sabiedrībām. ê 2012/30/ES (pielāgots) 45. pants Ö Aktīvi Õ

ê 2012/30/ES Parakstīto kapitālu var veidot tikai no ekonomiski novērtējamiem aktīviem. Tomēr uzņēmumi, kas veic darbus vai sniedz piegādes pakalpojumus, nevar veidot minēto aktīvu daļu. ê 2012/30/ES (pielāgots) 46. pants Ö Akciju izsniegšanas cenas Õ ê 2012/30/ES Akcijas nedrīkst emitēt par cenu, kas ir zemāka par to nominālvērtību, vai, ja nominālvērtība nav noteikta, – to uzskaites vērtību. Dalībvalstis tomēr var atļaut personām, kas, pildot savus darba pienākumus, uzņemas izvietot akcijas, maksāt mazāk nekā kopējo cenu par akcijām, par kurām tās parakstās minētā darījuma laikā. ê 2012/30/ES (pielāgots) 47. pants Ö Pret atlīdzību emitēto akciju nomaksa Õ Akcijas, kas tiek emitētas pret atlīdzību, ne mazāk kā 25 % apjomā no akciju nominālvērtības vai, ja nominālvērtība nav noteikta, to uzskaites vērtības, nomaksā brīdī, kad sabiedrība tiek iekļauta vai uzsāk darbību. Tomēr, ja sabiedrības Ö iekļaušanas Õ laikā, vai saņemot atļauju sākt darbību, akcijas tiek Ö emitētas pret atlīdzību, kas nav nauda, šo atlīdzību Õ nomaksā pilnā apmērā piecu gadu Ö laikā Õ. 2. Iedaļa Ö Pamatkapitāla saglabāšana Õ 48. pants Ö Ekspertu ziņojums par ieguldījumu, kas nav nauda Õ

1. Ziņojumu par cita veida, ne naudas, ieguldījumu pirms sabiedrības dibināšanas vai pirms tā saņem atļauju sākt darbību sagatavo viens vai vairāki neatkarīgie eksperti, kurus ieceļ vai apstiprina administratīva vai tiesas iestāde. Šie eksperti var būt gan fiziskas, gan juridiskas personas, gan sabiedrības saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem. 2. 1. punktā minētajā ekspertu ziņojumā ir vismaz apraksts par katru no aktīviem, kas veido ieguldījumu, un izmantotajām novērtēšanas metodēm, kā arī nosaka, vai minēto metožu izmantošanas rezultātā iegūtās vērtības atbilst vismaz akciju skaitam un nominālvērtībai vai, ja nominālvērtība nav noteikta, uzskaites vērtībai un, ja nepieciešams, – emitējamo akciju prēmijām. 3. Ekspertu ziņojumu publicē katras dalībvalsts tiesību aktos noteiktajā kārtībā saskaņā ar 15. pantu. 4. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot šo pantu, ja 90 % no visu akciju nominālvērtības, vai, ja nominālvērtība nav noteikta, no visu akciju uzskaites vērtības, ir emitētas vienai vai vairākām sabiedrībām samaksai ar cita veida, ne naudas, ieguldījumu un ja ir izpildītas šādas prasības: a)attiecībā uz sabiedrībām, kurās tiek izdarīts šāds ieguldījums, 4. panta i) punktā minētās personas ir vienojušās, ka ekspertu ziņojums tām nav nepieciešams; b)šī vienošanās ir publicēta, kā to paredz 3. punkts; c)sabiedrībām, kas veic šādu ieguldījumu, ir rezerves, ko saskaņā ar tiesību aktiem vai statūtiem nevar sadalīt un kas ir vismaz līdzvērtīgas to akciju nominālvērtībai, vai, ja nominālvērtība nav noteikta, to akciju uzskaites vērtībai, kuras emitē samaksai ar cita veida, ne naudas, ieguldījumu; d)sabiedrības, kas veic šādu ieguldījumu, garantē saņēmējsabiedrības parādus, kas rodas laikposmā no dienas, kad akcijas emitē kā cita veida, ne naudas, ieguldījumu, līdz