Daudzi pētījumi un kritēriji ir parādījuši, ka biometrisko sistēmu darbība ir atkarīga no ievades paraugu kvalitātes. Kvalitātes uzlabošana var attiekties uz tehniskiem aspektiem, standartu jomu vai pat pirkstu nospiedumu iegūšanas metodi, t. i., ar elektronisko skenēšanu (“tiešo skenēšanu”) vai manuāli noņemtajiem tipogrāfijas krāsas nospiedumiem. Vēlamā metode labākas kvalitātes iegūšanai ir elektroniskā skenēšana, kuru pārrauga pieredzējis darbinieks. Tomēr joprojām pastāv datubāzē ieskenēti tipogrāfijas krāsas nospiedumi. Sistēmās ir jāiekļauj metodes, kas nosaka sliktas kvalitātes pirkstu nospiedumus.

AFIS precizitāte ir pilnībā atkarīga no tās izvērtēšanā izmantotajiem datiem un šo datu kvalitātes;

SIS II lēmuma un SIS II regulas 22. panta c) punkts nodrošina juridisku pamatu AFIS izmantošanai. Pirms šī funkcija tiek īstenota, Komisijai pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu ir jāsniedz ziņojums par vajadzīgās tehnoloģijas pieejamību un gatavību. Šā ziņojuma mērķis ir izpildīt šo prasību un apstiprināt, ka pirkstu nospiedumu identifikācijas tehnoloģija ir pieejama un gatava integrēšanai SIS II.

2013. gada 9. aprīlī darbību uzsāka otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēma (SIS). Jauns elements ir pirkstu nospiedumu uzglabāšana centrālā sistēmā. Šobrīd nospiedumi tiek izmantoti, lai apstiprinātu to personu identitāti, kuru atrašanās vieta noteikta, veicot meklēšanu — parasti izmantojot vārdu/uzvārdu un dzimšanas datumu. Tā ir meklēšana “viens pret vienu” — personas pirkstu nospiedumi tiek salīdzināti ar vienu SIS uzglabātu nospiedumu kopu. Tomēr, lai būtu iespējams identificēt personu, pamatojoties uz viņa(-as) pirkstu nospiedumiem, ir nepieciešams uzlabot pašreizējo tiesībaizsardzības praksi: salīdzināt personas pirkstu nospiedumus ar visām nospiedumu kopām meklēšanā “viens pret daudziem”, lai identificētu personu, pamatojoties tikai uz pirkstu nospiedumiem. Lai nodrošinātu šādu funkciju, ir nepieciešams ieviest Automātisko pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmu (AFIS).

Viltotu ceļošanas dokumentu izmantošana saistībā ar nesenajiem teroristu uzbrukumiem Parīzē arī apliecina tāda instrumenta nepieciešamību, kas nodrošina iespēju identificēt personas, pamatojoties uz pirkstu nospiedumiem. Saistībā ar to Padomes 2015. gada novembra secinājumos tika uzsvērta kontroļu pastiprināšanas un sistemātisku pārbaužu veikšanas nozīme. Šobrīd nepastāv ES mēroga sistēma, kas ļautu veikt personu pārbaudi, pamatojoties uz pirkstu nospiedumiem.

Dokumentu viltotāji iedragā ne tikai robežu drošību, bet arī ES iekšējo drošību. Policijas meklētās personas bieži vien maldina par savu identitāti un izmanto vairākus pseidonīmus. Daļa personu, uz kurām attiecas aizliegums ieceļot Šengenas zonā, var savā izcelsmes valstī likumīgi mainīt identitāti, lai izvairītos no atklāšanas. Tādēļ ir nepieciešama uzticama metode identitātes noteikšanai. Pirkstu nospiedumu izmantošana būtu efektīvs veids, kā robežsargiem un tiesībaizsardzības amatpersonām identificēt iestāžu meklētās personas un konstatēt dokumentu viltošanas gadījumus.

