EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.5.2022 JOIN(2022) 16 final KOPĪGS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals:



























2021. gada ziņojums

















KOPĪGS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI HONKONGAS ĪPAŠĀS PĀRVALDES APGABALS: 2021. GADA ZIŅOJUMS Kopsavilkums Kopš Honkongas nodošanas Ķīnas Tautas Republikai (ĶTR) 1997. gadā Eiropas Savienība (ES) un tās dalībvalstis ir cieši sekojušas līdzi politiskajām un ekonomiskajām norisēm Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā (ĪPA). Saskaņā ar Eiropas Parlamentam 1997. gadā pausto apņemšanos Komisija un Augstais pārstāvis nāk klajā ar gada ziņojumu par norisēm Honkongā. Gadu gaitā cita starpā īpaša uzmanība ir pievērsta principa “viena valsts, divas sistēmas” īstenošanai un Honkongas autonomijai, kā norādīts Pamatlikumā. Šis ir 24. ziņojums — par 2021. gadu. Šo gadu raksturo principa “vienas valsts, divas sistēmas” turpmāka graušana, Nacionālās drošības likuma (NSL) īstenošana, vēlēšanu reforma, preses brīvības samazināšanās, daudzu demokrātiju atbalstošu pilsoniskās sabiedrības grupu, arī arodbiedrību, likvidēšana un stingrāki ierobežojumi iekļūšanai Honkongas teritorijā Covid-19 pandēmijas dēļ. Ir strauji paātrinājusies Honkongas augstās autonomijas pakāpes mazināšanās un to tiesību un brīvību mazināšanās, kuras bija paredzēts aizsargāt ar Ķīnas un Lielbritānijas kopīgo deklarāciju vismaz līdz 2047. gadam. 2021. gads sākās ar 55 demokrātu atbalstītāju masveida arestu janvāra sākumā un noslēdzās ar Likumdošanas padomes vēlēšanām 19. decembrī, kurās opozīcijas pārstāvji nepiedalījās. Šajā gadā sākās arī pirmie ar NSL saistītie tiesas procesi un vēlēšanu reforma, ko pastiprināja rīkojums par zvēresta nodošanu, ar kuru tika atstādināti 2019. gadā ievēlētie demokrātiju atbalstošie rajonu padomju deputāti. Honkonga ir kļuvusi autoritārāka: lielākā daļa demokrātisko politiķu ir ieslodzīti vai atrodas trimdā; daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir likvidētas, un vairākas starptautiskas NVO ir slēgušas savus birojus Honkongā. NSL īstenošana ir bijusi stingrāka, nekā gaidīts. NSL noteikto pārkāpumu plašais raksturs un likumā paredzēto sodu bardzība rada nopietnas bažas, un tiem ir bijusi atturoša ietekme uz iepriekš aizsargāto tiesību un brīvību īstenošanu. Ir pastiprinājusies pašcenzūras tendence medijos, akadēmiskajās aprindās un pilsoniskajā sabiedrībā. Lai gan gada sākumā ES birojs joprojām tikās ar plašu politisko kontaktpersonu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju loku, gada beigās tas notika daudz mazākā mērā. Daudzi no šā loka ar ārvalstu diplomātiem kontaktējas daudz negribīgāk, jo baidās no NSL noteikumiem par “slepenu vienošanos ar ārvalstu spēkiem”, par ko var tikt piespriests ilgs cietumsods.

Ķīnas kontinentālās daļas iestādes ir pastiprinājušas Honkongas jautājumu pārraudzību daudzos veidos. Pekinā Honkongas un Makao lietu birojam ir izveidotas divas jaunas nodaļas, kas pārrauga valsts drošību un propagandu. Honkongā pamanāmāks ir kļuvis Ķīnas Tautas Republikas centrālās valdības koordinācijas birojs, daudz vairāk vēršoties pie Honkongas iedzīvotājiem. Tiesu varas neatkarība joprojām bija būtisks svarīgāko tiesību un brīvību aizsardzības garants, taču NSL īstenošana ir ietekmējusi tiesiskuma lomu pilsonisko brīvību aizsardzībā. Lai gan tiesvedība un juridiskie argumenti lielā mērā atbilst vispārējām tiesībām, tiesu vara ir kļuvusi mazāk liberāla un mazāk iecietīga lietās, kas saistītas ar politisko brīvību izmantošanu. Joprojām saglabājās zināma pārliecība par tiesnešu kompetenci un godprātību, kā arī par viņu gatavību ievērot tiesiskumu. ES ir publiski un privāti paudusi bažas par notikumiem Honkongā. Augstais pārstāvis ES vārdā ir nācis klajā ar šādām deklarācijām attiecībā uz Honkongu: ü7. janvārī — deklarācija par 2020. gada jūlija demokrātiju atbalstošajās priekšvēlēšanās iesaistīto personu masveida aizturēšanu; ü11. martā — deklarācija par vēlēšanu sistēmu; ü9. jūnijā — paziņojums par izmaiņām Honkongas vēlēšanu sistēmā; ü20. decembrī — paziņojums par 2021. gada 19. decembrī notikušajām Likumdošanas padomes vēlēšanām. ES runaspersonu paziņojumi par Honkongu aptvēra šādus jautājumus: ü5. martā — paziņojums par iespējamo vēlēšanu reformu;

ü16. aprīlī — paziņojums par demokrātiju atbalstošo aktīvistu notiesāšanu; ü23. jūnijā — paziņojums par Apple Daily darbības izbeigšanu Honkongā; ü21. oktobrī — paziņojums par demokrātiski ievēlēto rajonu padomju locekļu izraidīšanu un pilsoniskās sabiedrības telpas sarukšanu. Situācijas pasliktināšanās Honkongā vairākkārt tika apspriesta arī ES Ārlietu padomē. ES ir pastiprinājusi koordināciju ar līdzīgi domājošiem partneriem, reaģējot uz Honkongas jautājumu, kā tas redzams G7 12. marta paziņojumā par vēlēšanu reformu. 2021. gadā Honkongā saslimstība ar Covid-19 galvenokārt tika kontrolēta, ieviešot vairākus ierobežojumus, piemēram, publiskas pulcēšanās aizliegumu. Ierobežojumi ieceļošanai Honkongas teritorijā ir kļuvuši arvien stingrāki, un gada beigās tie bija līdzvērtīgi ierobežojumiem ieceļošanai Ķīnas kontinentālajā daļā. Robeža ar Ķīnas kontinentālo daļu līdz gada beigām vēl nebija atvērta. Honkongas ekonomiskie rādītāji 2021. gadā bija labi. Tā bija trešais lielākais investīciju galamērķis pasaulē un kļuva par sesto lielāko tirdzniecības lielvaru. Lai gan ārvalstu izcelsmes darbinieki devās prom, ES uzņēmumu skaits 12 mēnešu laikā līdz jūnijam palielinājās par 3,5 % (līdz 1614 uzņēmumiem), un tādējādi tā joprojām bija lielākā ar Ķīnu nesaistīto uzņēmēju kopiena Honkongā. 2021. gadā ES bija Honkongas trešā lielākā preču tirdzniecības partnere pēc Ķīnas kontinentālās daļas un Taivānas. Honkongas ekonomika 2021. gada pirmajos deviņos mēnešos salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu pieauga par 7,0 % . Ekonomikas izaugsmi veicināja labi rezultāti tirdzniecības un loģistikas nozarēs un finanšu nozarē, savukārt mazumtirdzniecības, transporta un būvniecības nozarē situācija joprojām bija sarežģīta. Tomēr Honkongas kā starptautiska uzņēmējdarbības centra statuss varētu pasliktināties, ja turpināsies tādu ārvalstu uzņēmumu, kas nav Ķīnas uzņēmumi, skaita samazināšanās. Tas radītu arī jaunas problēmas saistībā ar globālo konkurētspēju, talantu pieejamību un darbaspēka trūkumu darba tirgū (nesen veiktā apsekojumā konstatēts, ka Honkongas ārvalstu uzņēmumos nodarbināto darbinieku skaits divu gadu laikā samazinājies par 4 % jeb 20 000). I. Politiskās un sociālās norises 2021. gadu iezīmēja izteikti šķēršļi demokrātijai un principa “vienas valsts, divas sistēmas” aizvien ierobežojošāka interpretācija un vājināšana, ko veicināja Nacionālās drošības likums (NSL).

