KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Savienības 2020. gada pārskati

(2021/C 436/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

PRIEKŠVĀRDS 2

GADA BŪTISKĀKĀS NORISES FINANŠU JOMĀ 3

SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM 33

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI 34

BILANCE 35

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 36

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 37

NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS 38

FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI 39

BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI 130

GLOSĀRIJS 200

SAĪSINĀJUMU SARAKSTS 204

PRIEKŠVĀRDS

2020. gads ir bijis ārkārtējs visādā ziņā – saskaroties ar koronavīrusa izraisītajiem ekonomiskajiem un politiskajiem izaicinājumiem, Eiropas Savienībai bija jāreaģē ar nebijušiem risinājumiem un tempiem. Eiropas Komisija strādāja visās jomās, lai glābtu dzīvības un nodrošinātu iztikas līdzekļus, atbalstītu valstu veselības aprūpes sistēmas un uzņēmumus un veicinātu atveseļošanu un noturību. Esam izmantojuši visus mūsu rīcībā esošos līdzekļus, lai palīdzētu dalībvalstīm koordinēt to vietējos reaģēšanas pasākumus un palīdzētu krīžu visvairāk skartajām dalībvalstīm, izmantojot tādus instrumentus kā Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu vai SURE (atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā). SURE ietvaros 2020. gadā skartajām dalībvalstīm tika jau izmaksāti 39,5 miljardi no kopumā 100 miljardiem EUR, lai risinātu gadījumus, kad strauji palielinās publiskie izdevumi par darbvietu saglabāšanu. Ievērojamas papildu izmaksas turpinājās 2021. gadā.

Cīnoties pret pandēmiju, Eiropas Savienība tik un tā īstenoja savus politikas mērķus, īpaši pievēršoties jauniešiem, darbvietām un izaugsmei, kā arī klimata pārmaiņām. Gandrīz puse no atvēlētajiem līdzekļiem tika novirzīta pasākumiem, kuru mērķis ir atbalstīt ekonomikas izaugsmi un mazināt reģionu ekonomiskās atšķirības. No ES finansējuma 29,7 miljardi EUR tika atvēlēti mazāk attīstītiem reģioniem, un 16,4 miljardi EUR – pētniecībai un inovācijai atbilstīgi pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”. Turklāt ES 2020. gada budžets palīdzēja lauksaimniecībai un lauku apvidiem atbilstīgi Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam un Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai ar kopējām saistībām 59 miljardu EUR apmērā. 2020. gada budžets bija pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas pēdējais budžets – budžeta izdevumi ietvēra 181,7 miljardus EUR saistību apropriācijās, radot pievienoto vērtību visiem eiropiešiem.

Visbeidzot, 2020. gadā arī tika panākta vienošanās par ES ilgtermiņa budžetu 2021.–2027. gadam1,074 triljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), to papildinot ar 750 miljardiem EUR no NextGenerationEU – pagaidu instrumenta, kura mērķis ir stimulēt atveseļošanu un koordinēt virzību uz ilgtspējīgāku un digitālu Eiropu.

Man ir prieks jūs iepazīstināt ar Eiropas Savienības 2020. gada pārskatiem. Tajos ir sniegts pilnīgs pārskats par ES finansēm un ES pagājušā gada budžeta izpildi, tostarp informācija par iespējamām saistībām, finanšu saistībām un citiem Savienības pienākumiem. Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati ir iekļauti Komisijas integrētajā finanšu un pārskatatbildības pārskatu apkopojumā un ir būtiska daļa no mūsu augsti attīstītās finanšu pārskatatbildības sistēmas.

Johannes HAHN Komisārs budžeta un cilvēkresursu jautājumos

GADA BŪTISKĀKĀS NORISES FINANŠU JOMĀ

Finanšu pārskatu analīzei, kas sagatavota, pamatojoties uz principiem, kuri izklāstīti IPSASB Ieteicamās prakses pamatnostādnēs (RPG) Nr. 2 “Finanšu pārskatu skaidrojumi un analīze”, mērķis ir palīdzēt lasītājiem izprast, kā ES operacionālās, finansiālās un investīciju darbības ir atspoguļotas ES konsolidēto finanšu pārskatu dažādajos elementos. Šajā iedaļā sniegtajai informācijai nav veikta revīzija. Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati turpmāk norādītajās tabulās var nesakrist.

SATURA RĀDĪTĀJS

1. GALVENIE SKAITĻI 2020. GADĀ 4

2. REAĢĒŠANA UZ KORONAVĪRUSU 5

2.1. Būtiskākā informācija par ES reaģēšanu uz koronavīrusu 5

2.2. Reaģēšanas iniciatīvas daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2014.–2020. gadam un SURE programmas ietvaros 7

3. ES ILGTERMIŅA BUDŽETS 2021.–2027. GADAM UN NEXTGENERATIONEU 11

4. APVIENOTĀS KARALISTES IZSTĀŠANĀS NO EIROPAS SAVIENĪBAS 16 13

4.1. Vispārīga informācija 13

4.2. AK daļa 14

4.3. ES gada pārskati – summas, kas AK jāmaksā un kas pienākas AK saskaņā ar Izstāšanās līgumu 14

5. BUDŽETA IZPILDES KOPSAVILKUMS 17

6. FINANŠU INSTRUMENTI un BUDŽETA GARANTIJAS 18

6.1. Finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta 18

6.2. Budžeta garantijām garantiju fondos turētie finanšu aktīvi 18

6.3. Aizdevumi un saistītie aizņēmumi finansiālā atbalsta programmām 19

6.4. Iespējamās budžeta saistības attiecībā uz finansiālās palīdzības programmām 23

7. FINANŠU PĀRSKATU ANALĪZE 24

7.1. IEŅĒMUMI 24

7.2. IZDEVUMI 25

7.3. AKTĪVI 26

7.4. SAISTĪBAS 27

8. ES POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA 28

8.1. POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA 29

8.2. PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA 30

1. GALVENIE SKAITĻI 2020. GADĀ

ES budžets 2020. gadā – Saistību apropriāciju izpilde

Īstenoti 181,7 miljardi EUR, lai īstenotu ES politikas mērķus: ⇨ budžeta izpildes pārskatus un skaidrojumus, 4.2. tabula.





ES reaģēšana uz koronavīrusu SURE – 2020. gadā piešķirtās summas Instruments saskaņoti Miljardi EUR Dalībvalsts piešķirti Miljardi EUR NextGenerationEU 750 Itālija 27,4 SURE* 100 Spānija 21,3 Makrofinansiālā palīdzība 3,0 Polija 11,2 ESI 2,7 Beļģija 7,8 UCPM 0,3 Portugāle 5,9 Kopā 856,0 Rumānija 4,1 Grieķija 2,7 Citi 9,9 *no tiem 39,5 mljrd. izmaksāti 2020. gadā Kopā piešķirti 2020. gadā 90,3 ⇨ sk. 2.2. un 3. punktu ⇨ sk. 2.2.6. punktu

Konsolidētie finanšu pārskati

ES konsolidētie finanšu pārskati ietver vairāk nekā 50 subjektus (tostarp Eiropas Parlamentu, Padomi, Komisiju un ES aģentūras). Eiropas Komisija ir vissvarīgākais subjekts, kas veido 98 % no konsolidēto finanšu pārskatu kopējiem aktīviem.

ES pārskati ir sagatavoti saskaņā ar visaugstākajiem pieejamiem standartiem – Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS). Šo standartu ievērošana nodrošina, ka pārskati sniedz svarīgu, uzticamu, salīdzināmu un saprotamu finanšu informāciju iedzīvotājiem. Tie sniedz informāciju par ES finanšu stāvokli (bilanci), kā arī sīkus skaidrojumus par tās aktīviem, pasīviem, finansiālajām saistībām un pienākumiem. Tie arī parāda, kāda ir bijusi ES budžeta izpilde gada laikā.

