Priekšlikums Padomes lēmums par Eiropas Savienības un Zālamana salu partnerattiecību nolīguma noslēgšanu zivsaimniecības nozarē /* COM/2010/0177 galīgā redakcija - NLE 2010/0094 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 22.4.2010 COM(2010)177 galīgā redakcija 2010/0094 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības un Zālamana salu partnerattiecību nolīguma noslēgšanu zivsaimniecības nozarē PASKAIDROJUMA RAKSTS Pamatojoties uz pilnvarojumu, kuru Komisijai piešķīrusi Padome, Kopiena un Zālamana salas ir apspriedušas un 2009. gada 26. septembrī parafējušas partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, ar kuru ES zvejniekiem iedala zvejas iespējas Zālamana salu zvejas zonā. Šo partnerattiecību nolīgumu kopā ar protokolu un tā pielikumiem noslēdza uz trīs gadiem, un tas ir pagarināms. Minētā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas Kopienas un Zālamana salu partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē par zveju pie Zālamana salām, kurš stājās spēkā 2006. gada 9. oktobrī. Komisija savu nostāju sarunās formulēja, pamatojoties arī uz novērtējumu, kuru veica neatkarīgi eksperti. Jaunā partnerattiecību nolīguma mērķis ir stiprināt sadarbību starp Eiropas Savienību un Zālamana salām, kā arī veicināt partnerattiecību struktūras attīstību, kurā abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Zālamana salu zvejas zonā. Puses ir vienojušās sadarboties ar nolūku īstenot Zālamana salu pieņemto zivsaimniecības nozares politiku un šim mērķim uzsāk politisku dialogu par nepieciešamajām reformām. Atbilstoši protokolam finansiālā ieguldījuma apjoms gadā ir 400 000 euro, kas atbilst tālu migrējošo tunzivju sugu zvejas iespējām. 50 % šā finansiālā ieguldījuma pilnībā novirzīs Zālamana salu iestāžu noteikto zivsaimniecības politikas mērķu atbalstam un īstenošanai. Paredzētās zvejas iespējas ļauj zvejot četriem seineriem zvejai ar riņķvadiem. Zvejas iespējas kuģiem, kuri zvejo ar āķu jedām, nav apspriestas. Tomēr jaunajā protokolā ir ietverta klauzula, kas paredz iespēju ieviest jaunas zvejas iespējas, tostarp kuģiem zvejai ar āķu jedām, ja ir tāda nepieciešamība. ES kuģu īpašniekiem ir jāmaksā zvejas nodeva 13 000 euro apmērā par katru seineri zvejai ar riņķvadiem. Turklāt ES kuģu īpašnieki nodrošina, ka vismaz 25 % uz kuģa nodarbināto jūrnieku ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki, no kuriem priekšroka dodama Zālamana salu jūrniekiem, un sniedz ieguldījumu novērotāju programmā. Partnerattiecību nolīgumā turklāt paredzēta ekonomiskā, finansiālā, tehniskā un zinātniskā sadarbība zivsaimniecības nozarē, lai Zālamana salu zvejas zonā veicinātu atbildīgu zvejniecību, kas nodrošina zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un lai attīstītu Zālamana salu zivsaimniecības nozari. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei apstiprināt šā jaunā Eiropas Savienības un Zālamana salu partnerattiecību nolīguma noslēgšanu zivsaimniecības nozarē. 2010/0094 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS […] par Eiropas Savienības un Zālamana salu partnerattiecību nolīguma noslēgšanu zivsaimniecības nozarē EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[1], tā kā: 1. Pamatojoties uz Padomes 2009. gada 22. septembra lēmumu, ar kuru tā pilnvaro Komisiju Kopienas vārdā sākt sarunas par zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu ar Zālamana salām, Kopiena un Zālamana salas ir apspriedušas partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, ar kuru ES kuģiem iedala zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zivsaimniecību ir Zālamana salu suverenitātē vai jurisdikcijā. 2. Apspriešanās rezultātā 2009. gada 26. septembrī tika parafēts jauns partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē. 3. Pamatojoties uz Padomes [datums] Lēmumu XXX/2010[2], Eiropas Savienības un Zālamana salu partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē patlaban piemērojams provizoriski. 4. Šis nolīgums ir jānoslēdz, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo noslēdz Eiropas Savienības un Zālamana salu partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kura ir pilnvarota Eiropas Savienības vārdā sniegt nolīguma 18. pantā paredzēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Dienu, kurā stājas spēkā nolīgums, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS ZIVSAIMNIECĪBAS NOZARĒ starp Zālamana salām un Eiropas Kopienu EIROPAS KOPIENA, turpmāk – “Kopiena”, un Zālamana salu valdība, turpmāk – “Zālamana salas”, abas kopā turpmāk sauktas par “Pusēm”, IEVĒROJOT ciešo sadarbību un darba attiecības starp Kopienu un Zālamana salām, jo īpaši Kotonū nolīguma satvarā, kā arī Pušu kopējo vēlmi saglabāt un attīstīt šīs attiecības arī turpmāk; IEVĒROJOT Pušu vēlēšanos, pastiprināti sadarbojoties, veicināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu; ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un Apvienoto Nāciju Organizācijas nolīgumu attiecībā uz tālu migrējošo zivju krājumiem; APŅEMOTIES ievērot Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (turpmāk – “ WCPFC ”) lēmumus un saistošos ieteikumus; APZINOTIES to, cik svarīgi ir principi, kas ietverti Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ( FAO ) 1995. gada konferencē pieņemtajā Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksā; ATZĪSTOT Zālamana salu suverenās tiesības, saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju, Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada nolīgumu attiecībā uz tālu migrējošo zivju krājumiem un citiem starptautisko tiesību principiem un praksi, kā arī suverēnajām tiesībām attiecībā uz Zālamana salu EEZ dzīvo resursu izpēti, izmantošanu, saglabāšanu un apsaimniekošanu; APŅEMOTIES ar savstarpēji izdevīgu sadarbību veicināt atbildīgas zvejniecības uzlabošanu, lai nodrošinātu jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu ilgtermiņā un ilgtspējīgu izmantošanu; PĀRLIECĪBĀ par to, ka šai sadarbībai ir jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, nodrošinot politikas saskanību un pasākumu sinerģismu; APŅEMOTIES tādēļ sākt dialogu par Zālamana salās īstenoto zivsaimniecības politiku un noteikt piemērotākos līdzekļus šīs politikas faktiskai īstenošanai, kā arī uzņēmēju un sabiedrības iesaistei; VĒLOTIES pieņemt sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus, ar kādiem Kopienas kuģi var zvejot Zālamana salu ūdeņos un ar kādiem var saņemt Kopienas atbalstu atbildīgas zvejniecības veicināšanai minētajos ūdeņos; APŅEMOTIES panākt ciešāku ekonomisko sadarbību zivsaimniecībā un ar to saistītajās jomās un tādēļ dibināt un nostiprināt kopuzņēmumus, kuros iesaistās abu Pušu uzņēmumi, VIENOJAS PAR TURPMĀKO. 1. pants Priekšmets Ar šo nolīgumu paredz principus, noteikumus un procedūras šādās jomās: - ekonomiskā, finansiālā, tehniskā un zinātniskā sadarbība zivsaimniecības nozarē, lai Zālamana salu zvejas zonā ieviestu atbildīgu zvejniecību, kas nodrošina zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un lai attīstītu Zālamana salu zivsaimniecības nozari; - nosacījumi, ar kādiem Kopienas zvejas kuģi piekļūst Zālamana salu zvejas zonai; - zvejas kontroles kārtība Zālamana salu ūdeņos, lai nodrošinātu iepriekš minēto noteikumu un nosacījumu ievērošanu, lai zivju krājumu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi būtu efektīvi un lai novērstu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju; - uzņēmumu partnerība, kopējās interesēs izvēršot ekonomisku darbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītajās jomās. 2. pants Definīcijas Šajā nolīgumā 5. “Zālamana salu iestādes” ir Zālamana salu Zivsaimniecības un jūras ūdeņu resursu ministrija; 6. “Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija; 7. “Zālamana salu zvejas zona” ir ūdeņi, kas zvejniecības jomā ir Zālamana salu suverenitātē vai jurisdikcijā. Šajā nolīgumā paredzētā Kopienas kuģu zvejas darbība var notikt tikai zonās, kurās zvejot ir atļauts ar Zālamana salu tiesību aktiem; 8. “Kopienas kuģis” ir Kopienā reģistrēts zvejas kuģis, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu; 9. “kopuzņēmums” ir tirdzniecības uzņēmums, ko Zālamana salās dibinājuši abu Pušu kuģu īpašnieki vai valsts uzņēmumi, lai zvejotu vai veiktu ar zveju saistītas darbības; 10. “Apvienotā komiteja” ir šā nolīguma 9. pantā paredzētā komiteja, kuras sastāvā ir Kopienas un Zālamana salu pārstāvji; 11. “zveja” ir: i. zivju meklēšana, notveršana, zvejošana vai nozvejas izcelšana; ii. mēģinājumi meklēt, notvert, zvejot zivis vai izcelt nozveju; iii. iesaistīšanās citās darbībās, kuras veicot pastāv pamatota varbūtība atrast, notvert, nozvejot zivis vai izcelt nozveju; iv. zivju pievilināšanas ierīču vai ar tām saistīta elektroniska aprīkojuma, piemēram, radiobāku, izvietošana, meklēšana un savākšana; v. jebkurš pasākums jūrā, kas ir tieši saistīts ar jebkuras šā apakšpunkta i) līdz iv) punktā minētās darbības atbalstīšanu vai sagatavošanu; vi. jebkura cita jūras vai gaisa transportlīdzekļa izmantošana šā apakšpunkta i) līdz v) daļā minēto darbību veikšanai, izņemot ārkārtas gadījumus, kas skar kuģa komandas veselību un drošību vai kuģa drošību; 12. “zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, ko izmanto vai gatavojas izmantot zvejai, tostarp palīgkuģi, kravas kuģi un jebkuru citi kuģi, kas ir tieši iesaistīti minētajos zvejas pasākumos; 13. “zvejas reiss” ir periods no kuģa ienākšanas Zālamana salu EEZ līdz visas nozvejas vai nozvejas daļas izkraušanai krastā vai pārkraušanai uz citu kuģi; 14. “pārkraušana citā kuģī” ir noteiktā ostā vai jūrā notiekoša visas nozvejas vai nozvejas daļas pārvietošana no zvejas kuģa otrā kuģī; 15. “neparedzēti apstākļi” ir apstākļi, kuri nav dabas parādības, kurus Puses nespēj pienācīgi kontrolēt un kuri traucē zvejot Zālamana salu ūdeņos; 16. “ĀKK jūrnieki” ir jūrnieki no valstīm, kas nav Eiropas valstis un ir parakstījušas Kotonū nolīgumu. Tātad Zālamana salu jūrnieks ir ĀKK jūrnieks; 17. “Komisijas delegācija” ir Eiropas Komisijas delegācija Zālamana salās; 18. “kuģa īpašnieks” ir persona, kura ir juridiski atbildīga par attiecīgo zvejas kuģi; 19. “zvejas atļauja” ir tiesības veikt zvejas darbības noteiktā laika posmā, noteiktā apgabalā vai noteiktā zvejniecībā un saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. Šajā nolīgumā atsauce uz zvejas atļauju ir atsauce uz zvejas atļauju, kas izsniegta atbilstīgi Zālamana salu 1998. gada Zivsaimniecības aktam vai Padomes Regulai (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem. 3. pants Nolīguma īstenošanas principi un mērķi 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Zālamana salu zvejas zonā, ievērojot nediskriminēšanas principu attiecībā pret dažādām Zālamana salu zvejas zonas ūdeņos zvejojošajām flotēm un neierobežojot nolīgumus, ko ģeogrāfiskā reģiona robežās noslēgušas jaunattīstības valstis, tostarp savstarpējus zvejniecības nolīgumus. 