[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 30.11.2005 COM(2005) 621 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Prioritārie pasākumi migrācijas problēmu risinājumam: Pirmie pasākumi, atsaucoties uz Hemptonkortas (Hampton Court) apspriedi KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Prioritārie pasākumi migrācijas problēmu risinājumam: Pirmie pasākumi, atsaucoties uz Hemptonkortas ( Hampton Court ) apspriedi Ar šo paziņojumu tiek ievadīti pasākumi, atsaucoties uz ES valstu un valdību vadītāju neformālo Hemptonkortas apspriedi 2005. gada 27. oktobrī. Šajā apspriedē valstu vadītāji aicināja migrācijas jautājumu risināšanai piemērot vispusīgu pieeju. Priekšsēdētājs Barrozu pēc Hemptonkortas apspriedes informēja, ka Komisija izstrādās globālās migrācijas situācijas uzlabošanas prioritāro pasākumu sarakstu, galvenokārt pievēršoties Āfrikas reģionam. Šajā paziņojumā ir apsvērti gan migrācijas drošības, gan attīstības aspekti. Tas atbilst aicinājumam par saskaņotu pieeju vairākām jomām, kā noteikts Padomes 2005. gada 21. novembrī pieņemtajos Secinājumos par migrāciju un ārējām attiecībām. Komisija ir pilna apņēmības pievērsties visiem migrācijas aspektiem. Pasākumi migrācijas jautājumos tiks īstenoti saistībā ar darbu, ko Komisija veic attīstības, ārējo attiecību, īpaši Eiropas kaimiņattiecību politikas, brīvības, drošības un tieslietu, kā arī nodarbinātības jomā. Lai gūtu panākumus, šie pasākumi jānodrošina ar atbilstošiem līdzekļiem. Saskaņā ar lēmumu par finanšu perspektīvu Komisija ir gatava pastiprināt savu finansiālo palīdzību tām jomām, kuras attiecas uz migrāciju vai kuras ir saistītas ar to. ES daudzos gadījumos ir atzinusi, kāda nozīme ir līdzsvarotai un vispusīgai pieejai, kuras mērķis ir palielināt sinerģiju starp migrāciju un attīstību un, balstoties uz ilgtermiņa stratēģiju, risināt piespiedu migrācijas galveno cēloņu jautājumus. Tieši šajā kontekstā ES sadarbība attīstības jomā ir svarīgākais ieguldījums, ko tā var sniegt. Komisija atzīst, ka ir nepieciešama saskaņota, vispārēja un līdzsvarota pieeja migrācijas jautājumiem un to, ka skaidras un konsolidētas ES imigrācijas politikas noteikšana palielina uzticamību Eiropas Savienībai starptautiskā līmenī un attiecībās ar trešajām valstīm. Tāpēc Komisija līdz 2005. gada beigām iesniegs rīcības plānu legālās migrācijas jomā. Imigrācija ir atzīstama par kultūras un sociālo bagātinājumu, īpaši veicinot uzņēmējdarbību, dažādību un jauninājumus, taču nozīmīga ir arī tās ekonomiskā ietekme uz nodarbinātību un izaugsmi, jo tā palielina darbaspēka piedāvājumu un palīdz pārvarēt ar to saistītās problēmas. Turklāt imigrācijai ir vispārējs pozitīvs efekts attiecībā uz preču pieprasījumu un tādējādi arī darbaspēka pieprasījumu. Tomēr ir jānorāda, ka šajā paziņojumā nav sīki analizēti aspekti, kas attiecas uz legālo migrāciju. Neraugoties uz to, cik svarīgas ir pūles pārvaldīt migrantu plūsmas no Austrumiem, šis paziņojums galvenokārt pievēršas noteiktiem migrācijas pārvaldības aspektiem saistībā ar Vidusjūras reģionu un Āfriku. Jo īpaši tas nosaka ietvaru, kas attiecas uz vairākiem īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumiem migrācijas uzdevumu risināšanai. 