Miljardi EUR 2020.g. 2019.g. AKTĪVI Finanšu aktīvi 113,1 71,2 Priekšfinansējums 62,7 51,4 Debitoru parādi 74,5 24,0 Nauda un naudas ekvivalenti 16,7 19,7 Materiālie pamatlīdzekļi un citi aktīvi 13,0 12,6 Kopā 280,0 178,9 SAISTĪBAS Pēcnodarbinātības pabalsti 116,0 97,7 Finanšu saistības 95,0 54,5 Parādi kreditoriem 32,4 27,2 Uzkrājumi 64,6 67,2 Citas saistības 5,4 4,8 Kopā 313,5 251,5 NETO AKTĪVI Rezerves 5,1 5,0 No dalībvalstīm pieprasāmās summas (38,5 ) (77,6 ) Kopā (33,4 ) (72,5 ) ⇨ Sk. finanšu pārskatu analīzi, 7. punktu

2. REAĢĒŠANA UZ KORONAVĪRUSU

2.1. BŪTISKĀKĀ INFORMĀCIJA PAR ES REAĢĒŠANU UZ KORONAVĪRUSU

Kopš Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma Eiropas Komisija ir apņēmīgi rīkojusies, lai nostiprinātu sabiedrības veselības nozares un mazinātu sociāli ekonomisko ietekmi Eiropas Savienībā. Pamatojoties uz daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam, Eiropas Komisija ir izmantojusi visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai palīdzētu dalībvalstīm koordinēt to vietējos reaģēšanas pasākumus, un ir sniegusi objektīvu informāciju par vīrusa izplatību un efektīviem centieniem to ierobežot.

Veikto pasākumu hronoloģija (1)

— 2. aprīlis Reaģēšana uz koronavīrusu – Eiropas Komisija izmanto katru eiro, lai aizsargātu dzīvības un iztikas līdzekļus — 14. aprīlis 2,7 miljardi EUR no ES budžeta piešķirti, lai atbalstītu veselības aprūpes nozari — 16. aprīlis Priekšsēdētāja fon der Leiena: “Eiropas budžets būs Eiropas atveseļošanas pamats” — 22. aprīlis 3 miljardu EUR finansiālās palīdzības pakete desmit paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm un kaimiņreģiona valstīm — 27. maijs Eiropas lielā stunda – publiskots apjomīgs 2,4 triljonu EUR atveseļošanas plāns Eiropai, lai atjaunotos un sagatavotu ceļu nākamajai paaudzei — 4. jūnijs Eiropas Komisija apņemas nodrošināt 300 miljonus EUR Vakcīnu aliansei — 21. jūlijs Eiropas līderi vienojas par atveseļošanas plānu un Eiropas ilgtermiņa budžetu 2021.–2027. gadam — 25. augusts Eiropas Komisija ierosina SURE ietvaros sniegt finansiālu atbalstu 87,3 miljardu EUR apmērā 16 dalībvalstīm — 17. septembris Eiropas Komisija iepazīstina ar turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu 672,5 miljardu EUR vērtībā — 22. septembris Eiropas Komisija atzinīgi novērtē pabeigto 100 miljardu EUR garantiju sistēmu SURE instrumentam — 7. oktobris Eiropas Komisija ES SURE instrumenta ietvaros emitēs sociālās obligācijas līdz 100 miljardu EUR apmērā — 27. oktobris Eiropas Komisija veic pirmās 17 miljardu EUR SURE izmaksas Itālijai, Spānijai un Polijai — 10. novembris Eiropas Komisija atzinīgi novērtē vienošanos par 1,8 triljonu EUR ES ilgtermiņa budžetu un NextGenerationEU, lai palīdzētu veidot zaļāku, digitālāku un noturīgāku Eiropu — 17. novembris Eiropas Komisija SURE instrumenta ietvaros izmaksā 14 miljardus EUR deviņām dalībvalstīm — 1. decembris Eiropas Komisija SURE ietvaros izmaksā 8,5 miljardus EUR piecām dalībvalstīm lai palīdzētu saglabāt darbvietas — 17. decembris Eiropas Komisija atzinīgi novērtē ES ilgtermiņa budžeta pieņemšanu 2021.–2027. gadam

2.2. REAĢĒŠANAS INICIATĪVAS DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS (DFS) 2014.–2020. GADAM UN SURE PROGRAMMAS IETVAROS

Eiropas Savienības intervences pasākumi DFS 2014.–2020. gadam ietvaros cīņai pret Covid-19 pandēmiju bija dažādi, sākot no tūlītējām darbībām, piemēram, steidzamu medicīnas preču piegāžu finansēšanas un medicīnisko krājumu palielināšanas un beidzot ar lielāka elastīguma ieviešanu saistībā ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu finansiālā atbalsta izmantošanu un aizdevumu piešķiršanu ar labvēlīgiem nosacījumiem gan dalībvalstīm, gan paplašināšanās procesā iesaistītajiem partneriem un kaimiņreģiona partneriem. Kopējais tiešais atbalsts no ES budžeta 2020. gadā bija aptuveni 70 miljardi EUR. Tas sedz saistības, kuras varēja novirzīt darbībām, kas saistītas ar Covid-19, un no kurām 66 miljardi EUR tika iegūti, pārdalot un pēc prioritātēm pārkārtojot līdzekļus esošajās programmās, un 4 miljardi EUR – veicot budžeta nostiprināšanas pasākumus. Galvenās iniciatīvas ir sīkāk izskaidrotas turpmāk.

2.2.1. Ārkārtas atbalsta instrumenta (ESI) aktivizēšana

Ņemot vērā, cik dziļa bija Covid-19 pandēmijai sekojošā krīze, kā arī to vajadzību apmēru un raksturu, kuru apmierināšanai bija vajadzīgs atbalsts no ES budžeta, ES atkārtoti aktivizēja ESI instrumentu uz diviem gadiem, lai finansētu izdevumus saistībā ar Covid-19 laikposmā no 2020. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim (sk. Padomes Regulu (ES) 2016/369) (2). Lai veicinātu šā mērķa sasniegšanu, 2020. gada budžets tika grozīts (3). Turklāt, ņemot vērā 2020. gada 24. jūlijā pieņemto Dekrētu 13/2020, ESI instrumentam par 2020. gadu tika piešķirti 2,7 miljardi EUR saistību apropriācijās un 2,6 miljardi EUR maksājumu apropriācijās. Šī atkārtotā aktivizēšana ļauj Savienībai izvērst pasākumus smagu seku novēršanai un mazināšanai vienā vai vairākās dalībvalstīs un koordinēti risināt vajadzības saistībā ar Covid-19 pandēmiju, šādi papildinot saskaņā ar citiem ES instrumentiem sniegto palīdzību. Šo instrumentu centralizēti pārvalda Komisija, un tas ir galvenokārt vērsts uz tiešo iepirkumu un dotācijām, ko dažos gadījumos papildina ar darbībām, kuras īsteno ar partneru, piemēram, starptautisku organizāciju, starpniecību.

Komisija 2020. gadā parakstīja pirkuma priekšlīgumus ar vairākiem farmācijas uzņēmumiem. Pirkuma priekšlīgumi palīdz samazināt risku, kas saistīts ar ražotāju ieguldījumiem potenciālo vakcīnu izstrādē, vai arī to mērķis ir nodrošināt piegādes un tādējādi maksimalizēt iespējas ātri izstrādāt, saražot un ieviest drošas un iedarbīgas vakcīnas un nodrošināt, ka ES pilsoņiem šīs vakcīnas ir pieejamas. Komisija ES dalībvalstu vārdā ar farmācijas uzņēmumiem risināja sarunas, kuru rezultātā sākotnēji tika parakstīti seši priekšlīgumi, bet 2020. gadā tika sāktas un 2021. gadā joprojām notiek turpmākas izpētes sarunas ar citiem vakcīnu ražotājiem. Pirmo vakcīnu, kam 2020. gada 21. decembrī tika piešķirta tirdzniecības atļauja ar nosacījumiem, radīja “BioNTech/Pfizer”. Tās izplatīšana sākās dažu dienu laikā, lai varētu laikus sarīkot ES vakcinācijas dienas – 2020. gada 27., 28. un 29. decembrī. Šī atļauja atbilst pozitīvam zinātniskam ieteikumam, kura pamatā ir Eiropas Zāļu aģentūras veikta rūpīga vakcīnas drošuma, iedarbīguma un kvalitātes novērtēšana, un to ir apstiprinājušas dalībvalstis.