2. Puses sadarbojas ar nolūku īstenot Zālamana salu pieņemto zivsaimniecības nozares politiku un uzsāk politisku dialogu par nepieciešamajām reformām, lai šo mērķi sasniegtu. Puses savstarpēji konsultējas, lai vienotos par iespējamajiem pasākumiem šajā jomā. 3. Puses turklāt sadarbojas, gan kopā, gan atsevišķi vērtējot saskaņā ar šo nolīgumu veikto pasākumu, programmu un darbību izpildi pirms to īstenošanas sākuma ( ex-ante ), to īstenošanas laikā un pēc to pabeigšanas ( ex-post ). 4. Puses apņemas nodrošināt šā nolīguma īstenošanu saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem, ievērojot zvejas resursu un/vai zivju krājuma stāvokli. 5. Zālamana salu un/vai ĀKK jūrnieku nodarbināšanu uz Kopienas kuģiem reglamentē ar Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kuru piemēro atbilstīgajiem darba līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 4. pants Zinātniskā sadarbība 1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Zālamana salas pastāvīgi pārrauga zvejas resursu stāvokli Zālamana salu zvejas zonā. 2. Pamatojoties uz attiecīgajās starptautiskajās zivsaimniecības nozares attīstības un vadības organizācijās pieņemtajiem saistošajiem ieteikumiem un rezolūcijām un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, Puses apspriežas šā nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai attiecīgā gadījumā pieņemtu pasākumus zvejas resursu, jo īpaši tādu, kas ietekmē Kopienas kuģu veiktās darbības, ilgtspējīgai pārvaldībai. 3. Puses apņemas tieši (arī apakšreģiona līmenī) vai kompetentās starptautiskajās organizācijās apspriesties par to, kā nodrošināt dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā, un par sadarbību attiecīgajās zinātniskās pētniecības jomās. 5. pants Kopienas kuģu piekļuve zvejniecībām Zālamana salu ūdeņos 1. Zālamana salas apņemas ļaut Kopienas kuģiem zvejot Zālamana salu zvejas zonā saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu un pielikumu. 2. Zvejas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, veic atbilstīgi Zālamana salu tiesību aktiem. Zālamana salu iestādes paziņo Kopienas iestādēm par visiem minētajos tiesību aktos un noteikumos izdarītajiem grozījumiem. Neskarot noteikumus, par kuriem Puses varētu vienoties, Kopienas kuģiem šie tiesību aktu grozījumi jāsāk ievērot vienu mēnesi pēc to paziņošanas. 3. Zālamana salas apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai faktiski piemērotu šā nolīguma protokolā paredzētos zvejas uzraudzības noteikumus. Kopienas kuģi sadarbojas ar Zālamana salu iestādēm, kas atbild par minēto uzraudzību. 4. Kopiena apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai tās kuģi ievērotu šā nolīguma noteikumus, kā arī Zālamana salu tiesību aktus, ar kuriem reglamentē zveju Zālamana salu zvejas zonā. 6. pants Zvejas nosacījumi un ekskluzivitātes klauzula 1. Kopienas kuģi var zvejot Zālamana salu zvejas zonā tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu Zālamana salu iestāžu izdota derīga zvejas atļauja. 2. Zālamana salu iestādes var izdot Kopienas kuģiem zvejas atļaujas spēkā esošajā protokolā neparedzētām zvejas kategorijām, kā arī izpētes zvejai. Tomēr šo atļauju izdošanai vajadzīgs abu Pušu labvēlīgs atzinums. 3. Kuģa zvejas atļaujas izdošanas kārtība, par Kopienas kuģi iekasējamās maksas un maksāšanas kārtība ir noteikta šā nolīguma protokola pielikumā. 7. pants Finansiālais ieguldījums 1. Kopiena piešķir Zālamana salām finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šā nolīguma protokolā un pielikumos paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Šim ieguldījumam ir divas savstarpēji saistītas daļas, proti: a) Kopienas kuģu piekļuve Zālamana salu zvejas zonai un zvejas resursiem, un b) Kopienas finansiāls atbalsts tādas valsts zivsaimniecības politikas īstenošanai, kuras pamatā ir atbildīga zvejniecība un zvejas resursu ilgtspējīga izmantošana Zālamana salu ūdeņos. 2. Finansiālā ieguldījuma daļu, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā, nosaka atkarībā no mērķiem, par kuriem Puses vienojas, ievērojot šā nolīguma protokolā paredzētos noteikumus, un kuri jāsasniedz ar Zālamana salu iestāžu noteiktās zivsaimniecības politikas un tās īstenošanai izstrādāto gada un daudzgadu programmu palīdzību. 3. Kopienas piešķirto finansiālo ieguldījumu izmaksā ik gadu, ievērojot šā nolīguma protokolā paredzēto maksāšanas kārtību un piemērojot šā nolīguma un minētā protokola noteikumus, ja maksājamās summas apjomu maina šādu iemeslu dēļ: a) neparedzēti apstākļi; b) Kopienas kuģiem iedalīto zvejas iespēju samazināšana, ko pēc abpusējas vienošanās veic, piemērojot attiecīgo krājumu pārvaldības pasākumus, kurus, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, uzskata par vajadzīgiem resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai; c) Kopienas kuģiem iedalīto zvejas iespēju palielināšana, ko pēc abpusējas vienošanās veic, ja – saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu – krājumu stāvoklis to ļauj; d) Zālamana salu zivsaimniecības politikas īstenošanai piešķirtā finansiālā atbalsta nosacījumu pārvērtēšana, ja tās pamatā ir Pušu konstatētie gada un daudzgadu programmu rezultāti; e) šā nolīguma darbības apturēšana saskaņā ar 13. pantu; f) šā nolīguma darbības izbeigšana saskaņā ar 14. pantu. 8. pants Uzņēmēju un sabiedrības sadarbības veicināšana 1. Puses atbalsta ekonomisku, zinātnisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītajās jomās. Puses apspriežas, lai saskaņotu dažādos iespējamos pasākumus. 2. Puses apņemas veicināt informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zvejas produktu saglabāšanas metodēm un rūpniecisko apstrādi. 3. Puses rada labvēlīgus apstākļus Pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbībai un ieguldījumiem labvēlīgas vides radīšanu. 4. Puses jo īpaši atbalsta kopuzņēmumu veidošanu, kas ir abpusēji izdevīga, un šādiem uzņēmumiem ir jāatbilst gan Zālamana salu, gan Kopienas tiesību aktu prasībām. 9. pants Apvienotā komiteja 1. Šā nolīguma izpildes uzraudzībai un pārbaudei izveido Apvienoto komiteju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas: a) pārrauga šā nolīguma izpildi, interpretāciju, īstenošanu un piemērošanas pareizību; b) uzrauga un novērtē šā partnerattiecību nolīguma izpildes devumu Zālamana salu zivsaimniecības politikas īstenošanā; c) nodrošina nepieciešamo saziņu Puses interesējošajos jautājumos, kas saistīti ar zivsaimniecību; d) darbojas kā forums izlīguma panākšanai strīdos par šā nolīguma interpretēšanu, īstenošanu vai piemērošanu; e) vajadzības gadījumā no jauna novērtē zvejas iespēju apjomu un līdz ar to – finansiālā ieguldījuma apjomu; f) vajadzības gadījumā pielāgo zvejas piepūles aprēķināšanas modalitātes, ņemot vērā nosacījumus, ko piemēro reģionālā līmenī, piemēram, kuģu dienu sistēmu ( Vessels Day Scheme ); g) veic citas funkcijas, par kurām Puses savstarpēji vienojas, tostarp funkcijas saistībā ar nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanu. 2. Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā pārmaiņus Zālamana salās un Kopienā vai citā vietā, par kuru Puses vienojas, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja pulcējas ārkārtas sanāksmē. Vajadzības gadījumā, ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja savus lēmumus var pieņemt rakstiskas procedūras veidā. 10. pants Piemērošanas ģeogrāfiskais apgabals Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Zālamana salu teritorijā. 11. pants Nolīguma termiņš Šo nolīgumu piemēro trīs gadus, sākot no tā spēkā stāšanās dienas; to automātiski pagarina uz turpmākiem tikpat ilgiem periodiem, ja vien šā nolīguma darbība nav izbeigta saskaņā ar 14. pantu. 12. pants Strīdu izšķiršana Puses savstarpēji apspriežas par strīdiem attiecībā uz šā nolīguma interpretāciju, īstenošanu vai piemērošanu. 13. pants Nolīguma darbības apturēšana 1. Saskaņā ar 12. pantu pēc vienas Puses pieprasījuma šā nolīguma darbību var apturēt, ja radušās nopietnas nesaskaņas par tajā paredzēto noteikumu piemērošanu. Lai nolīguma darbību apturētu, attiecīgajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas Puses apspriežas, lai nesaskaņas atrisinātu izlīgstot. 2. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 7. pantā, samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no nolīguma darbības apturēšanas ilguma. 