dienai vienu gadu pēc šīs sabiedrības gada pārskatu publicēšanas par to finanšu gadu, kurā tika veikts šis ieguldījums, apmērā, kas ir līdzvērtīgs c) apakšpunktā norādītajam; šajā laikposmā ir aizliegta jebkāda cita minēto akciju pāreja; e)punkta d) apakšpunktā minētā garantija ir publicēta, kā paredzēts 3. punktā; un f)sabiedrības, kas veic šādu ieguldījumu, iegulda c) apakšpunktā norādītajai līdzvērtīgu summu rezervē, kas nav sadalāma, kamēr nav pagājuši trīs gadi pēc saņēmējsabiedrības gada pārskata publikācijas par finanšu gadu, kurā veikts šis ieguldījums, vai, ja vajadzīgs, līdz vēlākam brīdim, kad ir nokārtotas visas šai laikposmā celtās prasības pret d) apakšpunktā minēto garantiju. 5. Dalībvalstis var nolemt, ka šo pantu nepiemēro attiecībā uz jaunas sabiedrības veidošanu, apvienojoties vai sadalot, ja ir sagatavots viena vai vairāku neatkarīgo ekspertu ziņojums par apvienošanās vai sadalīšanas noteikumu projektu. Ja dalībvalstis nolemj piemērot šo pantu gadījumos, kas minēti pirmajā daļā, tās var noteikt, ka viena vai vairāku neatkarīgo ekspertu ziņojumu par apvienošanās vai sadalīšanas noteikumu projektu var sagatavot tas pats eksperts vai eksperti. 49. pants Ö Atkāpe no prasības par eksperta ziņojumu Õ 1. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot šīs direktīvas 48. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā cita veida, ne naudas, ieguldījums tiek ieguldīti pārvedami vērtspapīri, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apakšpunktā, vai naudas tirgus instrumenti, kā tie definēti minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 19. apakšpunktā, un ja šie vērtspapīri vai naudas tirgus instrumenti ir novērtēti pēc vidējās svērtās cenas, par kādu tie tirgoti vienā vai vairākos regulētos tirgos, kā tie definēti minētās direktīvas 4. panta 1. panta 14. apakšpunktā, pietiekami ilgu laiku, kas nosakāms dalībvalsts tiesību aktos, pirms dienas, kad faktiski veikts attiecīgais cita veida, ne naudas, ieguldījums. Tomēr, ja cenu iespaido ārkārtas apstākļi, kas ievērojami mainītu aktīva vērtību tā faktiskās ieguldīšanas dienā, tostarp situācijas, kad šādu pārvedamu vērtspapīru vai naudas tirgus instrumentu tirgus ir kļuvis nelikvīds, tad pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras iniciatīvas un tās atbildībā veic pārvērtēšanu. Šādas pārvērtēšanas nolūkā piemēro 48. panta 1., 2. un 3. punktu. 2. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 48. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā cita veida, ne naudas, ieguldījums tiek ieguldīti aktīvi, kuri nav šā panta 1. punktā minētie pārvedamie vērtspapīri un naudas tirgus instrumenti un par kuru patieso vērtību atzinumu jau ir sniedzis atzīts neatkarīgs eksperts, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi: a)patiesā vērtība ir noteikta dienā, kas ir ne vairāk kā sešus mēnešus pirms attiecīgā aktīva faktiskās ieguldīšanas dienas; b)novērtēšana ir veikta saskaņā ar dalībvalstī vispārpieņemtiem vērtēšanas standartiem un principiem, kuri piemērojami ieguldāmo aktīvu veidam.

