LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 20.10.2004. 
KOM(2004) 679 gal īgais 
.. 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI, EIROPAS CENTR ĀLAJAI 
BANKAI UN EIROPOLAM  
Jauns ES 2004. – 2007. gada r īcības plāns krāpšanas nov ēršanai bezskaidras naudas 
norēķinos 
  
{SEK(2004) 1264}  
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI, EIROPAS CENTR ĀLAJAI 
BANKAI UN EIROPOLAM  
Jauns ES r īcības plāns 2004. – 2007. gadam kr āpšanas nov ēršanai bezskaidras naudas 
norēķinos 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
1. IEVADS 
Komisija ES 2001.-2003. gada kr āpšanas nov ēršanas rīcības plānā 1 uzņēmās pēc 2003. gada 
sniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par sasniegumiem pl āna īstenošanā un, ja 
vajadzīgs, piedāvāt papildu vai alternat īvus pasākumus. Komisijas zi ņojumā par krāpšanas 
novēršanas rīcības plānu 2 dots veicamo pas ākumu un to efektivit ātes novērtējums. Šis 
dokuments papildina min ēto ziņojumu un taj ā piedāvātas nākotnes darb ības šajā jomā. 
2. VISPĀRĪGA  INFORM ĀCIJA 
Komisija 2001. gada febru ārī pieņēma krāpšanas nov ēršanas rīcības plānu, lai uzlabotu 
krāpšanas nov ēršanu un apkarotu to visos bezskaidras naudas nor ēķinos. Krāpšanas 
novēršanas rīcības plāna mērķis ir veicin āt visā Eiropā saskaņotu pieeju kr āpšanas nov ēršanai. 
Atsevišķi, izolēti krāpšanas nov ēršanas pas ākumi var b ūt efektīvi, bet nav pietiekami, lai 
risinātu tādu problēmu kā krāpšanu nor ēķinos. 
Īpašie iemesli, k āpēc Komisija pie ņēma rīcības plānu, ir šādi: 
• Krāpšanas rādītāji bija sam ērā augsti. Eiropas Savien ībā 200. gad ā krāpšanas apjoms tika 
lēsts EUR 600 miljonu apm ērā attiecībā tikai uz maks ājumu kart ēm (apmēram 0,07% no 
maksājumu karšu r ūpniecības apjoma taj ā laikā).  
• Krāpšanas ikgad ējais pieauguma procents un t ās apkarošana k ļuva par iemeslu 
apsvērumiem. ES 2000. gad ā krāpšana pieauga par apm ēram 50%. Viena no jom ām, kur 
krāpšana pieauga visvair āk, bija att ālie maksājumi (kurus veic pa t ālruni, pastu vai 
internetā). 
• Proporcion āli darījumu apjomam p ārrobežu kr āpšanas līmenis bija daudz augst āks 
salīdzinājumā ar krāpšanu iekšzem ē. Tomēr tajā laikā novēršanas pas ākumus galvenok ārt 
veica valsts l īmenī. 
• Pieauga organiz ētās noziedz ības iesaist īšanās krāpšanā. Krimin ālās organiz ācijas 
demonstrēja spējas veikli main īt darbības veidu, apejot pretpas ākumus. Vissvar īgākais ir 
                                                 
1 Komisijas pazi ņojums „Kr āpšanas nov ēršana un apkarošana bezskaidras naudas nor ēķinos”, 
KOM(2001) 11 gal īgais, 9.2.2001. 
2 Komisijas dienestu darba dokuments Nr. … par ES r īcības plāna krāpšanas nov ēršanas bezskaidras 
naudas nor ēķinos īstenošanu. 
 