2021. gada pirmajās dienās tika masveidā aizturētas 55 ar demokrātijas kustību saistītas personas, tai skaitā prominenti politiskie darbinieki. Šīs personas tika aizturētas aizdomās par varas gāšanu saskaņā ar NSL pēc tam, kad tās 2020. gadā bija iesaistījušās neformālajās demokrātiju atbalstošajās priekšvēlēšanās. 47 no tām tika apsūdzētas “sazvērestībā ar mērķi veikt varas gāšanu”. Augstais pārstāvis ES vārdā 7. janvārī nāca klajā ar deklarāciju par 2020. gada jūlija demokrātiju atbalstošajās priekšvēlēšanās iesaistīto personu masveida aizturēšanu. 30. martā Nacionālais tautas kongress grozīja Pamatlikuma pielikumus nolūkā pārskatīt Honkongas vēlēšanu sistēmu. Tas vēl vairāk vājināja jau tā pieticīgos vēlēšanu sistēmas demokrātiskos elementus un nodrošināja to, ka valdību atbalstošās personas varēja kontrolēt visus valdības līmeņus — valdību, Likumdošanas padomi (LegCo) un Vēlēšanu komiteju. Augstais pārstāvis 9. jūnijā nāca klajā ar paziņojumu par izmaiņām Honkongas vēlēšanu sistēmā. Vēlēšanu komitejas locekļu skaits tika palielināts no 1200 līdz 1500 (faktiski tajā ir 1448 locekļi, kas lielākoties atbalsta valdību). Septembrī šo komiteju ievēlēja 4389 personas, kas liecina, ka vēlētāju aktivitāte bija 89,77 %. Vēlētāji ievēlēja tikai vienu politiķi, kas apgalvoja, ka neatbalsta valdību. Tika mainīts Vēlēšanu komitejas sastāvs un loma. 117 vietas, kas bija rezervētas rajonu padomju locekļiem, tika likvidētas. Tika pievienotas jaunas vietas Ķīnas Tautas politiskās konsultatīvās konferences locekļiem un Honkongas locekļiem no atsevišķām nacionālajām organizācijām. Vēlēšanu komitejai tika piešķirtas jaunas kontroles pilnvaras, it īpaši tiesības lemt par gandrīz puses LegCo locekļu ievēlēšanu. Ar vēlēšanu reformu tika mainīts arī LegCo lielums un sastāvs. Kopējais vietu skaits likumdošanas struktūrā pieauga no 70 līdz 90, no kurām tikai 20 vietas tika nodrošinātas tiešajās vēlēšanās (ģeogrāfiskie vēlēšanu apgabali). Vēlēšanu komiteja aizņēma četrdesmit vietas. Trīsdesmit vietas palika kā funkcionālo vēlēšanu apgabalu vietas, un tās pārsvarā aizņēma valdību atbalstošas personas. LegCo tika atceltas piecas īpašās vietas, tādējādi izbeidzot vienīgo veiksmīgo politisko reformu kopš varas nodošanas. 19. decembrī notikušās Likumdošanas padomes vēlēšanas bija pirmās Likumdošanas padomes vēlēšanas kopš NSL ieviešanas un vēlēšanu reformas. Trijās plašās vēlēšanu apgabalu grupās kopumā kandidēja 153 kandidāti. Funkcionālajos vēlēšanu apgabalos bija reģistrēti 219 254 vēlētāji, bet ģeogrāfiskajos vēlēšanu apgabalos — 4 472 863 vēlētāji. Septītās Likumdošanas padomes vēlēšanas, kas sākotnēji bija paredzētas 2020. gada septembrī, notika 2021. gada 19. decembrī. Šīs bija pirmās šādas vēlēšanas kopš NSL ieviešanas un vērienīgu izmaiņu ieviešanas vēlēšanu sistēmā. Ģeogrāfiskajos vēlēšanu apgabalos tiešajās vēlēšanās balsoja 1 350 680 vēlētāji, kas ir rekordzems vēlētāju aktivitātes līmenis — 30,2 %. Netieši ievēlētajos funkcionālajos vēlēšanu apgabalos un jaunajā Vēlēšanu komitejas vēlēšanu apgabalā vēlēšanu zīmes nodeva attiecīgi 70 490 vēlētāji un 1426 vēlētāji, tātad vēlētāju aktivitāte attiecīgi bija 32,22 % un 96,28 %. Trijās plašās vēlēšanu apgabalu grupās kopumā kandidēja 153 kandidāti. Tikai vienam likumdevējam, kas apgalvoja, ka neatbalsta valdību, izdevās iegūt pietiekami daudz balsu un iegūt vietu padomē. Tikmēr masveida aizturēšanas saistībā ar 2020. gada jūlijā notikušajām priekšvēlēšanām šajās vēlēšanās liedza piedalīties 47 demokrātijas aizstāvjiem, tai skaitā bijušajiem opozīcijas likumdevējiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, jo viņi tika turēti apcietinājumā, pamatojoties uz apsūdzībām saskaņā ar Nacionālās drošības likumu. Turklāt vēlēšanu reforma paredzēja izveidot Kandidātu atbilstības izvērtēšanas komiteju, lai no Vēlēšanu komitejas, LegCo un izpildvaras vadītāja vēlēšanām izslēgtu pretendentus, kuri uzskatāmi par “nepatriotiskiem”. Lēmumus, kas pieņemti pēc apspriešanās ar Nacionālās drošības komiteju, nevarētu apstrīdēt tiesā. Ar vēlēšanu reformu arī aicinājums nodot tukšus biļetenus tika klasificēts kā nelikumīgs. Vēlēšanu reformu papildināja arī likumprojekts par zvēresta nodošanu: 23. februārī valdība iesniedza 2021. gada Likumprojektu par valsts amatiem (kandidēšana un stāšanās amatā) (dažādi grozījumi), kas paredz, ka pašreizējiem un turpmākajiem rajonu padomju locekļiem, stājoties amatā, ir pienākums nodot zvērestu. Šis likums stājās spēkā 21. maijā. Rezultātā jūlijā atkāpās pirmā 214 rajonu padomju locekļu grupa pēc tam, kad mediji sāka ziņot, ka valdība varētu ar atpakaļejošu spēku pieprasīt atmaksāt atstādināto deputātu algas un pabalstus. Sākot ar septembri, varas iestādes atņēma pilnvaras 49 demokrātiju atbalstošiem rajonu padomju locekļiem, atzīstot viņu zvērestu ievērot Pamatlikumu un būt uzticīgiem ĪPA par “nepatiesu”, domājams, pamatojoties uz viņu iepriekš paustajiem viedokļiem, tādējādi apstiprinot rīkojuma atpakaļejošo spēku. Ar šo soli tika atcelti 2019. gada novembrī notikušo rajonu padomju vēlēšanu rezultāti, kurās demokrātiju atbalstoši kandidāti bija ieguvuši vairāk nekā 80 % vietu un absolūto vairākumu 17 no 18 rajonu padomēm. EĀDD runaspersona 21. oktobrī nāca klajā ar paziņojumu par demokrātiski ievēlētu rajonu padomju locekļu izraidīšanu un pilsoniskās sabiedrības telpas sarukšanu.

2021. gadā Honkongā faktiski pārstāja darboties efektīva politiskā opozīcija. Demokrātiskā partija, Pilsoniskā partija un dažas citas partijas turpināja darbību, taču to pozīcijas kļuva arvien vājākas, jo to pastāvēšana tika apšaubīta, ja vien tās nedarbojās kā “lojāla opozīcija”. Tomēr šīs partijas nepiedalījās LegCo vēlēšanās, un lielākajai daļai vadošo demokrātisko politiķu tika liegts kandidēt vēlēšanās. Civic Passion — vienīgā valdību neatbalstošā partija, kas 2021. gadā turpināja darboties LegCo, — septembrī tika likvidēta. Partija “Patiesas demokrātijas apvienība” darbību pārtrauca augustā, bet partija “Neodemokrāti” tika likvidēta jūnijā. 2021. gadā bija arī vērojamas dziļas pārmaiņas Honkongas pilsoniskajā sabiedrībā. Darbību izbeidza visas lielākās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas neatbalstīja valdību, jo baidījās no NSL, un daži aktīvisti atsaucās uz draudiem personiskajai drošībai. Tika izformēta “Pilsonisko cilvēktiesību fronte”, “Ķīnas Cilvēktiesību juristu interešu grupa”, “Honkongas Alianse Ķīnas patriotisko demokrātisko kustību atbalstam”, “Demokrātiskā alianse”, Amnesty International vietējā nodaļa, kā arī studentu savienības, arodbiedrības, mediju grupas un ar baznīcām saistītas grupas. Kopumā tika izformētas vairāk nekā 50 organizācijas. Daudzi to līderi ir aizturēti. Tika pārskatīts nodokļu kodekss, kurā tika noteikts, ka par labdarības organizāciju nevar atzīt nevienu grupu, kas atbalsta, veicina vai iesaistās darbībās, kuras kaitē valsts drošībai. Līdzīgi kā Ķīnas kontinentālajā daļā darbu tika atļauts turpināt tikai tādām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas jomās, kurās netiek apstrīdēta valdība. Honkongas ĪPA valdība apstiprināja, ka kopš 2019. gada sociālajiem nemieriem ir aizturēti vairāk nekā 10 000 cilvēku, tai skaitā daudzi nepilngadīgie. Tiek lēsts, ka tiesas procesi varētu ilgt trīs gadus. Izpildvaras vadītāja Kerija Lama savā ikgadējā politiskajā uzrunā 6. oktobrī apstiprināja, ka tiks izveidota “sevišķi liela tiesas zāle”, lai izskatītu lietas, kurās iesaistīts liels skaits apsūdzēto. Saskaņā ar NSL un citiem saistītiem tiesību aktiem no 2020. gada jūnija līdz 2021. gada 31. decembrim ir aizturētas aptuveni 162 personas, tai skaitā bijušie demokrātiju atbalstošie aktīvisti, opozīcijas likumdevēji, žurnālisti un akadēmisko aprindu pārstāvji. 99 no viņiem ir izvirzītas apsūdzības. Bažas joprojām rada NSL ekstrateritoriālie noteikumi. Tiek ziņots, ka aptuveni 30 aktīvisti, kas atradās ārzemēs, bija iekļauti tiesībaizsardzības iestāžu meklēto personu sarakstā. To vidū bija arī vairāki trešo valstu valstspiederīgie. Pirmais notiesājošais spriedums ar NSL saistītā lietā tika pasludināts 2021. gada jūlijā. Tiesa piesprieda deviņu gadu cietumsodu par “kūdīšanu uz atdalīšanos” un “iesaistīšanos teroristiskās darbībās”. Honkongas tiesas ir interpretējušas NSL ļoti stingri, lai gan likumā bija noteikts, ka tiks ievērotas un aizsargātas cilvēktiesības, vienlaikus aizsargājot valsts drošību. Par spīti Galīgās apelācijas tiesas spriedumam, kurā zemāko instanču tiesām bija paredzēta zināma rīcības brīvība, lemjot par apcietinājuma piemērošanu apsūdzētajiem, drošības naudas piešķiršana bija drīzāk izņēmums, nevis norma. Piemēram, attiecībā uz 47 demokrātiju atbalstošiem aktīvistiem, kas tika apsūdzēti saistībā ar priekšvēlēšanām, 2021. gada beigās tikai 14 no tiem tika piemērota drošības nauda. Aizvien vairāk bažu raisīja ilgais pirmstiesas apcietinājums, dažkārt izolācijā. Galīgās apelācijas tiesa 14. decembra spriedumā apstiprināja, ka standartu, saskaņā ar kuru par valsts drošības pārkāpumiem aizdomās turētajiem tiek piemērota drošības nauda, var piemērot arī personām, kas apsūdzētas saskaņā ar citiem likumiem, ja vien iespējamās darbības tiek uzskatītas par tādām, kuras apdraud valsts drošību. Šādas darbības varētu ietvert Pamatlikuma 23. pantā uzskaitītos nodarījumus. NSL visos līmeņos ietekmēja arī izglītības sistēmu. Izglītības birojs oktobrī izdeva apkārtrakstu, kurā tika sniegtas nacionālās drošības vadlīnijas skolu vadībai un izglītības jomā, lai palīdzētu skolām “ieviest pasākumus drošas un sakārtotas mācību vides uzturēšanai skolās un veicināt izglītību nacionālās drošības jautājumos”. NSL bija arī noteikts iestādēm pastiprināt valsts drošības uzraudzību un regulējumu sociālajās organizācijās, medijos un internetā.