2004. gada 4.un 5. novembrī apstiprinātā Hāgas programma paredz vērienīgu pasākumu un saistību kopumu migrācijas pārvaldības uzlabošanai. Nodibinot Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( FRONTEX ), ES ir izstrādājusi lietderīgu instrumentu, lai veicinātu integrēto ES robežu pārvaldības politikas īstenošanu kopā ar dalībvalstīm un trešām valstīm. Turklāt 2005. gada 1. septembrī Komisija pieņēma ierosinājumu paketi, kas aptver vairākas nozīmīgas migrācijas dimensijas, ietverot integrāciju, saikni starp migrāciju un attīstību, ka arī pārvietošanu. Rīcības plāns legālās migrācijas jomā, ko Komisija iesniegs 2005. gada decembrī, un paziņojums par nelegālo imigrāciju, kas jāsniedz 2006. gadā, būs svarīgi turpmākie ieguldījumi, padziļinot ES politiku šajās jomās. Tomēr pēdējie notikumi Seūtā un Meliļā un situācija Lampedūzā un Maltā, kā arī dažās Grieķijas salās skaidri norāda, ka ir nepieciešami steidzami pasākumi. Labi pārvaldīta migrācija var sniegt labumu gan ES, gan arī izcelsmes valstīm. Taču līdz ar pieaugošo migrāciju rodas problēma kā apkarot nelegālo imigrāciju un cilvēku tirdzniecību un novērst no tām izrietošās cilvēciskās traģēdijas Eiropas Savienība ir apņēmusies pastiprināt pūles šo problēmu efektīvai risināšanai, tādējādi demonstrējot atbildību un augsta līmeņa solidaritāti. Dalībvalstīm jāatbalsta ES centieni un savstarpēji jāsadarbojas migrācijas plūsmu pārvaldīšanā, un tajā pašā laikā ES jāsadarbojas ar izcelsmes un tranzīta valstīm un jānodrošina finanšu līdzekļi to atbalstam. Valstu un valdību vadītāji Hemptonkortas apspriedē aicināja atjaunināt darbību migrācijas plūsmu pārvaldīšanā un izstrādāt vairākus nekavējošus praktiskus pasākumus, kas veicami, sadarbojoties ar izcelsmes un tranzīta valstīm. Apzinoties, ka migrācija ir globāls fenomens, būtu jāparedz trīs pasākumu kategorijas: - dalībvalstu sadarbības un pasākumu pastiprināšana migrācijas jautājumos; - sadarbība ar galvenajām izcelsmes valstīm Āfrikā; - sadarbība ar kaimiņvalstīm. Katrā no šīm jomām jau veikti ir dažādi pasākumi, izstrādāta politika, sākts dialogs, piešķirti ievērojami finanšu līdzekļi visdažādākajiem pasākumiem migrācijas un attīstības jomā. Tomēr var darīt un tiks darīts vairāk. I. Migrācija kā globāls fenomens ES saskaras ar dažādām problēmām, kas saistītas ar migrāciju un kuru saknes ir dažādās pasaules daļās. Šajā ziņā ir svarīgi paturēt prātā, ka Āfrika un Vidusjūras valstis, kaut arī tām šajā paziņojumā pievērsta galvenā uzmanība, ir tikai divi no attiecīgajiem izcelsmes reģioniem. Ar migrāciju saistītie jautājumi ir svarīga ES un tās Austrumu kaimiņvalstu dialoga daļa gan paplašināšanās procesā, gan arī stabilizācijas un asociācijas procesā attiecībās ar Rietumbalkānu valstīm, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros attiecībās ar Rietumu JNV vai ES un Krievijas attiecību kontekstā. Latīņamerika un Karību reģions ir vēl viens migrācijas plūsmu avots, un ES un Latīņamerikas augstākā līmeņa sanāksme, kas paredzēta 2006. gada maijā Vīnē, sniegs iespēju apspriest daudzus ar migrāciju saistītos jautājumus, kas ir svarīgi attiecīgajām pusēm. Tāpat arī Āzija ir svarīgs migrācijas plūsmu avots, ieskaitot nozīmīgās nelegālo migrantu plūsmas, kuras virzās caur Āfriku vai Eiropas kaimiņvalstīm. Eiropas apņemšanās atbalstīt izcelsmes un tranzītvalstu attīstības centienus ir skaidra atbilde uz šiem izaicinājumiem. Palīdzot radīt labākas dzīves iespējas, kas rada alternatīvas emigrācijai, ES attīstības politika, kuras mērķis ir nabadzības pārvarēšana un tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana, ieskaitot arī