Līdz 2020. gada 31. decembrim Komisija bija noslēgusi līgumus par 1 965 miljoniem devu (no tām 1 305 miljoni bija fiksētas devas un 660 miljoni bija papilddevas).

Komisija 2021. gadā ir noslēgusi līgumus vēl par 2 400 miljoniem devu (fiksētu devu vai papilddevu). Tomēr attiecīgās dalībvalstis pilnībā apmaksās minētās devas, tāpēc tam nebūs ietekmes uz ES budžetu.

2.2.2. Atbalsts pētniecībai

ES un tās partneri 2020. gada 4. maijā rīkoja līdzekļu devēju starptautisku konferenci, kurā līdzekļu devēji no visas pasaules deva solījumu piešķirt 9,8 miljardus EUR, lai rosinātu pasaules līmeņa sadarbību koronavīrusa pētniecībā. Tas ietver Komisijas solījumu piešķirt 1,4 miljardus EUR, no kuriem 1 miljards EUR ir no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”.

ES ir nozīmīga loma infekcijas slimību pētniecības atbalstīšanā un koordinēšanā – no 2007. līdz 2019. gadam tā ir investējusi 4,1 miljardu EUR ar Septītās pamatprogrammas un “Apvārsnis 2020” starpniecību, uzņemoties papildu saistības 2020. gadā papildus solījumam piešķirt 1 miljardu EUR koronavīrusa pētniecībai. Aktuālie skaitļi par visu finansējumu, kas apsolīts un kas jau izmantots “Apvārsnis 2020” ietvaros, lai sniegtu ieguldījumu globālās reaģēšanas uz koronavīrusu līdzekļu došanas maratonā, ir pieejami tiešsaistē (4).

Turklāt Novatorisku zāļu ierosmes (IMI), kas atbalstīta ar Eiropas Komisijas pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, ietvaros 2020. gada 3. martā, tika izsludināts īpašs paātrināts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus konkursam “Terapijas un diagnostikas attīstīšana koronavīrusa infekciju apkarošanai” ar ES ieguldījumu 45 miljoni EUR, kas vēlāk tika palielināts līdz 72 miljoniem EUR.

Visbeidzot, 2020. gada 8. jūnijā Komisija 36 uzņēmumiem, kas izveidoti koronavīrusa apkarošanai, piešķīra gandrīz 166 miljonus EUR ar Eiropas Inovācijas padomes (EIP) izmēģinājuma projekta “Accelerator” starpniecību.

2.2.3. Savienības civilās aizsardzības mehānisma (UCPM/rescEU) turpmāka nostiprināšana

Kā ESI papildinošs pasākums tika pastiprināts UCPM/rescEU, lai būtu iespējams plašāk uzkrāt resursus un koordinēt būtisko resursu sadalījumu visā Eiropā (skatīt Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/570 (5), kas grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2020/414 (6) un Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/452 (7). Šajā nolūkā 2020. gada budžets tika grozīts, lai iekļautu papildu saistību apropriācijas 0,4 miljardu EUR apmērā un maksājumu apropriācijas 0,2 miljardu EUR apmērā.

UCPM/rescEU nostiprināšana atbalsta dalībvalstis, tām iegādājoties daļu no vajadzīgā aprīkojuma (tostarp ārstniecības līdzekļus, medicīnisko aprīkojumu, individuālos aizsardzības līdzekļus, laboratoriju nodrošinājumu), tādējādi palielinot apjomu, kā arī papildinot un paplašinot to prioritāro priekšmetu klāstu, kurus iegādājas saskaņā ar kopīga iepirkuma nolīgumu. Tā ir koordinēta pieeja, kas nodrošina dalībvalstīm stabilu stāvokli sarunu vešanā ar nozari par medicīnisko izstrādājumu pieejamību un cenu.

Ar rescEU tiešajām dotācijām tiek nodrošināts 100 % finansējums no ES budžeta, kas ietver pilnīgu finansējumu minēto jaudu attīstīšanai un pilnīgu finansējumu aprīkojuma ieviešanas pasākumiem. Iegādātais aprīkojums tiks uzglabāts vienā vai vairākās dalībvalstīs, savukārt lēmumu pieņemšanas process tiks organizēts ES līmenī, nodrošinot ārkārtas palīdzības piegādes papildus valsts krājumiem. Tas būs pieejams visām dalībvalstīm un tiks izmantots, ja valstī tā pieejamība būs nepietiekama.

2.2.4. Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII un CRIIplus)

Viens no pirmajiem ES uzsāktajiem pasākumiem, lai finansiāli atbalstītu dalībvalstis to reaģēšanā uz krīzi, bija CRII, ko īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/460 (8). Izmantojot neizlietotos līdzekļus, kas jau piešķirti ES dalībvalstīm, šī iniciatīva nodrošināja tūlītēju likviditātes pieaugumu dalībvalstu un reģionu budžetos un palīdzēja tām izmantot kohēzijas politikas finansējumu veselības aprūpes un īstermiņa darba shēmu izdevumu segšanai, kā arī piedāvāt apgrozāmā kapitāla atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tika arī paplašināta Eiropas Savienības Solidaritātes fonda darbības joma, aptverot arī ārkārtējas situācijas sabiedrības veselības jomā, un tas ļāva dalībvalstīm no šā fonda saņemt atbalstu Covid-19 pandēmijas pārvarēšanā.

Kopš aprīļa ar CRIIplus, ko īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/558 (9), ir atvieglota esošo Eiropas strukturālo un investīciju fondu ātra izmantošana ar krīzi saistītiem pasākumiem un ir iespējams piesaistīt ES ieguldījumu kohēzijas politikas programmām līdz 100 % apmērā maksājumu pieteikumiem, kas iesniegti laikposmā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam.

Decembrī Komisija paziņoja abu iniciatīvu 2020. gada rezultātus. Kopš krīzes sākuma ES ir izmantojusi ievērojamu finansējumu pandēmijas seku likvidēšanai. Mazie un vidējie uzņēmumi saņēma lielāko daļu pieejamā finansējuma – vairāk nekā 10 miljardus EUR, kas palīdzēja uzņēmumiem nenogrimt. 3 miljardi EUR tika novirzīti iedzīvotājiem, arī sociālo pakalpojumu sniegšanai neaizsargātām grupām un darba ņēmēju pagaidu nodarbinātības shēmām. Visbeidzot, veselības nozares atbalstam tika piešķirti 7 miljardi EUR papildus 10,2 miljardiem EUR no ES budžeta, kas šai jomai jau bija atvēlēti 2014.–2020. gadam (jāņem vērā, ka saņēmēju grupas mazliet pārklājas).

2.2.5. Palīdzība paplašināšanās procesā iesaistītajiem partneriem, kaimiņreģiona partneriem un citiem dalībniekiem

ES līdz šim ir izmantojusi vairāk nekā 38,5 miljardus EUR cīņai pret koronavīrusu globālā mērogā. Eiropas komandas pieejā tiek apvienoti ES, tās dalībvalstu un finanšu iestāžu, tostarp Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas, resursi, lai atbalstītu partnervalstis. Ir izmaksāta puse no 38,5 miljardiem EUR, kas paredzēti globālajai reaģēšanai uz koronavīrusa pandēmiju.

Turklāt Komisija ir noslēgusi ar finanšu partneriestādēm 10 finanšu garantijas līgumus 990 miljonu EUR vērtībā, ar kuriem tiek pabeigts Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai, kas ir ārējo investīciju plāna finansēšanas struktūra. Ar minētajiem līgumiem būtu jārada investīcijas līdz 10 miljardu EUR apmērā, lai stimulētu ekonomisko atveseļošanu un stiprinātu ES kaimiņreģiona valstu un Āfrikas valstu noturību.