Aizvien vairāk ārvalstu uzņēmumu pauda bažas par pieaugošo Honkongas integrāciju ar Ķīnas kontinentālo daļu. Politiskās norises ir ietekmējušas prognozējamību un vispārējo uzņēmējdarbības vidi, un tas ietekmē uzņēmumu darījumdarbības iespējas. To ir saasinājis spiediens uz informācijas brīvību un risks, ka Ķīnas kontinentālā daļa Honkongai varētu uzspiest vēl vairāk likumu, arī, piemēram, tiesību aktus par privātas informācijas vākšanas un publicēšanas (“doksinga”) novēršanu, sankciju novēršanu, kiberdrošību un datiem. Ņemot vērā notiekošās politiskās norises, ir palielinājusies emigrācija. Augustā publicētie oficiālie Statistikas departamenta dati liecina, ka kopš 2020. gada vidus kopumā izceļojuši aptuveni 89 200 iedzīvotāju. Oficiālā statistika rāda, ka septembrī sākumskolās bija par 81 klasi mazāk nekā gadu iepriekš. Daudzi Honkongas pilsoņi ir devušies uz Apvienoto Karalisti, kas 31. janvārī paplašināja imigrācijas tiesības, lai nodrošinātu iespēju iegūt pilsonību tiem, kam ir Lielbritānijas (aizjūras teritoriju) pilsoņa jeb BN(O) statuss. Saskaņā ar Apvienotās Karalistes oficiālo statistiku no 2021. gada 31. janvāra līdz 30. augustam tika iesniegti 88 900 BN(O) vīzu pieteikumu (neskaitot studentu vīzas). Citi galvenie galamērķi bija Austrālija, kas Honkongas pilsoņiem ieviesa pastāvīgas uzturēšanās vīzas, kā arī Kanāda, ASV un Taivāna. Honkongā samazinājās arī dzimstība. Saskaņā ar Uzskaites un statistikas departamenta datiem summārais dzimstības koeficients bija zemāks par atražošanās līmeni. Izpildvaras vadītāja Kerija Lama 6. oktobrī uzstājās ar savu piekto politisko uzrunu Likumdošanas padomē. Valdība par prioritāti izvirzīja valsts drošību un integrāciju ar Ķīnas kontinentālo daļu. Viņa paziņoja par Pamatlikuma 23. panta īstenošanu, kurā noteikts, ka Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals pats pieņems likumus, lai i) aizliegtu jebkādu nodevības, atdalīšanās, sacelšanās, varas gāšanas aktu pret Ķīnas Tautas Republikas centrālo valdību vai valsts noslēpumu zādzību, lai ii) aizliegtu ārvalstu politiskajām organizācijām vai struktūrām veikt politiskas darbības apgabalā un lai iii) aizliegtu apgabala politiskajām organizācijām vai struktūrām veidot sakarus ar ārvalstu politiskajām organizācijām vai struktūrām. Izpildvaras vadītāja uzsvēra arī to, cik svarīgs ir princips, ka “Honkongu pārvalda patrioti”. Viņa paziņoja par atsevišķa kultūras un sporta biroja izveidi un norādīja, ka tiks pieņemti tiesību akti par viltus ziņām un kiberdrošību. Honkonga ziņoja, ka līdz 31. decembrim konstatēts 12 631 Covid-19 saslimšanas gadījums, kas izraisīja 213 nāves gadījumus. Vakcinācijas kampaņa sākās lēni. Līdz 31. decembrim 4 662 013 personas bija saņēmušas divas vakcīnu devas, bet 387 074 personas — trīs devas. Ierobežojumi pakāpeniski tika atviegloti, bet cilvēku skaita ierobežojums attiecībā uz pulcēšanos palika spēkā. Politiskās prioritātes bija pieejas “nulle Covid gadījumu” saglabāšana un robežas ar Ķīnas kontinentālo daļu atvēršana. Centrālā valdība kā nosacījumu robežas atvēršanai pieprasīja, lai Honkonga pieņemtu stingru politiku. Novembra beigās tika paziņots, ka Honkongā tiks ieviesta digitālā izsekošanas sistēma, kas līdzinās Ķīnas kontinentālajā daļā izmantotajai. Turpretī ieceļot Honkongā no ārvalstīm kļuva arvien grūtāk. Tas veicināja Honkongas relatīvo izolētību un radīja jautājumus par tās kā starptautiska centra statusu ilgtermiņā. Honkongas diskusijas par iespējamiem “ceļošanas burbuļiem” nebija rezultatīvas. Jūnijā ES pievienoja Honkongu to valstu un teritoriju sarakstam, uz kurām var veikt nebūtiskus ceļojumus. ES un dalībvalstu veiktie pasākumi, reaģējot uz NSL, kas minēti 2020. gada jūlijā pieņemtajos Padomes secinājumos, joprojām ir spēkā. Šajā pasākumu kopumā bija iekļauti šādi pasākumi: ·patvēruma, migrācijas, vīzu un uzturēšanās politikas, kā arī izdošanas nolīgumu pārskatīšana; ·sensitīva aprīkojuma eksporta rūpīga pārbaude un ierobežošana; ·tiesas sēžu novērošana; atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai; ·vairāk stipendiju un akadēmiskās apmaiņas iespēju; ·tiesību akta eksteritoriālās ietekmes uzraudzība; kā arī ·atturēšanās no jebkādu jaunu sarunu uzsākšanas ar Honkongu.

Šie pasākumi tika īstenoti visa gada garumā. ES pauda bažas par Honkongu ES un Ķīnas politisko vadītāju dialogā 2021. gada janvārī, stratēģiskajā dialogā 28. septembrī un Eiropadomes priekšsēdētāja Šarla Mišela un Ķīnas prezidenta Sji Dzjiņpina telefona sarunā 15. oktobrī. Tiesības, brīvības un vienlīdzīgas iespējas Tiesību, brīvību un vienlīdzīgu iespēju pasliktināšanās tieši ietekmēja daudzas sabiedrības grupas. Ir sarukusi ārvalstu žurnālistu un akadēmiķu kopiena. Politiķi un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji lielākoties nevēlējās tikties ar ārvalstu diplomātiem, daļēji saistībā ar apsūdzībām par sazvērestību ar ārvalstu spēkiem vai ar drošības naudu saistīto nosacījumu dēļ. Jau otro gadu pēc kārtas varas iestādes atteica atļauju rīkot pasākumus 1989. gadā Tjaņaņmeņas laukumā notikušās vardarbīgās apspiešanas piemiņai, atsaucoties uz sabiedrības veselības apsvērumiem saistībā ar pandēmiju. 24 aktīvistiem, kuri piedalījās 2020. gada piemiņas pasākumā, tika izvirzītas apsūdzības par “nesankcionētu pulcēšanos”. 21 no viņiem tika piespriests cietumsods no 4 līdz 24 mēnešiem, bet pārējiem tika piespriesti nosacīti sodi. 4. jūnijā policija preventīvā nolūkā aizturēja alianses līderi. Tika arī aizturēti vairāki pilsoņi, kas bija ieradušies Viktorijas parkā, kur piemiņas pasākums notika iepriekšējos gados. 4. jūnija muzejs, ko alianse bija vadījusi 10 gadus, jūnijā tika slēgts pēc tam, kad Pārtikas un vides higiēnas departaments paziņoja, ka tam nav publiskas izklaides vietas licences. Neilgi pēc tam, kad tika aizturēti alianses vadītāji, policija septembrī veica kratīšanu muzejā. Honkongas iestādes pieņēma visaptverošus pasākumus, lai apspiestu 4. jūnija vardarbīgās apspiešanas atceri citās jomās. Pēc Honkongas Universitātes aicinājuma tika noņemta tajā uzstādītā skulptūra “Kauna stabs”, kas veidota Tjaņaņmeņas laukumā notikušās vardarbīgās apspiešanas piemiņai. Pēc tam tāpat rīkojās Honkongas Ķīnas Universitāte, Lingnanas Universitāte un Honkongas Pilsētas Universitāte un no universitāšu pilsētiņām izņēma ar šo notikumu saistītos mākslas darbus. Arī publiskās bibliotēkas ir izņēmušas grāmatas par vardarbīgo apspiešanu. Saskaņā ar Padomes secinājumiem ES birojs un dalībvalstis līdz šim ir novērojušas 81 tiesas sēdi, tai skaitā uzsākto 15 demokrātiju atbalstošo aktīvistu tiesas procesu par apsūdzībām saistībā ar nelikumīgu pulcēšanos. Saskaņā ar Ķīnas un Lielbritānijas kopīgo deklarāciju Honkonga ir saglabājusi savu vispārējo tiesību sistēmu un ir Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) dalībniece. Pamatlikumā ir noteikts, ka Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko piemēro Honkongai, paliek spēkā un tiek īstenots ar Honkongas likumiem. Amnesty International vietējo un reģionālo biroju slēgšana 2021. gada oktobrī apstiprināja, ka Honkonga vairs nav droša vieta cilvēktiesību aktīvistiem. 2021. gadā tika negatīvi ietekmētas daudzas pilsoņu tiesības un pamatbrīvības. Samazinājās mediju brīvība. Janvārī policisti veica sankcionētu kratīšanu laikrakstu Stand News un Apple Daily redakcijās, pieprasot dokumentus, kas saistīti ar 2020. gada demokrātiju atbalstošajām priekšvēlēšanām. Jūnijā tika slēgts Apple Daily. Bijušajiem Apple Daily vadītājiem un redaktoriem, kā arī trim uzņēmumiem, kas iepriekš bija saistīti ar šo laikrakstu, saskaņā ar NSL tika izvirzītas apsūdzības par sazvērestību ar ārvalstu spēkiem. Apple Daily mātesuzņēmums Next Digital saskārās ar problēmām arī pēc laikraksta iznākšanas pārtraukšanas.