ekonomiskas izaugsmes un darbavietu radīšanas un labas pārvaldības un cilvēktiesību veicināšanu, palīdz apkarot migrācijas galvenos cēloņus. Šajā kopsakarā ES jāpilda sava nesenā apņemšanās kvantitatīvi un kvalitatīvi pastiprināt ES palīdzību attīstībai, kā noteikts dokumentā par Eiropas saskaņu attīstības jautājumā („ European consensus on development ”) un 2005. gada maija Padomes secinājumos par tūkstošgades attīstības mērķiem. To, ka palielinās izpratne par migrācijas un attīstības savstarpējo saistību, pierāda Apvienoto Nāciju organizācijas 61. Ģenerālās Asamblejas ietvaros 2006. gada septembrī paredzētais augsta līmeņa dialogs par starptautisko migrāciju un attīstību. Komisija aktīvi piedalīsies šā pasākuma sagatavošanā. Tā paredz nākamajā pusgadā sniegt attiecīgu paziņojumu, ņemot vērā ES migrācijas problēmu politiku, kuras mērķis ir plašs dialogs par globalizāciju un reģionālo sadarbību ar jaunattīstības valstīm. II. Dalībvalstu operatīvās sadarbības pastiprināšana Dalībvalstis jau darbojas kopīgi vairākos migrācijas labākas pārvaldīšanas pasākumos. Līdz ar FRONTEX aģentūras nodibināšanu ES rīcībā ir nepieciešamais instruments, lai ievērojami pastiprinātu operatīvo sadarbību. Savos priekšlikumos par jaunajām finanšu perspektīvām Komisija apliecināja apņemšanos nodrošināt nozīmīgus finanšu resursus šo centienu atbalstam. Hāgas programmā norādīts, ka visneatliekamākais uzdevums ir novērst Vidusjūrā notiekošās cilvēciskās traģēdijas un nelegālo migrāciju, un dalībvalstis tiek aicinātas pastiprināt savstarpēju sadarbību. Lai atsauktos šim aicinājumam rīkoties, ir jāīsteno šādi īslaicīgi pasākumi. - FRONTEX : - kā vienu no savām prioritātēm nekavējoši īstenos robežu pārvaldības pasākumus, kas paredzēti tās 2006. gada darba programmā nelegālās migrācijas apkarošanai Vidusjūras reģionā, jo īpaši eksperimentālus projektus un kopīgas operācijas; - līdz 2006. gada maijam iesniegs Padomei riska analīzes ziņojumu par Āfriku; - tiks aicināta 2006. gadā sākt pētījumu par iespējām pastiprināt Vidusjūras novērošanu un uzraudzīšanu. Šajā pētījumā tiks apsvērta Vidusjūras Krasta apsardzes tīkla iespēja. Šis tīkls varētu nodrošināt pastāvīgu kontaktu un koordināciju dalībvalstu krasta uzraudzības iestāžu un, ja nepieciešams, meklēšanas un glābšanas dienestu starpā, un tas varētu saistīt arī līdzīgus Ziemeļāfrikas valstu dienestus, ko varētu iekļaut šā projekta izveidē. Lai veicinātu savlaicīgu Krasta apsardzes tīkla darba uzsākšanu, FRONTEX īstenos eksperimentālu projektu, lai organizētu dalībvalstu nacionālo kontrolpunktu tīklu un ikdienas darbu, kontrolējot un uzraugot ārējās jūras robežas Vidusjūrā. Vienlaicīgi FRONTEX kopā ar dalībvalstīm būtu jāorganizē eksperimentāls projekts ar mērķi uzlabot ES jūras robežu patrulēšanu. Pozitīvas pieredzes gadījumā tīkls varētu būt par pamatu pastāvīgākai struktūrai FRONTEX ietvaros, kura veicinātu visu Vidusjūras pušu - gan austrumu, gan rietumu -sadarbību. Šajos pasākumos būtu svarīgi izmantot moderno tehnoloģiju. ES jāraugās, kādas ir tehniskās iespējas izveidot uzraudzības sistēmu, lai, iespējams, nosegtu visu Vidusjūru, tādējādi radot nepieciešamos instrumentus nelegālās imigrācijas atklāšanai un savlaicīgai un efektīvai cilvēku dzīvību glābšanai jūrā. - Imigrācijas jautājumu koordinatoru tīkli: Dalībvalstis un Komisija veicinās to, ka tiek izmantoti dalībvalstu imigrācijas jautājumu koordinatori, kas nosūtīti