Vēl 500 miljoni EUR tika piešķirti, lai atbalstītu globālo vakcīnu iniciatīvu COVAX, kuras mērķis ir nodrošināt vienu miljardu koronavīrusa vakcīnu devu valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem Āfrikā, Āzijā, Karību jūras reģionā un Klusā okeāna reģionā, kā arī Eiropas dienvidu un austrumu kaimiņreģionos. 100 miljonus EUR piešķīra Komisija, un 400 miljonus EUR piešķīra Eiropas Investīciju banka ar Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai garantiju valstu ar zemiem un vidējiem ienākumiem dalībai COVAX cerības pirkuma līgumā. Eiropas Savienība 2021. gada 19. februārī paziņoja par papildu 500 miljoniem EUR mehānismam COVAX, un Eiropas Komisija paziņoja par humāno palīdzību 100 miljonu EUR apmērā, lai atbalstītu vakcinācijas kampaņu izvēršanu Āfrikā.

Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada 25. maijā pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2020/701 (10) par makrofinansiālās palīdzības sniegšanu 10 paplašināšanās un kaimiņreģiona partneriem, lai nodrošinātu īstermiņa politikas telpu nolūkā īstenot pasākumus Covid-19 pandēmijas izraisītās ekonomikas lejupslīdes novēršanai, ar maksimālo kopējo summu 3 miljardi EUR, ko piešķir kā aizdevumus. 2020. gadā pirmajā maksājumā tika izmaksāts 1,0 miljards EUR septiņām valstīm (Ukrainai, Jordānijai, Ziemeļmaķedonijai, Gruzijai, Kosovai (*1), Moldovai un Melnkalnei). Līdz 2021. gada jūnijam tika izmaksāti kopumā 0,6 miljardi EUR piecām valstīm pirmajā maksājumā (Albānijai, Tunisijai) vai otrajā maksājumā (Ziemeļmaķedonijai, Kosovai, Melnkalnei). Turklāt tika parakstīts saprašanās memorands ar Bosniju un Hercegovinu.

2.2.6. Pagaidu atbalsts bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 pandēmijas

ES kā daļu no tās ārkārtas atbalsta paketes Covid-19 krīzes radītās ekonomiskās ietekmes mazināšanai 2020. gada 19. maijā pieņēma Padomes Regulu (ES) 2020/672 (11), ar ko izveido SURE instrumentu, lai palīdzētu darbiniekiem saglabāt viņu darbu krīzes laikā. SURE ir īslaicīga shēma, kas var nodrošināt dalībvalstīm finansiālu atbalstu (aizdevumus ar izdevīgiem nosacījumiem) līdz 100 miljardu EUR apmērā. Šis instruments ļauj dalībvalstīm pieprasīt ES finansiālo atbalstu, lai palīdzētu finansēt dalībvalstu publisko izdevumu pēkšņu un būtisku pieaugumu, sākot no 2020. gada 1. februāra, saistībā ar saīsināta darbalaika shēmām un tamlīdzīgiem pasākumiem, tostarp pašnodarbinātām personām, vai ar veselību saistītiem pasākumiem, jo īpaši darbavietā, lai reaģētu uz krīzi. Lai ES varētu sniegt finansiālu atbalstu SURE ietvaros, Komisija ir pilnvarota aizņemties kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm ES vārdā līdz maksimālajai summai 100 miljardi EUR. SURE aizdevumi tiek nodrošināti ar ES budžetu un garantijām, ko sniedz dalībvalstis atbilstoši to daļai ES NKI. Garantiju kopējā summa ir 25 miljardi EUR. Instrumenta termiņš ir ierobežots līdz 2022. gada 31. decembrim.

Līdz 2020. gada 31. decembrim Komisija ir ierosinājusi finansiālu atbalstu 18 dalībvalstīm par kopējo summu 90,3 miljardi EUR, un visu šo summu jau ir apstiprinājusi Padome. Lielākā daļa šīs summas, proti, 87,3 miljardi EUR, kas paredzēti 16 dalībvalstīm, jau bija ierosināta līdz 2020. gada augustam, savukārt atlikusī summa 3 miljardu EUR apmērā, kas paredzēta Ungārijai un Īrijai, tika ierosināta attiecīgi 2020. gada oktobrī un novembrī.

Pēc pirmajām trīs SURE obligāciju emisijām 2020. gada oktobrī un novembrī Komisija ir izmaksājusi kopumā 39,5 miljardus EUR 15 ES dalībvalstīm (Beļģijai, Grieķijai, Horvātijai, Kiprai, Itālijai, Latvijai, Lietuvai, Maltai, Polijai, Portugālei, Rumānijai, Slovākijai, Slovēnijai, Spānijai un Ungārijai, skatīt 6.3. punktu).

SURE īstenošana turpinājās 2021. gadā. Komisija 2021. gada februārī un martā ierosināja 230 miljonu EUR piešķīrumu Igaunijai un vēl 3,7 miljardu EUR piešķīrumu Beļģijai, Kiprai, Grieķijai, Latvijai, Lietuvai un Maltai, kā rezultātā kopējā summa SURE ietvaros palielinājās līdz 94,3 miljardiem EUR. Padome apstiprināja šīs papildu summas 2021. gada martā un aprīlī. Vēl pēc četrām obligāciju emisijām 2021. gada janvārī, martā un maijā Komisija izmaksāja vēl 50,1 miljardu EUR, izmaksu kopējam līmenim sasniedzot 89,6 miljardus EUR.

Pieprasījums pēc visām SURE ietvaros emitētajām obligācijām ievērojami (lielākoties mērot ar divciparu skaitli) pārsniedza piedāvājumu un piesaistīja dažādus ES un starptautiskos ieguldītājus. Rezultātā bija iespējams panākt izdevīgus cenu noteikumus. Obligācijām, ko ES emitē SURE programmas ietvaros, ir piešķirts sociālo obligāciju marķējums. Tas ieguldītājiem dod pārliecību, ka piesaistītie līdzekļi kalpos patiesi sociālam mērķim. Piesaistītie līdzekļi aizdevumu veidā tiek pārskaitīti saņēmējām dalībvalstīm, lai palīdzētu tām segt izmaksas, kas tieši saistītas ar tādu valsts mēroga saīsināta darbalaika shēmu un līdzīgu pasākumu finansēšanu, kuri tika ieviesti, reaģējot uz pandēmiju.

3. ES ILGTERMIŅA BUDŽETS 2021.–2027. GADAM UN NEXTGENERATIONEU

ES 2020. gadā veica iepriekš neveiktus pasākumus reaģēšanai uz koronavīrusa krīzi, kas skāra Eiropu un visu pasauli. Galvenais no tiem ir stimulu kopums 2,018 triljonu EUR vērtībā pašreizējās cenās (1,8 triljoni EUR 2018. gada cenās). Tas sastāv no ES ilgtermiņa budžeta 2021.–2027. gadam 1,211 triljonu EUR apmērā (1,074 triljoni EUR 2018. gad cenās), kas papildināti ar 807 miljardiem EUR (750 miljardiem EUR 2018. gada cenās) no NextGenerationEU – pagaidu instrumenta atveseļošanas veicināšanai (12). Šie līdzekļi visi kopā palīdzēs atveseļot ekonomiku un novērst koronavīrusa pandēmijas izraisīto sociālo kaitējumu un virzīs pāreju uz modernu un ilgtspējīgāku Eiropu.

Vairāk nekā 50 % ilgtermiņa budžeta un NextGenerationEU līdzekļu tiks izmantoti jaunām prioritātēm. Nauda tiks izlietota pētniecībai un inovācijai ar “Apvārsnis Eiropa” starpniecību, taisnīgai klimatiskajai un digitālajai pārkārtošanai ar Taisnīgas pārkārtošanās fonda un programmas “Digitālā Eiropa” starpniecību, sagatavotībai, atveseļošanai un noturībai ar Atveseļošanas un noturības mehānisma un ES civilās aizsardzības mehānisma rescEU starpniecību, kā arī veselības programmai EU4Health.

30 % no ilgtermiņa budžeta un NextGenerationEU līdzekļiem tiks izlietoti cīņai pret klimata pārmaiņām – tas ir visu laiku vislielākais īpatsvars visu laiku lielākajā ES budžetā.