Decembrī policija veica kratīšanu neatkarīgā tiešsaistes izdevuma Stand News redakcijā un aizturēja septiņas ar šo izdevumu saistītas personas par musinošu materiālu publicēšanu. Divi bijušie atbildīgie redaktori tika saukti pie atbildības tiesā, un viņiem tika atteikta atbrīvošana pret drošības naudu. Pašcenzūras pieaugumu vēl vairāk apliecināja darbinieku nomaiņa Radio Television Hong Kong (RTHK) un I-Cable. Honkongas Žurnālistu asociācijas darbs tika rūpīgi kontrolēts. Papildus vietējiem medijiem ir ietekmēta arī ārvalstu žurnālistu un ziņu dienestu klātbūtne Honkongā. 2021. gada novembrī publicētajā aptaujā par preses brīvību konstatēts, ka pastāv lielas bažas par ierosināto likumu par viltus ziņām un pašcenzūru. Tas, ka ārvalstu žurnālistiem joprojām neizskaidroti tiek atteiktas vīzas, liecina, ka viņu darba apstākļi kļūst arvien ierobežotāki. Vairāki prominenti žurnālisti, komentētāji un raidorganizācijas pārtrauca savas programmas vai devās prom no Honkongas. Valdības amatpersonas ir nosūtījušas vēstules arī starptautiskajiem medijiem, apsūdzot tos “kūdīšanas materiālu” publicēšanā un draudot veikt “nepieciešamos pasākumus”. Neskaidrais formulējums un stingrā NSL īstenošana ir kaitējusi vārda brīvībai. 2021. gadā pašcenzūra kļuva vēl izplatītāka. Tas ietekmēja tiesības uz piekļuvi kultūrai, jo arvien biežāk tika cenzēti kultūras darbi, filmas, grāmatas un mediji kopumā. Publiskās bibliotēkas no saviem krājumiem izņēma aptuveni 70 publikāciju. Honkongas grāmatu gadatirgu organizējošā valdības aģentūra saistībā ar NSL izdeva brīdinājumus par piecām izstādītajām grāmatām. Filmu nozare tika pakļauta pastiprinātai kontrolei. Jūnijā kāds kinoteātris atcēla dokumentālās filmas par 2019. gada protestiem demonstrēšanu, un filmas izplatītājam tika atņemts valsts finansējums. LegCo pieņēma likumu par filmu cenzūru, kas ļauj galvenajam sekretāram tieši aizliegt filmas, kuras “pārkāpj Ķīnas nacionālās drošības intereses”, tai skaitā filmas, kuras Honkongā iepriekš bija atļauts demonstrēt. Attiecībā uz interneta brīvību tiesību akts par privātas informācijas vākšanas un publicēšanas (“doksinga”) novēršanu — 2021. gada Rīkojums par personas datu privātumu, kas stājās spēkā oktobrī, — radīja bažas par tā izmantošanu pret pilsonisko sabiedrību. Lielākie interneta uzņēmumi pauda bažas par to, cik plašas pilnvaras ar šo tiesību aktu piešķir varas iestādēm. Pēc policijas pieprasījuma tika bloķēta piekļuve kādai tīmekļa vietnei, kurā bija dokumentēti 2019. gada protesti, to pamatojot ar “doksingu”. Novembrī izpildvaras vadītāja paziņoja par nodomu “novērst interneta nepilnības”, izmantojot NSL. Viens no šādiem centieniem ir oktobrī politiskajā uzrunā ierosinātais jaunais kiberdrošības tiesību akts. Ņemot vērā NSL un Covid-19 uzliesmojumu, tika ierobežota pulcēšanās brīvība. Kopš 2020. gada jūlija ir tikuši noraidīti visi pieteikumi par publisku pulcēšanos. Kopš 2020. gada marta ir aizliegts publiski pulcēties vairāk nekā četriem cilvēkiem. Pilsonisko cilvēktiesību fronte nolēma nerīkot ikgadējo 1. jūlija gājienu, kas tiek rīkots valsts nodošanas gadadienā. 4. jūnija piemiņas pasākums, ko jau vairāk nekā 20 gadus organizē Honkongas Alianse Ķīnas patriotisko demokrātisko kustību atbalstam, tika aizliegts, pamatojoties uz sabiedrības veselības apsvērumiem. Biedrošanās brīvība samazinājās, jo šajā gadā tika likvidētas divas grupas, kas bija visciešāk saistītas ar divām Honkongas zināmākajām ikgadējām politiskajām demonstrācijām. Pirms to likvidēšanas abas grupas tika apsūdzētas par “ārvalstu atbalsta” saņemšanu. Augustā aliansei tika pieprasīts iesniegt dokumentus saskaņā ar NSL 43. pantu, un tā tika apsūdzēta, ka tā esot “ārvalstu aģents”. Daudzi arodbiedrību līderi ir ieslodzīti vai gaida tiesas prāvu, un 2021. gadā tika likvidētas visas “valdību neatbalstošās” arodbiedrības. Darbību pārtrauca dažādu nozaru arodbiedrības: sākot ar Skolotāju profesionālo arodbiedrību (PTU), kas bija lielākā skolotāju arodbiedrība, un beidzot ar Arodbiedrību konfederāciju (CTU), kas bija lielākā demokrātiju atbalstošā arodbiedrību koalīcija. Citas 2021. gadā likvidētās arodbiedrības: Finanšu tehnoloģiju profesionālo pakalpojumu darbinieku arodbiedrība, Farmācijas un medicīnas ierīču nozaru darbinieku vispārējā arodbiedrība, Jūras transporta pakalpojumu nozares arodbiedrība, Jauno mediju arodbiedrība, Praktizējošo ārstu arodbiedrība, Jauno civildienesta ierēdņu arodbiedrība un Honkongas logopēdu vispārējā arodbiedrība. Īpaša uzmanība tika pievērsta Honkongas logopēdu vispārējai arodbiedrībai, jo tā tika apsūdzēta pret valdību vērsta naida kurināšanā ar bērnu bilžu grāmatām. Pieci šīs arodbiedrības līderi tika aizturēti.