uz galvenajām izcelsmes un tranzīta valstīm un atbild par sadarbību ar tām, un sekmēs reģionālo koordinatoru tīklu izveidi. Galvenajās Āfrikas izcelsmes un tranzīta valstīs esošie imigrācijas jautājumu koordinatori saistībā ar tiem koordinatoriem, kuri jau atrodas Vidusjūras valstīs, cieši sadarbojoties ar ES delegācijām, un ar mērķi sagatavoties ES un šo valstu kopīgai sadarbībai, informēs par to, kāds stāvoklis valstīs ir ES virzienā vērstas nelegālās imigrācijas un cilvēku tirdzniecības jomā. Šie ziņojumi jāiesniedz Komisijai un Padomei līdz 2006. gada maijam. - Ātrās reaģēšanas grupas: Komisija līdz 2006. gada pavasarim iesniegs priekšlikumu par tādu nacionālo ekspertu grupu izveidi, kas spēs sniegt nekavējošu tehnisku un operatīvu palīdzību to dalībvalstu robežkontrolei, kuras sastapušās ar ārkārtēju migrācijas spiedienu vai migrantu ieplūšanu. - Nelegālās imigrācijas apkarošana Vidusjūras reģionā un jūras tiesības: Komisija līdz 2006. gada martam iesniegs savu analīzi par esošajiem starptautiskajiem instrumentiem jūras tiesību jomā un to efektivitāti cīņā pret nelegālo migrāciju. III. Dialogs un sadarbība ar Āfriku un jo īpaši ar tām izcelsmes valstīm, kuras atrodas dienvidos no Sahāras Labi pārvaldīta migrācija var pozitīvi ietekmēt gan Āfrikas, gan Eiropas attīstību. Padome savā 21. novembra lēmumā noteica politikas pamatnostādnes, lai īstenotu Komisijas 2005. gada 1. septembra paziņojumā par migrāciju un attīstību sniegtos priekšlikumus. Komisijai, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, būs aktīva loma, veicinot integrētu un saskaņotu pieeju, un ir jāveic pasākumi, lai sāktu priekšlikuma savlaicīgu īstenošanu, veicinot arī pašu migrantu iesaistīšanos. Saskaņā ar Padomes 2005. gada 21. novembrī pieņemtajiem secinājumiem par ES stratēģiju Āfrikas jautājumā ES attīstīs tādu pieeju migrācijai, lai partnerības garā optimizētu visu partneru ieguvumus no migrācijas, ietverot šādus elementus: - līdzsvarots dialogs par visdažādākajiem migrācijas jautājumiem partnerībā ar Āfrikas Savienību, reģionālajam organizācijām un Āfrikas valstīm; - labākas migrācijas pārvaldības spējas veidošana, ietverot tehnisku un finansiālu palīdzību (par to vienojoties jauno valsts stratēģijas dokumentu kontekstā); - migrācijas galveno cēloņu, piemēram, nabadzības un nedrošības problēmu risināšana; - migrācijas un attīstības kopsakara veicināšana, piemēram, sekmējot drošākus, vienkāršākus un lētākus naudas pārvedumus, palielinot diasporas nozīmi attīstības veicināšanā; pagaidu vai cirkulārās migrācijas iespēju izpēte; kvalificēta darbaspēka zudumu mazināšana paaugstināta riska nozarēs; - kontrabandas, cilvēku tirdzniecības un nelegālās imigrācijas apkarošana, ietverot atpakaļuzņemšanas saistību īstenošanu, kas cita starpā paredzēta Kotonū nolīguma 13. pantā; - pārvietoto personu un bēgļu aizsardzības pastiprināšana, kā arī tām piemērota ilgstoša risinājuma rašana saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskiem dokumentiem. Īpaši svarīgas ir šādas prioritātes: - Migrācija kā neatņemama ES, Āfrikas Savienības un citu reģionālo organizāciju savstarpējā politiskā dialoga daļa. - Āfrikas Savienības sāktais darbs paver ļoti labu iespēju ĀS un ES konstruktīvai partnerībai vairākos ar migrāciju saistītajos jautājumos, kas ir svarīgi abiem kontinentiem. - ES un Āfrikas ministru konference. - Ņemot vērā, cik svarīgi ir izstrādāt skaidru