1.Ievads

2016. gada budžeta grozījuma Nr. 6 projekts (BGP) attiecas uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu EUR 31 475 125 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās. Fonda līdzekļu izmantošana ir saistīta ar plūdiem Vācijā.

2. Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana

Komisija 2016. gada augusta beigās saņēma pieteikumu par finansiālu palīdzību no ESSF saistībā ar dabas katastrofām Vācijā (plūdi 2016. gada maijā un jūnijā).

Komisijas dienesti ir rūpīgi izvērtējuši pieteikumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido ESSF („regula”), un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu.

Šī izvērtējuma svarīgākie elementi ir apkopoti turpmāk tekstā.

2.1 Vācija – plūdi vasarā

(1)2016. gada maijā un jūnijā Lejasbavārijas administratīvo rajonu Rottal-Inn skāra virkne ārkārtīgi spēcīgu īsu plūdu/lietusgāžu radītu plūdu, nodarot postījumus publiskajai un privātajai infrastruktūrai, mājokļiem un lauksaimniecībai.

(2)Plūdi ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF galvenajā piemērošanas jomā.

(3)Vācijas pieteikums tika saņemts 2016. gada 19. augustā noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2016. gada 28. maijā reģistrētajiem postījumiem.

(4)Vācija nepieprasīja avansa maksājumu.

(5)Vācijas iestādes lēsa, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 1259,005 miljoni. Šī summa ir 38 % no Vācijai 2016. gadā piemērojamās „lielai katastrofai” noteiktās robežas ESSF izmantošanai, kas ir EUR 3312,242 miljoni (t. i., EUR 3 miljardi 2011. gada cenās).

(6)Tā kā kopējais tiešo zaudējumu apmērs ir mazāks par lielai katastrofai noteikto robežu Solidaritātes fonda izmantošanai, pieteikums tika iesniegts un izskatīts, pamatojoties uz „reģionālo katastrofu” kritērijiem, kas izklāstīti regulas 2. panta 3. punktā, kurā noteikts, ka „reģionāla dabas katastrofa” ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts reģionā NUTS 2 līmenī rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona IKP. Vācijas pieteikums attiecas uz vienu NUTS 2 līmeņa reģionu, proti, "Lejasbavārija (DE22)". Ziņotie tiešie zaudējumi EUR 1259,005 miljonu apmērā atbilst 3,03 % no šā reģiona IKP (EUR 41 522 miljoni, pamatojoties uz 2014. gada datiem) un pārsniedz regulas 2. panta 3. punktā minēto robežvērtību 1,5 % apmērā. Tāpēc ar Vācijas pieteikumu var saņemt ieguldījumu no Solidaritātes fonda.

(7)Attiecībā uz katastrofas ietekmi un sekām tika ziņots, ka vissmagāk ir skarts Lejasbavārijas Rottal-Inn administratīvais rajons. 1. jūnijā tika gandrīz pilnībā iznīcināta Simbach am Inn pilsēta. Rottal-Inn rajonā tika appludināti aptuveni 430 km² ar aptuveni 5000 mājām. Pieteikuma iesniegšanas laikā vairāk nekā 2000 cilvēku joprojām nespēja atgriezties mājās un viņiem bija nepieciešami pagaidu mājokļi. Jūnija notikumi skāra Waldkirchen pašvaldību (Freyung-Grafenau rajons), kur tika appludinātas 90 mājas. Daļēji pārtrauca darboties vietējā slimnīca. Kopumā dabas katastrofa Lejasbavārijā skāra vairāk nekā 47 000 cilvēku un septiņi cilvēki zaudēja dzīvību. Katastrofa nodarīja būtisku kaitējumu uzņēmumiem un lauksaimniecībai. Turklāt tika ziņots par ievērojamiem infrastruktūras postījumiem: nelietojami kļuva transporta ceļi, proti, dzelzceļi un vietējā un valsts mēroga autoceļi, radot nopietnas satiksmes problēmas. Tika pārtraukti ūdensapgādes un kanalizācijas pakalpojumi un bojāts elektroenerģijas tīkls. Simbach am Inn pilsētā centralizētās ūdensapgādes nebija trīs nedēļas. Papildus vairāku palīdzības organizāciju centieniem kopumā uz notikuma vietu tika nosūtīti vairāk nekā 12 000 glābēju, tostarp aptuveni 5700 ugunsdzēsēju un 1000 Bavārijas policijas darbinieku.

(8)Vācijas iestādes ir aprēķinājušas būtisku avārijas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, EUR 94 196 miljonu apmērā, sadalot tās pa darbu veidiem. Avārijas darbu izmaksu lielākā daļa (vairāk nekā EUR 52 227 miljoni) attiecas uz atjaunošanas darbiem transporta jomā. Otrā lielākā izmaksu daļa EUR 21 083 miljonu apmērā attiecas uz sakopšanas pasākumiem.

(9)Skartais reģions ir „vairāk attīstīts reģions” saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem (2014–2020). Vācijas iestādes nav ziņojušas Komisijai par savu nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmas, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem.

(10)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. Turklāt Vācijas pieteikumā sīki aprakstīti esošie novēršanas pasākumi. Piemēram, 2014. gadā Bavārijas Iekšlietu celtniecības un transporta ministrija kopā ar visām ieinteresētajām personām izstrādāja īpašu investīciju programmu aizsardzībai pret plūdiem, kura ir spēkā četrus gadus (2015–2018) un kurā kopējais ieguldījums ir EUR 25 miljoni. Attiecībā uz vietējo brīdinājuma sistēmu plūdu gadījumā un mobilizācijas plāniem ministrija sniedza civilās aizsardzības iestādēm un pašvaldībām pamatnostādnes par to, kā izstrādāt vai paplašināt brīdināšanas par plūdiem un mobilizācijas plānus, un īstenoja arī vairākus informatīvus un apmācības pasākumus.

(11)Pieteikuma iesniegšanas laikā Vācijai netika piemērota pienākumu neizpildes procedūra saistībā ar Savienības tiesību aktiem par katastrofas veidu.

(12)Vācijas iestādes apstiprināja, ka apdrošināšana nesedz attiecināmās izmaksas, izņemot tās, kas jau ir apzinātas un sasniedz EUR 0,131 miljonus.