Ieteikums Padomes Atzinums saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktu par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2004. – 2008. gadam /* SEC/2005/0148 galīgā redakcija */





Briselē, 2.2.2005 SEK(2005)148 galīgais Ieteikums PADOMES ATZINUMS saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktu par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2004. – 2008. gadam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] nosaka, ka iesaistītajām dalībvalstīm, tas ir, tām dalībvalstīm, kas pieņēmušas vienoto valūtu, līdz 1999. gada 1. martam Padomei un Komisijai jāiesniedz stabilitātes programmas. Saskaņā ar šīs Regulas 5. pantu katra stabilitātes programma bija jāpārbauda Padomei, balstoties uz novērtējumiem, ko sagatavojusi Komisija un ar Līguma 114. pantu izveidotā komiteja (Ekonomikas un finanšu komiteja). Saņēmusi Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, Padome pēc programmas pārbaudīšanas sniedza atzinumu. Saskaņā ar šo Regulu dalībvalstīm ik gadu jāiesniedz savu stabilitātes programmu atjauninājumi, kurus Padome var izskatīt saskaņā ar tiem pašiem procedūru noteikumiem. Savu pirmo stabilitātes programmu, kas attiecās uz 1998. – 2002. gadu, Somija iesniedza 1998. gada 7. septembrī, un Padome to novērtēja 1998. gada 12. oktobrī. Ik pēc gada tika iesniegti atjauninājumi. Jaunāko stabilitātes programmas atjauninājumu Somija iesniedza 2004. gada 2. decembrī. Komisijas dienesti ir veikuši šā atjauninājuma tehnisko analīzi, ņemot vērā Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomisko prognožu rezultātus un ņemot vērā rīcības kodeksu[2], kopīgi pieņemto metodiku potenciālā kopprodukta un cikliski koriģēto bilanču novērtēšanai, ieteikumus ekonomikas politikas vispārīgajās pamatnostādnēs 2003.–2005. gadam un Komisijas 2002. gada 27. novembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par budžeta politikas koordinācijas stiprināšanu[3]. Šī analīze pamato šādu novērtējumu. - Somijas valdība 2004. gada 2. decembrī apstiprināja atjauninātu stabilitātes programmu un to, tāpat kā iepriekšējos atjauninājumus, informēšanas nolūkā iesniedza parlamentam. Šis stabilitātes programmas atjauninājums attiecas uz laiku no 2004. gada līdz 2008. gadam. Programmā kopumā gan ievērots rīcības kodekss, taču pamatpieņēmumos trūkst dažu mainīgo lielumu. - Programmā sniegtajā makroekonomiskajā scenārijā paredzēts, ka 2004. gadā ekonomika, pastāvot lielam iekšzemes pieprasījumam, pieaugs vairāk nekā par 3 %, bet 2005. gadā augšanas temps nedaudz atslābs – būs tikai 2,8 %. Šķiet, ka programmas perioda vidējā izaugsme – apmēram 2,5 % gadā – rēķināta piesardzīgi. Īstermiņa prognoze ir mazliet zemāka par Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognozi, un arī vidēja termiņa aprēķini, kas balstīti uz programmā ierakstītajiem potenciālajiem rezultātiem, ir zemāki, nekā izaugsmes potenciālu vērtē Komisijas dienesti. - Budžeta politikā valdības galvenais mērķis ir uzturēt valsts un pašvaldību finanses tuvu līdzsvaram. Sociālās nodrošināšanas fondos regulāri ir pārpalikums, un valsts kopējā bilancē katru gadu vajadzētu būt pārpalikumam gandrīz 2 % apjomā no IKP. Pirmsvēlēšanu perioda beigās 2007. gadā saskaņā ar šo politiku centrālās valdības finansēs nacionālo kontu izteiksmē šis līdzsvars jāatjauno. Lai būt vieglāk sasniegt šo mērķi, 2003. gada maijā valdība apstiprināja gada izdevumu griestus 2004. – 2007. gadam. Pamatojoties uz šiem ierobežojumiem, šā perioda laikā centrālās valdības kopējos izdevumus reālajā izteiksmē ir atļauts palielināt gandrīz par vienu procentu gadā. Tā kā lielākā izdevumu pieauguma daļa ir novirzīta uz 2004. gadu, pirmsvēlēšanu perioda vēlākajā daļā manevriem griestu