Saskaņā ar Labošanas dienestu departamenta gada ziņojumu vidējais aizturēšanas vietās esošo personu skaits 2020. gadā sasniedza desmitgades maksimumu, palielinoties par 37 % — no 1436 līdz 1962 personām. Ieslodzīto tiesības bieži vien apdraudēja ieslodzījuma vietu pārpildītība, it īpaši pirmstiesas aizturēšanas vietās. Galvenā ieslodzīto tiesību aizstāvju grupa Wall-fare tika likvidēta 2021. gada septembrī. Darbību pārtrauca arī cita pazīstama apvienība, kas sniedza atbalstu ieslodzītajiem, — fonds 612 Humanitarian Relief Fund —, un policijas Nacionālās drošības departaments veic izmeklēšanu saistībā ar “aizdomām par Honkongas Nacionālās drošības likuma vai citu Honkongas tiesību aktu pārkāpšanu”. Honkongā joprojām netika atzītas viendzimuma savienības vai civilās partnerattiecības, taču LGBTI tiesību jomā tika panākts zināms progress. Jūnijā Pirmās instances tiesa nolēma, ka valdības politika, kas liedz viendzimuma pāriem tiesības pievienot mājokļa iemītniekus un nodot īpašumtiesības uz subsidētiem mājokļiem, ir nelikumīga diskriminācija seksuālās orientācijas dēļ. Oktobrī saistībā ar kāda homoseksuāla atraitņa tiesā celto prasību valdība paskaidroja, ka vairākos departamentos nav politikas dokumentu un pamatnostādņu, kas aizliegtu sniegt pakalpojumus viendzimuma laulātajiem saistībā ar formalitātēm partnera nāves gadījumā un liegtu mirušā viendzimuma laulātajam iesniegt pieteikumu miršanas apliecības saņemšanai. Plašāk izplatīta kļuva pozitīva LGBTI atspoguļošana lielākajos medijos, un Honkongas pirmajā plašas auditorijas televīzijas seriālā The Gay Games tika atspoguļotas homoseksuāļu attiecības un viendzimuma laulības — sākotnēji to bija plānots sākt demonstrēt 2022. gada novembrī, taču to atlika saistībā ar bažām par Covid-19 ceļošanas ierobežojumiem. Izpildvaras vadītāja un citi valdību atbalstoši politiķi pauda atbalstu šim seriālam. Ikgadējie pasākumi Pink Dot un Pride Parade tika pārcelti uz iekštelpām. Etniskās minoritātes veidoja 4 % no Honkongas pastāvīgajiem iedzīvotājiem. To pārstāvji saskārās ar diskrimināciju, it īpaši attiecībā uz mājokļa, veselības aprūpes un kvalitatīvas izglītības pieejamību. Tā kā viņi bieži vien strādāja mazkvalificētus darbus, pandēmijas sociālā ietekme uz viņiem bija īpaši jūtama. Tiek lēsts, ka katrs trešais šīs kopienas loceklis dzīvo nabadzībā. Honkonga joprojām nav parakstījusi 1951. gada Konvenciju par bēgļa statusu. Valdība īsteno politiku, saskaņā ar kuru nevienam netiek noteikts bēgļa statuss vai piešķirts patvērums, taču atbilstīgi vienotajam pārbaudes mehānismam tā pieņems pieteikumus par aizsardzību pret izraidīšanu, atgriešanu vai nodošanu no Honkongas. Saskaņā ar valdības datiem 2021. gadā Honkongā pieteikumus par bēgļa statusu bija iesnieguši 13 000 personu. Saskaņā ar dažām aplēsēm pēdējo 11 gadu laikā vidējais atzīšanas rādītājs ir 1 %. Spēkā esošie tiesību akti aizliedz aizsardzības prasītājiem strādāt. Valdība aprīlī grozīja jauno imigrācijas likumu, kas stājās spēkā augustā. Ar šo likumu varas iestādēm ir piešķirtas neierobežotas pilnvaras aizliegt iedzīvotājiem un citām personām bez tiesas rīkojuma ieceļot ĪPA vai no tā izceļot. Drošības birojs solīja, ka, vēršoties pret migrantu nelikumīgu robežšķērsošanu, tas iesniegs papildu tiesību aktu, lai minētās pilnvaras ierobežotu tikai attiecībā uz ienākošajiem lidojumiem (gan nenorādot termiņu). Bērnu un veco ļaužu aprūpe joprojām bija atkarīga no ārvalstu izcelsmes mājsaimniecībā nodarbinātām personām, visbiežāk no Filipīnām un Indonēzijas. Problemātisks jautājums joprojām bija šo personu darba apstākļi, jo tām bija juridisks pienākums dzīvot vienā mājsaimniecībā ar darba devēju, tāpēc dažkārt bija grūti šīs personas pasargāt no ļaunprātīgas izmantošanas. Honkongā noteiktie ieceļošanas ierobežojumi radīja mājsaimniecībā nodarbinātu personu trūkumu. Lai novērstu šo trūkumu, valdība atvēra īpašas karantīnas viesnīcas mājsaimniecībā nodarbinātām personām, bet iesaldēja viņu minimālo algu. Saskaņā ar Ķīnas valdības pēcpievienošanās deklarāciju ANO Protokols par cilvēku tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to neattiecas uz Honkongu. Korupcijas apkarošanas sistēma joprojām bija efektīva. Gan iestādes, gan politiķi un uzņēmēji atzīst, ka pārredzamība ir vitāli svarīga, lai Honkonga saglabātu savu spēcīgo pozīciju kā starptautiskās uzņēmējdarbības centrs. II. Ekonomikas attīstības tendences Honkongas ekonomika joprojām bija ļoti atvērta (preču tirdzniecība veidoja aptuveni 300 % no IKP). Padziļinājās politiskā un ekonomiskā integrācija ar Ķīnas kontinentālo daļu, it īpaši, īstenojot Lielā līča reģiona programmu un veidojot ciešākas finanšu tirgus saites. Tomēr saglabājas dažas ekonomiskās atšķirības, piemēram, brīva un atvērta tirdzniecība, nenozīmīgi tarifu vai ar tarifiem nesaistīti šķēršļi, labi aizsargātas īpašumtiesības un intelektuālā īpašuma tiesības.

Honkonga turpināja izmantot neatkarīgas pilnvaras, īstenojot tirdzniecības nolīgumus, nosakot monetāro politiku neatkarīgi no Ķīnas kontinentālās daļas un atsevišķi un patstāvīgi piedaloties daudzās starptautiskās organizācijās un daudzpusējās struktūrās, tai skaitā Finanšu darījumu darba grupā un Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO). Honkonga arī saglabāja no Ķīnas kontinentālās daļas nodalītu jurisdikciju, saglabājot atsevišķu valūtu, kurai nav noteikti kapitāla ierobežojumi, kā arī atsevišķas regulatīvās struktūras, kas uzrauga šajā teritorijā strādājošus uzņēmumus. Viena no valdības galvenajām prioritātēm bija ekonomiskā integrācija ar Ķīnas kontinentālo daļu un nesen izsludinātā Ziemeļu metropole. Finanšu jomā Honkonga joprojām bija viens no lielākajiem kapitāla tirgiem pasaulē, un tās mērķis bija palielināt tās nozīmi zaļā finansējuma un vides, sociālās un korporatīvās pārvaldības jomā, kā arī veidot ciešāku saikni ar Ķīnas finanšu tirgu. Honkongas ekonomiskie rādītāji 2021. gadā bija labi. Tā bija trešais lielākais investīciju galamērķis pasaulē un kļuva par sesto lielāko tirdzniecības lielvaru. Kaut arī daudzi ārvalstu darbinieki devās prom (ārvalstu uzņēmumos nodarbināto darbinieku skaits divu gadu laikā samazinājās par 4,1 %, t. i., par 20 000 cilvēku), jaunu uzņēmumu, kas nav Honkongas uzņēmumi (tai skaitā no Ķīnas kontinentālās daļas), un jaunuzņēmumu skaits bija rekordliels. Honkongas kā ārvalstu tiešo ieguldījumu centra (ĀTI) pozīcijas 2020. gadā nostiprinājās. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences 2021. gada jūnija pasaules investīciju ziņojumu Honkonga bija trešais lielākais investīciju centrs pasaulē. 2021. gadā tika pieņemti nozīmīgi tiesību akti vides jomā (atkritumu apsaimniekošana, dzīvnieku tirdzniecība). Honkongas klimatrīcības plānā ir noteikts mērķrādītājs līdz 2050. gadam panākt oglekļneitralitāti; plānā paredzēts līdz 2035. gadam samazināt oglekļa emisijas par 50 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni un noteikts pagaidu mērķrādītājs līdz 2035. gadam pārtraukt izmantot ogles elektroenerģijas ikdienas ražošanai. Pēc divu gadu krituma (–1,7 % 2019. gadā; –6,1 % 2020. gadā) Honkongas ekonomika 2021. gada pirmajos deviņos mēnešos salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu pieauga par 7,0 % . Ekonomikas izaugsmi veicināja labi rezultāti tirdzniecības un loģistikas nozarēs un finanšu nozarē, savukārt mazumtirdzniecības, transporta un būvniecības nozarē vide joprojām bija sarežģīta. Ekonomikas rezultāti joprojām bija zemāki par 2018. gada līmeni, un vairākās nozarēs sniegums joprojām bija nepietiekams. Inflācija bija mērena — gada pirmajos desmit mēnešos patēriņa cenu indekss palielinājās par 1,5 % gadā . Stāvoklis darba tirgū uzlabojās, un bezdarba līmenis samazinājās no 7,2 % 2021. gada sākumā līdz 4,1 % 2021. gada novembrī . Tomēr tas joprojām bija augstāks par bezdarba līmeni, kāds bija vērojams pirms Covid-19 krīzes. Atveseļošanos lielā mērā veicināja tirdzniecības un loģistikas nozare, kas veidoja aptuveni 20 % no Honkongas IKP. IKP no importa un eksporta darbībām 2021. gada pirmajā pusgadā palielinājās par 20,8 % salīdzinājumā ar iepriekšējo pusgadu. Šo izteikto palielinājumu veicināja Honkongas preču ārējās tirdzniecības vērtības ievērojamais pieaugums. Ārējās tirdzniecības apjoms 2021. gada pirmajos desmit mēnešos sasniedza 8,3 triljonus HKD (921 miljardu EUR) , kas ir par 26 % vairāk nekā tajā pašā periodā 2020. gadā , pārsniedzot starptautiskās tirdzniecības atlabšanas līmeni. Galvenais izaugsmes virzītājspēks joprojām bija finanšu nozare, un 2021. gada pirmajā pusgadā finanšu un apdrošināšanas darbību apjoms palielinājās par 6,8 % — straujāks pieaugums salīdzinājumā ar 2020. gada rādītāju (2,6 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) un 2019. gada rādītāju (3,3 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) . Finanšu darbības tika atbalstītas ar sākotnējiem publiskajiem piedāvājumiem (IPO). 2021. gada pirmajos desmit mēnešos Honkongas biržā tika veikts mazāks skaits, bet lielāki IPO: 76 IPO, kopumā piesaistot 291 miljardu HKD (32 miljardus EUR) — salīdzinājumā ar 120 IPO un 251 miljardu HKD 2020. gadā. Honkonga 2020. gadā bija otrais lielākais IPO centrs pasaulē (kopš 2009. gada pirmajā vietā ierindojoties septiņas reizes). Pastiprinātā kontrole attiecībā uz ASV kotētajiem Ķīnas uzņēmumiem ietekmēja to, ka palielinājās IPO skaits Honkongā, jo uzņēmumi pārgāja uz Honkongas biržas sarakstu. Honkongas biržā tirgus kapitalizācija 2021. gada oktobra beigās sasniedza 45,3 triljonus HKD (5 triljonus EUR) (pieaugums par 4,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu). 2021. gada septembra beigās Honkonga bija septītais lielākais pasaules un ceturtais lielākais Āzijas akciju tirgus (pēc tirgus kapitalizācijas), kā arī lielākais ārzonas centrs darījumiem renminbi. Vidējais dienas apgrozījums 2021. gada pirmajos desmit mēnešos bija 175,8 miljardi HKD (19,5 miljardi EUR), kas ir par 41 % vairāk salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu . Tomēr akciju tirgū bija vērojams svārstīgums, un līdz 2021. gada oktobra beigām Honkongas Hang Seng indekss samazinājās par 8,4 %, kas ir viens no lielākajiem samazinājumiem pasaulē. To noteica bažas par pasaules ekonomiku un pandēmiju (arī Ķīnas kontinentālajā daļā), ģeopolitiskā spriedze, lielais uzņēmumu parāds Ķīnas kontinentālajā daļā un stingrāks regulējums vairākās Ķīnas kontinentālās daļas nozarēs (tehnoloģijas, tiešsaistes spēles, izglītība, nekustamais īpašums), īpaši tāpēc, ka Honkongas akciju tirgū joprojām dominēja Ķīnas kontinentālās daļas uzņēmumi.