20 % no NextGenerationEU līdzekļiem tiks ieguldīti ES digitālajā pārveidē. Šie līdzekļi palīdzēs ES ieguldīt vairāk tādās jomās kā superdatošana, mākslīgais intelekts, kiberdrošība, padziļinātas digitālās prasmes un digitālo tehnoloģiju plašāka izmantošana ekonomikā un sabiedrībā.

2026. un 2027. gadā 10 % no gada izdevumiem ilgtermiņa budžeta ietvaros tiks izmantoti, lai apturētu un vērstu par labu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos.

NEXTGENERATIONEU

Summas, ko piesaistīs un iztērēs NextGenerationEU (NGEU) ietvaros, tiks iekļautas 2021. gada pārskatos. Pirmā obligāciju emisija, piesaistot 20 miljardus EUR ar desmit gadu obligāciju, kuras termiņš beidzas 2031. gadā, notika 2021. gada 15. jūnijā.

NextGenerationEU ar 806,9 miljardu EUR budžetu palīdzēs novērst koronavīrusa pandēmijas izraisīto tūlītējo ekonomisko un sociālo kaitējumu. Šis instruments palīdzēs veidot Eiropu pēc Covid-19, kas ir zaļāka, digitālāka, noturīgāka un labāk sagatavota pašreizējiem un turpmākiem izaicinājumiem.

Daļa līdzekļu – 385,8 miljardi EUR – tiks izmantota, lai piešķirtu Savienības aizdevumus atsevišķām dalībvalstīm. Minētās dalībvalstis šos aizdevumus atmaksās. Otra daļa – 338,0 miljardi EUR – tiks piešķirta kā dotācijas vai lai varētu sniegt budžeta garantijas ieguldījumu atbalstam.

NextGenerationEU galvenais elements ir Atveseļošanas un noturības mehānisms – instruments, kas piedāvā dotācijas un aizdevumus reformu un ieguldījumu atbalstam ES dalībvalstīs par kopējo vērtību 723,8 miljardi EUR. Līdzekļi Atveseļošanas un noturības mehānisma ietvaros tiks sadalīti atbilstoši valstu atveseļošanas un noturības plāniem, ko sagatavojusi katra dalībvalsts sadarbībā ar Komisiju, un ievērojot saskaņotu sadales sistēmu.

Turklāt NextGenerationEU pastiprinās vairākas esošās ES programmas:

— kohēziju Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) ietvaros, lai palīdzētu likvidēt Covid-19 ekonomiskās sekas atveseļošanas pirmajos gados,

— Taisnīgas pārkārtošanās fondu, lai garantētu, ka pārkārtošanās uz klimatneitralitāti darbojas visu labā,

— lauku attīstību, lai vēl vairāk atbalstītu lauksaimniekus,

— InvestEU, lai atbalstītu mūsu uzņēmumu ieguldījumu centienus,

— rescEU, lai ES civilās aizsardzības mehānisms spētu reaģēt uz plašām ārkārtas situācijām,

— “Apvārsni Eiropa”, lai nodrošinātu, ka ES spēj finansēt vairāk izcilības pētniecībā.

Lai finansētu NextGenerationEU, ES aizņemsies tirgos, kā garantiju izmantojot ES budžetu. Atmaksa tiks veikta ilgtermiņā, proti, līdz 2058. gadam. Tas ļaus izvairīties no tūlītēja sloga uz dalībvalstu finansēm un ļaus ES valstīm koncentrēt savus centienus uz atveseļošanu.

4. APVIENOTĀS KARALISTES IZSTĀŠANĀS NO EIROPAS SAVIENĪBAS

4.1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Apvienotā Karaliste (AK) 2020. gada 31. janvārī izstājās no Eiropas Savienības. Tās izstāšanās nosacījumi ir paredzēti Līgumā par AP izstāšanos no ES un Eiropas Atomenerģijas kopienas (13), kas zināms arī kā “Izstāšanās līgums” jeb “IL”. Šā darījuma ietvaros AK piekrita izpildīt visus finansiālos pienākumus, ko tā uzņēmās, kamēr tā bija ES dalībvalsts. Līgums stājās spēkā 2020. gada 31. janvārī.

— 2020. gada 31. janvāris AK oficiāli izstājas no Savienības, un stājas spēkā Izstāšanās līgums — 2020. gada 1. februāris–31. decembris Pārejas periods — 2021. gada 31. marts ES ziņojums AK par finanšu informāciju — 2021. gada 16. aprīlis ES paziņo AK maksājamās summas — 2021. gada 30. jūnijs Sākas termiņš AK pirmajiem maksājumiem saskaņā ar Izstāšanās līgumu — 2021. gada 16. septembris ES paziņo AK maksājamās summas — 2021. gada 31. oktobris Sākas AK maksājumu otrā kārta

Pārejas periodā AK turpināja sniegti ieguldījumu ES budžetā un gūt labumu no ES budžeta tā, it kā tā būtu dalībvalsts. Pārejas perioda beigās un saskaņā ar IL AK turpinās sniegt ieguldījumu ES budžetā. Tāpat AK turpinās gūt labumu no ES programmām un izdevumiem par laikposmu līdz 2021. gadam tā, it kā tā būtu dalībvalsts. AK arī saņems atpakaļ noteiktas definētas summas, ko tā iemaksājusi ES budžetā, vai summas, ko saņēmis ES budžets saistībā ar tās dalības periodu.

Šie pienākumi rada ES saistības un debitoru parādus, kas jāaprēķina un jāatspoguļo ES gada pārskatos – 2020. gada pārskatos šīs summas ir norādītas pirmo reizi, jo šis ir gads, kad AK izstājās no ES.

Tāpēc šajos gada pārskatos ir sniegti sīki skaidrojumi par AK nākotnes iemaksām ES budžetā, kuras jāveic saskaņā ar IL, kā arī summas, kas maksājamas AK. AK maksās attiecīgās summas ilgā laika periodā.

Attiecībā uz neto summu ir pilnībā ievēroti trīs principi, kas ir IL noteiktā finanšu norēķina pamatā:

— nevienai dalībvalstij nebūtu jāmaksā vairāk vai jāsaņem mazāk AK izstāšanās no Savienības dēļ,

— AK būtu jāsedz sava daļa no saistībām, kuru uzņemšanās notikusi, kamēr tā bija dalībvalsts, un

— AK nebūtu jāmaksā vairāk vai agrāk nekā tad, ja tā būtu palikusi dalībvalsts. Tas jo īpaši nozīmē, ka summas, kas AK būtu jāmaksā, ir balstītas uz budžeta faktisko iznākumu, t. i., ar korekcijām attiecībā uz izpildi.

IL ir arī sīki izklāstītas metodes dažādo summu aprēķināšanai, kā paskaidrots turpmāk.

4.2. AK DAĻA

Saskaņā ar IL 139. pantu AK daļu no finansiālajiem pienākumiem, kas izriet no IL, aprēķina kā attiecību starp pašu resursiem, ko Apvienotā Karaliste darījusi pieejamus no 2014. līdz 2020. gadam, un pašu resursiem, ko minētajā periodā darījušas pieejamas visas dalībvalstis un Apvienotā Karaliste. Ir iekļautas arī korekcijas, kas izriet no PVN un NKI atlikumu ieskaita par 2014.–2019. gadu. Aprēķinātajai AK daļai 2022. gadā tiks piemērotas galīgās korekcijas, kas paredzētas IL 139. pantā. AK daļa par 2021. gadu ir izmantota aprēķiniem, kas minēti 136. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā un 140.–147. pantā.

AK daļa, kas aprēķināta saskaņā ar IL 139. pantu, ir 12,358072326018200 %.

4.3. ES GADA PĀRSKATI – SUMMAS, KAS AK JĀMAKSĀ UN KAS PIENĀKAS AK SASKAŅĀ AR IZSTĀŠANĀS LĪGUMU

IL ir paredzēti maksājumu pienākumi starp abām pusēm jo īpaši šādās jomās:

— pašu resursi (136. pants),

— neizpildītās saistības (140. pants),

— naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem (141. pants),

— Savienības saistības (142. pants),

— iespējamās finansiālās saistības un finanšu instrumenti (143. un 144. pants),

— Eiropas Ogļu un tērauda kopienas neto aktīvi (145. pants),

— ES ieguldījumi Eiropas Investīciju fondā (EIF) (146. pants),

— iespējamās saistības sakarā ar tiesas prāvām (147. pants).