Ja ir jauni būtiski apstākļi, kas ievērojami mainītu aktīva patieso vērtību tā faktiskās ieguldīšanas dienā, tad pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras iniciatīvas un tās atbildībā veic pārvērtēšanu. Šādas pārvērtēšanas nolūkā piemēro 48. panta 1., 2. un 3. punktu. Ja šādu pārvērtēšanu neveic, viens vai vairāki akcionāri, kuriem dienā, kad tiek pieņemts lēmums par kapitāla palielināšanu, kopumā pieder vismaz 5 % no sabiedrības parakstītā kapitāla, var pieprasīt, lai neatkarīgs eksperts veic novērtēšanu, un šādā gadījumā piemēro 48. panta 1., 2. un 3. punktu. Šis akcionārs vai šie akcionāri var iesniegt pieprasījumu līdz attiecīgā aktīva faktiskās ieguldīšanas dienai, ar noteikumu, ka pieprasījuma iesniegšanas dienā attiecīgajam akcionāram vai akcionāriem joprojām kopumā pieder vismaz 5 % no sabiedrības parakstītā kapitāla, kā tas bija dienā, kad tika pieņemts lēmums par kapitāla palielināšanu. 3. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 48. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā cita veida, ne naudas, ieguldījums tiek ieguldīti aktīvi, kuri nav šā panta 1. punktā minētie pārvedamie vērtspapīri un naudas tirgus instrumenti un kuru individuālā patiesā vērtība izriet no iepriekšējā gada obligātajiem pārskatiem, ar noteikumu, ka obligātajiem pārskatiem ir veikta revīzija saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK. Šā panta 2. punkta otro līdz piekto daļu piemēro mutatis mutandis. 50. pants Ö Cita veida ieguldījuma, kas nav nauda, bez ekspertu ziņojuma Õ ê 2012/30/ES 1. Ja 49. pantā minēto cita veida, ne naudas, ieguldījumu veic bez 48. panta 1., 2. un 3. punktā minēto ekspertu ziņojuma, tad papildus 4. panta h) punktā izklāstītajām prasībām un viena mēneša laikā pēc attiecīgā aktīva faktiskās ieguldīšanas dienas publicē deklarāciju, kurā ir: a)attiecīgā cita veida, ne naudas, ieguldījuma apraksts; b)tā vērtība, tā novērtējuma avots un, attiecīgā gadījumā, novērtēšanas metode; c)paziņojums par to, vai iegūtā vērtība atbilst vismaz akciju, kuras piešķir apmaiņā pret šādu ieguldījumu, skaitam, nominālvērtībai vai, ja nominālvērtības nav, uzskaites vērtībai un – attiecīgā gadījumā – piemaksai par tām; un d)paziņojums par to, ka nav radušies jauni būtiski apstākļi, kas iespaido sākotnējo novērtējumu. Šo deklarāciju publicē, kā noteikts katras dalībvalsts tiesību aktos saskaņā ar Direktīvas 15. pantu. 2. Ja saistībā ar kapitāla palielināšanu, ko ierosināts veikt saskaņā ar 67. panta 2. punktu, tiek piedāvāts veikt cita veida, ne naudas, ieguldījumu bez 48. panta 1., 2. un 3. punktā minētā ekspertu ziņojuma, tad – pirms faktiski veikts cita veida, ne naudas, ieguldījums – kārtībā, kādu paredz katras dalībvalsts tiesību akti saskaņā ar 15. pantu, publicē paziņojumu, kurā norāda pieņemšanas datumu lēmumam par kapitāla palielināšanu un šā panta 1. punktā uzskaitīto informāciju. Šādā gadījumā šā panta 1. punktā paredzētajā deklarācijā ietver vienīgi paziņojumu par to, ka pēc iepriekšminētā paziņojuma publicēšanas dienas nav radušies jauni būtiski apstākļi. 3. Katra dalībvalsts paredz piemērotu aizsardzības pasākumus, nodrošinot 49. pantā un šajā pantā izklāstīto procedūru ievērošanu, ja cita veida, ne naudas, ieguldījumu veic bez 48. panta 1., 2. un 3. punktā minētā ekspertu ziņojuma. ê 2012/30/ES (pielāgots)