14. pants Nolīguma izbeigšana 1. Jebkura no Pusēm var izbeigt šā nolīguma darbību, ja rodas neparedzēti apstākļi, piemēram, ja ir samazinājušies attiecīgie krājumi vai ja ir konstatēts, ka samazinājušās zvejas iespējas, ko Zālamana salas iedalījušas Kopienas kuģiem, vai ja Puses nepilda apņemšanos apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju. 2. Ja kāda no Pusēm vēlas izbeigt šā nolīguma darbību, tā vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā vai katra nākamā termiņa beigām rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu. 3. Ar 2. punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriedes. 4. Šā nolīguma 7. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu gadam, kurā tiek izbeigta šā nolīguma darbība, samazina samērīgi un proporcionāli laikam. 15. pants Protokols un pielikums Protokols un pielikums ir šā nolīguma neatņemama daļa. 16. pants Piemērojamie valsts tiesību akti Kopienas zvejas kuģu darbības Zālamana salu ūdeņos reglamentē Zālamana salās piemērojamie tiesību akti, ja vien nolīgumā vai šajā protokolā, tā pielikumā un pielikuma papildinājumos nav noteikts citādi. 17. pants Atcelšana Minētā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas Kopienas un Zālamana salu partnerattiecību nolīgumu par zveju pie Zālamana salām, kurš stājās spēkā 2006. gada 9. oktobrī. 18. pants Stāšanās spēkā Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses rakstveidā viena otrai paziņo par šim nolūkam vajadzīgo attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanu, tas ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un katrs tā teksts ir vienlīdz autentisks. Protokols, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu atbilstoši Eiropas Kopienas un Zālamana salu nolīgumam par laika posmu no 2009. gada 9. oktobra līdz 2012. gada 8. oktobrim 1. pantsPiemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Zālamana salas piešķir gada zvejas iespējas Kopienas tunzivju zvejas kuģiem, kā to paredz nolīguma 5. pants, saskaņā ar Zālamana salu Tunzivju Valsts pārvaldības plānu, un minēto iespēju skaits atbilst skaitam, ko paredz Palau Vienošanās par zvejniecību, kurās izmanto riņķvadus, pārvaldību Klusā okeāna rietumu daļā, turpmāk – “Palau Vienošanās”. 2. Zvejas iespējas, kas no 2009. gada 9. oktobra uz trim gadiem paredzētas saskaņā ar nolīguma 5. pantu tālu migrējošo zivju sugām (sugām, kas minētas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijas 1. pielikumā) nosaka šādi: - seineri zvejai ar riņķvadiem: 4 kuģi. 3. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4. un 5. pantam. 4. Kuģi, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu, Zālamana salu zvejas zonā var zvejot tikai tad, ja tiem ir zvejas atļauja, ko izdevušas Zālamana salu iestādes saskaņā ar šo protokolu un tam pievienotajā pielikumā aprakstīto kārtību. 2. pantsFinansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Nolīguma 7. pantā minēto finansiālo ieguldījumu veido laikposmam, kas minēts 1. panta 2. punktā: a. ikgadēja summa 260 000 euro apmērā, kas gadā atbilst 4000 tonnu lielam atskaites daudzumam, un b. īpaša ikgadēja summa 140 000 euro apmērā, kas paredzēta Zālamana salu zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai. Šī īpašā summa ir nolīguma 7. pantā definētā vienreizējā finansiālā ieguldījuma neatņemama daļa. 2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 6. un 7. pantam. 3. Šā panta 1. punktā minēto kopējo summu (jeb 400 000 euro) Kopiena izmaksā ik gadu šā protokola piemērošanas laikā. 4. Ja kopējais daudzums, kuru Kopienas kuģi nozvejojuši Zālamana salu zvejas zonā, pārsniedz atskaites daudzumu, katra nozvejotā papildu tonna ikgadējā finansiālā ieguldījuma apmēru palielina par 65 euro. Tomēr summa, ko Kopiena izmaksā gadā, nedrīkst pārsniegt 3. punktā norādītās summas (jeb 800 000 euro) divkāršotu apjomu. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā. 5. Šā panta 1. punktā noteikto finansiālo ieguldījumu izmaksā vēlākais 2010. gada 1. decembrī par pirmo gadu un vēlākais protokola spēkā stāšanās gadadienā par turpmākajiem gadiem. 6. Atbilstīgi šā protokola 7. pantam lēmumus par minēto līdzekļu sadali pieņem saskaņā ar Zālamana salu finanšu instrukcijām, un līdzekļu izmantošana ir ekskluzīvā Zālamana salu iestāžu kompetencē. 7. Šajā pantā paredzēto maksājumu summas ieskaita tikai vienā Zālamana salu Valsts kases bankas kontā, kurš atvērts Zālamana salu Centrālajā bankā un kura rekvizītus Kopienai paziņo Zālamana salu iestādes. 3. pantsSadarbība atbildīgas zvejniecības nodrošināšanai un zinātniskā sadarbība 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Zālamana salu zvejas zonā, pamatojoties uz nediskriminēšanas principu attiecībā pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos. 2. Šā protokola darbības laikā Kopiena un Zālamana salas pastāvīgi pārrauga zvejas resursu stāvokli Zālamana salu zvejas zonā. 3. Puses apņemas veicināt sadarbību, kas atbildīgas zvejniecības jomā notiek apakšreģiona mērogā, konkrēti Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijā (turpmāk tekstā “ WCPFC ”) vai jebkurā citā kompetentā apakšreģionālajā vai starptautiskajā organizācijā. 4. Saskaņā ar nolīguma 4. pantu un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, Puses apspriežas nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai attiecīgā gadījumā vienotos par pasākumiem zvejas resursu, jo īpaši tādu, kas ietekmē Kopienas kuģu darbību, ilgtspējīgai pārvaldībai. 4. pantsZvejas iespēju pārskatīšana pēc vienošanās 1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ja Palau Vienošanās dalībnieku gada sanāksmes secinājumi un Klusā okeāna Kopienas sekretariāta veikto ikgadējo krājumu novērtējums apstiprina to, ka šāds palielinājums neapdraudēs Zālamana salu resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina. 2. Ja Puses vienojas samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina. 5. pants Citas zvejas iespējas 1. Ja Kopienas kuģi vēlas saņemt 1. pantā neminētas zvejas iespējas, Puses vienojas par jauno zvejas iespēju iedalīšanas nosacījumiem un, ja vajadzīgs, izdara grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā. 2. Puses var veikt kopīgus izpētes zvejas reisus Zālamana salu zvejas zonā saskaņā ar Pušu izveidotas zinātniskās apspriedes atzinumu. Tādēļ pēc vienas Puses pieprasījuma Puses apspriežas un katrā atsevišķā gadījumā pieņem lēmumu par jauniem zvejas resursiem, nosacījumiem un citiem attiecīgajiem parametriem. 3. Izpētes zveju Puses veic saskaņā ar abpusēji pieņemtajiem zinātniskajiem un administratīvajiem parametriem. Izpētes zvejas atļaujas izdod izmēģinājuma nolūkā, to ilgumu un sākotnējo datumu nosakot saskaņā ar Pušu savstarpēju vienošanos. 4. Ja izpētes zvejas reisu rezultātus Puses atzīst par labvēlīgiem, tad, vienlaikus rūpējoties par ekosistēmu un jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, Kopienas kuģiem uz laiku līdz šā protokola piemērošanas beigām, ievērojot pieļaujamo zvejas piepūli, var iedalīt jaunas zvejas iespējas saskaņā ar šā protokola 4. pantā paredzēto procedūru. Rezultātā finansiālo ieguldījumu attiecīgi palielina un aprēķina, pamatojoties uz abpusēji saskaņotu formulu. 6. pantsFinanšu ieguldījuma maksājuma apturēšana un pārskatīšananeparedzētu apstākļu gadījumā 1. Ja rodas neparedzēti apstākļi, kuri nav dabas parādības un traucē zvejot Zālamana salu ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ), Eiropas Kopiena var pārtraukt 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumus. 2. Lēmumu par maksājumu pārtraukšanu 1. punktā paredzētajos gadījumos pieņem pēc Pušu apspriešanās, kas notikusi vēlākais divus mēnešus pēc jebkuras Puses pieprasījuma, un ar nosacījumu, ka Eiropas Kopiena ir izmaksājusi visas summas, kuras pienācās izmaksāt līdz maksājumu pārtraukšanas dienai. 3. Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz Puses pēc apspriešanās ir vienojušās par to, ka zveju traucējošie apstākļi vairs nepastāv un/vai ka ir iespējams zveju atsākt. 4. Derīguma termiņu zvejas atļaujām, kuras izdotas Kopienas kuģiem un kuru darbība tiek apturēta, tiklīdz ir pārtraukti finansiālā ieguldījuma maksājumi, pagarina uz laiku, kas atbilst zvejas darbību pārtraukuma ilgumam. 7. pantsAtbildīgas zvejniecības veicināšana Zālamana salu ūdeņos 1. 50 % šajā protokolā noteiktā finansiālā ieguldījuma ik gadu novirza to mērķu atbalstam un īstenošanai, kurus nosaka Zālamana salu iestāžu zivsaimniecības politika un apstiprinājušas abas Puses, pamatojoties uz turpmāk sīki aprakstīto kārtību. Atbilstošo summu Zālamana salas pārvalda, ievērojot Pušu savstarpējo vienošanos, saskaņā ar konkrētā laika posma prioritātēm, kas noteiktas Zālamana salu zivsaimniecības politikā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares, izvirzīto mērķu un saistīto gada un daudzgadu programmu pārvaldību, kā paredzēts 2. punktā. 2. Pēc Zālamana salu priekšlikuma un lai īstenotu iepriekšējā punkta noteikumus, iespējami drīz, bet vēlākais trīs mēnešus pēc šā protokola stāšanās spēkā, Kopiena un Zālamana salas nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās izpildes noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem: a) gada un daudzgadu pamatnostādnes par to, kā izmantot 1. punktā minēto finansiālā ieguldījuma procentuālo daudzumu konkrētā gadā plānotajām iniciatīvām; b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai ar laiku nodrošinātu atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zvejniecību, ņemot vērā Zālamana salu prioritātes zivsaimniecības politikas jomā vai citas politikas jomā, kas saistīta ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības veicināšanu vai ietekmē to; c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras. 3. Tomēr Puses vienojas īpašu vērību veltīt visiem atbalsta pasākumiem Okeāna tunzivju zvejniecības stratēģijas ieviešanas jomā. 4. Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā. 5. Ik gadu Zālamana salas lemj par to, kādu daļu no 1. punktā minētajam procentuālajam daudzumam atbilstošajām summām piešķirt daudzgadu programmas īstenošanai. Protokola piemērošanas pirmajā gadā par līdzekļu iedalīšanu Kopiena jāinformē iespējami drīz un jebkurā gadījumā, pirms Apvienotajā komitejā ir notikusi nozares daudzgadu programmas apstiprināšana. Par līdzekļu iedalīšanu katram nākamajam gadam Zālamana salas paziņo Kopienai vēlākais 45 dienas pirms šā protokola gadskārtas datuma. 6. Ja nozares daudzgadu programmas īstenošanas rezultātu kopīgais gadskārtējais novērtējums nodrošina attiecīgu pamatojumu, Eiropas Kopiena var koriģēt summu, kas šā protokola 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma ietvaros tiek novirzīta Zālamana salu zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai, un šādi panākt, lai programmas īstenošanai iedalīto finanšu līdzekļu faktiskais apmērs atbilstu šīs programmas īstenošanas rezultātiem. 7. Kopiena patur tiesības apturēt šā protokola 2. panta 1. punkta trešajā daļā paredzētā īpašā ieguldījuma izmaksu, ja rezultāti, kas iegūti, sākot ar protokola piemērošanas pirmo gadu, izņemot ārkārtas un attiecīgi pamatotus gadījumus, pēc Apvienotajā komitejā izdarītā novērtējuma neatbilst programmai. 8. pantsStrīdi un protokola piemērošanas apturēšana 1. Visus Pušu strīdus par šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm apspriežoties nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, kuru vajadzības gadījumā sapulcina ārkārtas sanāksmē. 2. Neierobežojot 9. panta noteikumus, protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja Pušu strīdu uzskata par nopietnu un apspriedēs Apvienotajā komitejā, kā paredzēts 1. punktā, nav panākts izlīgums. 3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. 4. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja tas izdodas, šā protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atbilstīgi laikposmam, kurā šā protokola piemērošana bija apturēta. 9. pantsProtokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā Ievērojot šā protokola 6. panta noteikumus, ja Kopiena neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, šā protokola darbību var apturēt ar šādiem nosacījumiem: a) Zālamana salu iestādes paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Pēdējā veic nepieciešamo pārbaudi un, ja vajadzīgs, veic maksājumu ne vēlāk kā 60 darbdienās pēc paziņojuma saņemšanas dienas; b) ja nav veikts maksājums vai nav attiecīga maksājuma neesamības pamatojuma šā protokola 2. panta 5. punktā noteiktajā termiņā, Zālamana salu iestādēm ir tiesības apturēt protokola piemērošanu. Par šādu darbību tās tūlīt informē Eiropas Komisiju; c) protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums. 10. pants Valsts tiesību akti Kopienas zvejas kuģu darbības Zālamana salu ūdeņos reglamentē Zālamana salās piemērojamie tiesību akti, ja vien nolīgumā, šajā protokolā, tā pielikumā un papildinājumos nav noteikts citādi. 11. pantsPārskatīšanas klauzula 1. Ja krasi mainās politiskās pamatnostādnes, kas noteica šā protokola noslēgšanu, viena no Pusēm var pieprasīt šo noteikumu pārskatīšanu, lai izdarītu tajos grozījumus. 2. Ieinteresētā Puse rakstveidā paziņo otrai Pusei par nodomu panākt šā protokola grozīšanu. 3. Vēlākais 60 darbdienas pēc paziņošanas abas Puses apspriežas. Ja vienošanos attiecībā uz noteikumu pārskatīšanu nepanāk, ieinteresētā Puse saskaņā ar šā protokola 14. pantu protokola piemērošanu var izbeigt. 12. pantsAtcelšana Šis protokols un tā pielikumi atceļ un aizstāj Eiropas kopienas un Zālamana salu zvejniecības protokolu par zveju Zālamana salu ūdeņos, kas stājās spēkā 2006. gada 9. oktobrī. 13. pants Piemērošanas ilgums Šo protokolu un tā pielikumus piemēro trīs gadus, sākot no 2009. gada 9. oktobra, ja protokola piemērošana nav izbeigta saskaņā ar 14. pantu. 14. pantsProtokola piemērošanas izbeigšana Protokola piemērošanas izbeigšanā ieinteresētā Puse vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstveidā paziņo otrajai Pusei par nodomu izbeigt protokola piemērošanu. Pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos. 15. pantsStāšanās spēkā 1. Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. 2. To piemēro no 2009. gada 9. oktobra. PIELIKUMS NOSACīJUMI, KAS REGLAMENTē KOPIENAS KUģU ZVEJAS DARBīBAS ZāLAMANA SALU ZVEJAS ZONā I nodaļa Zvejas atļauju pieprasīšanas un izdošanas kārtība 1. iedaļa Zvejas atļauju izdošana 1. Tikai zvejot tiesīgi kuģi var saņemt atļauju, lai zvejotu Zālamana salu zvejas zonā. 2. Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz zvejas kapteinim vai kuģa kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Zālamana salās. No Zālamana salu iestāžu puses nedrīkst būt nekādu pretenziju, arī attiecībā uz iepriekšējo saistību izpildi, veicot zveju Zālamana salās saskaņā ar zvejas nolīgumiem, kas ir noslēgti ar Kopienu. 3. Visiem Kopienas kuģiem, kas pieprasa atļauju, jāizmanto Zālamana salās rezidējoša aģenta pārstāvniecība. Šā aģenta vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese jānorāda zvejas atļaujas pieteikumā. 4. Atbilstošās Kopienas iestādes vismaz 20 darbdienas pirms vēlamā atļaujas derīguma termiņa sākuma elektroniskā veidā iesniedz Zālamana salu zvejniecības un jūras resursu ministrijas pastāvīgajam sekretāram (turpmāk – “Pastāvīgais sekretārs”) pieteikumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu, iesniedzot pieteikuma kopiju Eiropas Komisijas delegācijai Zālamana salās (turpmāk – “Komisijas delegācija”). 5. Pieteikumus iesniedz Pastāvīgajam sekretāram, izmantojot veidlapu, kuras paraugs pievienots 1. papildinājumā. 6. Zālamana salu iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu saistībā ar zvejas atļaujas pieteikumu saņemto datu konfidencialitāti. Šos datus izmanto vienīgi saistībā ar Zivsaimniecības nolīguma īstenošanu. 7. Visiem zvejas atļaujas pieteikumiem pievieno šādus dokumentus: - zvejas atļaujas pieteikumā norāda aģenta vārdu un uzvārdu vai nosaukumu un adresi; - pierādījums par vienotas likmes avansa maksājuma nokārtošanu uz atļaujas derīguma termiņa laiku; - citi dokumenti vai apliecinājumi, kas vajadzīgi saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kurus atbilstīgi protokolam piemēro attiecīgā tipa kuģiem. 8. Atļaujas maksu iemaksā Pastāvīgā sekretāra norādītajā kontā (valsts ieņēmumu konts Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā). 9. Šīs maksas ietver visas valsts un vietējās maksas, izņemot ostas nodokļus un maksas par pakalpojumiem. 10. Visiem kuģiem zvejas atļaujas izdod 20 darbdienās pēc tam, kad Pastāvīgais sekretārs ir saņēmis visus 6. punktā minētos dokumentus, un kuģu īpašnieki vai viņu aģenti atļaujas saņem ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību. 11. Ja zvejas atļauju paraksta laikā, kad Eiropas Komisijas delegācijas biroji nedarbojas, atļauju nosūta tieši kuģa aģentam, Komisijas delegācijai nosūtot atļaujas kopiju. 12. Zvejas atļaujas izdod konkrētam kuģim, un tās nevar izmantot citi kuģi. 13.1. Pēc Eiropas Kopienas pieteikuma, ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, kuģa zvejas atļauju atceļ un izdod jaunu atļauju citam tāda paša tipa kuģim, kas minēts protokola 1. pantā. 13.2. Uz šīs iedaļas 13. punkta 1. apakšpunktā minēto attiecas 1. iedaļas 2. punkta nosacījumi bez papildu maksas piemērošanas. 13.3. Iesniedzot pieteikumu jaunai zvejas atļaujai, tā zvejas kuģa īpašnieks, kura zvejas atļauja ir atcelta, vai tā aģents atdod anulēto zvejas atļauju Zālamana salu iestādēm ar Komisijas delegācijas starpniecību. 13.4. Šādā gadījumā, aprēķinot nozvejotos daudzumus, lai noteiktu, vai ir jāveic papildu maksājums, ņem vērā abu kuģu kopējo nozveju summu. 14. Jaunā zvejas atļauja stājas spēkā pēc Zālamana salu iestāžu paziņojuma nosūtīšanas kuģa operatoram/aģentam dienā, kad kuģa īpašnieks atdod anulēto zvejas atļauju Pastāvīgajam sekretāram. Komisijas delegācija tiek informēta par jaunās zvejas atļaujas izdošanu. 15. Zvejas atļaujai vienmēr jāatrodas uz kuģa. 16. Puses vienojas veicināt tādas zvejas atļauju sistēmas ieviešanu, kurā iepriekš minētās informācijas un dokumentu apmaiņa pilnībā notiek elektroniski. Puses vienojas veicināt drīzu papīra formāta zvejas atļauju nomaiņu pret elektronisku to ekvivalentu, piemēram, ar to kuģu sarakstu, kuriem atļauts zvejot Zālamana salu zvejas zonā, kā paredzēts šīs iedaļas 1. punktā. 2. iedaļaZvejas atļaujas izdošanas nosacījumi – maksas un avansa maksājumi 1. Zvejas atļaujas ir derīgas vienu gadu. Tās ir pagarināmas. 2. Maksa ir 35 euro par tonnu, kas nozvejota Zālamana salu zvejas zonā. 3. Zvejas atļaujas izdod pēc tam, kad valsts ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā ir iemaksātas šādas standarta summas: - 13 000 euro par katru tunzivju seineri; šī summa atbilst maksai par vienā gadā nozvejotu 371 tonnu tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju. 4. Dalībvalstis ik gadu vēlākais 15. jūnijā paziņo Eiropas Komisijai iepriekšējā gadā nozvejotos daudzumus, kurus apstiprinājuši šīs iedaļas 5. punktā minētie zinātniskie institūti. 5. Galīgo paziņojumu par maksām, kuras jāveic par n gadu, Eiropas Komisija sagatavo vēlākais n+1 gada 31. jūlijā, pamatojoties uz kuģu īpašnieku iesniegtajām nozvejas deklarācijām, kuras apstiprinājuši par nozvejas datu pārbaudi atbildīgie dalībvalstu zinātniskie institūti, piemēram, IRD (Institut de Recherche pour le Développement) , IEO (Instituto Español de Oceanografia) , IPIMAR (Instituto Português de Investigaçao Maritima) . Šo paziņojumu nosūta ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību. 6. Minēto paziņojumu vienlaikus nosūta Pastāvīgajam sekretāram un kuģu īpašniekiem. 