LV 3   LV tas, ka ieņēmumi no kr āpšanas stiprina organiz ētās noziedz ības grupas. Tas šodien ir v ēl 
spēcīgāks arguments, jo past āv teroristu finans ēšanas draudi.  
• Krāpšana arī samazina pat ērētāju uzticību norēķinu sistēmām. Piemēram, krāpšanas risks 
norēķinos tiek plaši uzskat īts par galveno š ķērsli elektronisk ās tirdzniec ības sekm īgai 
attīstībai.  
Krāpšanas nov ēršanas rīcības plāna galvenais princips ir visu ieinteres ēto personu sadarb ība. 
Krāpšanas nov ēršana pamat ā ir norēķinu sistēmu nozares atbild ība un paši svar īgākie 
uzlabojumi ir nor ēķinu drošības pastiprin āšana (piem ēram, viedkaršu ieviešana). Tom ēr 
krāpšanas nov ēršanā ir jāiesaistās un aktīvi jādarbojas vis ām person ām. Nav šaubu, ka 
novēršanas pas ākumi ir daudz efekt īvāki, ja tos k ā partneri īsteno visas attiec īgās personas. 
Saskaņā ar šo principu kr āpšanas nov ēršanas rīcības plānu izstrādāja, apspriežoties ar vis ām 
ieinteresētajām person ām 3 un Komisija cieši sadarboj ās ar šīm person ām dažādu pasākumu 
īstenošanā. Lielāka daļa no krāpšanas nov ēršanas rīcības plānā paredzētajām darbībām tika 
sekmīgi izpildītas 4. 
3. GATAVOJOT  JAUNU  RĪCĪBAS  PLĀNU 
Ir plaši atz īts, ka Komisijas iesaist īšanās krāpšanas nov ēršanā ir devusi lielu ieguld ījumu. 
Krāpšanas nov ēršanas rīcības plāna īstenošanā Komisija bija k ā katalizators. T ā veicināja 
labāku inform ācijas apmai ņu, padziļināja izpratni un stiprin āja pārrobežu sadarb ību. Konkr ēti 
tā izstrādāja programmu, lai speci ālisti krāpšanas nov ēršanā varētu sapulc ēties siner ģisku 
pasākumu sagatavošanai, ieska itot paraugprakšu apmai ņu un materi ālus izglītībai. Tā rezultātā 
sadarbība krāpšanas nov ēršanā tika pastiprin āta, jo īpaši pārrobežu līmenī. 
Laika posm ā, uz kuru attiecas kr āpšanas nov ēršanas rīcības plāns, pēc norēķinu sektora, valsts 
iestāžu un citu personu kop ējās iniciatīvas panāca krāpšanas ikgad ējā pieauguma 
samazināšanos ES 5. Krāpšanas nov ēršanas rīcības plāns arī lika piev ērst pastiprin ātu 
uzmanību krāpšanai nor ēķinos.  
Šīs iniciatīvas ir jāturpina, lai nezaud ētu tempu. K ā vienmēr krāpšanas apjomi pieaug. 
Satraucoš ā ātrumā pieaug tādas noziedz īgas darbības kā tīkla vietņu uzlaušana un personas 
datu zādzība 6, kā arī tiek konstat ēti jauni pārkāpumu veidi.  
Tāpēc Komisija ap ņēmusies turpin āt darbību pret kr āpšanu nor ēķinos, izstr ādājot jaunu ES 
krāpšanas apkarošanas r īcības plānu laika posmam no 2004. – 2007. gadam. Liel ākā daļa šo 
darbību ir jau veikto darb ību turpinājums vai izpildes p ārbaude. Jauno kr āpšanas nov ēršanas 
rīcības plānu izstrādāja apspriežoties ar ES kr āpšanas nov ēršanas ekspertu grupu un cit ām 
                                                 
3 Piem ēram, maks ājumu karšu sh ēmas, bankas, valstu ministrijas un centr ālās bankas, ties ībaizsardz ības 
iestādes, Eiropas Centr ālā Banka, Eiropols, Interpols, mazumtirdzniec ības sektors, t īkla operatori un 
patērētāju apvienības. 
4 S īkākai inform ācijai skat īt Komisijas zi ņojumu par 2001.-2003. gada r īcības plāna īstenošanu, 
Komisijas dienestu darba dokuments Nr. … vai 
http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
5 Kr āpšanas pieaugums 2000. gad ā bija ap 50% gad ā, tas ir daudz vair āk nekā šodien (15-20% gad ā). 
6 Personas datu z ādzība ir ļaunprātīga kādas personas datu izmantošana bez š īs personas piekrišanas. 
Parasti taj ā ietilpst cietuš ā bankas inform ācijas ļaunprātīga izmantošana.  
 