Saistībā ar vārdu/uzvārdu maiņu un pseidonīmu vai viltotu dokumentu izmantošanu kļūst arvien sarežģītāk noteikt personas identitāti. Viltotu dokumentu izmantošana, lai nelegāli iekļūtu un pārvietotos Šengenas zonā, kļūst aizvien izplatītāka. Frontex ikgadējā riska analīzē par 2015. gadu tika ziņots, ka 2014. gadā ir konstatēti aptuveni 9400 dokumentu viltošanas gadījumu, ieceļojot ES/ Šengenas zonā no trešās valsts, kas liecina par nelielu samazinājumu, salīdzinot ar iepriekšējo gadu. Turpretī gadījumi, kas ziņoti par pārvietošanos ES Šengenas zonā, parādīja ievērojamu pieaugumu no 7867 gadījumiem 2013. gadā līdz 9968 gadījumiem 2014. gadā (+27 %).

attiecībā uz AFIS darbību vislielākās grūtības sagādā latentie dati, jo to kvalitāti nav iespējams kontrolēt;

nospiedumu kvalitāti var ietekmēt daudzi faktori. Dažus no tiem var kontrolēt (piemēram, sensora tīrība), savukārt citus nevar (piemēram, fiziskā darbā bojāti pirkstu gali);

AFIS darbība ir pilnībā atkarīga no tajā izmantoto datu (t. i., pirkstu nospiedumu paraugu) kvalitātes;

Lielākajā daļā apmeklēto dalībvalstu kvalitāti pārvalda, arī izmantojot “vairākas datu kopas”. Kad personai tiek noņemti pirkstu nospiedumi vairākas reizes, piemēram, katru reizi, kad tā ir apcietināta, nospiedumi tiek saglabāti. Saskaņā ar pirkstu nospiedumu kvalitātes vērtējumu var salīdzināt atsevišķus kopās ietvertos nospiedumus un no 10 pirkstu nospiedumiem ar augstāko kvalitāti var izveidot saliktu kopu. Šādu pieeju varētu izmantot arī SIS.

Latentie pirkstu nospiedumi tiks izmantoti tikai informācijas ieguvei. Paredzams, ka SIS tiks uzglabātas tikai pilnas, no personas iegūtas 10 pirkstu nospiedumu kopas.

sistēmas darbības un personu, kas to izmanto, pārraudzību.

No sākuma līdz beigām ir jāpievēršas kvalitātei attiecībā uz:

Kā noteikts eu-LISA (Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā) ikgadējā ziņojumā par 2014. gadu, EURODAC tika uzglabāti 2,7 miljoni pirkstu nospiedumu (10 pirkstu nospiedumu) ierakstu un kopumā tika veiktas 756 368 operācijas. Saistībā ar iekšējām kvalitātes procedūrām atteikuma līmenis attiecībā uz standartiem neatbilstošiem nospiedumiem bija 4,49 %, radot nepieciešamību pirkstu nospiedumus noņemt un ievadīt atkārtoti. Datubāzes apjoms ir līdzīgs SIS potenciālajam apjomam, taču operāciju skaits ir daudz mazāks un atbildes laiks daudz lēnāks nekā SIS nepieciešams; steidzama salīdzināšana EURODAC tiek veikta stundas laikā, taču saistībā ar ļoti atšķirīgajiem darbības scenārijiem paredzamais laiks SIS būtu mērāms sekundēs.

Piemēram, aizturēts aizdomās turētais tiek nogādāts policijas iecirknī, kur viņam tiek noņemti pirkstu nospiedumi. Lai veiktu meklēšanu centrālajā pirkstu nospiedumu datubāzē, tiek izmantota 10 pirkstu nospiedumu kopa. 10 pirkstu nospiedumu kopai tiek konstatēta sakritība, pieņemot, ka persona ir bijusi apcietināta iepriekš. Persona ir bijusi klātesoša, kad tika noņemta katra nospiedumu kopa, tādēļ ir paredzams, ka to kvalitāte ir augsta. Tā kā ir iespējams, ka persona tiek aizturēta vairākas stundas, atbildes laikam nav jābūt ātram.

informācija no SIS datubāzes tiek iegūta, izmantojot pirkstu nospiedumus, nevis vārdu/uzvārdu un dzimšanas datumu. Šāda informācija tiks iegūta arī pirms jauna brīdinājuma izveidošanas, lai pārbaudītu, vai persona jau nav iekļauta SIS ar citu brīdinājumu.

Pirkstu nospiedumi ne vienmēr ir pieejami, tomēr dalībvalsts var pabeigt brīdinājuma noformēšanu, pievienojot nospiedumus no savas valsts AFIS, ja tas ir atļauts.