7. Visus papildu maksājumus kuģu īpašnieki vēlākais n+1 gada 31. augustā nomaksā Zālamana salu iestādēm, pārskaitot maksājumus uz kontu, kas minēts šīs nodaļas 1. iedaļas 7. punktā, pamatojoties uz likmi 35 euro par tonnu. 8. Tomēr, ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka nekā šīs iedaļas 3. punktā paredzētais avansa maksājums, starpību kuģu īpašniekiem neatlīdzina. II nodaļa Zvejas zonas 1. Protokola 1. pantā minētajiem kuģiem ir atļauts veikt zvejas darbības Zālamana salu zvejas zonā, izņemot trīsdesmit (30) jūras jūdzes ap Galveno arhipelāgu ( MGA) un arhipelāgu un teritoriālos ūdeņus ap pārējiem arhipelāgiem. Pastāvīgais sekretārs pirms nolīguma spēkā stāšanās dara zināmas Galvenā arhipelāga A zonas ūdeņu un pārējo arhipelāgu ūdeņu (t. i., B zonas, C zonas, D zonas un E zonas ūdeņu) koordinātas. Pastāvīgais sekretārs ziņo Eiropas Komisijai par visām izmaiņām attiecībā uz minētajām slēgtajām zvejas zonām vismaz divus mēnešus pirms šo izmaiņu stāšanās spēkā. 2. Jebkurā gadījumā nekāda veida zveja nav atļauta trīs jūras jūdžu attālumā no ikvienas noenkurotas zivju pievilināšanas ierīces, par kuras atrašanās vietu informē, darot zināmas tās ģeogrāfiskās koordinātas. III nodaļa Nozvejas deklarēšanas kārtība 1. Kopienas kuģa reisa ilgums Zālamana salu zvejas zonā šā pielikuma vajadzībām ir definēts šādi: - laikposms starp datumu, kad kuģis ienāk Zālamana salu EEZ, un datumu x, kad kuģis pilnībā pārkrāvis nozveju vai jebkuru tās daļu krastā vai uz citu kuģi. 2. Pārbaudes vajadzībām visiem kuģiem, kuriem saskaņā ar nolīgumu ir atļauts zvejot Zālamana salu ūdeņos, gūtās nozvejas jādeklarē Zālamana salu iestādēs. Nozvejas deklarēšanas kārtība ir šāda: 2.1. Gadu ilgajā zvejas atļaujas derīguma termiņā šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 1. punkta nozīmē deklarācijās norāda katrā kuģa reisā Zālamana salu ūdeņos nozvejotos daudzumus. Deklarāciju oriģināleksemplāru 45 dienās pēc pēdējā reisa, kas veikts minētajā termiņā, nosūta Zālamana salu iestādēm, izmantojot fizisku datu nesēju. 2.2. Deklarācijas nosūta kā provizorisku ziņojumu 15 dienu laikā pēc reisa pabeigšanas. Šos ziņojumus nosūta pa faksu (+677 387 30 vai +677 381 06) vai pa elektronisko pastu (logsheets@fisheries.gov.sb). 2.3. Nozvejotos daudzumus kuģi deklarē attiecīgajā zvejas žurnāla veidlapā, kuras paraugs pievienots 2. papildinājumā. Laikposmus, kad kuģis neatrodas Zālamana salu ūdeņos, minētajā kuģa zvejas žurnālā atzīmē ar vārdiem “Ārpus Zālamana salu EEZ”. 2.4. Veidlapu aizpilda salasāmi, un to paraksta zvejas kapteinis/ kuģa kapteinis. 2.5. Lai varētu uzraudzīt krājumu stāvokli, deklarētajiem nozvejas datiem ir jābūt uzticamiem. 3. Šīs nodaļas noteikumu neievērošanas gadījumā Zālamana salu iestādēm ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu pabeigšanai apturēt pārkāpēja kuģa zvejas atļaujas darbību un kuģa īpašniekam piemērot sankcijas, ko paredz spēkā esošie Zālamana salu tiesību akti. Par to informē Eiropas Komisiju un karoga valsti. 4. Puses vienojas veicināt tādas sistēmas ieviešanu, kurā visas iepriekš aprakstītās informācijas un dokumentu apmaiņa notiek tikai elektroniski. Puses vienojas veicināt drīzu rakstiskās deklarācijas (zvejas žurnāls) nomaiņu pret deklarāciju elektroniskā (datnes) veidā. IV nodaļa Jūrnieku nodarbināšana 1. Kuģu īpašnieki, kuriem saskaņā ar šo nolīgumu ir izdota zvejas atļauja, veicina Zālamana salu pilsoņu praktiskās arodmācības programmas un darba tirgus uzlabošanu saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem un ierobežojumiem. 2. Tunzivju zvejas sezonas laikā Zālamana salu zvejas zonā kuģu īpašnieku nodarbināto jūrnieku vidū vismaz 25 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki, priekšroku dodot Zālamana salu jūrniekiem. Ja šos noteikumus neievēro, Zālamana salas attiecīgos kuģu īpašniekus var neuzskatīt par tiesīgiem saņemt zvejas atļauju saskaņā ar šā pielikuma I nodaļas 1. iedaļas noteikumiem. 3. Kuģu īpašniekiem ir jācenšas uzņemt uz kuģa vairāk Zālamana salu jūrnieku. 4. Kuģu īpašnieki var brīvi izvēlēties uz saviem kuģiem nodarbināmos jūrniekus no saraksta, ko izsniedz Pastāvīgais sekretārs. 5. Kuģa īpašnieks vai aģents Pastāvīgajam sekretāram dara zināmus to Zālamana salu jūrnieku vārdus, kuri ir pieņemti darbā uz attiecīgā kuģa, minot viņu funkciju kuģa komandā. 6. Uz Kopienas kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kā noteikts Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī uz diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 7. ĀKK valstu jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji, konsultējoties ar Pastāvīgo sekretāru. Katrs līguma parakstītājs saņem vienu līguma eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. 8. ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un jūrnieki, un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji. Tomēr ĀKK valstu jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par attiecīgo valstu kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un nekādā ziņā par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem. V nodaļa Tehniskie pasākumi Kuģiem ir jāievēro uz konkrēto reģionu attiecināmie Palau Vienošanās dalībnieku un/vai WCPFC , un/vai citu subreģionālo/reģionālo zvejniecības organizāciju pieņemtie pasākumi un ieteikumi par zvejas rīkiem un to tehniskajām specifikācijām, kā arī visi pārējie tehniskie pasākumi, kas piemērojami šo kuģu veiktajām zvejas darbībām. VI nodaļa Novērotāji 1. Iesniedzot pieteikumu atļaujas saņemšanai, par katru iesaistīto Kopienas kuģi valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā īpaši novērotāju programmas labā iemaksā 1500 euro. 2. Kuģi, kuriem saskaņā ar nolīgumu ir atļauts zvejot Zālamana salu ūdeņos, uzņem Zālamana salu iestāžu izraudzītus novērotājus, ievērojot šādus noteikumus: 2.1. pēc Zālamana salu iestāžu pieprasījuma Kopienas kuģi uzņem šīs organizācijas izraudzītu novērotāju, kura uzdevums ir pārbaudīt Zālamana salu ūdeņos nozvejotos daudzumus; 2.2. Zālamana salu iestāde izveido to kuģu sarakstu, uz kuriem jāuzņem novērotāji, un izraudzīto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Tiklīdz saraksti ir gatavi, tos nosūta Eiropas Komisijai, un turpmāk šādus sūtījumus veic ik pēc trim mēnešiem, ja saraksti šajā laikā ir tikuši atjaunināti; 2.3. Zālamana salu iestādes paziņo attiecīgajam kuģa īpašniekam vai viņa aģentam tā novērotāja vārdu un uzvārdu, kas izraudzīts uzņemšanai uz kuģa, šo paziņojumu sniedzot zvejas atļaujas izdošanas laikā vai vēlākais 15 dienas pirms plānotās novērotāja uzņemšanas. 3. Laiku, ko novērotāji pavada uz kuģa, nosaka Zālamana salu iestādes, bet parasti tam nav jābūt ilgākam par laiku, kas vajadzīgs, lai viņi veiktu savus pienākumus. Par šo laiku Zālamana salu iestādes informē kuģu īpašniekus vai to aģentus, darot zināmu to ieceltā novērotāja vārdu. Tomēr pēc Zālamana salu iestāžu īpaša pieprasījuma uz kuģa pavadāmo laiku var sadalīt vairākiem zvejas reisiem atkarībā no konkrētā kuģa reisa vidējā ilguma. Šādu pieprasījumu Zālamana salu iestādes veic tad, kad paziņo, kurš novērotājs izraudzīts darbam uz konkrētā kuģa. 4. Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un Zālamana salu iestādes vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotājus uzņem uz kuģa. 5. Novērotājus uzņem uz kuģa veidā, ko kuģu īpašnieki izvēlas, saņemot paziņojumu par izvēlētajiem kuģiem. 6. Divu nedēļu laikā un desmit dienas iepriekš attiecīgie kuģu īpašnieki paziņo, kurā ostā un datumā tie paredz uzņemt novērotājus uz kuģa. 7. Ja novērotājus uzņem uz kuģa ārzemju ostā, viņu ceļa izdevumus sedz kuģa īpašnieks. Ja kuģis, uz kura ir Zālamana salu novērotājs, iziet no Zālamana salu zvejas zonas, ir jāveic visi attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu iespējami drīzu novērotāja atgriešanos, un šīs atgriešanās izmaksas sedz kuģa īpašnieks. 8. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un neierodas arī turpmākajās 12 stundās pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šo novērotāju uz kuģa. 9. Novērotāji ir uzskatāmi par virsniekiem. Kamēr kuģis atrodas Zālamana salu ūdeņos, viņa uzdevumi ir šādi: 9.1. kuģa zvejas darbību novērošana; 9.2. zvejojošu kuģu atrašanās vietas koordinātu pārbaude; 9.3. bioloģisko paraugu ņemšana zinātniskajām programmām; 9.4. izmantoto zvejas rīku atzīmēšana; 9.5. zvejas žurnālā reģistrēto datu pārbaude attiecībā uz nozveju Zālamana salu ūdeņos; 9.6. piezvejas procentuālā apmēra pārbaude un komerciālo sugu zivju izmetumu daudzuma novērtēšana; 9.7. nozvejas datu (arī nozvejas un piezvejas daudzumu, kuri atrodas uz kuģa) paziņošana kompetentajai iestādei jebkādā piemērotā veidā. 10. Zvejas kapteinis /kuģa kapteinis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību viņa pienākumu izpildes laikā. 11. Novērotājiem dara pieejamas visas iekārtas, kas tiem nepieciešamas pienākumu veikšanai. Zvejas kapteinis/ kuģa kapteinis nodrošina novērotājam piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi novērotāja pienākumu izpildei, dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veikto zvejas darbību, tostarp zvejas žurnālam un navigācijas žurnālam, kā arī kuģa daļām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi. 12. Uz kuģa novērotāji: 12.1. veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņu ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zveju; 12.2. saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti. 13. Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs sagatavo ziņojumu par savu darbību, ko nosūta kompetentajām iestādēm, un šā ziņojuma eksemplāru nosūta Eiropas Komisijai. Viņš to paraksta zvejas kapteiņa/ kuģa kapteiņa klātbūtnē, un zvejas kapteinis/ kuģa kapteinis pēc saviem ieskatiem var ziņojumam pievienot vai likt pievienot, viņaprāt, būtiskas piezīmes, kuras zvejas kapteinis/ kuģa kapteinis paraksta. Ziņojuma kopiju novērotājs pirms nokāpšanas krastā nodod zvejas kapteinim/ kuģa kapteinim. 14. Kuģa īpašnieks sedz izmaksas par novērotāja uzturēšanos uz kuģa tādos pašos sadzīves apstākļos, kādos uzturas kuģa virsnieki, un ievērojot praktiskās iespējas, kas ir pieejamas uz kuģa. 15. Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic Zālamana salu iestādes. 16. Pusēm ir jācenšas apspriesties jautājumā par reģionālo un subreģionālo novērotāju programmas izstrādi, konsultējoties ar Zivsaimniecības foruma institūciju (FFA) un citām kompetentām reģionālajām zvejniecības organizācijām. VII nodaļa Kuģu identifikācija un noteikumu izpildes nodrošināšana 1. Zvejas drošības un drošības uz jūras labā visiem kuģiem piešķir pazīšanas un identifikācijas zīmes saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ( FAO ) apstiprinātajiem standartiem attiecībā uz zvejas kuģu pazīšanas un identifikācijas zīmēm. 2. Kuģa vārdam uz kuģa priekšgala un pakaļgala jābūt skaidri uzrakstītam ar drukātiem latīņu alfabēta burtiem. 3. Kuģus, kuru vārds un radio izsaukuma signāls vai signāla burti nav izvietoti, kā paredzēts noteikumos, var eskortā nogādāt uz Zālamana salu ostām turpmākai apstākļu noskaidrošanai. 4. Lai atvieglotu sakarus ar zvejas pārvaldības iestādēm, valdības pārraudzības un kārtības nodrošināšanas iestādēm, zvejas kapteinis/ kuģa kapteinis nodrošina pastāvīgu starptautiskās briesmu signāla un izsaukuma radio frekvences 2182 kHz (HF) un/vai starptautiskās drošības un izsaukuma radio frekvences 156,8 MHz (16. kanāls, VHF-FM) monitoringu. 5. Zvejas kapteinis/ kuģa kapteinis nodrošina, lai uz kuģa atrastos un vienmēr būtu pieejams nesen izdots un precīzs Starptautisko signālu kodu ( INTERCO ) izdevums. VIII nodaļa Sakari ar Zālamana salu patruļkuģiem Sakari starp kuģiem, kam ir zvejas atļauja, un valdības patruļkuģiem notiek, izmantojot šādus starptautiskos signālu kodus. Starptautiskie signālu kodi un to nozīme: L …………………………..Nekavējoties apstājieties SQ3 ……………………….Apstājieties vai samaziniet gaitu, vēlos uzkāpt uz jūsu kuģa QN ………………………..Nostājieties ar bortu pie mūsu kuģa labā borta QN1 ………………………Nostājieties ar bortu pie mūsu kuģa kreisā borta TD2 .……………………... Vai jūsu kuģis ir zvejas kuģis? C ………………………….Jā N ………………………….Nē QN ………………………..Mēs nevaram nostāties ar bortu pie jūsu kuģa QP …………………………Mēs nostāsimies ar bortu pie jūsu kuģa IX nodaļa Kontrole 1. Kuģa ieiešana zonā un iziešana no tās 1.1. Kopienas kuģi paziņo Zālamana salu iestādēm par plānoto ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā vai iziešanu no tās vismaz 24 stundas iepriekš. Turklāt kuģi deklarē uz kuģa esošo kopējo nozvejas apjomu pa sugām. 1.2. Ziņojot par iziešanu, kuģi informē arī par savas atrašanās vietas koordinātām un uz kuģa esošo nozvejas apjomu pa sugām. Šo informāciju ieteicams sniegt pa faksu (+677 387 30 vai +677 381 06), bet, ja tas nav iespējams, jo uz kuģa nav faksa aparāta, to dara, izmantojot e-pastu (logsheets@fisheries.gov.sb). 1.3. Kuģi, kas neievēro šīs prasības, tiks uzskatīti par kuģiem, kas zvejo, neievērojot zvejas atļaujas noteikumus un nosacījumus. 1.4. Izdodot zvejas atļauju, kuģiem paziņo arī attiecīgos faksa un tālruņa numurus un e-pasta adreses. 2. Kontroles procedūras 2.1. Zālamana salu zvejas zonā zvejojošo Kopienas kuģu zvejas kapteiņi/ kuģa kapteiņi atļauj uz kuģa ierasties jebkuram Zālamana salu ierēdnim, kas atbild par zvejas darbību inspekciju un kontroli, un atvieglo šo ierēdņu pienākumu izpildi. 2.2. Minētie ierēdņi neuzturas uz kuģa ilgāk, nekā nepieciešams pienākumu veikšanai. 2.3. Pēc katras veiktās inspekcijas un kontroles kuģa zvejas kapteinim/ kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecību. 3. Kuģa aizturēšana 3.1. Zālamana salu iestādes 24 stundu laikā informē karoga valsti un Eiropas Komisiju par visiem Zālamana salu zvejas zonā aizturētajiem Kopienas kuģiem un tiem piemērotajām sankcijām. 3.2. Tajā pašā laikā karoga valstij un Eiropas Komisijai iesniedz īsu ziņojumu par aizturēšanas iemesliem un apstākļiem. 4. Paziņojums par aizturēšanu 4.1. Kuģa zvejas kapteinis/ kuģa kapteinis paraksta Zālamana salu iestāžu sagatavoto aizturēšanas protokolu. 4.2. Šis paraksts neierobežo zvejas kapteiņa /kuģa kapteiņa tiesības un aizsardzības pasākumus, ko viņš var veikt saistībā ar iespējamo pārkāpumu. Ja zvejas kapteinis/ kuģa kapteinis atsakās parakstīt dokumentu, viņam rakstveidā jāpaskaidro atteikuma iemesls, un inspektors protokolā pievieno norādi “Paraksts atteikts”. 4.3. Zvejas kapteinis/ kuģa kapteinis ieved kuģi Zālamana salu iestāžu norādītajā ostā. Neliela pārkāpuma gadījumā Zālamana salu iestādes var atļaut aizturētajam kuģim turpināt zveju. 5. Konsultācijas aizturēšanas gadījumā 5.1. Pirms paredzēt iespējamos pasākumus attiecībā pret kuģa zvejas kapteini/ kuģa kapteini vai apkalpi, vai jebkādu darbību attiecībā uz kuģa kravu un aprīkojumu, izņemot darbības, kas paredzētas, lai savāktu pierādījumus par iespējamo pārkāpumu, vienas darba dienas laikā pēc iepriekš minētās informācijas saņemšanas notiek apspriede starp Eiropas Komisiju un Zālamana salu iestādēm; apspriedē ir iespējams piedalīties arī attiecīgās dalībvalsts pārstāvim. 5.2. Šajā sanāksmē Puses apmainās ar attiecīgajiem dokumentiem vai informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot apstākļus saistībā ar konstatētajiem faktiem. Kuģa īpašnieku vai viņa pārstāvi informē par sanāksmes rezultātiem un par pasākumiem, kas var tikt veikti aizturēšanas rezultātā. 6. Izlīgums pēc aizturēšanas 6.1. Pirms uzsākt tiesvedību, potenciālā pārkāpuma situāciju mēģina atrisināt izlīgstot. Šo procedūru pabeidz ne vēlāk kā 15 darbdienas pēc aizturēšanas. 6.2. Izlīguma gadījumā naudas soda lielumu nosaka saskaņā ar Zālamana salu tiesību aktiem. 6.3. Ja izlīgumu panākt nav iespējams un lieta ir jāiesniedz kompetentā tiesu iestādē, kuģa īpašnieks Zālamana salu iestāžu norādītajā valsts ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā iemaksā drošības naudu, kuras apmēru nosaka atkarībā no kuģa aizturēšanas izmaksām, kā arī no naudas soda un kompensācijas, kas jāmaksā pārkāpuma izdarītājam. 6.4. Kamēr tiesu darbi turpinās, drošības nauda ir neatceļama. To atbrīvo, ja tiesvedība beidzas bez notiesāšanas. Līdzīgā veidā, ja piespriestais naudas sods ir mazāks nekā iemaksātā drošības nauda, Zālamana salu iestādes atbrīvo attiecīgo summu starpību. 6.5. Kuģi atbrīvo un tā apkalpei atļauj atstāt ostu, ja: - ir izpildītas ārpustiesas noregulējumā paredzētās saistības vai; - ir iemaksāta 6. punkta 3. apakšpunktā minētā drošības nauda, kuru Zālamana salu iestādes ir pieņēmušas, līdz noslēdzas tiesvedība. 7. Kuģu satelītnovērošanas sistēma ( VMS ) Katram Kopienas kuģim ir jāatbilst reģionālajām VMS prasībām, kas konkrētajā laikposmā piemērojamas Zālamana salu EEZ. Uz katra Kopienas kuģa ir jābūt uzstādītai un apkalpotai FFA apstiprinātai mobilai pārraides ierīcei ( MTU ), kurai vienmēr jābūt pilnīgā darba kārtībā. 8. Pārkraušana citā kuģī 8.1. Visi Kopienas kuģi var pārkraut nozveju Zālamana salu ūdeņos, veicot to Zālamana salu norādītajās ostās. 8.2. Šo kuģu īpašniekiem vismaz 48 stundas iepriekš ir jāpaziņo Zālamana salu iestādēm šāda informācija: a) pārkraušanā citā kuģī iesaistīto zvejas kuģu vārds; b) pārvadātājkuģu vārds, SJO identifikācijas numurs un karoga valsts; c) pārkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās un sugu; d) pārkraušanas datums un vieta. 8.3. Ir aizliegta jebkura nozvejas pārkraušana citā kuģī, kas Zālamana salu ūdeņos netiek veikta norādītās ostās. Jebkurai personai, kas pārkāpj šo noteikumu, piemēro Zālamana salu likumos noteiktās sankcijas. 9. Kopienas kuģu zvejas kapteiņi/ kuģa kapteiņi, kas veic izkraušanu vai pārkraušanu kādā Zālamana salu noteiktā ostā, atļauj un atvieglo šo darbību kontroli, ko veic Zālamana salu inspektori. Pēc katras ostā veiktās inspekcijas un kontroles kuģa zvejas kapteinim/ kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecību. PAPILDINāJUMS I Zvejas atļaujas pieteikuma veidlapa II Kuģa zvejas žurnāls I papildinājums EK UN ZĀLAMANA SALU ZVEJNIECĪBAS NOLĪGUMS REĢISTRĀCIJAS UN ATĻAUJAS PIETEIKUMS ZĀLAMANA SALU ZVEJNIECĪBAS UN JŪRAS RESURSU DEPARTAMENTA Pastāvīgajam sekretāram | INSTRUKCIJAS | Uz pieteikuma OBLIGĀTI jānorāda iesniedzēja paraksts un datums, pretējā gadījumā pieteikums nav derīgs. | Jānorāda pilna pasta adrese. | Atbilstošajās vietās skaidri atzīmējiet (. | Izmantojiet metrisko sistēmu; norādiet mērvienības gadījumā, ja ir izmantota cita sistēma. | Pievienojiet nesen uzņemtu 6 × 8 collu izmēra krāsainu kuģa sānskata fotogrāfiju, kurā ir redzams kuģa vārds un reģistrācijas numurs. | Pievienojiet Zivsaimniecības foruma institūcijas (FFA) reģionālā reģistra un kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) sertifikāta kopijas. | Ja kuģis ir bijis iepriekš reģistrēts, norādiet šādu informāciju: | Reģionālās prasības: | Iepriekšējais kuģa vārds | FFA reģistrācijas numurs | Iepriekšējais reģistrācijas numurs | FFA VMS reģistrācijas numurs | Iepriekšējais starptautiskais radio izsaukuma signāls | ALC tips | Kuģa identifikācijas zīmes: | Kuģa vārds | Kuģa tips (atzīmējiet atbilstošo variantu) | Atsevišķs seineris zvejai ar riņķvadiem | Zivju kravas kuģis/saldētājkuģis | Meklētājkuģis | Kuģis zvejai ar āķu jedām | Bunkurēšanas kuģis | Cits | Kuģis zvejai ar makšķerēm un āķu jedām | Grupas seineris zvejai ar riņķvadiem | Norādiet tipu | Reģistrācijas valsts | Reģistrācijas numura valsts | Starptautiskais radio