IL ir arī noteikta metodika attiecībā uz to, kā šie pienākumi tiks atspoguļoti katru gadu – kopumā ES divreiz gadā ziņos AK par maksājamām summām, un AK maksās šīs summas reizi mēnesī. Ziņojumi katru gadu tiks atjaunināti, pamatojoties uz faktiskajiem skaitļiem.

Turpmāk dotajā tabulā ir sniegts kopsavilkums par summām, kas AK jāmaksā ES, kā arī par visām summām, kas ES ir jāmaksā AK, rezultātā radot neto kopējo debitoru parādu ES. Visi aprēķini veikti, pilnībā ievērojot IL. Minētie pienākumi ir saistīti ar līdzšinējām saistībām, ko AK uzņēmās, kad bija ES dalībvalsts un pārejas periodā līdz 2020. gada 31. decembrim, un to termiņš beigsies, tiklīdz tie būs samaksāti vai ja attiecīgais pienākums neīstenosies. Maksājumi tiks veikti saskaņā ar IL 148. pantā noteikto procedūru.

Miljardi EUR 140. pants 142. pants Citi 31.12.2020. Summas, ko maksā AK 35,0 14,3 0,3 49,6 Summas, kas maksājamas AK — — (2,1 ) (2,1 ) Neto saņemamā summa no AK 35,0 14,3 (1,8 ) 47,5 Aplēstā summa, kas AK jāmaksā pēc 2021. gada 28,2 14,3 (1,9 ) 40,6 Aplēstā summa, kas AK jāmaksā 2021. gadā 6,8 0,0 0,0 6,8

Kopējā summa ietver turpmāk norādītos elementus.

136. pants: pašu resursi

IL 136. pantā ir paredzēti noteikumi, kas piemērojami pēc 2020. gada 31. decembra attiecībā uz pašu resursiem. AK ir tiesīga saņemt savu korekciju daļu saistībā ar 2020. gada pārpalikumu. Tai arī piemēro PVN un NKI pašu resursu korekcijas, kas saistītas ar finanšu gadiem līdz 2020. gadam, – šīs korekcijas tiks aprēķinātas katru gadu līdz 2028. gada 31. decembrim. Korekcija attiecībā uz AK tiek arī atjaunināta.

AK ir jāmaksā tradicionālie pašu resursi, ko tā iekasē pēc 2021. gada 28. februāra, bet kas saistīti ar 2020. gadu un agrākiem gadiem. No šīs summas tad atskaita tās daļu no kopējiem tradicionālajiem pašu resursiem, kurus dara pieejamus ES-27 dalībvalstis un AK. Atsevišķo pārskatu par tradicionālajiem pašu resursiem pilnībā likvidē pēc 2025. gada 31. decembra.

AK 2021. gadā ir jāmaksā 230 miljoni EUR.

140. pants: neizpildītās saistības (“RAL”)

“Reste à liquider” jeb “RAL” ir juridisko saistību kopējais apjoms, kuru ES ir nodrošinājusi saņēmējiem un par kuru maksājumi tiks veikti nākamajos gados. RAL ir ierasta daudzgadu budžetu – kāds ir ES budžets – iezīme.

Tāpēc saistības attiecas uz projektiem, programmām, nolīgumiem vai līgumiem, par kuriem saistību uzņemšanās jau notikusi pirms 2020. gada 31. decembra, bet kuri vēl nav pilnībā īstenoti un par kuriem maksājumi vēl ir jāveic. Daži no šiem maksājumiem paredzēti AK saņēmējiem.

Saskaņā ar IL AK ir jāmaksā tās daļa no ES neizpildītajām saistībām no 2020. gada 31. decembra, kas ir pārejas perioda beigas. No kopējās summas atskaita visas saistības vai to daļas, kuras paredzēts atcelt (saistību atcelšana), un summas, kas attiecas uz saistībām, kuras finansē no piešķirtajiem ieņēmumiem, vai programmām, kurās AK nepiedalās (nepiedalīšanās klauzula).

Citas korekcijas summai, ko AK ir pienākums maksāt saskaņā ar šo pantu, ir saistītas ar neto finanšu korekcijām par laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam vai iepriekšējiem plānošanas periodiem, un tradicionālajiem pašu resursiem, kas saistīti ar 2020. gadu un darīti pieejami 2021. gada janvārī un februārī.

Lai aprēķinātu AK daļu no RAL, par sākumpunktu ir izmantotas oficiālās budžeta RAL2020. gada 31. decembrī (303,2 miljardi EUR, skatīt 4.4. tabulu budžeta izpildes tabulās). AK daļa no koriģētajām RAL 2020. gada beigās bija 36 miljardi EUR – pēc korekcijām attiecībā uz prognozēto saistību atcelšanu parāds ES 2020. gada beigās bija 35 miljardi EUR, no kuriem 6,8 miljardi EUR tiks samaksāti laikposmā no 2021. gada 30. jūnija līdz 2021. gada 31. decembrim.

141. pants – naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem

Eiropas Komisija tieši panāk ES konkurences noteikumu izpildi, nodrošinot, ka visi uzņēmumi konkurē vienlīdzīgi un godīgi pēc to nopelniem. Tas nozīmē, ka var tikt piemēroti naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem. Kad ES piemēro naudas sodus, to saņēmējs var tos apstrīdēt (tiesvedībā) – naudas sods nav galīgs, kamēr visa šāda tiesvedība nav izbeigta.

ES katru gadu maksās AK tās daļu no naudas sodiem par konkurences tiesību pārkāpumiem, par kuriem Savienība izlēmusi pirms 2020. gada 31. decembra, tiklīdz šie naudas sodi kļūs galīgi, t. i., vai nu subjekts, kam piemērots naudas sods, neiesniedz pārsūdzību Eiropas Savienības Tiesā, vai arī pārsūdzība tiek noraidīta un subjektam ir jāmaksā naudas sods.

Gada pārskatos summas, kas maksājamas AK naudas sodu rezultātā, tiek atskaitītas no kopējās summas, kas AK ir jāmaksā. Aplēstā AK daļa no nesamaksātajiem naudas sodiem 2020. gada 31. decembrī ir 1,8 miljardi EUR. Šī summa tiks atgriezta AK ilgā laika periodā. Šis skaitlis ir balstīts uz nenokārtotajām lietām līdz 2020. gada 31. decembrim, un tas var tikt mainīts, lai atspoguļotu faktiskās summas, kas iekļautas budžetā pēc tam, kad naudas sodi ir kļuvuši galīgi.

142. pants – Savienības saistības

AK ir apņēmusies samaksāt savu daļu no Savienības saistībām, kādas ir līdz 2020. gada beigām, izņemot īpašas saistības, kas noteiktas IL. Tāpēc AK maksās savu daļu no pienākumiem, kas saistīti ar ES, kā darba devēja (t. i., pensionējušos darbinieku pensijas un slimības apdrošināšana), kāda šī daļa ir 2020. gada 31. decembrī.

1. ES ierēdņu pensijas – ES darbinieku pensiju maksājumi tiek segti no ES gada budžeta. Turklāt ES ierēdņi veic pensiju iemaksas visā to karjeras laikā. Šīs iemaksas tiek ierakstītas budžetā kā ieņēmumi, kas samazina no dalībvalstīm vajadzīgās iemaksas, lai finansētu vispārējo gada budžetu. ES dalībvalstis apņemas segt ES darbinieku pensiju izmaksas, kad viņi pensionējas. Saskaņā ar šo apņemšanos AK, sākot no 2022. gada jūnija, maksās savu daļu no gada pensijām, ko maksā ES ierēdņiem, līdz visas pensiju tiesības, ko darbinieki ieguvuši līdz 2020. gada 31. decembrim, būs izsmeltas, vairāku desmitgažu laikā. AK var nolemt izpildīt savu pienākumu jebkurā brīdī, samaksājot aktuārās saistības, kādas ir attiecīgā gada beigās, piecu gadu periodā.