51. pants Ö Būtiskās iegādes pēc iekļaušanas, vai atļaujas sākt darbību Õ ê 2012/30/ES 1. Ja pirms dalībvalsts tiesību aktos noteiktā termiņa beigām, kas ir vismaz divi gadi kopš sabiedrības nodibināšanas brīža vai kopš tā ir saņēmusi atļauju veikt darījumdarbību, tā iegādājas aktīvus, kas pieder kādai no 4. panta i) punktā minētajām personām vai sabiedrībām, pret ieguldījumu, kas ir ne mazāks kā viena desmitā daļa no parakstītā kapitāla, šo ieguvumu noteikti pārbauda, un tā detaļas publicē 48. panta 1., 2. un 3. punktā norādītajā kārtībā, kā arī iesniedz apstiprināšanai kopsapulcē. 49. un 50. pantu piemēro mutatis mutandis. Dalībvalstis var arī prasīt, lai piemēro minētos noteikumus, ja aktīvi pieder akcionāram vai kādai citai personai. 2. 1. punkts neattiecas uz iegādēm, kas izdarītas, sabiedrībai veicot ikdienas darījumus, un uz iegādēm, kas izdarītas pēc kādas administratīvas vai tiesas iestādes lūguma vai to uzraudzībā, kā arī uz biržas iegādēm. ê 2012/30/ES (pielāgots) 52. pants Ö Akcionāru pienākums apmaksāt ieguldījumu Õ ê 2012/30/ES Saskaņā ar noteikumiem par parakstītā kapitāla samazināšanu akcionārus nevar atbrīvot no to pienākuma apmaksāt savu ieguldījumu. ê 2012/30/ES (pielāgots) 53. pants Ö Nodrošinājums pārveidošanas gadījumā Õ Līdz dalībvalstu tiesību aktu koordinēšanai noteiktajos termiņos dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai sniegtu vismaz tādus pašus nodrošinājumus kā 3. līdz 6. pantā un 44. līdz 52. pantā noteiktie, gadījumos, ja kāda cita veida sabiedrību pārveido par akciju sabiedrību.

54. pants Ö Grozījumi statūtos vai dibināšanas dokumentā Õ 3. līdz 6 pants un 44. līdz 53. pants neskar dalībvalstu noteikumus par kompetenci un kārtību, kas attiecas uz grozījumiem statūtos vai dibināšanas dokumentā. 3. Iedaļa Ö Noteikumi par sadali Õ 55. pants Ö Vispārīgie noteikumi par sadali Õ 1. Ja, beidzoties iepriekšējam finanšu gadam, sabiedrības gada pārskatos norādītie tīrie aktīvi ir vai pēc izmaksu izdarīšanas akcionāriem kļūtu mazāki nekā parakstītais kapitāls un saskaņā ar tiesību aktiem vai statūtiem nedalāmās rezerves, akcionāriem nav izdarāmas nekādas izmaksas, izņemot gadījumus, kad tiek samazināts parakstītais kapitāls. 2. Ja parakstītā kapitāla nesamaksātā daļa nav ieskaitīta bilancē uzrādītajos aktīvos, minēto summu atskaita no parakstītā kapitāla, kas minēts 1. punktā. 3. Izmaksu apjoms akcionāriem nedrīkst pārsniegt peļņu iepriekšējā finanšu gada beigās, kam pieskaitīta iepriekšējā laikposma nesadalītā peļņa un no šim nolūkam pieejamajām rezervēm iegūtie līdzekļi, un no kā atskaitīti iepriekšējā laikposma zaudējumi un līdzekļi, kas ieskaitāmi rezervēs saskaņā ar tiesību aktiem vai statūtiem. 4. 1. un 3. punktā lietotais termins “izmaksas” nozīmē akciju dividenžu un procentu izmaksāšanu. 5. Ja dalībvalstu tiesību akti pieļauj starpposmu dividenžu izmaksu, piemērojami vismaz šādi nosacījumi: a)jāveic starpposma aprēķini, kas parāda, ka izmaksām paredzētie līdzekļi ir pietiekami; b)izmaksājamā summa nedrīkst pārsniegt kopējo peļņu kopš iepriekšējā finanšu gada beigām, par kuru ir sagatavots gada pārskats, kam pieskaitīta iepriekšējā laikposma nesadalītā peļņa un no šim nolūkam pieejamajām rezervēm iegūtie līdzekļi, un no kā atskaitīti iepriekšējā laikposma zaudējumi un līdzekļi, kas ieskaitāmi rezervēs saskaņā ar tiesību aktiem vai statūtiem. 