robežās paliek mazāk vietas. Salīdzinot ar iepriekšējo atjauninājumu, aplēsēs par valsts budžeta pārpalikumu 2004. – 2007. gadā tikpat kā nekas nav mainīts. - Lai gan Somija ir apņēmusies uzturēt labvēlīgu publiskā sektora budžeta atlikumu, iespējams, ka budžeta rezultāti būs sliktāki nekā rēķināts, jo, atjauninājumā atspoguļojot budžeta pamattendences, tikai daļēji ierēķināts nodokļu samazinājums par 1,7 miljardiem EUR, t.i., 1,2 % no IKP, kas papildina 2004. gada novembra beigās uz divarpus gadiem noslēgto visaptverošo vienošanos par algām. Nav ziņots, ka 2005.–2007. gadā būtu plānots samazināt izdevumus, tāpēc, ja vien netiks veikti kādi ieņēmumu palielināšanas pasākumi, centrālās valdības budžeta deficīts no 2005. līdz 2007. gadam būs augstāks, nekā programmā minēts, līdz ar to mazāks būs valdības kopējo finanšu pārpalikums. Valdība lēš, ka 2007. gadā pakete „vienošanās par algām plus nodokļu pazemināšana” valsts kopējās bilances pārpalikumu būs samazinājusi par 0,3 procentu punktiem – apmēram līdz 1,9 % no IKP. Tomēr valdība cer, ka šī pakete, paaugstinot izaugsmes potenciālu un paplašinot jaunu darba vietu radīšanu, pastiprinās ekonomikas dinamiskumu un šādi vairos ieņēmumu palielināšanas iespējas. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, ar programmas nostādni attiecībā uz budžetu pietiek, lai 2004.–2008. gadā saglabātu Stabilitātes un izaugsmes paktā ierakstīto vidēja termiņa mērķi – līdzsvaram tuvu stāvokli. Tas arī dod pietiekamu drošības rezervi, lai normālās makroekonomiskās svārstības 2004. – 2008. gadā nepārsniegtu budžeta deficīta slieksni 3 % no IKP. - Prognozēts, ka valsts kopējā parāda attiecība saglabāsies krietni zem 60 % no IKP un visā programmas periodā tieksies uz leju. Pašreizējā programmā plānots, ka parāda attiecība, kas 2004. gadā pēc aplēsēm bijusi 44,6 % no IKP, 2008. gadā būs nokritusies apmēram līdz 41 %. Salīdzinot ar iepriekšējo programmas atjauninājumu, pašreizējā programmā lēsts, ka, sākot ar 2005. gadu, valsts parāda attiecība pret IKP būs izteikti zemāka, jo nominālais IKP pieaugums būs augstāks, centrālās valdības aizņēmumu līmenis zemāks, procentu maksājumi zemāki un nodokļu ieņēmumi augstāki. Iepriekšējā programmā bija lēsts, ka 2004.–2007. gadā parāda attiecība pret IKP būs zem 45 % un paliks gandrīz stabila, nevis kā pašreiz, kad pēc aplēsēm tā krītas gandrīz par trim procentu punktiem gadā. - Programmā analizēta valdības izstrādātā strukturālo reformu programma, kas galvenokārt vērsta uz to, lai pensiju reforma, kas stāsies spēkā 2005. gadā, palielinātu publiskā sektora finanšu stabilitāti. Aplēses liecina, ka šī reforma, kas turpina vairākus iepriekšējus pasākumus, pensionēšanās vecumu palielinās par trim gadiem – līdz 62 – 63 gadiem. Programmā galvenajos vilcienos ieskicēti arī turpmākie pasākumi, kam jāsamazina noturīgi augstais strukturālais bezdarba līmenis. Sagaidāms, ka 2004. gada novembra beigās parakstītais koplīgums par algām kopā ar nodokļu samazināšanu veicinās ekonomikas dinamiskumu un pastiprinās jaunu darba vietu rašanos. Var pat gaidīt, ka valdības veiktie un izvirzītie pasākumi paaugstinās potenciālo izaugsmi un turpmāk nostiprinās valsts finanšu stabilitāti. - Šķiet, ka, par spīti iespaidīgajām budžeta izmaksām, ko, pēc aplēsēm, rada iedzīvotāju vidējā vecuma palielināšanās, no valsts finanšu ilgtermiņa stabilitātes viedokļa Somija ir labvēlīgā stāvoklī. Programmā ieskicētā stratēģija ir daudzpusīga, to veido turpmāka parādu konsolidācija un strukturālās reformas, piemēram, turpmākie pensiju reformas soļi un pasākumi ar mērķi paaugstināt pensionēšanās vecumu. Veiktajām un plānotajām strukturālajām reformām būtu labvēlīgi jāietekmē valsts finanses. - Kopumā