2. Eiropas Parlamenta deputātu, Eiropas komisāru, Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu u. c. ierēdņu pensijas – AK samaksās savu daļu no aktuārajām saistībām, kādas tās ir 2020. gada 31. decembrī, 10 gadu periodā, sākot no 2021. gada oktobra.

3. Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma (JSIS) – šī sistēma sedz ES darbinieku, tostarp pensionāru, veselības aprūpes izmaksas. ES ierēdņi un pensionāri veic iemaksas shēmā visā viņu karjeras laikā un pensionējoties tāpat, kā to dara ES kā darba devēja. Saskaņā ar principu, ko piemēro arī ES ierēdņu pensiju sistēmai, AK maksās savu daļu no ES budžeta iemaksām pensionējušos darbinieku veselības aprūpes izmaksu segšanai. Šie maksājumi, kas tiks sākti 2022. gada jūnijā, tiks turpināti vairākas desmitgades vai līdz brīdim, kad visi šie pienākumi būs izpildīti. Tāpat kā tas ir attiecībā uz ierēdņu pensijām, AK var nolemt izpildīt neizpildītos pienākumus jebkurā brīdī, samaksājot aktuārās saistības, kādas ir attiecīgā gada beigās, piecu gadu periodā.

ES saistības attiecībā uz iepriekš minētajiem pienākumiem maksāt pēcnodarbinātības pabalstus tiek aprēķinātas, izmantojot aktuāra vērtējumus, kas balstīti uz starptautiskiem standartiem. Summa, kas attiecināma uz AK, 2020. gada 31. decembrī ir 14,3 miljardi EUR.

11 miljardi EUR AK ir jāsamaksā 2021. gadā, un tie attiecas tikai uz atsevišķajām īpašajām pensiju shēmām (piemēram, Eiropas Parlamenta deputātiem). Atlikušās summas par visām shēmām tiks samaksātas atbilstoši iepriekš izklāstītajai kārtībai, sākot no 2022. gada.

143./144. pants – finanšu instrumenti un budžeta garantijas

Saskaņā ar šiem pantiem AK ir jāfinansē ES iespējamās saistības, kas izriet no pirmsizstāšanās dienas operācijām saistībā ar tās aizņēmumu, aizdevumu un garantiju darbībām, ja tādas rodas un ja tās netiek segtas ar AK daļu esošajos garantiju fondos. ES atmaksās AK summas, ko AK jau iemaksājusi garantiju fondos un kas galu galā izrādīsies nevajadzīgas.

Šīs summas galvenokārt ir:

— summas, kas maksājamas AK kā tās daļa no Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) Garantiju fonda, kurā AK jau veikusi iemaksas ar saviem budžeta maksājumiem, bet kurā nav bijis apstiprinātu operāciju pirms izstāšanās, tādējādi neradot AK pienākumus segt summas – 93 miljoni EUR, kas jāatgriež AK 2021. gadā,

— summas, kas maksājamas AK saistībā ar finanšu instrumentiem, – 46 miljoni EUR,

— AK joprojām ir pienākums veikt savas daļas iemaksu ES iespējamās saistībās (budžeta garantijas – ESIF, ELM, EFSM un citi aizņēmumi, utt.), ja tām iestājas samaksas termiņš. AK maksimālais kopējais pienākums gada beigās sasniedz 12,9 miljardus EUR – sīkāku informāciju skatīt ES konsolidēto gada pārskatu 4.1. skaidrojumā. Šīs summas no AK nav jāiekasē, ja vien attiecīgais pienākums nākotnē neīstenojas un netiek segts no kāda garantiju fonda. Uzskata, ka tas ir maz iespējams.

145. pants – likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (ECSC i.L.)

AK ir tiesīga saņemt savu daļu no likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) neto aktīviem, kādi tie ir 2020. gada 31. decembrī, – tā tiks samaksāta AK piecu gadu laikā. Kopējā summa, kas maksājama AK, ir 183 miljoni EUR (37 miljoni EUR ir jāatmaksā, t. i., jākompensē ar citām summām, kas maksājamas 2021. gadā). Tas nozīmē, ka katru gadu laikposmā no 2021. līdz 2025. gadam no summām, ko AK ir pienākums maksāt, tiks atskaitīti 37 miljoni EUR.

146. pants – ieguldījumi EIF

AK ir tiesīga saņemt savu daļu no ieguldījumiem, ko ES veikusi Eiropas Investīciju fonda (EIF) apmaksātajā akciju kapitālā, un tā ir maksājama pa daļām piecu gadu laikā. Kopējā summa, kas maksājama AK, ir 33 miljoni EUR. Tas nozīmē, ka katru gadu laikposmā no 2021. līdz 2025. gadam no summām, ko AK ir pienākums maksāt, tiks atskaitīti 7 miljoni EUR.

147. pants – iespējamās saistības, kas saistītas ar tiesas prāvām

AK katru gadu ir jāmaksā tās daļa no summām, kas samaksātas no ES budžeta saistībā ar tiesas prāvām par notikumiem, kuri norisinājušies pirms 2020. gada 31. decembra. Aplēstā AK daļa par tiesas prāvām, par kurām, iespējams, būs vajadzīgi turpmāki maksājumi, gada beigās ir 46 miljoni EUR, bet AK tās nav jāmaksā, kamēr tiesas prāvas nav atrisinātas un kamēr ES vispirms nav veikusi maksājumu.

5. BUDŽETA IZPILDES KOPSAVILKUMS

Galīgais pieņemtais 2020. gada budžets bija 173,9 miljardi EUR saistību apropriācijās un 164,1 miljards EUR maksājumu apropriācijās. Tā izpildi būtiski ietekmēja Covid-19 pandēmija un sekojošā krīze, kas skāra vairākas nozares. Krīze radīja vajadzību apņēmīgi rīkoties, lai nostiprinātu ES sabiedrības veselības nozares un mazinātu sociāli ekonomisko ietekmi ES, kā arī sniegtu palīdzību trešām valstīm. 2020. gada budžets bija pēdējais budžets, kas izpildīts saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. Tā izpilde tika rūpīgi uzraudzīta un aktīvi pārvaldīta, kā rezultātā gandrīz visas programmas tika praktiski pilnībā īstenotas.

Kopējās izpildītās saistību apropriācijas 2020. gadā bija 181,7 miljardi EUR:

— 172,9 miljardi EUR no galīgā pieņemtā budžeta,

— 1,1 miljards EUR no apropriācijām, kas pārnestas no 2019. gada,

— 7,7 miljardi EUR no apropriācijām, kas izriet no piešķirtajiem ieņēmumiem.

Kopējie 2020. gadā veiktie maksājumi bija 173,3 miljardi EUR:

— 161,8 miljardi EUR no galīgā pieņemtā budžeta,

— 1,6 miljards EUR no apropriācijām, kas pārnestas no 2019. gada,

— 9,9 miljardi EUR no apropriācijām, kas izriet no piešķirtajiem ieņēmumiem.

Visās budžeta pozīcijās 2020. gadā tika sasniegts augsts izpildes līmenis. 2020. gadā izpildes rādītājs visiem apropriāciju veidiem (budžeta, pārnestajām no iepriekšējā gada un piešķirtajiem ieņēmumiem) bija 97 % saistību sadaļā un 94 % maksājumu sadaļā. Izpildes rādītāji, izņemot piešķirtos ieņēmumus, liecina par pilnīgu izpildi 2020. gadā (99,5 % saistību apropriācijām un 98,5 % maksājumu apropriācijām).

Ienākumu vislielāko daļu veidoja pašu resursi, kas bija 91,9 % no kopējiem ieņēmumiem 174,3 miljardu EUR apmērā; nākamā lielākā daļa bija 4,7 % no iemaksām un atmaksām saistībā ar ES nolīgumiem un programmām, kas galvenokārt attiecas uz ieņēmumiem no finanšu korekcijām (ESI fondi, ELGF un ELFLA).