Jūnijā Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) paziņoja, ka Honkongas banku sektors joprojām ir labi kapitalizēts, rentabls un ar zemu ieņēmumus nenesošu aizdevumu attiecību. Pateicoties augstām kapitāla rezervēm un rentabilitātei, banku maksātspēja bija noturīga pret smagiem makrofinansiāliem satricinājumiem. Valūtas kursa mehānisms (saistītā valūtas kursa sistēma (LERS)) joprojām bija stabils un noturīgs pret satricinājumiem — to veicināja lielās ārvalstu valūtas rezerves. Tomēr SVF arī norādīja, ka banku sistēmas makrofinansiālā neaizsargātība ir saistīta ar ciešo saikni ar Ķīnas kontinentālo daļu, pārmērīgi augstiem nekustamā īpašuma novērtējumiem un starptautiskā tirgus un iekšzemes riska noskaņojuma izmaiņu ietekmi. Nozarēs, kuras zināmā mērā ir atkarīgas no tūristu tēriņiem (mazumtirdzniecība, pārtika un dzērieni, transports, ceļojumi, viesmīlības nozare) 2021. gadā situācija joprojām bija sarežģīta, jo ienākošā tūrisma līmenis joprojām bija ļoti zems. 2018. gadā Honkongu apmeklēja 65 miljoni cilvēku (78 % no tiem bija Ķīnas kontinentālās daļas iedzīvotāji, nodrošinot aptuveni 40 % no pilsētas mazumtirdzniecības apjoma), bet 2021. gada pirmajos desmit mēnešos šis skaits samazinājās līdz 72 458 cilvēkiem . Lai gan 2021. gada pirmajā pusgadā IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā gada pirmo pusgadu pieauga par 4,9 %, izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumu nozaru IKP joprojām bija ievērojami zemāks nekā 2018. gadā (43 % salīdzinājumā ar 2018. gada pirmo pusgadu). 2021. gada pirmajos deviņos mēnešos mazumtirdzniecības apjoms palielinājās par 8 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada līmeni, bet joprojām bija par 28,5 % zemāks nekā 2018. gadā, un restorānu ieņēmumi pieauga par 12,9 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada līmeni, bet bija par 24,2 % zemāki nekā 2018. gadā. Tajā pašā periodā viesnīcu numuru izmantojuma līmenis bija 60 % (salīdzinājumā ar 90 % 2018. gadā) — to veicināja obligātās karantīnas prasības iebraucošajiem ceļotājiem. Bezdarba līmenis mazumtirdzniecības, izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumu nozarēs 2021. gada oktobrī bija 6,9 %, kas ir uzlabojums (2021. gada sākumā — 11,3 %). Smagi tika skarta aviācijas nozare (un ar to saistītās nozares). 2021. gada pirmajos desmit mēnešos lidojumu skaits Honkongas starptautiskajā lidostā bija par 67,5 % mazāks nekā 2018. gadā, un pasažieru skaits krasi samazinājās, sasniedzot vien niecīgu daļu no iepriekšējā līmeņa (98,3 % kritums salīdzinājumā ar 2018. gadu). Kravu pārvadājumu rādītāji bija labāki, un salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu tie pieauga par 13,7 %, gandrīz sasniedzot 2018. gada līmeni . Aviokompānijas pauda bažas par stingrajiem Covid-19 ceļošanas ierobežojumiem, kas apgrūtina lidojumu plānošanu. Dažas no tām nolēma pārtraukt darbību, bet citas ieviesa starpnolaišanos citur, lai apkalpei nebūtu jāpaliek Honkongā. Būvniecības nozarē pirmajā pusgadā IKP samazinājās par 2,0 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada pirmo pusgadu, bet nekustamā īpašuma nozarē šajā pašā periodā IKP pieauga par 2,3 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada pirmo pusgadu. Uzņēmējdarbības vide 2021. gada apsekojums par ārvalstu uzņēmumiem Honkongā liecina, ka pēdējo divu gadu laikā ir samazinājies (par 3,8 %) to ārvalstu uzņēmumu skaits, kas nav uzņēmumi no Ķīnas kontinentālās daļas. Samazinājumu veicināja Honkongā esošo ārvalstu uzņēmumu reģionālo centrālo biroju skaita samazināšanās (par 9,1 %), kas liecina, ka pilsēta, iespējams, zaudē savu nozīmi kā reģionālais uzņēmējdarbības centrs. Šie skaitļi apstiprināja neoficiālos datus par to, ka uzņēmumi samazina savu darbību Honkongā vai pārceļas uz citām Āzijas pilsētām. Lai gan apsekojums liecina, ka ārvalstu uzņēmumu, kas nav Ķīnas uzņēmumi, skaits samazinājās, Ķīnas kontinentālās daļas uzņēmumu skaits Honkongā pēdējo divu gadu laikā ir palielinājies par 15,6 %. Ārvalstu uzņēmumu, kas nav Ķīnas uzņēmumi, skaita samazināšanās ir sākusi ietekmēt Honkongas kā starptautiska uzņēmējdarbības centra pozīcijas. Tas bija saistīts arī ar talantīga un specializēta darbaspēka pieejamību (saskaņā ar iepriekš minētā apsekojuma datiem Honkongā ārvalstu uzņēmumu nodarbināto darbinieku skaits divu gadu laikā samazinājies par 4 % jeb 20 000 darbinieku). Daži uzņēmumi apsvēra iespēju pamest Honkongu. Starptautiskie uzņēmumi, kuru centrālais birojs atradās Honkongā vai kuru reģionālie izpilddirektori strādāja Honkongā, konstatēja, ka darbība Honkongā ir kļuvusi sarežģītāka ar Covid saistīto pasākumu, kā arī uzticamības pārbaudes un atbilstības nodrošināšanas problēmu dēļ. Daži biroji, tai skaitā bankas, pārcēlās uz citām apgabala pilsētām. Uzņēmēju apvienības nosūtīja atklātas vēstules Honkongas valdībai, lai paustu bažas par stingrajiem ar Covid-19 saistītajiem pasākumiem, kas varētu mudināt uzņēmumus pārtraukt uzņēmējdarbību Honkongā. Uzņēmējdarbības vidi negatīvi ir ietekmējuši arī iepriekš aprakstītie politiskie notikumi, kas ietver riskus saistībā ar informācijas brīvību, NSL ieviešanu, datu privātumu un sankcijām. Uzņēmumus būtiski ietekmēja stingrie ar Covid-19 saistītie ceļošanas ierobežojumi. Uzņēmumiem aizvien grūtāk kļuva izmēģināt reģionālās darbības apgabalā un/vai uzņēmējdarbību ar Ķīnu, kā arī veikt regulārus darījumu braucienus. Darbinieku nokļūšana Honkongā un/vai normālas uzņēmējdarbības veikšana kļuva sarežģītāka. Turklāt ienākuma avotu zaudēja uzņēmumi, kas ir atkarīgi no tūristu tēriņiem. Lielākajai daļai iebraucēju 2021. gadā tika noteikti stingri ceļošanas ierobežojumi un ilgstoša obligāta karantīna viesnīcās. Arī ārvalstu nerezidentiem iebraukšana Honkongā lielākoties bija liegta. 2021. gada novembrī tika atcelti daži spēkā esošie izņēmumi, arī attiecībā uz lielāko daļu diplomātu. Ceļošanas ierobežojumi tiek saglabāti, lai panāktu robežas ar Ķīnas kontinentālo daļu atvēršanu. Tomēr robežas palika slēgtas, un Honkonga lielākoties bija izolēta gan no Ķīnas, gan no pasaules. Valdības atbalsts un fiskālais stāvoklis