ņemot, atjauninājumā izklāstītā ekonomikas politika kopumā saskan ar katras valsts specifikai pieskaņotajām ekonomikas politikas vispārīgajām pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. Īpaši jāmin, ka pirmajā savas darbības gadā – proti, 2004. gadā – labi šķiet darbojušies 2003. gadā uz vairākiem gadiem ieviestie izdevumu ierobežojumi, jo faktiskie budžeta izdevumi bija zem noteiktajiem griestiem; arī 2005. gada budžetā izdevumi plānoti griestu robežās. Paredzams, ka uzticība izdevumu reglamentācijai saglabāsies, jo to diktē politiskas saistības. Balstoties uz šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi pievienoto ieteikumu Padomes atzinumam par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu un nosūta to Padomei. Ieteikums PADOMES ATZINUMS saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktu par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2004.–2008. gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu,[4] un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU. 1. Padome [2005. gada 17. februārī] pārbaudīja atjaunināto Somijas stabilitātes programmu laika periodam no 2004. līdz 2008. gadam. Programmā kopumā ievērotas prasības, kas d atiem izvirzītas pārstrādātajā „rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Pamatpieņēmumos trūkst dažu mainīgo lielumu. Šai sakarā Padome Somiju aicina panākt, lai programmā būtu pilnīgi ievērotas datiem izvirzītās prasības. 2. Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka faktiskais IKP pieaugums no 3,2 % 2004. gadā samazināsies vidēji līdz 2,4 % gadā pārējā programmas periodā. Pēc pašreiz pieejamās informācijas šķiet, ka šajā scenārijā atspoguļotie izaugsmes pieņēmumi ir diezgan piesardzīgi. Šķiet, ka inflācija programmā lēsta reālistiski, šīs aplēses saskan ar Komisijas dienestu aprēķiniem. 3. Pēc aplēsēm kopējā valsts budžeta pārpalikums gadā vidēji ir 2 % no IKP, un atjauninājums paredz visā programmas periodā noturēt pietiekamu budžeta apjomu. Būtībā pārpalikums rodas sociālās nodrošināšanas fondos, turpretī centrālās valdības finansēs, kas pašlaik ir līdzsvarā, 2005. – 2007. gadā būtu paredzams neliels deficīts. Mērķis ir panākt, lai 2007. gadā centrālās valdības finanses atkal būtu līdzsvarā. Lai šo mērķi būtu vieglāk sasniegt, 2003. gada maijā valdība apstiprināja gada izdevumu griestus 2004.–2007. gadam. Salīdzinot ar iepriekšējo atjauninājumu, aplēsēs par valsts budžeta pārpalikumu 2004. – 2007. gadā tikpat kā nekas nav mainīts. 4. Lai gan Somija ir apņēmusies uzturēt labvēlīgu publiskā sektora budžeta atlikumu, iespējams, ka budžeta rezultāti būs sliktāki, nekā rēķināts, jo, atjauninājumā atspoguļojot budžeta pamattendences, tikai daļēji ierēķināts nodokļu samazinājums par 1,7 miljardiem EUR, t.i., 1,2 % no IKP, kas papildina 2004. gada novembra beigās uz divarpus gadiem noslēgto visaptverošo līgumu par algām. Nav ziņots, ka 2005. - 2007. gadā būtu plānots turpmāk ierobežot izdevumus, tāpēc, ja vien netiks veikti kādi ieņēmumu palielināšanas pasākumi, centrālās valdības budžeta deficīts no 2005. līdz 2007. gadam būs augstāks, nekā programmā minēts, līdz ar to mazāks būs valdības kopējo finanšu pārpalikums. Valdība lēš, ka 2007. gadā pakete „līgums par algām plus nodokļu pazemināšana” valsts kopējās bilances pārpalikumu būs samazinājusi par 0,3 procentpunktiem – apmēram līdz 1,9 % no IKP. Tomēr valdība cer, ka šī pakete, paaugstinot izaugsmes potenciālu un paplašinot jaunu darba vietu radīšanu, pastiprinās ekonomikas dinamiskumu un šādi vairos iespējas palielināt ieņēmumus. 5. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, ar programmas nostādni attiecībā uz budžetu pietiek, lai 2004. – 2008. gadā ieturētu Stabilitātes un izaugsmes paktā ierakstīto vidēja termiņa mērķi – līdzsvaram tuvu stāvokli. Tas arī dod pietiekamu drošības rezervi, lai normālās makroekonomiskās svārstības 2004.–2008. gadā nepārsniegtu budžeta deficīta slieksni 3 % no IKP. 6. Pēc aplēsēm, parāda attiecība pret IKP 2004. gadā sasniedza 44,6 %, kas ir krietni zemāk par Līgumā ierakstīto robežvērtību – 60 % no IKP. Programmā lēsts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā kritīsies par 3,5 procentu punktiem. 7. Šķiet, ka, par spīti iespaidīgajām budžeta izmaksām, ko, pēc aplēsēm, rada iedzīvotāju vidējā vecuma palielināšanās, no valsts finanšu ilgtermiņa stabilitātes viedokļa Somija ir labvēlīgā stāvoklī. Programmā ieskicētā stratēģija ir daudzpusīga, to veido turpmāka parādu konsolidācija un strukturālās reformas, piemēram, turpmākie pensiju reformas soļi un pasākumi ar mērķi paaugstināt pensionēšanās vecumu. Veiktajām un plānotajām strukturālajām reformām būtu labvēlīgi jāietekmē valsts finanses. 8. Atjauninājumā izklāstītā ekonomikas politika kopumā saskan ar katras valsts specifikai pieskaņotajām ekonomikas politikas vispārīgajām pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. Īpaši jāmin, ka pirmajā savas darbības gadā – 2004. gadā – labi šķiet darbojušies 2003. gadā uz vairākiem gadiem ieviestie izdevumu ierobežojumi, jo faktiskie budžeta izdevumi bija zem noteiktajiem griestiem; arī 2005. gada budžetā izdevumi plānoti griestu robežās. Paredzams, ka uzticība izdevumu reglamentācijai saglabāsies, jo to diktē politiskas saistības. Tabula. Nozīmīgāko makroekonomikas un budžeta aplēšu salīdzinājums 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Faktiskais IKP (izmaiņas, %) | SP Dec. 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | KOM Okt. 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,7 | n.p. | n.p. | SP Nov 2003 | 2,7 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | n.p. | SPCI inflācija ( %) | SP Dec. 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | KOM Okt. 2004 | 0,2 | 1,5 | 1,7 | n.p. | n.p. | SP Nov. 2003 | 0,7 | 1,3 | 1,8 | 1,8 | n.p. | Valsts bilance (% no IKP) | SP Dec. 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 | KOM Okt. 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | n.p. | n.p. | SP Nov. 2003 | 1,7 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | n.p. | Primārā bilance (% no IKP) | SP Dec. 20042 | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 | KOM Okt. 2004 | 4,1 | 3,9 | 3,8 | n.p. | n.p. | SP Nov. 2003 | 3,7 | 4,0 | 4,1 | 4,3 | n.p. | Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | SP Dec. 20041 | 2,1 | 1,7 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | KOM Okt. 2004 | 2,8 | 2,3 | 2,3 | n.p. | n.p. | SP Nov. 20031 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | 2,2 | n.p. | Kopējais valsts parāds (% of IKP) | SP Dec. 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 | KOM Okt. 2004 | 44,8 | 43,4 | 42,2 | n.p. | n.p. | SP Nov. 2003 | 44,7 | 44,9 | 45,0 | 44,6 | n.p. | Piezīme: 1Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. 2Somu varas iestādes sniedz primārās bilances, kuru pamatā ir neto procentu maksājumi, nevis bruto procentu maksājumi. Komisijas dienesti skaitļus pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegtajiem datiem. Avoti: Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. | [1] OV L 209, 2.8.1997. Visi dokumenti, uz kuriem norādīts šajā tekstā, atrodami tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu, apstiprinājusi Ekonomikas un finanšu padome 2001.10.7. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Dokumenti, uz kuriem norādīts šajā tekstā, atrodami tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.