LV 4   LV attiecīgajām grupām 7. Ar to tiks papildin āta Direktīva par maks ājumu pakalpojumiem iekš ējā 
tirgū, kuru Komisija ierosin ās 2005. gad ā, kas liks pamatus vienotas maks ājumu zonas 
izveidei ES. Ar to iev ērojamā mērā tiks turpin ātas un tālāk nostiprin ātas pašreiz ējās iniciatīvas 
krāpšanas nov ēršanā un tiks dots ieguld ījums uztic ēšanās līmeņa paaugstin āšanā attiecībā uz 
norēķiniem.  
Arī turpmāk prioritāšu jomas b ūs maksājumu produktu un sist ēmu drošība, kā arī pastiprin āta 
sadarbība starp valsts iest ādēm un priv āto sektoru. Ir nepieciešami preciz ējumi spēkā 
esošajiem ES datu aizsardz ības tiesību aktiem attiec ībā uz krāpšanas nov ēršanas darb ībām, lai 
nodrošinātu efektīvu un plaš āku inform ācijas apmai ņu, jo īpaši pārrobežu l īmenī. Cita 
prioritāte, kā iepriekš, b ūs jauno dal ībvalstu integr ācija ES kr āpšanas nov ēršanas programm ā 
un attiecību pastiprin āšana ar valsts iest ādēm trešās valstīs. Tiks risin āti jautājumi arī par 
nesen konstat ētiem draudiem.  
4. ES KRĀPŠANAS  APKAROŠANAS  EKSPERTU  GRUPA 
Mērķis: 
⇒ ES krāpšanas nov ēršanas ekspertu grupa ir j āstiprina un t ās darbība ir reorganiz ējama.  
Ar krāpšanas nov ēršanas rīcības plānu Komisija izveidoja kr āpšanas nov ēršanas ekspertu 
grupu, kura ietver visas kr āpšanas nov ēršanā norēķinos ES ieinteres ētās personas 8 un dod 
nozīmīgu ieguld ījumu kā platforma ieinteres ēto personu efekt īvai inform ācijas un 
paraugprakšu apmai ņai krāpšanas nov ēršanā. Tā veicinājusi sadarb ības pastiprin āšanu starp 
ieinteresētajām personām krāpšanas nov ēršanā, jo īpaši pārrobežu līmenī  
Pēc ES paplašin āšanās arvien problem ātiskāk kļūst pārstāvjiem no vis ām ieinteres ētajām 
nozarēm un dalībvalstīm sapulcēties vienā grupā, vienlaicīgi uzturot efekt īvu darba norisi. Ir 
vajadzīga grupas dal ībnieku sast āva un darb ības reorganiz ācija, kā arī tās pilnvaru 
paplašināšana.  
Darbības: 
⇒ Krāpšanas nov ēršanas ekspertu grupas dal ībnieku sast āvu racionaliz ēs, katrā nozarē 
identificējot krāpšanas nov ēršanas ekspertus un/vai valsti, kuru atbild ībā būs pildīt efektīva 
saskares punkta funkcijas sav ās valstīs, kā arī savas valsts m ērogā turpināt grupā veikto darbu.  
⇒ Krāpšanas nov ēršanas ekspertu grup ā izveidots koordin ācijas grupu, lai paredz ētās 
darbības izpild ītu vēl efektīvāk. Koordin ācijas grupa sagatavos kr āpšanas nov ēršanas ekspertu 
grupai uzdevumus un p ārraudzīs apakšgrupu darb ības.  
⇒ Gadā tiks sasauktas vismaz divas kr āpšanas nov ēršanas ekspertu grupas sapulces.  
                                                 
7 Piem ēram Eiropas Maks ājumu padomes operat īvie spēki krāpšanas ar kart ēm novēršanai. Savu 
ieguldījumu deva ar ī Maksājumu sistēmu tirgus grupas un Maks ājumu sistēmu vadības ekspertu grupas 
atsevišķi dalībnieki. Notika apspriešan ās arī ar Eiropolu un ties ību aizsardz ības ekspertiem.  
8 Grup ā iekļauti valstu un ES maks ājumu shēmu pārstāvji, bankas, valstu ministrijas un centr ālās bankas, 
tiesībaizsardz ības iestādes (ieskaitot Eiropolu un Interpolu), Eiropas Centr ālā Banka, mazumtirgot āji, 
patērētāju grupas un t īkla operatori. 
 