Brīdinājuma izveidošanas laikā šādu personu pirkstu nospiedumi ne vienmēr ir pieejami. Tomēr noteiktos gadījumos, ja pastāv valsts reģistrs un tiesību akti to pieļauj, pirkstu nospiedumus var pārsūtīt uz brīdinājumu.

Ja dalībvalsts izveido brīdinājumu, taču tai nav pirkstu nospiedumu, lai pabeigtu tā noformēšanu, cita dalībvalsts, kura jau ir saskārusies ar attiecīgo personu, var uzglabāt nospiedumus tās valsts AFIS. Šādu pirkstu nospiedumu nosūtīšana, lai tos pievienotu brīdinājumam, ir aprakstīta SIRENE rokasgrāmatā. Tā kā pirkstu nospiedumi, iespējams, ir iegūti no citas sistēmas, ir jānodrošina, ka pirkstu nospiedumi ietver ierakstu par to “kvalitātes vērtējumu”, lai jebkāda nospiedumu izmantošana notiktu, saņemot informāciju par tiem.

Izņemot gadījumus, kuros ir redzamas grūtības attiecībā uz darbību, lielākoties pirkstu nospiedumu kvalitāte ir augsta, jo gan jaunie, no personas iegūtie nospiedumi, gan datubāzēs uzglabātās pirkstu nospiedumu kopas tiek noņemtas kontrolētos apstākļos, paredzot iespēju atteikties no sliktas kvalitātes nospiedumiem un noņemt tos atkārtoti.

Kad ir pieejami pirkstu nospiedumi, tie ir jāpievieno SIS brīdinājumiem. Gadījumi, kad pirkstu nospiedumi var atrasties SIS, ir noteikti turpmākajās apakšiedaļās. Katrs gadījums tika salīdzināts ar līdzīgiem “izmantošanas gadījumiem”, kas jau ir apstrādāti dalībvalstu AFIS. Atkarībā no scenārija gadījumi ir plaši aplūkoti JRC pētījumā ietvertajā izmantošanas gadījumā, kurā aprakstītas pārbaudes “10 pirkstu nospiedumi pret 10 pirkstu nospiedumiem”.

Brīdinājumu izveidošana/atjaunināšana/dzēšana (IAD). 2014. gadā tika veikti 1,4 miljoni IAD operāciju. 780 000 no tām bija saistītas ar brīdinājumu par personu izveidošanu un atjaunināšanu, tādēļ varēja ietvert pirkstu nospiedumu pievienošanu. Dzēšanai ir jānotiek automātiski, kad tiek izdzēsts brīdinājums, taču, protams, ir jāpiemērojas apstrādes prasībām.

Vaicājumi/ informācijas pieprasījumi. Lielāko pieprasījumu SIS veidos vaicājumi/ informācijas pieprasījumi. 2014. gadā SIS, valstu eksemplāriem jeb kopijām vai centrālajai sistēmai, tika nosūtīti gandrīz 2 miljardi vaicājumu visās brīdinājumu kategorijās. Tas ietvers informācijas pieprasījumus, kas jau ir nosūtīti SIS, kura tiks nostiprināta, ieviešot AFIS. VIS veiktie vīzu pieteikumi ir jāpārbauda, salīdzinot ar SIS. Dienā tiek veikti 20 000–30 000 identifikācijas vaicājumu. 2014. gadā EURODAC tika veikti 750 000 operāciju. Pirms šādu operāciju veikšanas ir jāiegūst informācija no VIS un SIS, lai novērstu, atklātu un izmeklētu terorismu un citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Ir paredzams, ka tiks veiktas arī pirkstu nospiedumu pārbaudes. Pārbaudes uz Šengenas zonas robežām tiek veiktas, izmantojot vārdu/uzvārdu un dzimšanas datumu. Turpmāk ir paredzēts, ka tiks veiktas pirkstu nospiedumu pārbaudes trešo valstu valstspiederīgajiem. Ne visi brīdinājumi ietver pirkstu nospiedumus, tāpēc ne visus vaicājumus par personām var veikt šādā veidā; daudzas pārbaudes turpinās veikt, izmantojot vārdu/uzvārdu un dzimšanas datumu. Ne visos SIS piekļuves punktos var veikt vaicājumus, pamatojoties uz pirkstu nospiedumiem.