6. 1. līdz 5. punkts neskar dalībvalstu noteikumus attiecībā uz parakstītā kapitāla palielināšanu rezervju kapitalizācijas ceļā. 7. Dalībvalstu tiesību aktos var noteikt atkāpes no 1. punkta attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām ar noteiktu kapitālu. Ö Termins Õ “ieguldījumu sabiedrība ar noteiktu kapitālu” šā punkta nozīmē ietver tikai tās sabiedrības: a)kuru vienīgais mērķis ir ieguldīt to līdzekļus dažādos vērtspapīros, zemes īpašumā un citos īpašumos ar nolūku sadalīt ieguldījumu risku un dot to akcionāriem ienākumus, kas gūti, pārvaldot viņu ieguldītos līdzekļus; un b)kas piedāvā savas akcijas publiskai parakstīšanai. Ja dalībvalstis savos tiesību aktos izmanto šīs izvēles tiesības, tās nosaka, ka:

a)šādām sabiedrībām ir jāiekļauj Ö termins Õ “ieguldījumu sabiedrība” visos 25. pantā norādītajos dokumentos; b)sabiedrībai, kuras tīro aktīvu apjoms ir mazāks nekā noteikts 1. punktā, nav atļauts izdarīt izmaksas akcionāriem, ja iepriekšējā finanšu gada beigās gada pārskatos norādītā sabiedrības kopējo aktīvu summa ir vai pēc izmaksām akcionāriem kļūst pusotru reizi mazāka par gada pārskatos norādīto sabiedrības kopējo saistību pret kreditoriem summu; un c)ja sabiedrību, kuras veic izmaksas, tīro aktīvu apjoms kļūst mazāks par apjomu, kas noteikts 1. punktā, tām jānorāda uz to savos gada pārskatos. 56. pants Ö Nelikumīgi izdalīti izmaksu atgūšana Õ ê 2012/30/ES Ja, izdarot izmaksas, netiek ievēroti 55. panta noteikumi, akcionāri atdod atpakaļ saņemtās izmaksas, ja sabiedrība pierāda, ka šie akcionāri zinājuši par pārkāpumiem, izdarot izmaksas, vai, ņemot vērā apstākļus, nevarēja par tiem nezināt. ê 2012/30/ES (pielāgots) 57. pants Ö Ievērojami parakstītā kapitāla zaudējumi Õ ê 2012/30/ES 1. Ja parakstītajā kapitālā radušies ievērojami zaudējumi, sasauc akcionāru kopsapulci dalībvalstu tiesību aktos noteiktajos termiņos, lai nolemtu, vai sabiedrību likvidēt vai veikt citus pasākumus. 2. Zaudējumu apjomu, kas uzskatāms par ievērojamu 1. punkta nozīmē, dalībvalstu tiesību aktos nevar noteikt lielāku par pusi no parakstītā kapitāla. ê 2012/30/ES (pielāgots) 4. Iedaļa Ö noteikumi par sabiedrību pašu akciju iegādi Õ

58. pants Ö Neparakstīšanās uz pašu akcijām Õ ê 2012/30/ES 1. Uz sabiedrības akcijām nevar parakstīties pati sabiedrība. 2. Ja uz sabiedrības akcijām parakstās persona, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, uzskata, ka parakstītājs ir parakstījies uz tām uz paša atbildību. 3. Šā panta noteikumu pārkāpuma gadījumā par parakstīto akciju samaksu atbild personas vai sabiedrības, kas minētas 4. panta i) punktā, vai parakstītā kapitāla palielināšanas gadījumā – administrācijas vai pārvaldes struktūru locekļi. Dalībvalstu tiesību akti tomēr var paredzēt, ka šādas personas var atbrīvot no viņu saistībām, ja tās pierāda, ka tās personīgi nav vainojamas pārkāpumā. ê 2012/30/ES (pielāgots) 59. pants Ö Pašu akciju iegāde Õ 1. Neskarot principu, kas paredz vienādu attieksmi pret viena un tā paša līmeņa akcionāriem, un Direktīvu 2003/6/EK, dalībvalstis var atļaut sabiedrībai iegūt savas akcijas vai nu pašai, vai ar tādas personas starpniecību, kura darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs. Ciktāl