LV 5   LV ⇒ Krāpšanas nov ēršanas ekspertu grupa b ūs atbildīga par ES pilso ņu un speci ālistu 
informēšanas plāna sagatavošanu par jaun ā rīcības plāna pasākumu attīstību un efektivit āti.  
⇒ Tiks izveidotas divas kr āpšanas nov ēršanas ekspertu grupas apakšgrupas droš ības un 
lietotāju jautājumos. Apakšgrupas sapulc ēsies saska ņā ar krāpšanas nov ēršanas ekspertu 
grupas nor ādīto grafiku un nor ādītajiem apspriežamajiem jaut ājumiem. Kr āpšanas nov ēršanas 
ekspertu grupa var izveidot jaunas apakšgrupas. 
5. TEHNOLO ĢIJAS  ATTĪSTĪBA 
Mērķi:⇒ Maksājumu nozarei j ānodrošina augst ākais ekonomiski stabil ākais drošības līmenis 
attiecībā uz elektroniskiem maks ājumiem.  
⇒ Maksājumu produktu ražot ājiem, maks ājumu pakalpojumu sniedz ējiem un valsts iest ādēm 
jāīsteno koordin ēta un struktur ēta pieeja maks ājumu produktu un komponentu droš ības 
novērtēšanas jaut ājumiem. Ir j āuzlabo droš ības novērtēšanas norises p ārredzamība jāuzlabo 
un jāveicina standartiz ācija.  
Pāreja uz viedkaršu lieto šanu ES pamatoti noteikt ā laika posm ā pastiprin ās drošību, palīdzēs 
samazināt krāpšanu un palielin ās lietotāju uzticību. Tā ir prioritāte, kas prasa visu ieinteres ēto 
personu saska ņotu darbību. Vajadz ības gadījumā Komisijai un valsts iest ādēm jāsagatavojas 
atbalstīt pāreju uz viedkaršu lietošanu ES. 
Maksājumu nozare īsteno jaunus, daudz droš ākus maks ājumu risin ājumus, kā arī mobilos 
maksājumus 9. Šie centieni ir j āuzrauga un j āatbalsta.  
Lai radītu uzticību attiecībā uz maks ājumiem, ir svar īgi, lai ieinteres ētās personas zin ātu 
maksājuma produkta vai t ā komponenta droš ības līmeni kā vispārēji, tā arī attiecībā uz 
līdzīgiem produktiem. Pašreiz droš ības novērtēšanas norises pamat ā nav kop ēji pārbaudes 
standarti un attiec ībā uz lietot āju ir minim āla pārredzamība. Bankas un tirgot āji varētu 
pieņemt labākus lēmumus, ja zin ātu, kādā mērā viens produkts ir droš āks par otru. Lietot āju 
uzticība palielin ātos, ja viņi saņemtu sīkāku inform āciju par veikto p ārbaudi. Kop ēji drošības 
vērtējuma krit ēriji krasi samazin ātu drošības novērtēšanas izmaksas un laiku. Tom ēr ir 
būtiski, lai droš ības vērtējuma kritēriji nepazemin ātu pašreiz ējo drošības līmeni. 
Darbības: 
⇒ Krāpšanas nov ēršanas ekspertu grup ā tiks nodibin āta apakšgrupa droš ības jautājumos. 
Apakšgrup ā tiks iekļautas dažādas ieinteres ētās personas atbilstoši risin āmajiem jaut ājumiem.  
⇒ Komisija uzs āks pētījumu par karšu īpašnieku p ārbaudes metod ēm maksājumos ar karti, k ā 
arī lietotāju pārbaudes metod ēm e-maks ājumos un mobilajos maks ājumos. 
                                                 