politisko pieeju, Āfrikas un ES ministru konference migrācijas jautājumos notiks 2006. gada pirmajā pusē. - Migrācijas maršruti. - Ir jāveicina kopīgās iniciatīvas, attīstot stratēģiju un operatīvo sadarbību izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstu starpā, lai efektīvāk pārvaldītu migrāciju galvenajos migrācijas maršrutos. Šis dialogs uz solidaritātes pamata varētu balstīt pasākumus, kuru mērķis ir veicināt sekmīgu legālo migrāciju, vienlaicīgi nodrošinot efektīvāku cīņu pret nelegālo migrāciju un cilvēku tirdzniecību. - Dialogs ar galvenajām izcelsmes valstīm. - Migrācijas jautājumi jāapsprieždialogā ar ĀKK valstīm. Ja nepieciešams, konkrētas darbības migrācijas un attīstības jomā tiks paredzētas, sadarbībā ar ar attiecīgajām valstīm izstrādājot jaunos stratēģiskos dokumentus. Šajā kopsakarā īpaša uzmanība veltāma šādiem aspektiem. - Naudas pārvedumi . - ES veic pasākumus ar mērķi palielināt konkurenci ES maksājumu tirgos[1]. Tas pozitīvi ietekmētu naudas pārvedumu tirgu un samazinātu naudas pārsūtīšanas izmaksas, uzlabojot piekļuvi tirgum un konkurenci. Tas var arī palīdzēt stimulēt caurskatāmību un atbalstīt modernas naudas pārvedumu sistēmas. Turklāt ES jāpalīdz uzlabot finanšu starpniecību izcelsmes valstīs, sekmējot naudas pārvedumu produktīvu izmantošanu finanšu palīdzībā, ko ES sniedz finanšu pakalpojumu nozares, arī mikrofinanšu institūciju, attīstībai. - Migrācijas pārvaldības spējas palielināšana. - ES un jaunattīstības valstīm tālāk jāturpina attīstīt savstarpējā sadarbība migrācijas pārvaldībā, piemēram, uzlabojot valstu likumdošanu un legālās migrācijas un patvēruma pārvaldību; padarot efektīvāku nacionālo likumdošanu, lai aizsargātu un apkarotu nelegālo imigrāciju un pastiprinātu cīņu pret noziedzīgām darbībām, organizēto noziedzību un korupciju; veidojot institūcijas un sniedzot tehnisko palīdzību, lai nostiprinātu jaunattīstības valstu spēju apkarot kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; palielinot vīzu jomas un robežu pārvaldības spēju, ja nepieciešams, arī piegādājot iekārtas, bet nodrošinot arī visas nepieciešamās garantijas, īpaši attiecībā uz iespējamu divējādu izmantošanu. - Migrācijas plūsmu un kvalificēta darbaspēka pārvaldība. - Lai palielinātu zināšanas par legālām iespējām izceļot uz dalībvalstīm, kā tas ieteikts 6. punktā Padomes secinājumos par migrāciju un ārējām attiecībām, Komisija sniegs pārskatu par legālās izceļošanas iespējām un attiecīgajām procedūrām un apsvērs iespējamās metodes, lai izcelsmes valstīs palielinātu zināšanas par šādām iespējām. ES un attiecīgajām izcelsmes valstīm jānosaka un jāatbalsta projekti, ar kuru palīdzību varētu veicināt studentu, pētnieku un strādnieku pastāvīgu vai pagaidu legālu migrāciju. Turklāt Komisija drīz iesniegs priekšlikumus, lai risinātu Āfrikas veselības aprūpes nozarē radušos cilvēkresursu krīzi, kura daļēji izskaidrojama ar intelektuālā potenciāla aizplūšanu ( brain drain ) uz ES. Nelegālā darba novēršana un apkarošana ir otrā prioritāte, kur ES un noteiktām galvenajām valstīm ir jāsāk sadarbība, apmainoties ar pieredzi un speciālajām zināšanām. - Integrācijas uzlabošana galamērķa valstīs. - ES dalībvalstīm jāpieliek papildu pūles, lai nodrošinātu migrantu efektīvu un noturīgu integrāciju, atzīstot migrantu un vietējās sabiedrības tiesības un atbildību. Īpaša uzmanība jāpievērš nepieciešamībai veicināt ātru un savlaicīgu legāli