izsaukuma signāls | Kuģa īpašnieks: | Kuģa operators/fraktētājs: | Vārds, uzvārds vai nosaukums | Nosaukums | Adrese | Adrese | Kuģa kapteinis: | Zvejas kapteinis: | Vārds, uzvārds | Vārds, uzvārds | Adrese | Adrese | Operatīvā(-ās) bāze(-es): | Atļaujas termiņš: | Atzīmējiet atbilstošo atļaujas termiņu un norādiet vēlamo spēkā stāšanās datumu. | 1. osta/valsts | 1 gads | __________________________ | 2. osta/valsts | 6 mēneši | __________________________ | 3. osta/valsts | 3 mēneši | ___________________ | Atļautās zvejas zonas karogs/valsts | Cits (norādiet) | ___________________ | Kuģu specifikācijas: | Korpusa materiāls | Tērauds □ | Koks □ | Armēta plastmasa □ | Ja cits, norādiet | Būves gads | Bruto tilpība | Būves vieta | Lielākais garums | Komandas locekļu skaits | Galvenā dzinēja jauda (norādiet vienības) | Degvielas ietilpība (kilolitros) | Saldēšanas jauda diennaktī (atlasiet vairākus variantus, ja piemērojami): Metode Ražošanas jauda Temperatūra (c) (metriskajās tonnās/dienā) Sāls šķīdums (NaCl) BR □ ____________________________ ________________ Sāls šķīdums (CaCl) CB □ ____________________________ ________________ Gaisa plūsmas metode BF □ ____________________________ ________________ Gaisa virpuļu metode RC □ ____________________________ ________________ Ja cita, norādiet _______________ ____________________________ ________________ Uzglabāšanas iespējas (atlasiet vairākus variantus, ja piemērojami): Metode Ražošanas jauda Temperatūra (c) (kubikmetros) Ledus IC □ ____________________________ ________________ Atvēsināts jūras ūdens RW □ ____________________________ ________________ Sāls šķīdums (NaCl) BR □ ____________________________ ________________ Sāls šķīdums (CaCl) CB □ ____________________________ ________________ Gaisa virpuļu metode RC □ Ja cita, norādiet _______________ ____________________________ ________________ Aizpildiet atbilstošo A, B, C vai D variantu. A. Seineri zvejai ar riņķvadiem: Helikoptera reģ. Nr. _________________________________ Tīrais garums (metros)________________ Helikoptera modelis ___________________________________ Tīrais dziļums (metros)________________ Atbalsta kuģi: 1. kuģa vārds ___________________________________________ 1. kuģa tips__________________________ 2. kuģa vārds ___________________________________________ 2. kuģa tips__________________________ 3. kuģa vārds ___________________________________________ 3. kuģa tips__________________________ B. Kuģi zvejai ar makšķerēm un āķu jedām : Automātisko zvejas rīku skaits (0, ja tādu nav) __________ Ēsmas uzglabāšanas iespējas (atlasiet vairākus variantus, ja piemērojami) Cirkulācijas metode Ražošanas jauda (atzīmējiet atbilstošo variantu ar x) (kubikmetros) Dabīgā NN □ ____________________________ Cirkulācija CR □ ____________________________ Atdzesēšana RC □ ____________________________ C. Kuģi zvejai ar āķu jedām: Vidējais grozu skaits ____________________________ Galvenās auklas garums, km ______________ Vidējais grozu āķu skaits ____________________________ Galvenās auklas materiāls __________________________________ D. Atbalsta kuģi : Darbības veids (atlasiet vairākus variantus, ja piemērojami) Kravas saldētājkuģis □ Izlūkkuģis □ Enkurkuģis □ Apgādes/bāzes kuģis □ Ja cits, norādiet __________________________________________________________________________________ Atbalstītais(-ie) zvejas kuģis(-i) ________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________ Apliecinu, ka sniegtā informācija ir patiesa un pilnīga. Esmu informēts par pienākumu nekavējoties ziņot par visām izmaiņām sniegtajā informācijā un apzinos, ka neziņošana var negatīvi ietekmēt labu reputāciju FFA reģionālajā reģistrā. Šis pieteikums ir iesniegts saskaņā ar: Nolīguma nosaukums | Nolīguma spēkā stāšanās datums | Pieteikuma iesniedzējs: Kuģa īpašnieks, fraktētājs vai likumīgs aģents (norādiet pareizo) _________________________________ Pieteikuma iesniedzēja vārds, uzvārds/nosaukums | Tālrunis | Adrese | Fakss | E-pasts | Paraksts | Datums | II papildinājums PĀRSK: SPC / FFA , 1996. g. decembris ZVEJAS ŽURNĀLA LAPA KUĢIEM, KAS ZVEJO AR RIŅĶVADIEM KLUSĀ OKEĀNA DIENVIDU DAĻĀ ________ . LPP. NO ________ KUĢA VĀRDS | ZVEJAS ATĻAUJAS VAI LICENCES NUMURS(-I) | GADS | ZVEJAS UZŅĒMUMA NOSAUKUMS | FFA REĢIONĀLĀ REĢISTRA NUMURS | AĢENTS IZKRAUŠANAS OSTĀ | IZIEŠANAS OSTA | IZKRAUŠANAS OSTA | REĢISTRĀCIJAS VALSTS | FFA TIPA APSTIPRINĀTS ALC (JĀ/NĒ) | . DATUMS UN LAIKS JĀNORĀDA UTC/GMT FORMĀTĀ . SVARS JĀNORĀDA METRISKAJĀS TONNĀS | IZIEŠANAS DATUMS UN LAIKS | IERAŠANAS OSTĀ DATUMS UN LAIKS | REĢISTRĀCIJAS NUMURS REĢISTRĀCIJAS VALSTĪ | STARPTAUTISKAIS RADIO IZSAUKUMA SIGNĀLS | ZIVJU DAUDZUMS UZ KUĢA REISA SĀKUMĀ | ZIVJU DAUDZUMS UZ KUĢA PĒC IZKRAUŠANAS | MĒNESIS | DIENA | ZVEJAS DARBĪBAS KODS | 01:00 UTC VAI IEMETIENA POZĪCIJA | BARA PAVADOŅU KODS | ZVEJAS RĪKU IEMETIENA SĀKUMA LAIKS | PATURĒTĀ NOZVEJA | IZMETUMI | IZKRAUŠANA KONSERVĒŠANAI, UZGLABĀŠANAI AUKSTUMĀ, PĀRKRAUŠANAI PĀRVADĀTĀJA KUĢĪ VAI CITĀ KUĢĪ | TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Padomes lēmuma priekšlikums par Eiropas Savienības un Zālamana salu partnerattiecību nolīguma noslēgšanu zivsaimniecības nozarē 2. ABM / ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) 11. Jūrlietas un zivsaimniecība 1103. Starptautiskā zivsaimniecība un jūras tiesības 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas 110301: Starptautiski zvejniecības nolīgumi 11010404: Starptautiski nolīgumi zivsaimniecības jomā — Administratīvās pārvaldības izdevumi 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Eiropas Kopienas un Zālamana salu zivsaimniecības nolīguma protokola darbības termiņš izbeidzās 2009. gada 8. oktobrī. Jaunais protokols būs spēkā trīs gadus, proti, no 2009. gada 9. oktobra līdz 2012. gada 8. oktobrim. Protokolā noteikts finansiālais ieguldījums, zvejas kategorijas un nosacījumi ES kuģu veiktajām zvejas darbībām Zālamana salu zvejas zonā. 3.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 110301 | Oblig.[3] | Dif.[4] | Nē | Nekāda | Nekāda | Nr. 2 | 11010404 | Oblig. | Nedif.[5] | Nē | Nekāda | Nekāda | Nr. 2 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums f | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a + c + d + e + f | Sk. 12. un 13. zemsvītras piezīmi | 0,02513 | 0,4821 | 0,4821 | 0,46197 | 1,4513 | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu X Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[11] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu). 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus. ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: Piezīme. Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā. miljonos EUR (4 zīmes aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Budžeta pozīcija | Ieņēmumi | [Gads n] | [n + 1] | [n + 2] | [n + 3] | [n + 4] | a) nominālie ieņēmumi | b) ieņēmumu izmaiņas ( | (Precizēt katru attiecīgo budžeta ieņēmumu pozīciju; ja darbība ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, tabulai pievieno vajadzīgo rindu skaitu.) 4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā Gada vajadzības | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā — cilvēkresursi | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Šis jaunais zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums ir vajadzīgs, lai ļautu ES kuģiem iegūt ekskluzīvas tiesības uz tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zveju ar riņķvadiem Zālamana salu zvejas zonā. Galvenie jaunā protokola elementi ir šādi. - Zvejas iespējas : (atskaites daudzums 4000 tonnas tunzivju gadā, 4 tunzivju seineri) tiek iedalītas šādi: ( tunzivju seineri: Francijai — 25 %, Spānijai — 75 % - Ikgadējais finansiālais ieguldījums: EUR 400 000 - Kuģu īpašnieku veiktie avansa maksājumi un maksas [12]: EUR 35 — seineriem par tonnu Zālamana salu zvejas zonā nozvejotu tunzivju. Noteiktā ikgadējo avansa maksājumu summa ir EUR 13 000 vienam tunzivju seinerim. 5.2. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji ES un trešo valstu zivsaimniecības nozares nolīgumu apspriešanas un noslēgšanas galvenais mērķis ir uzturēt un saglabāt ES flotes, tai skaitā tāljūras kuģu, tradicionālās zvejas darbības un veidot partnerību, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus ES ūdeņiem, ņemot vērā vides, sociālos un ekonomiskos apsvērumus. Saistībā ar ABM nolīguma īstenošanas uzraudzībā izmantos šādus rādītājus: ( zvejas iespēju izmantojuma apmēra uzraudzība, ( nozvejas datu un nolīguma tirgus vērtības datu vākšana un analīze, ( ietekme uz nodarbinātību un pievienotā vērtība ES, ( ieguldījums ES tirgus stabilizēšanā, ( devums, kas palīdz sasniegt vispārējo mērķi — samazināt nabadzību Zālamana salās, tostarp ietekme uz nodarbinātību un infrastruktūras attīstību un valsts budžetam sniegtais atbalsts, ( tehnisko sanāksmju un Apvienotās komitejas sanāksmju skaits. 5.3. Īstenošanas metode (orientējoši) X Pārvalda centralizēti X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Komisija (Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts sadarbībā ar Eiropas Komisijas delegāciju Zālamana salās) nodrošinās regulāru nolīguma īstenošanas uzraudzību, jo īpaši uzņēmēju iesaistīšanās un nozvejas datu ziņā. 6.2. Novērtēšana Lai varētu sākt sarunas par jaunu protokolu, neatkarīgu konsultantu konsorcijs veica un 2009. gada augustā pabeidza padziļinātu 2006.–2009. gada protokola novērtējumu. 