9 Piem ēram, kuru pamat ā ir 3D droš ības protokols. 
 
LV 6   LV 6. INFORM ĀCIJAS  APMAIŅA 
Mērķis: 
⇒ Visām ieinteres ētajām person ām, vienlaic īgi ievērojot personu ties ības un br īvības, kā arī 
konkurences noteikumus, ir j āspēj apmainīties ar inform āciju krāpšanas m ēģinājumu agrīnās 
atklāšanas un pazi ņošanas nol ūkos.  
Šajā jomā ir jāturpina saska ņā ar iepriekš ējo krāpšanas nov ēršanas rīcības plānu veiktās 
darbības. Galvenais noskaidrotais jaut ājums bija nesp ēja apmain īties ar datiem par augsta 
riska krāpnieciskiem tirgot ājiem ES. Datu aizsardz ības likumu preciz ēšana un saska ņošana ES 
attiecībā uz krāpšanas nov ēršanas darb ībām ir vajadz īgi plašas p ārrobežu sadarb ības 
nodrošināšanai attiec ībā uz inform ācijas apmai ņu. Šādi preciz ējumi līdzsvarotu intereses 
krāpšanas nov ēršanā saistībā ar personu pamatties ībām. ES 29 . panta darba grupa 10 no valstu 
datu aizsardz ības iestāžu un maks ājumu nozares p ārstāvjiem nodibin āja neform ālu apakšgrupu, lai 
apspriestu specifiskus jaut ājumus.  Atbildot uz Jaun ā tiesiskā regulējuma maks ājumiem iekš ējā 
tirgū 11 apspriedes dokumentu, tika izte ikts stiprs atbalsts piln īgai ES datu aizsardz ības tiesību 
aktu saska ņošanai šaj ā jautājumā. ES 29 . panta darba grupas darbs arvien tiek turpin āts. 
Neraugoties uz datu apmai ņu par augsta riska kr āpnieciskiem tirgot ājiem, vēl jānoskaidro 
turpmākas darb ības, kur vajadz īgi likumu preciz ējumi. Var apsv ērt jaunas iniciat īvas 
(piemēram, datu b āzes) inform ācijas vākšanai un daudz plaš ākai apmai ņai starp kr āpšanas 
novēršanas speci ālistiem.  
ES krāpšanas nov ēršanas tīmekļa vietni 12 var attīstīt par visas Eiropas kr āpšanas nov ēršanas 
atsauces punktu, kas b ūtu pieejams pilso ņiem, uzņēmējiem un vald ībai. 
Darbības: 
⇒ Komisija sadarb ībā ar valstu datu aizsardz ības iestādēm 29 . panta darba grupas ietvaros 
noskaidros ar krāpšanas nov ēršanu saist ītās informācijas apmai ņas ierobežojumus un nosac ījumus.  
Savukārt, ja tajos neb ūs iespējams ieviest atbilst īgus preciz ējumus, Komisija ierosin ās 
likumprojektus, lai groz ītu pašreiz ējos ES datu aizsardz ības likumus. 
⇒ Komisija papildin ās pašreizējo ES krāpšanas nov ēršanas tīmekļa vietni ar inform āciju ar 
citu organiz āciju iniciat īvām, kuras akt īvi darbojas kr āpšanas nov ēršanā.  
                                                 
10 Šaj ā grupā, ko nodibin āja ar Direkt īvas 95/46/EK 29. pantu, iek ļauti pārstāvji no ES valstu datu 
aizsardzības iest ādēm. T ās sekretari āts atrodas Komisij ā (skat īt 
http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/workingroup_en.htm ) 
11 Komisijas pazi ņojums par jauno tiesisko regul ējumu maks ājumiem iekš ējā tirgū (KOM(2003) 718 
galīgais) 
12 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
 
LV 7   LV 7. MĀCĪBU PROGRAMMAS,  MATERI ĀLI IZGLĪTĪBAI  UN SADARB ĪBA 
Mērķi: 
⇒ Turpmāk jāstiprina ties ību aizsardz ības iestāžu darbinieku apm ācība, kā arī tiesu un 
prokuratūras darbinieku izpratnes veidošana par kr āpšanas nov ēršanu. 
⇒ Jāpalielina sadarb ība starp ES administrat īvajām iestādēm, lai nov ērstu krāpšanu 
norēķinos. 
⇒ Valstu ties ībsargājošām iestādēm jāuzlabo sp ējas izmekl ēt krāpšanas gad ījumus. 
ES forum ā jautājumā par krāpšanu maks ājumos ar karti 2003. gad ā tika pied āvāta lietderīga 
platforma dal īties ar pieredzi un idej ām par kr āpšanu nor ēķinos starp tiesu un ties ību 
aizsardzības iestādēm, kā arī privāto sektoru. Ir j āturpina izpratnes rad īšanas darb ība tiesu 
iestādēs un iniciat īva stiprin āt tiesību aizsardz ību, ņemot vērā efektīvāku izmekl ēšanu un 
kriminālvajāšanu par šiem noziegumiem.  
Tiesību aizsardz ības apmācībā prioritāte jāpiešķir koordin ētām Eiropas m ēroga apm ācībām. Ir 
arī svarīgi sagatavot un atjaunin āt visaptverošus m ācību komplektus ties ību aizsardz ībā, 
ievērojot valstu iest āžu galveno lomu un atbild ību, kā arī koncentr ējoties uz tiem 
starptautiskiem aspektiem, kur Eiropas m ēroga apmācībām ir īsts pievienot ās vērtības efekts.  
Dažās dalībvalstīs ir izveidotas specializ ētas vienības labākai krāpšanas apkarošanai 
norēķinos 13. Īpašu specializ ētu vienību izveide var pastiprin āt izmeklēšanas jaudu un veicin āt 
sadarbību ar citām tiesību aizsardz ības vienībām un tirgus dal ībniekiem. Pret naudas viltošanu 
īstenojamie pas ākumi var sniegt der īgas norādes par to, k ādas darbības veicamas attiec ībā uz 
krāpšanas nov ēršanu bezskaidras naudas nor ēķinos. Euro aizsardz ībai pret viltojumiem tika 
ieviesta programma, ar kuru nosaka visu valsts iest āžu un priv āto iestāžu organiz āciju un 
koordināciju. Ar regulu ir noteikti īpaši pasākumi euro aizsardz ībai 14 un Padome Komisijai 
norīkojusi koordin ēt apmācības un tehnisko pal īdzību, pieņemot lēmumu, ar kuru izveido 
īpašu finanšu programmu 15. Eiropas Centr ālā Banka ir izveidojusi un uztur NVUS (naudas 
viltojumu uzraudz ības sistēma) datub āzi par viltojumiem, k ā arī analizē jaunus banknošu 
viltojumu veidus. Eiropols atbild par inform ācijas pārsūtīšanu un anal īzi, kā arī ir izveidojis 
datu bāzi, ieskaitot datu b āzi par noziegumiem izmatošanai ties ību aizsardz ībai. 
Komisija/OLAF uzrauga ties ību aktu īstenošanu un sagatavo likumprojektus, vada „Perikla” 
mācību un tehnisk ās palīdzības programmu un analiz ē jaunus euro mon ētu viltojumu veidus 
Dalībvalstis izveidojušas centr ālos birojus aizsardz ībai pret viltojumiem un atbild īgās 
struktūras viltojumu tehniskai anal īzei. Tās ir arī izdevušas ties ību aktus, ar kuriem 
kredītiestādēm uzlikts par pien ākumu izņemt no apgroz ības viltoto naudu un nodot to 
                                                 