šāda iegūšana ir atļauta, dalībvalstis tai piemēro šādus nosacījumus: a)atļauju dod kopsapulce, kas nosaka šādas iegūšanas noteikumus un jo īpaši iegūstamo akciju maksimālo skaitu, atļaujas derīguma termiņu, kura maksimālo ilgumu nosaka dalībvalsts tiesību aktos, tomēr nepārsniedzot piecus gadus, un – iegūšanai par nominālvērtību – ieguldījuma maksimālo un minimālo apjomu. Administrācijas vai pārvaldes struktūras locekļi pārliecinās par to, ka, veicot katru atļauto iegūšanu, tiek ievēroti b) un c) punktā minētie nosacījumi; b)ieguvumi, tostarp sabiedrības iepriekš iegūtās un tās turētās akcijas, un akcijas, kuras ieguvusi persona, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, nedrīkst izraisīt tīro aktīvu samazināšanos līdz apjomam, kas ir mazāks par 55. panta 1. un 2. punktā minēto apjomu; un c)darījumu var veikt vienīgi ar pilnībā apmaksātām akcijām. Turklāt dalībvalstis var iegādēm pirmās daļas nozīmē piemērot jebkuru no šādiem nosacījumiem: a)iegūto akciju, tostarp sabiedrības iepriekš iegūto un tās turēto akciju un akciju, kuras ieguvusi persona, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, nominālvērtība vai, ja nominālvērtības nav, uzskaites vērtība nepārsniedz dalībvalsts noteikto maksimumu; minētais maksimums nedrīkst būt mazāks par 10 % no parakstītā kapitāla; b)atļauja sabiedrībai iegūt pašai savas akcijas šā punkta pirmās daļas nozīmē, iegūstamo akciju maksimālais skaits, šādu tiesību termiņu un maksimālais vai minimālais ieguldījums ir noteikts sabiedrības statūtos vai dibināšanas dokumentā; c)sabiedrība pilda attiecīgās prasības par pārskatu un paziņojumu sniegšanu;

d)dažām dalībvalstu noteiktām sabiedrībām var prasīt anulēt iegūtās akcijas ar noteikumu, ka anulēto akciju nominālvērtībai ekvivalentu summa jāiekļauj rezervē, kuru nevar sadalīt akcionāriem, izņemot parakstītā kapitāla samazināšanās gadījumu; minēto rezervi var izmantot vienīgi parakstītā kapitāla palielināšanai, kapitalizējot rezerves; e)iegāde nedrīkst iespaidot kreditoru prasījumu izpildi. 2. Dalībvalstu tiesību akti var paredzēt atkāpes no 1. punkta pirmās daļas a) punkta pirmā teikuma, ja sabiedrībai pašas akciju iegūšana ir nepieciešama nolūkā novērst nopietnu zaudējumu sabiedrībai. Šādā gadījumā administrācijas vai pārvaldes struktūra nākamajā kopsapulcē ziņo par pirkuma iemesliem un raksturu, kā arī akciju skaitu un nominālvērtību vai, ja tā nav noteikta, iegūto akciju uzskaites vērtību, par parakstītā kapitāla daļu, ko akcijas pārstāv, kā arī par šo akciju samaksu. 3. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 1. punkta pirmās daļas a) punkta pirmo teikumu attiecībā uz akcijām, kuras sabiedrība iegūst pati vai caur personu, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, nolūkā tās izplatīt sabiedrības vai tās saistītās sabiedrības darbiniekiem. Šādas akcijas izplata 12 mēnešos pēc to iegūšanas. 60. pants Ö Atkāpe no noteikumiem par pašu akciju iegādi Õ 1. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 59. pantu attiecībā uz: a)akcijām, kas iegūtas, izpildot lēmumu par kapitāla samazināšanu vai apstākļos, kas norādīti 81. pantā; b)akcijām, kas iegūtas vispārējas aktīvu pārejas rezultātā; c)pilnīgi apmaksātām akcijām, kuras ir iegūtas bez maksas vai kuras iegādāj