ieceļojušo migrantu, kā arī patvēruma meklētāju integrāciju, nodrošinot pienācīgus uzņemšanas apstākļus, kā arī, ja iespējams, apmācības kursus pirms ieceļošanas. Tiks atbalstīti arī projekti, ar kuriem dalībvalstīs jāveicina informētība par to ieguldījumu, ko imigrācija var sniegt sabiedrības labā. Svarīgi arī atzīt saikni starp diasporas locekļiem un to izcelsmes valsti. IV. Sadarbība ar kaimiņvalstīm ES un kaimiņvalstu sadarbības pastiprināšanai migrācijas jautājumos ir izšķiroša nozīme, turklāt ir jāņem vērā, ka šīm valstīm ir divējāda loma – tās ir gan izcelsmes, gan tranzīta valstis. Tām valstīm, kuras jau ir apspriedušas rīcības plānu, Eiropas Savienības kaimiņattiecību politika abām pusēm nodrošina strukturētu dialoga ietvaru, ietverot arī specializētu apakškomiteju. Šāda kopīga pieeja jau ir ļāvusi Eiropas Savienībai sagatavot precīzas atbildes uz pieprasījumiem un apsvērumiem, ko divpusējā līmenī izteikuši ES kaimiņu partneri, ietverot arī tādus tematus, kas atspoguļo to nacionālo sensitivitāti. Tām valstīm, kuras vēl nav apspriedušas rīcības plānu, juridisko pamatu turpmākajai darbībai un dialogam sniedz asociācijas nolīgumi vai partnerības un sadarbības nolīgumi. Austrumeiropas, Dienvidkaukāza un Centrālās Āzijas valstīm pēdējos gados gan divpusējo, gan reģionālo palīdzības programmu ietvaros ir sniegta finansiālā palīdzība robežu pārvaldības uzlabošanai. Komisija paredz turpināt sniegt finanšu palīdzību šajā jomā valsts un reģionālo Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta ( ENPI ) programmās. Svarīgs aptverošas pieejas aspekts migrācijas jautājumā ir atpakaļuzņemšanas nolīgumu noslēgšana. Īstenojot šos nolīgumus, liela uzmanība jāpievērš cilvēktiesību aspektiem un jānodrošina solidaritāte un partnerattiecības ar kaimiņvalstīm. ES kaimiņu partneriem un jo īpaši EUROMED partneriem konstruktīvas partnerības garā jāpastiprina savas pūles, lai uzlabotu migrācijas pārvaldību. Atbilstoši izveidotajam politiskajam ietvaram veicami šādi pasākumi. - ES sadarbosies ar Ziemeļāfrikas un citām kaimiņvalstīm, atbalstot to centienus labāk pārvaldīt migrāciju, kā arī palīdzot tām pildīt savas saistības saskaņā ar 1951. gada Ženēvas Konvenciju un citiem attiecīgiem starptautiskiem dokumentiem par starptautisko aizsardzību, nelegālās migrācijas apkarošanu, cilvēktirdzniecību, kā arī veicinot legālās migrācijas veidus. ES atbalstīs šīs valstis, palīdzot ar tehniskajiem ekspertiem, pastiprinot partnerības programmu izmantošanu, organizējot apmācības, piegādājot iekārtas, ja nepieciešams, un sniedzot finansiālu atbalstu ES Vidusjūras partnervalstu pasākumiem. Lai pastiprinātu ES centienus nodrošināt starptautisko aizsardzību, Komisijas 2005. gada 1. septembra paziņojumā ieteikts veidot reģionālās aizsardzības programmas. - Legālā migrācija. - Komisija izpētīs, kāda ir iespēja kopīgi ar ieinteresētām kaimiņvalstīm izveidot pareizas informācijas plūsmu par legālo migrāciju. Tās galvenais uzdevums būs uzkrāt strukturētu informāciju par darba piedāvājumiem un kvalificēta darbspēka pieejamību Vidusjūras partnervalstīs. Tas arī palīdzētu sniegt informāciju partneriem par nodarbinātības iespējām Eiropā un procedūrām, kas jāveic, lai pieteiktos darbam ES dalībvalstīs. Tas būtu jāveic saskaņā ar Kopienas priekšrokas principu, jo, pats par sevi saprotams, ka ir pilnīgi jāizmanto ES pieejamie darbaspēka resursi. - EUROMED ministru apspriede. - EUROMED apspriede tieslietu un iekšlietu jautājumos, kurā piedalīsies par tieslietām, drošību, migrāciju un migrantu sociālo integrāciju atbildīgie ministri, notiks iespējami drīz 2006. gadā. - Vidusjūras krasta apsardzes tīkls. - Lai krasta apsardzes tīklu (skatīt iepriekš tekstā) padarītu tik efektīvu, cik tas ir iespējams, tas jāpaplašina, aptverot Vidusjūras trešās valstis, tiklīdz tas tehniski ir iespējams. 