13 Piem ēram, Francij ā Centrālais noziedz ības apkarošanas birojs sav ā darbā ir saistīts ar inform āciju 
tehnoloģiju izmantošanu ( OCLCTIC ) vai Apvienotaj ā Karalistē ar Dedicated Cheque and Plastic Card 
Unit (DCPCU ). 
14 Padomes 2001. gada 28. j ūnija Regula N° 1338/2001, ar kuru paredz pas ākumus, kas vajadz īgi eiro 
aizsardzībai pret viltošanu.  
15 Padomes 2001. gada 17. decembra L ēmums, ar ko izveido apmai ņas, atbalsta un m ācību programmu 
eiro aizsardz ībai pret viltošanu („Perikla” programmu), (2001/923/EK), OV L 339, 21.12.2001., 50. lpp. 
 
LV 8   LV kompetent ām iestādēm. Dalībvalstis Komisijas koordin ācijā veic apm ācības un tehnisk ās 
palīdzības darbības euro aizsardz ībai.  
Valstu pārvaldes iest ādēm ES attiec īgi vairāk jāiesaistās arī krāpšanas nov ēršanā bezskaidras 
naudas nor ēķinos, kā arī jāizveido to sadarb ība un koordin ācija.  
Jāapsver ar ī apmācību programma p ārvaldes iest ādēm no ES fondiem. No 2004. gada 
jaunajām dalībvalstīm pilnībā jāpiedalās ES iniciat īvās. Īpaši tām būs jāīsteno ES 
krimināltiesiskie likumi un j āintegrējas izveidotajos prevent īvos pasākumos.  
Darbības: 
⇒ Komisija sadarb ībā ar maksājumu nozares p ārstāvjiem, Eiropolu un cit ām ieinteres ētajām 
personām organiz ēs Eiropas m ēroga apm ācību kursus specializ ētiem tiesību aizsardz ības 
virsniekiem, lai vi ņiem varētu piešķirt sertific ētu ekspertu statusu, k ā arī kvalifikācijas 
celšanas kursus jau sertific ētiem virsniekiem. 
⇒ Komisija organiz ēs otro augta l īmeņa konferenci vadošajiem policijas virsniekiem, 
tiesnešiem un prokuroriem, lai paaugstin ātu izpratni par kr āpšanu nor ēķinos un tās ietekmi uz 
finanšu sist ēmām. Tiks apsv ērta iespēja šādu konferenci organiz ēt regulāri. 
⇒ Komisija izv ērtēs iespējamos ieguvumus, izveidojot valsts l īmeņa specializ ētās vienības 
krāpšanas apkarošanai attiec ībā uz norēķiniem.  
⇒ Komisija veicin ās valstu kompetento iest āžu iesaistīšanos krāpšanas nov ēršanā. 
⇒ Komisija organiz ēs semināru krāpšanas nov ēršanai jauno dal ībvalstu priv ātajam sektoram 
un valsts iest ādēm. 
8. CITI  KRĀPŠANAS  APKAROŠANAS  PASĀKUMI 
Mērķi: 
⇒ Eiropas pilso ņiem jānodrošina plaš āka un skaidr āka inform ācija par maks ājumu droš ību. 
⇒ Tirgotājiem jāgūst labums, izmantojot uzlabotos materi ālus izglītībai, un vi ņiem 
jānodrošina piem ēroti mehānismi, lai nov ērstu nelikum īgu datu izmantošanu. 
⇒ ES jāuzlabo pazi ņošana par pazaud ētām un nozagt ām maksājumu kart ēm. 
⇒ Jāveic specifiskas iniciat īvas, lai nov ērstu personas datu z ādzību ES.  
Informācijas apmai ņa par pašreiz ējo izglītības materi ālu mazumtirdzniec ības sektor ā un 
patērētāju apvien ībām arvien v ēl ir ierobežota, jo īpaši pārrobežu l īmenī. Kā iepriekš, 
paraugprakse sasniegta attiec ībā uz patērētāju rokasgr āmatu par iesp ējamiem ar bezskaidras 
norēķiniem saist ītiem riskiem un k ā vislabāk tos nov ērst. Komisijas p ētījums par e-
maksājumu droš ību 16 atklāja, ka pat ērētāji nav labi inform ēti par to instrumentu droš ību, 
kurus viņi lieto. Papildus e-maks ājumu droš ības uzlabojumiem pat ērētājus ir jānodrošina ar 
                                                 