Valdība turpināja atbalstīt pandēmijas skarto ekonomiku. 2021.–2022. gada budžetā vienreizējiem glābšanas pasākumiem bija paredzēts aptuveni 81 miljards HKD (9 miljardi EUR), kas ir mazāk nekā 122 miljardi HKD iepriekšējā budžetā, un 300 miljardi HKD (33 miljardi EUR, 11 % no IKP), ja pieskaita arī ieviesto papildu pasākumu kopumu. Paziņotie pasākumi ietvēra zemākus peļņas un algas nodokļus, atteikšanos no noteiktām ar uzņēmējdarbību saistītām maksām, valsts īpašumu nomas maksas atvieglojumus un valsts aizdevuma garantiju shēmas (uzņēmumiem un bezdarbniekiem). Visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu finansiālā stāvokļa tika izdalīti elektroniskie tēriņu kuponi 5000 HKD (555 EUR) vērtībā. Paredzams, ka Honkongā 2021.–2022. finanšu gadā, kas noslēdzas 2022. gada martā, tiks reģistrēts trešais budžeta deficīts pēc kārtas . Pirmajos septiņos mēnešos līdz 2021. gada oktobrim deficīts bija 112 miljardi HKD (12,42 miljardi EUR). Tas ir ievērojams uzlabojums pēc iepriekšējā finanšu gada deficīta 250 miljardu HKD apmērā (aptuveni 10 % no IKP), taču tas joprojām ir neierasts ekonomikā, kurā parasti ir budžeta pārpalikums (deficīts 2019.–2020. finanšu gadā bija pirmais 15 gadu laikā). Deficīts lielā mērā tika finansēts, izmantojot pilsētas lielās fiskālās rezerves . Rezultātā rezerves samazinājās no 1160 miljardiem HKD 2020. gada martā līdz 816 miljardiem HKD (90,49 miljardi EUR) 2021. gada oktobra beigās. Saskaņā ar valdības prognozēm 2021.–2022. gada budžetā deficīts saglabāsies līdz 2025. gadam vai ilgāk, un rezerves 2025. gadā varētu samazināties līdz 775 miljardiem HKD (86 miljardiem EUR). Tas būtu līdzvērtīgs aptuveni 15 mēnešu izdevumiem pašreizējā līmenī, kas ir par 10 mēnešiem mazāk nekā 2018. gadā. 2021. gadā no 0,1 % līdz 0,13 % tika palielināts zīmognodevas nodoklis par akciju nodošanu, kā arī tika palielināts pirmās reģistrācijas nodoklis un nodeva par transportlīdzekļa reģistrācijas apliecību privātajiem automobiļiem, tādējādi nodrošinot papildu ieņēmumus. Izdevumu ziņā kopējie valdības izdevumi 2021.–2022. gada budžetā bija par 10,3 % mazāki nekā iepriekšējā gadā. Tirdzniecības politika 2021. gadā attiecībā uz Kambodžu stājās spēkā brīvās tirdzniecības nolīgums (BTN) un ieguldījumu veicināšanas un aizsardzības nolīgums (IPPA) ar ASEAN (parakstīts 2017. gadā). Gada beigās nolīgums ar ASEAN 10 dalībvalstīm bija spēkā pilnībā. Jūnijā stājās spēkā IPPA ar Meksiku. Honkonga pauda interesi pēc iespējas drīz pievienoties Reģionālajai visaptverošajai ekonomiskajai partnerībai (RCEP). Maijā Honkonga apturēja sava Ekonomikas, tirdzniecības un kultūras biroja darbību Taivānā, lai gan Taivāna ir kļuvusi par tās otro lielāko tirdzniecības partneri. Valdība paskaidroja, ka iemesls šādam lēmumam bija Taivānas iejaukšanās Honkongas lietās. Savā nesenajā politiskajā uzrunā izpildvaras vadītāja Kerija Lama ierosināja vairākus politikas virzienus attiecībā uz ĪPA ekonomiku, tai skaitā vēl vairāk palielināt Honkongas lomu finanšu jomā. Honkongas mērķis ir kļūt par starptautisku zaļo finanšu centru, un sadarbībā ar Guandžou nākotnes līgumu biržu tā vēlas kļūt par oglekļa tirgu. Honkongas talantu sarakstā tiks iekļauti vides, sociālās jomas un korporatīvās pārvaldības speciālisti. Tas nozīmē, ka vides, sociālās jomas un korporatīvās pārvaldības speciālistiem būs tiesības saņemt imigrācijas atvieglojumus saskaņā ar Kvalificēto migrantu uzņemšanas shēmu (QMAS). Reģionālā integrācija Izpildvaras vadītāja Kerija Lama iepazīstināja ar Ziemeļu metropoles koncepciju — 300 kvadrātkilometru lielu teritoriju, kas kļūtu par pilsētas “vissvarīgāko zonu”, lai veicinātu integrāciju ar Šeņdžeņu un savienojumu ar Lielā līča reģionu (GBA). Ziemeļu metropolē dzīvos aptuveni 2,5 miljoni iedzīvotāju, un kopējais darbvietu skaits pieaugs no pašreizējiem 116 000 līdz aptuveni 650 000, tai skaitā 150 000 ar informācijas tehnoloģijām saistīto darbvietu. Integrāciju ar GBA atbalsta vairākas iniciatīvas: Ķīnas kontinentālās daļas 14. piecgades plāns (arī attiecībā uz Guandunas–Honkongas–Makao lielā līča reģionu), Cjaņhai Šeņdžeņas–Honkongas modernās pakalpojumu nozares sadarbības teritorijas visaptverošā padziļinātā reforma un atvēršana, iekšzemes un starptautiskās divvirzienu aprites ekonomiskā attīstība, kā arī iniciatīva “Viena josla, viens ceļš”. Šo iniciatīvu galvenie mērķi ir inovācijas un tehnoloģiju attīstība.

Izpildvaras vadītāja Kerija Lama arī ierosināja atļaut Ķīnas juaņās denominēt akcijas, kas tiek tirgotas, izmantojot dienvidu tirdzniecības sistēmu saskaņā ar shēmu Stock Connect. Valdība atbalstīja Honkongas fondu biržu, lai veicinātu sadarbību ar Guandžou nākotnes līgumu biržu ar oglekļa emisiju tirdzniecību saistītu finanšu produktu izstrādē, un novērtēja iespēju attīstīt Honkongu par reģionālu oglekļa tirdzniecības centru. Honkongas mērķis ir turpināt attīstīt RMB pārrobežu tirdzniecību, attīstīt ārzonas RMB produktus un veicināt pārrobežu finanšu tehnoloģijas (Fintech). 2021. gadā tika pieņemtas svarīgas politikas nostādnes vides jomā, piemēram, atkritumu apsaimniekošanas plāns, elektrisko transportlīdzekļu ceļvedis un klimatrīcības plāns 2050. gadam. Runājot par klimata pārmaiņām, Honkongas izpildvaras vadītāja Kerija Lama paziņoja, ka Honkonga kā starptautiska Ķīnas pilsēta un saskaņā ar Ķīnas vispārēju apņemšanos līdz 2035. gadam samazinās oglekļa dioksīda emisijas par 50 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni un līdz 2050. gadam sasniegs oglekļneitralitāti. Nākamo 15 līdz 20 gadu laikā valdība klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumiem atvēlēs aptuveni 27 miljardus EUR. Valdība izveidoja Klimata pārmaiņu un oglekļneitralitātes biroju, un 2021. gada oktobrī tika iesniegts klimatrīcības plāns. 2021. gada maijā tika uzsākta zaļa un ilgtspējīga finansējuma dotāciju shēma, lai nodrošinātu subsīdijas atbilstīgiem obligāciju emitentiem un aizdevumu ņēmējiem. 2021. gadā valdības zaļo obligāciju programmas maksimālais apjoms tika divkāršots līdz 200 miljardiem HKD (22 miljardiem EUR), palīdzot valdībai veicināt vietējo zaļo obligāciju tirgu un vienlaikus sekmējot pilsētas oglekļneitralitātes mērķa sasniegšanu. 2021. gadā tika pabeigti vēl trīs valsts zaļo obligāciju piedāvājumi: 2,5 miljardu USD apmērā janvārī, 1 miljarda USD un 1,75 miljardu EUR apmērā 2021. gada novembrī, kā arī vēl 5 miljardi RMB vēlāk tajā pašā mēnesī (pēc pirmās emisijas 1 miljarda USD apmērā 2019. gadā). III. Attiecības starp Honkongu un Ķīnas kontinentālo daļu Centrālā valdība ieņēma arvien redzamāku lomu Honkongas politiskajās un ekonomiskajās norisēs. 28. janvārī Honkongas izpildvaras vadītāja Kerija Lama, iepazīstinot Ķīnas prezidentu Sji Dzjiņpinu ar savu gada ziņojumu, publiski paziņoja, ka principa “viena valsts, divas sistēmas” pamatā ir princips “Honkongu pārvalda patrioti”. Jau otro gadu pēc kārtas Nacionālais tautas kongress (NPC) pieņem tiesību aktus par Honkongu. 11. martā NPC apstiprināja lēmumu par Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala vēlēšanu sistēmas uzlabošanu, kas stājās spēkā nekavējoties. Lēmuma paskaidrojošajā dokumentā bija minētas “nepilnības un trūkumi” Honkongas vēlēšanu sistēmā, un tā mērķis bija nodrošināt, ka Honkongu pārvalda “patrioti”. Pastiprinājusies arī Centrālās valdības koordinācijas biroja (CGLO) Honkongā nozīme. Tās direktors pastiprināja Honkongas iedzīvotāju iesaisti un saziņu ar tiem. CGLO, kura darbinieku skaits palielinājās par 100 cilvēkiem, arvien vairāk ietekmēja Honkongas politikas veidošanu un politisko sistēmu, kas liek apšaubīt Honkongas augstās autonomijas pakāpes saglabāšanu. Honkongas politika arvien vairāk tika saskaņota ar Ķīnas kontinentālās daļas politiku. Honkonga tika iekļauta ĶTR piecgades plānā, galveno uzmanību pievēršot integrācijai GBA. Novembrī Ķīnas Komunistiskās partijas 6. plēnuma paziņojuma rezolūcijā par vēsturi pirmo reizi tika pieminēta Honkonga un apstiprināts princips “Honkongu pārvalda patrioti”. Ķīnas kontinentālā daļa bija Honkongas lielākais preču tirdzniecības partneris, kas 2021. gada pirmajos desmit mēnešos veidoja 60 % no Honkongas kopējā eksporta un 45 % no tās importa. Savukārt ĪPA bija nozīmīgs Ķīnas kontinentālās daļas tirdzniecības centrs un 2021. gada pirmajos desmit mēnešos bija piektais lielākais Ķīnas tirdzniecības partneris. Guandunas province Ķīnā joprojām ir svarīga Honkongas bāze izvešanai pārstrādei. Ciešākas ekonomiskās partnerības nolīgums (CEPA) ar Ķīnas kontinentālo daļu (2003) bija Honkongas nozīmīgākais tirdzniecības nolīgums. Šogad nolīgumā netika izdarīti būtiski grozījumi. Honkonga joprojām ir arī kontinentālās Ķīnas galvenais ārzonas finanšu centrs un investīciju centrs. 2020. gada beigās Ķīnas kontinentālā daļa bija Honkongas lielākais ienākošo ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) avots (izņemot ārzonas centrus) un Honkongas izejošo ĀTI pirmais galamērķis, kas veidoja attiecīgi 27 % un 47 % no visiem krājumiem . Savukārt Honkonga joprojām bija galvenais galamērķis Ķīnas kontinentālās daļas ĀTI un galvenais ĀTI avots Ķīnas kontinentālajā daļā — vairāk nekā puse no kopējā apjoma katrā virzienā. Honkongā bija kotēti 1350 Ķīnas kontinentālās daļas uzņēmumi, kas veido 80 % no kopējās tirgus kapitalizācijas pilsētā. Honkongas un Ķīnas kontinentālās daļas kapitāla tirgi bija savienoti ar Stock Connect shēmu, kas saista Honkongas fondu biržu ar tās līdziniekiem Šanhajā un Šeņdžeņā, un ar Bond Connect savstarpējo tirgu piekļuves shēmu obligāciju tirgiem.