6.2.1. Retrospektīvs novērtējums Novērtējumā identificēti šādi aspekti, saistībā ar kuriem ES interesēs ir uzturēt partnerattiecības ar Zālamana salām zivsaimniecības nozarē: - atbilstoši Eiropas flotu vajadzībām zivsaimniecības nolīgums ar Zālamana salām palīdz saglabāt ES tunzivju zvejniecības dzīvotspēju Klusajā okeānā, - nolīguma protokols stiprina attiecīgās jomas dzīvotspēju Eiropā, ES kuģiem un ar šo kuģu darbību saistītajiem nozares segmentiem nodrošinot stabilu tiesisko vidi, - ar IATTC pieņemtajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem Klusā okeāna austrumu daļā samazināsies zvejas iespējas Atlantijas okeāna austrumu daļā (sezonāli zvejas liegumi) visām to kuģu flotēm, kuri zvejo ar riņķvadiem. Tāpēc ES kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadiem, būs jāizstrādā citas zvejošanas stratēģijas Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā, lai saglabātu to ekonomisko dzīvotspēju, - 2006. gadā Eiropas Kopiena pieņēma jaunu stratēģiju, lai stiprinātu partnerattiecības ar Klusā okeāna salām, tai skaitā mērķtiecīgākus pasākumus ilgtspējīgai dabas resursu apsaimniekošanai. Ar Zālamana salām noslēgtajā zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā šī stratēģija tiek atbalstīta, sniedzot papildu atbalstu valsts zivsaimniecības politikas īstenošanai, kas papildinās EAF reģionālās iniciatīvas, - Zaļajā grāmatā par kopējās zivsaimniecības politikas reformu uzsvērts, ka jāizpēta reģionāla līmeņa sadarbības iespējas, lai nodrošinātu ilgtspējību ārpus ES ūdeņiem, - ES stratēģijā ietilpst reģionālo zivsaimniecības pārvaldības organizāciju satvara stiprināšana, lai veicinātu pārvaldību zvejas jomā. Novērtējuma secinājumi attiecībā uz Zālamana salu interešu ievērošanu nolīgumā ir šādi: - Zālamana salām ir vajadzīgas ārvalstu valūtas rezerves, lai saglabātu makroekonomisko stabilitāti. Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētie garantētie ienākumi vismaz trīs gadu periodā segs daļu no valsts vajadzībām, - Zālamana salu zivsaimniecības ministrijai ir sarežģīti nodrošināt finansējumu, lai atbalstītu valsts zivsaimniecības politikas īstenošanu, un tā lielā mērā ir atkarīga no ārējā atbalsta, lai īstenotu ārvalstu finansētāju vadītās programmas. Jauns zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums ar ES palīdzēs vairāku gadu garumā nodrošināt valsts finansējumu politikas izstrādei, ko neatbalsta ārvalstu finansētāji, vai valsts ieguldījumu, kad tas nepieciešams. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Balstoties uz novērtēšanas pētījumā sniegtajiem ieteikumiem, nolīgumā tika ieviesti šādi jauni elementi: - protokola tekstā tik ieviesta pārskatīšanas klauzula, lai protokolu varētu grozīt tad, ja ievieš būtiskas izmaiņas politikas pamatnostādnēs, kuru rezultātā tika noslēgts minētais protokols, piemēram, ja praksē ievieš reģionālu pieeju un ja noslēdz reģionālu nolīgumu, kuram Zālamana salas ir līgumslēdzēja puse, - ES kuģu īpašnieku finansiālais ieguldījums novērotāju fondos tika palielināts, lai ņemtu vērā jaunās novērotāju klātbūtnes prasības, kuras noteikušas PNA valstis un WCPFC, - izmaiņas nosacījumos, kas saistīti ar partnerību. Pretēji citiem zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem iepriekšējā ar Zālamana salām noslēgtajā nolīgumā nebija iekļauta drošības klauzula, ar ko ES var apturēt protokola piemērošanu vai pārskatīt finansiālo ieguldījumu, ja Zālamana salas nepietiekami īsteno nozaru politiku. Minētā klauzula tika ieviesta. 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Turpinot 2009. gada augustā pabeigto pētījumu (sk. 6.2.1. un 6.2.2. punktu) un lai nodrošinātu zvejniecības ilgtspējību reģionā, ikreiz pirms protokolu pagarināšanas veiks protokola ietekmes novērtējumu un analīzi. Lai veiktu minēto novērtējumu, izmantos 5.2. punktā minētos rādītājus. 7. Krāpšanas apkarošanas pasākumi Atbildība par tā finansiālā ieguldījuma izmantošanu, kuru ES maksā saskaņā ar nolīgumu, pilnībā jāuzņemas attiecīgajai trešai valstij. Tomēr Komisija apņemas tiekties izveidot pastāvīgu politisko dialogu un sadarbību, lai varētu labāk vadīt nolīguma īstenošanu un stiprināt ES ieguldījumu resursu ilgtspējīgā pārvaldībā. Jebkurā gadījumā visi maksājumi, kurus Komisija veic atbilstīgi zivsaimniecības nolīgumam, notiek saskaņā ar parastajiem Komisijas noteikumiem un budžeta un finanšu procedūrām. Konkrētajā gadījumā tas ļauj pilnībā identificēt trešo valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOPĀ | Darbība Nr. 1 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Ierēdņi un pagaidu darbinieki[14] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0.,25 | 0,25 | B*, C*/ AST | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | Personāls, ko finansē[15] atbilstoši 11 01 02. pantam | Pārējais personāls, ko finansē[16] atbilstīgi 11 01 04 04. pantam | KOPĀ | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi - Palīdzība sarunu vadītājam zivsaimniecības nozares nolīgumu sagatavošanā un sarunu pabeigšanā: - piedalīties sarunās ar trešām valstīm, lai noslēgtu zivsaimniecības nolīgumus, - sagatavot komisāram novērtējuma ziņojumu projektus un sarunu stratēģijas piezīmes, - iesniegt un aizstāvēt Komisijas nostāju Padomes Ārējās zivsaimniecības politikas jautājumu darba grupā, - kopā ar dalībvalstīm meklēt kompromisa risinājumus, kas tiks iekļauti nolīgumu galīgajā redakcijā. - Nolīgumu īstenošanas uzraudzība: - veikt zivsaimniecības nolīgumu īstenošanas ikdienas uzraudzību, - sagatavot finanšu ieguldījuma un, attiecīgā gadījumā, īpašo papildu ieguldījumu saistības un pārbaudīt to izpildi, - regulāri ziņot par nolīgumu īstenošanas gaitu, - novērtēt nolīgumu zinātniskos un tehniskos aspektus, - sagatavot Padomes regulas un lēmuma priekšlikuma projektu un izstrādāt nolīgumu tekstu, - uzsākt un uzraudzīt pieņemšanas procedūru. - Tehniskais atbalsts: - sagatavot Komisijas nostāju Apvienotajā komitejā. - Starpiestāžu sadarbība: - sarunu procesā pārstāvēt Komisiju Padomē, Eiropas Parlamentā un dalībvalstīs, - sagatavot atbildes uz Eiropas Parlamenta uzdotajiem mutiskajiem un rakstiskajiem jautājumiem. - Starpdienestu apspriedes un darbības koordinēšana: - jautājumos par nolīgumu slēgšanas sarunām un īstenošanas uzraudzību nodrošināt saikni ar pārējiem ģenerāldirektorātiem, - apspriesties ar citiem dienestiem un vajadzības gadījumā konsultēt tos. - Novērtēšana: - piedalīties ietekmes novērtējuma atjaunināšanā, - analizēt sasniegtos mērķus un novērtēšanas rādītājus. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) (Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.) X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru 2009. gadam ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas, kas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (11 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) (EUR) Budžeta pozīcija 11010404 (numurs un nosaukums) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOPĀ | 1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) | Izpildaģentūras[17] | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - iekšējais (intra muros) | - ārējais (extra muros)[18] | - sanāksmju izdevumi | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā (EUR) Cilvēkresursu veids | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOPĀ | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki (11 01 01) | 20 130[19] | 67 100 | 67 100 | 46 970 | 201 300 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u. c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 20 130 | 67 100 | 67 100 | 46 970 | 201 300 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu 1A = EUR 122 000 x 0,25 = EUR 30 500 1B = EUR 122 000 x 0,15 = EUR 18 300 1C = EUR 122 000 x 0,15= EUR 18 300 Starpsumma: EUR 67 100 (EUR 0,0671 miljoni gadā) 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOPĀ | 11 01 02 11 01 — Komandējumi | 5 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 50 000 | 11 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – Komitejas[20] | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīvie izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 5 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 50 000 | [1] OV C […], […], […]. lpp. [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] Obligātie izdevumi. [4] Diferencētās apropriācijas. [5] Nediferencētas apropriācijas. [6] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās 11. sadaļas 11 01. nodaļā. [7] Ieskaitot turpmāk minēto: ar tunzivju zveju saistītais finansiālais ieguldījums ir EUR 400 000 gadā, un tas atbilst 4000 t nozvejas. Ja ikgadējās nozvejas apjoms pārsniedz šo daudzumu, finansiālās kompensācijas summu proporcionāli palielina par EUR 65/t, taču tā nedrīkst pārsniegt EUR 800 000 gadā. [8] Saskaņā ar protokolu zvejas iespējas pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ciktāl Palau līguma dalībnieku gadskārtējā sanāksmē pieņemtie secinājumi un ikgadējais krājumu stāvokļa novērtējums, ko sagatavojis Klusā okeāna kopienas Sekretariāts, apstiprina to, ka šāds palielinājums neapdraudēs Zālamana salu zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tomēr finansiālo ieguldījumu var palielināt tikai atkarībā no budžeta iespējām. [9] Izdevumi, kas ietverti 11. sadaļas 11 01 04. pantā. [10] Izdevumi, kas ietverti 11 01. nodaļā, izņemot 11 01 04. un 11 01 05. pantu. [11] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [12] Kuģu īpašnieku veiktie avansa maksājumi un maksas neietekmē ES budžetu. [13] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [14] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [15] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [16] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [17] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [18] Skatīt 18. zemsvītras piezīmi. [19] Apjomi 2009. un 2012. gadam aprēķināti proporcionāli (3 mēneši 2009. gadā un 9 mēneši 2012. gadā). [20] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.