16 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm#prevention-study  
 
LV 9   LV „pareizo” inform āciju attiec ībā uz droš ību, kas ir galven ā prasība lietotāju uzticības 
veidošanai.  
Komisijas p ētījums par e-mak ājumu droš ību liecina ar ī to, ka mazumtirdzniec ības sektor ā 
nevienmēr tiek pielietota lab ākā pieejamā tehnoloģija, galvenok ārt dēļ jauno iek ārtu izmaksu 
dēļ. Tomēr vairāk pūles jāvelta, lai tirgot āju tīmekļa vietnes aizsarg ātu pret neat ļautu piekļuvi. 
Daži pēdējie vietņu uzlaušanas gad ījumi apliecina turpm āku prevent īvu darbību vajadz ību 
attiecībā uz kibernoziegumiem. E-tirgot āju datu bāzu drošības pārkāpumi, kuros tika ieg ūta 
piekļuve klientu maks ājumu karšu numurus, palielina iesp ējas krāpšanai maks ājumos. Tālākas 
sekas ir nemateri ālais kaitējums tirgot āja reputācijai un p ēc patērētāja viedok ļa tīmekļa 
drošībai, kā arī maksājumu instrumentu pielietošanas droš ībai šajā vidē. Tā tiek ievērojami 
grauta pat ērētāja uzticība e-tirdzniec ībai. Probl ēmu pastiprina fakts, ka daudzi p ārkāpumi 
netiek pazi ņoti policijai 17. Nesen izveidot ās Eiropas T īkla un inform ācijas droš ības aģentūras 
(ENISA)18 mērķis ir sasniegt cieš āku Eiropas koordin āciju šajā jomā. Tā varētu sniegt atbalstu 
maksājumu izpild ītājiem un mazumtirgot ājiem uzlabot aizsardz ību pret kibernoziegumiem. 
Vienotās maksājumu zonas ES rad īšanas mērķis paredz papildu centienus, lai uzlabotu 
uzticību maksājumu droš ībai un lab āk novērstu krāpšanu. Vienota iekšzemes tirgus m ērķis 
arvien vair āk palielina vajadz ību pēc viena t ālruņa numura ES pazi ņojumiem par 
pazaudētām/nozagtām maksājumu kart ēm19. Šodien ir tehniski iesp ējami vienoti ES t ālruņa 
numuri 20. 
Komisija 2004. gada febru ārī ES Organiz ētās noziedz ības novēršanas forum ā organizēja 
semināru par personas datu z ādzību. Semin ārs apliecin āja, ka personas datu z ādzība ir daudzu 
nozaru probl ēma, kas ietekm ē valdības, uzņēmējus un pilso ņus un kas strauji pieaug 
konkrētās nozarēs un valst īs 21 un tā ir bieži saist īta ar organiz ēto noziedz ību. Ir vajadz īgi 
visaptveroši prevent īvi pasākumi attiec ībā uz personas datu z ādzību, jo personu apliecinošu 
dokumentu p ārbaude ir ārkārtīgi svarīga sabiedr ības integrit ātei.  
Darbības: 
⇒ ES krāpšanas nov ēršanas ekspertu grup ā tiks izveidota apak šgrupa ar lietot ājiem saist ītos 
jautājumos. Šī apakšgrupa dos iesp ēju mazumtirdzniec ības sektora p ārstāvju un pat ērētāju 
apvienību apspried ēm visas Eiropas l īmenī, kurās atbilstīgi apspriežamajiem jaut ājumiem 
iekļaus citas ieinteres ētās personas. 
⇒ Komisija turpin ās apspriest viena t ālruņa numura ieviešanu ES pazi ņojumiem par 
pazaudētām un nozagt ām maksājumu kart ēm. 
⇒ Maksājumu karšu sh ēmās jāsagatavo izgl ītojoši materi āli, kas dom āti tirgotājiem, kuri 
apkalpo visa veida maks ājumu kartes. 
                                                 