Honkonga nostiprināja preferenciālo savstarpējo piekļuvi Ķīnas kontinentālās daļas kapitāla tirgum. 2021. gada otrajā pusgadā tika uzsāktas divas iniciatīvas: Lielā līča reģiona (GBA) iniciatīva Wealth Management Connect (WMC) un Bond Connect dienvidu daļa. Tās papildina esošos tirdzniecības kanālus. 2021. gada septembrī centrālā valdība paziņoja par plānu paplašināt un vēl vairāk atvērt Šeņdžeņā izvietoto Cjaņhai Šeņdžeņas–Honkongas modernās pakalpojumu nozares sadarbības teritoriju (Cjaņhai teritorija). Teritoriju sāka veidot pirms vairāk nekā desmit gadiem, un tajā darbojas aptuveni 11 500 Honkongas uzņēmumu. Citas ar GBA saistītās norises bija šādas: i) pirmo GBA jurista profesionālo eksāmenu rīkošana — tos nokārtojot, kandidāti iegūst jurista prakses sertifikātu (GBA), lai GBA varētu sniegt juridiskos pakalpojumus noteiktās civillietās un komerclietās (arī tiesvedībā); ii) sistēmas izveide sadarbībai likvidācijas procedūru jomā; iii) lielāka valsts līmeņa zinātnes un tehnoloģiju programmu skaita atvēršana Honkongai; iv) arhitektūras un inženierzinātņu speciālistu kvalifikāciju līdzvērtības veicināšana. IV. ES un Honkongas divpusējās attiecības un sadarbība 2021. gadā Jau otro gadu pēc kārtas nevarēja notikt augsta līmeņa ES iestāžu vizītes. ES birojs bieži tikās ar valdības amatpersonām, likumdevējiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem un pilsonisko sabiedrību, lai gan tas izrādījās grūtāk nekā iepriekšējos gados. 2021. gadā jau otro gadu pēc kārtas nenotika ikgadējais ES un Honkongas strukturētais dialogs. 2021. gadā uzņēmēji no ES bija lielākā ārvalstu uzņēmēju kopiena Honkongā, apsteidzot Japānu, ASV un Apvienoto Karalisti. 2021. gada jūnijā Honkongā uzņēmējdarbību sāka vismaz 1614 ES uzņēmumi, un daudzi no tiem Honkongā izvietoja reģionālo centrālo biroju. ES uzņēmumi darbojās daudzās un dažādās nozarēs, tai skaitā finanšu un uzņēmējdarbības pakalpojumu, tirdzniecības, loģistikas, mazumtirdzniecības, pārtikas un dzērienu, kā arī būvniecības nozarēs. Pamatojoties uz Honkongas Uzskaites un statistikas departamenta veikto ikgadējo apsekojumu par ārvalstu uzņēmumiem, ES uzņēmumu skaits pēdējos divos gados ir nedaudz palielinājies (+0,7 %), sasniedzot 1614 uzņēmumu. Tomēr ES uzņēmumi, kas ir samazinājuši dažu darbību apjomu un/vai darbinieku skaitu vai arī tos pārcēluši, joprojām paliekot Honkongā, šajos datos nav atspoguļoti. 2021. gadā divpusējās preču tirdzniecības apgrozījums sasniedza 30,5 miljardus EUR, kas ir par 2,5 % vairāk nekā 2020. gadā. ES preču eksports uz Honkongu sasniedza 23,5 miljardus EUR, savukārt imports no Honkongas sasniedza 7 miljardus EUR, tādējādi ES bija pārpalikums 16,5 miljardu EUR apmērā . 2021. gadā ES bija Honkongas trešā lielākā preču tirdzniecības partnere pēc Ķīnas kontinentālās daļas un Taivānas . Honkonga joprojām ir svarīga tirdzniecības platforma starp Ķīnas kontinentālo daļu un ES. ES divpusējās pakalpojumu tirdzniecības apjoms ar Honkongu 2020. gadā sasniedza 27,2 miljardus EUR (–2,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) , no kuriem ES imports no Honkongas sasniedza 9,8 miljardus EUR un ES eksports uz Honkongu — 17,4 miljardus EUR. Rezultātā ES radās 7,6 miljardu EUR tirdzniecības pārpalikums. Sākotnējie dati par 2021. gadu liecina par pakalpojumu divpusējās tirdzniecības ar Honkongu ievērojamu pieaugumu minētā gada pirmajos trīs ceturkšņos (+23,1 % salīdzinājumā ar pirmajiem trīs ceturkšņiem iepriekšējā gadā, sasniedzot 24,5 miljardus EUR) . Divvirzienu investīcijas starp ES un Honkongu samazinājās gandrīz par ceturtdaļu, bet joprojām bija nozīmīgas — saskaņā ar jaunākajiem datiem uzkrātās investīcijas no Honkongas uz ES sasniedza 162 miljardus EUR, bet investīcijas no ES uz Honkongu — 128 miljardus EUR. Covid krīze ietekmēja plānotās operatīvās darbības saistībā ar ES un Honkongas Muitas sadarbības un savstarpējās administratīvās palīdzības nolīgumu un Rīcības plānu IĪT piemērošanai muitās. Honkonga joprojām bija otrā lielākā izcelsmes vieta pēc to IĪT pārkāpuma preču vērtības, kuras tiek importētas ES, pat ja šīs preces netiek ražotas šajā pilsētā. Neraugoties uz vairākiem lūgumiem, 2021. gadā Honkongā nenotika tikšanās ar Muitas un akcīzes nodokļu pārvaldes vadību. Attiecībā uz nodokļiem Rīcības kodeksa grupa (COCG) uzsāka saziņu ar jurisdikcijām, kuras tika atzītas par būtiskām saistībā ar to atbrīvojumiem attiecībā uz ārvalsts izcelsmes ienākumiem, tai skaitā Honkongu. Dialoga un sniegtās informācijas rezultātā Honkongai tika lūgts apņemties reformēt tās ārvalsts izcelsmes ienākumu atbrīvojuma (FSIE) režīmu, jo tika konstatēts, ka tas neatbilst prasībām. Iestādes tika arī aicinātas reformu īstenot līdz 2022. gada beigām. Attiecībā uz pētniecību, zinātni un inovāciju Honkongas iestādes 2021. gadā publicēja divus uzaicinājumus iesniegt pieteikumus atbalsta sniegšanai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” dalībniekiem no ĪPA. ES un Honkonga izskatīja iespēju paplašināt esošo sadarbības shēmu saskaņā ar ES jauno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”.