Centralizētu arhitektūru ir vieglāk pārvaldīt no kvalitātes viedokļa, taču tai ir jāspēj izpildīt tajā veiktos pieprasījumus. Arhitektūra, kas veidota no centrālas AFIS un citas AFIS pilnās valstu kopijās, sadalītu pieprasījumus, taču saskartos ar iepriekš minētajām grūtībām. To varētu atrisināt, ja visas šādas AFIS izmantotu vienu programmatūru.

Kad ir pieņemts lēmums par vispārējo arhitektūru, ir jāapsver, vai izmantošanas gadījumus apstrādāt vienādā veidā vai attiecībā uz atšķirībām apjomā vai atbildes laikā dot priekšroku paralēlām darba plūsmām vai apakšsistēmām AFIS ietvaros.

Atsevišķām tiesībaizsardzības vai robežkontroles darbībām būs nepieciešams atbildes laiks, kas nepārsniedz 30 sekundes, taču konsulārajā pārstāvniecībā atbildes laiks var būt pat līdz 5 minūtēm.

Kontrolētās situācijās policijas iecirknī noteiktais atbildes laiks var būt līdz 10 minūtēm. Ir svarīgi izvērtēt nodrošināto darba apjomu šajos izmantošanas gadījumos un noteikt prioritātes pieprasījumu apstrādē. To ierakstu skaitu, ar kuriem tiek veikta salīdzināšana, var samazināt, izmantojot filtrus, piemēram, attiecībā uz vecumu un dzimumu, un tādējādi uzlabot atbildes laiku.

Visbeidzot, attiecībā uz SIS AFIS būs jāveic SIS II tiesību instrumentos noteiktās izvērtēšanas un ziņojumu sniegšanas procedūras.

4. IETEIKUMI

Iepriekšējās nodaļās ir apstiprināts, ka AFIS tehnoloģija ir gatava un pieejama. Papildus tam Komisija uzskata, ka ir nepieciešams apsvērt 19 turpmāk minēto ieteikumu īstenošanu, lai sniegtu atbalstu AFIS veiksmīgai izvietošanai un izmantošanai SIS.

1.Nepieciešamība iegūt papildu statistiku — attiecībā uz informācijas par personām pieprasījumu skaitu gadā un to darbības kontekstu, lai precīzi novērtētu AFIS apjomu un apstrādes spējas.

2.Paraugprakses veicināšana — attiecībā uz SIS AFIS, pamatojoties uz valsts AFIS izstrādē un pārvaldībā iegūtajām zināšanām.

3.Kopīgs apmaiņas standarts — NIST konteineri nodrošina atbilstošu pamatu pirkstu nospiedumu datu apmaiņai. Ir jāizstrādā automātiska ieviešanas pārbaude.

4.Prīmes mehānisma un SIS II papildināmība — lai izvairītos no pārklāšanās, ir jānoskaidro Prīmes mehānisma un SIS AFIS savstarpējā papildināmība.

5.Specializētas apakšsistēmas — ņemot vērā, ka izmantošanas gadījumi ir atšķirīgi, jo īpaši apjoma un atbildes laika ziņā, būtu jāapsver paralēlas darba plūsmas vai specializētas apakšsistēmas.

6.Augstas kvalitātes ierakstu reģistrēšanas process — ierakstu reģistrēšanas posmā priekšroka būtu dodama tiešās skenēšanas ierīcēm un pieredzējušiem darbiniekiem.

7.Vairāku datu kopu uzglabāšana — saliktu kopu sakritības noteikšanas stratēģiju atbalstam.

8.Kontrolēta datu kopu pārsūtīšana — SIS AFIS ir jāpieņem citās sistēmās sagatavoti pirkstu nospiedumi, ja vien brīdinājumā ietvertajā datu kopā tiek saglabāti šo sistēmu parametri.

9.Datu ieguves punktu kvalitāte:

a)darbinieka veikta uzraudzība — atbilstoša apmācība par reģistrēšanu;

b)atbilstošs sensors — priekšroka dodama tiešās skenēšanas ierīcēm;

c)uzlabota grafiskā lietotāja saskarne (GUI) — ar mērķi nodrošināt reāllaika atgriezenisko saiti par iegūtajiem datiem;

d)pienācīga mijiedarbība ar lietotāju — reģistrēšanas procesam jābūt lietotājdraudzīgam;