17 Jaun ākie statistikas dati nor āda, ka 80% kibernoziegumu finanšu sektor ā netiek pazi ņoti (IDC and 
Gartner , 2002. gada novembris). 
18 http://www.enisa.eu.int/index_en.htm  
19 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/cardstopeurope/index_en.htm . Skatīt arī  
20 Pašlaik ir pieejami ETNS  (Eiropas telenumer ācijas) un UIFN (visp ārējie starptautiskie bezmaksas 
tālruņu) numuri. Tuv ākā nākotnē būs pieejami citi numuri. 
21 Personas datu z ādzība ļoti strauji pieaug ārpus ES (ASV, Kan ādā, Austrālijā) un ir bieži konstat ēta 
Apvienotaj ā Karalistē. Pašreiz t ā nav tikpat iev ērojama cit ās ES dalībvalstīs. 
 
LV 10   LV ⇒ Komisija izv ērtēs ieguvumus, izveidojot ES vienotu kontaktpunktu pilso ņiem un 
uzņēmumiem, kur pazi ņot par personu datu z ādzību, kurā varētu iekļaut strukt ūras, kas 
nodarbojas ar personas datu z ādzības novēršanu. 
⇒ Komisija veicin ās datu bāzes radīšanu par ori ģināliem un viltotiem personu apliecinošiem 
dokumentiem, kurai var ētu piekļūt gan valsts iest ādes, gan priv ātpersonas. 
9. ATTIEC ĪBAS  AR TREŠĀM VALSTĪM 
Mērķis: 
⇒ Trešām valstīm jāievieš un efekt īvi jāīsteno prevent īvie pasākumi krāpšanas, k ā arī 
krāpšanas bezskaidras naudas nor ēķinos, apkarošan ā.  
Jāstiprina dialogs ar treš ām valstīm, lai nov ērstu iespējas noziedzniekiem no treš ām valstīm 
kaitēt ES pilso ņu un uzņēmumu interes ēm. Komisija to īstenos gan daudzpus ējās grupās, kā 
piemēram G8, gan uz divpus ēju attiecību pamata. 
Krāpšanas nov ēršanas priorit ārās zonas ir pašreiz ējās kandidātvalstis 22 un plašākai Eiropai 
piederošās valstis 23. Šo valstu pak āpeniskai iesaist īšanās ES krāpšanas nov ēršanas politik ā 
vajadzīgas ciešākas attiecības ar šo valstu iest ādēm. Darbības: 
⇒ Komisija sadarb ībā ar maksājumu nozares p ārstāvjiem, Eiropolu un cit ām ieinteres ētajām 
personām organiz ēs izpratnes veicin āšanas iniciat īvas krāpšanas nov ēršanai nor ēķinos 
iestādēm ES kandid ātvalstīs un citās Eiropas valst īs.  
⇒ Komisija turpin ās sadarboties ar cit ām valstīm, uz divpus ēju un daudzpus ēju attiecību 
pamata, k ā piemēram G8, lai t ās palīdzētu krāpšanas apkarošan ā un novēršanā.  
10.  IZPILDES  PĀRBAUDES  DARBĪBAS 
Pēc 2007. gada beig ām Komisija sagatavos zi ņojumu Eiropas Parlamentam par sasniegto 
plāna īstenošana un vajadz ības gadījumā piedāvās turpmākus pasākumus. 
                                                 
22 Bulg ārija, Rum ānija, Turcija, Horv ātija. 
23 Piem ēram, Krievija un Ukraina.