2006. gadā tiks uzsākts eksperimentāls projekts, kurā tiks pētītas iespējas iesaistīt attiecīgās valstis šīs iniciatīvas attīstībā. - Maroka. - ES pieliks pūles, lai palīdzētu šai valstij migrācijas pārvaldībā, īpaši īstenojot efektīvus projektus cilvēku tirdzniecības apkarošanai, noslēdzot sarunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumu starp EK un Maroku un uzlabojot tās dienvidu un austrumu robežu kontroli. - Alžīrija. - Turpināt sadarbību ar Alžīriju, balstoties uz EK un Alžīrijas asociācijas nolīguma migrācijas noteikumu pamata, ietverot legālo migrāciju, nelegālās migrācijas kontroli, migrācijas un attīstības shēmu integrāciju un sākt sarunas par atpakaļnosūtīšanas nolīgumu starp EK un Alžīriju. Pirmajai apspriedei būtu jānotiek 2006. gada sākumā. - Lībija. - Atbilstoši ES un Lībijas attiecību nozīmīgajam progresam pirmā ES un Lībijas ad hoc augstāko amatpersonu apspriede par migrāciju notiks decembrī un tajā pieņems ES un Lībijas rīcības plānu attiecībā uz nelegālo migrāciju. Rīcības plāns ietvers kopīgo sadarbību meklēšanas un glābšanas pasākumos Vidusjūrā un Sahāras tuksnesī. Vairākus rīcības plānā ietvertos projektus vajadzētu īstenot 2006. gadā. - ES un Vidusjūras reģiona dialogs par migrāciju. - Būtu jānoskaidro, kādā veidā varētu veicināt šīs divpusējās un daudzpusējās sadarbības pasākumus. Pilnīgi respektējot esošos politiskos un institucionālos ietvarus, kuri pieļauj elastīgas reģiona iekšējās iniciatīvas, un novēršot divkāršu darbu, šajā sadarbībā būtu jāņem vērā pastāvošā neformālā 5+5 Vidusjūras rietumu valstu ministru dialoga pozitīvā pieredze un tā jāsaista ar vispārējo Barselonas procesa un tehnisko apakškomiteju sistēmu. Dialoga mērķis varētu būt arī kopējo apsveramo jautājumu un tālākās sadarbības iespēju noteikšana tādās jomās, kā cīņa pret nelegālo migrāciju un cilvēku tirdzniecība. - Pētījumu intensifikācija. - Lai uzlabotu sapratni par migrācijas kustību, tās cēloņiem un sekām izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīs, tiks turpināti un konsolidēti reģionālās tieslietu un iekšlietu I MEDA programmas migrācijas daļā sāktie pasākumi, lai nodrošinātu koordināciju ar Eiropas Migrācijas tīklu ( EMN ). Secinājums Šīs prioritārās darbības liecina par nozīmīgu soli migrācijas pārvaldības pilnveidošanas virzienā, uzlabojot un labāk saskaņojot esošo ES instrumentu un politikas izmantošanu. Komisija cieši sadarbosies ar dalībvalstīm un trešām valstīm, lai patiesā solidaritātes un partnerības garā turpinātu šo pasākumu attīstību. Tādā veidā ES spēs izmantot migrācijas sniegtās iespējas, kā arī nodrošināt piemērotus migrācijas radīto problēmu risinājumus. Ierosināto pasākumu uzraudzība ļaus Komisijai līdz 2006. gada beigām sniegt Padomei atskaites ziņojumu par pirmajiem šo pasākumu rezultātiem. Šie rezultāti būtu jāņem vērā, koriģējot vispārējās prioritātes Hāgas programmas vidusposma pārskatā. [1] Norāde uz maksājumu pakalpojumu direktīvas projektu, kas principā jāpieņem 2005. gada 1. decembrī.