Neizpildītās saistības (ko dažkārt dēvē par RAL – reste à liquider), kas ir summas, par kurām uzņemtas saistības, bet kuras vēl nav samaksātas, 2020. gada beigās bija 303,2 miljardi EUR. Bija paredzams palielinājums salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni, ņemot vērā starpību starp budžeta saistību un maksājumu apropriācijām (9,8 miljardi EUR) pieņemtajā galīgajā budžetā un faktu, ka neizpildīto saistību palielinājums ir normāla attīstība, jo maksājumu apropriācijas palielinās katru gadu, kā paredzēts DFS. Neizpildīto saistību palielinājums salīdzinājumā ar 2019. gadu bija 5,5 miljardi EUR.

Budžeta izpildes rezultāts (pārpalikums) samazinājās no 3,2 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 1,8 miljardiem EUR 2020. gadā.

miljoni EUR 2020.g. 2019.g. Ieņēmumi finanšu gadā 174 306 163 918 Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām (171 721 ) (157 428 ) Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu (2 086 ) (1 615 ) To neizmantoto apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N–1 gada 78 75 Piešķirto ieņēmumu attīstība (B)-(A) 1 398 (1 736 ) Neizmantotās apropriācijas kārtējā gada beigās (A) 7 694 9 092 Neizmantotās apropriācijas iepriekšējā gada beigās (B) 9 092 7 356 Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā (207) 4 Budžeta izpildes rezultāts 1 768 3 217

6. FINANŠU INSTRUMENTI un BUDŽETA GARANTIJAS

6.1. FINANŠU INSTRUMENTI, KO FINANSĒ NO ES BUDŽETA

Šāda veida budžeta izpildes gadījumā līdzekļi jau ir pārskaitīti uz fiduciārajiem kontiem, ko pārvalda pilnvarotie subjekti, un šie līdzekļi ir pieejami (kā nauda un naudas ekvivalenti, parāda vērtspapīri vai investīcijas naudas tirgus fondos vai apvienotos aktīvu portfeļos), lai segtu turpmākus garantiju pieprasījumus, vai ir ieguldīti pašu kapitālā. No ES budžeta finansēto, tieši un netieši pārvaldīto finanšu instrumentu nozīme un apjoms pēdējos gados ir pieaudzis. Pamata koncepcija šai jaunajai pieejai, kas atšķiras no tradicionālās budžeta izpildes metodes, saskaņā ar kuru budžets tiek izpildīts, piešķirot dotācijas un subsīdijas, ir tāda, ka par katru euro, kas iztērēts no budžeta, izmantojot finanšu instrumentus, galasaņēmējs sviras efekta rezultātā iegūst vairāk nekā 1 EUR kā finansiālu atbalstu. Finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta, pastāv garantijas instrumentu, pašu kapitāla instrumentu un aizdevumu instrumentu veidā. Paredzams, ka DFS 2021.–2027. gadam ietvaros budžeta garantijas palielināsies salīdzinājumā ar to finanšu instrumentu izmantošanu, kuri pilnībā finansēti vai nodrošināti no ES budžeta. Konkrētāk, InvestEU programmā ES garantija 26,2 miljardu EUR apmērā tiks nodrošināta EIB grupai un citām finanšu iestādēm, lai atbalstītu dažādus Savienības politikas mērķus, veicot finansēšanas un ieguldīšanas operācijas.

6.2. BUDŽETA GARANTIJĀM GARANTIJU FONDOS TURĒTIE FINANŠU AKTĪVI

Šāda veida budžeta izpildes gadījumā ES sniedz garantijas darījumu partneriem, kam finansējumu tikai daļēji nodrošina ar Komisijas izveidotiem garantiju fondiem, tādējādi radot iespējamas saistības ES budžetam gadījumā, ja nodrošinātā summa nav pietiekama pieprasījumu izpildei. ES ir sniegusi garantijas par aizdevumiem, kas piešķirti ārpus ES (tā dēvētās “ārējo aizdevumu pilnvaras” jeb “ELM”), un par operācijām ar parādu un pašu kapitālu, kuras sedz no ESIF garantijas EIB grupai, kā arī garantijas par operācijām, ko sedz no EFIA garantijas, kura piešķirta EIB grupai un citām finanšu iestādēm.

Lai mazinātu risku, kāds EIB grupas vai citu finanšu iestāžu garantiju pieprasījumiem varētu būt attiecībā uz ES budžetu, ES ir izveidojusi speciālus garantiju fondus, ko finansē no budžeta. 2020. gada 31. decembrī Komisija tur finanšu aktīvus:

— Garantiju fondā ārējai darbībai 2,8 miljardu EUR apmērā,

— ESIF galvojuma fondā 8,0 miljardu EUR apmērā un

— EFIA garantiju fondā 0,8 miljardu EUR apmērā.

Līdzekļi Garantiju fondā ārējai darbībai tiek uzkrāti no ES budžeta, lai segtu 9 % no gada beigās- nesamaksātajiem garantētajiem aizdevumiem trešām valstīm, kas izsniegti saistībā ar EIB ārējo aizdevumu pilnvarām. 2020. gada 31. decembrī iepriekš minētā aktīvu kopējā vērtība sedz finansiālo iesaistīšanos attiecībā uz izmaksātajām summām 20,3 miljardu EUR apmērā.

ESIF galvojuma fonds darbību sāka 2016. gadā. Atbilstoši grozītajai ESIF regulai (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2396 (14)) ESIF ES galvojuma maksimālais apjoms tika palielināts līdz 26 miljardiem EUR (no sākotnējiem 16 miljardiem EUR), bet galvojuma fonda finansējuma robežvērtība samazināta līdz 35 % (no sākotnējiem 50 %) no kopējām ES galvojuma saistībām. Tāpēc tiek prognozēts, ka ESIF galvojuma fonda kopsumma sasniegs 9,1 miljardu EUR. 2020. gada 31. decembrī ESIF galvojuma fonda aktīvu kopsumma bija 8,0 miljardi EUR, un tā sedz finansiālo iesaistīšanos attiecībā uz izmaksātajām summām 18,9 miljardu EUR apmērā.

Atbilstoši EFIA regulai (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1601 (15)) ir jādara pieejama EFIA garantija līdz 1,5 miljardu EUR apmērā (to vēl palielinot ar ārējām iemaksām), lai atbalstītu investīcijas partnervalstīs Āfrikā un Eiropas kaimiņvalstīs. ES norāda EFIA garantiju savu konsolidēto gada pārskatu skaidrojumos (skatīt 4.1.1. skaidrojumu) kā iespējamās saistības. 2020. gada 31. decembrī bija spēkā 15 EFIA garantiju līgumi ar kopējo seguma ierobežojumu 1 370 miljoni EUR. EFIA garantiju fonds tika izveidots, lai segtu iespējamos nākotnes garantiju pieprasījumus. Kopējās fondā saņemtās iemaksas 2020. gada 31. decembrī bija 0,8 miljardi EUR. Ņemot vērā, ka lielākā daļa garantiju līgumu 2020. gadā tika noslēgti ar darījumu partneriem, programma ir izvēršanas posmā, un līdz 2020. gada beigām darījumu partneri bija parakstījuši garantiju operācijas par summu 438 miljoni EUR.

Pēc DFS 2021.–2027. gadam stāšanās spēkā ESIF galvojuma fonda neto aktīvi no 2021. gada 1. janvāra tika pārnesti uz kopējo uzkrājumu fondu (KUF) (16), kurā tiek turēti uzkrājumi, kas veikti, lai segtu finanšu saistības, kuras izriet no budžeta garantijām un finansiālās palīdzības programmām saskaņā ar DFS 2021.–2027. gadam. Paredzams, ka EFIA garantiju fonda un Garantiju fonda ārējai darbībai aktīvi tiks pārnesti uz KUF 2021. gada gaitā.

6.3. AIZDEVUMI UN SAISTĪTIE AIZŅĒMUMI FINANSIĀLĀ ATBALSTA PROGRAMMĀM

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumiem Komisija sniedz finansiālu atbalstu dalībvalstīm un trešām valstīm divpusēju aizdevumu veidā, ko finansē no kapitāla tirgiem, izmantojot ES budžeta garantiju.

Komisija 2020. gadā, darbodamās ES vārdā, vadīja šādas četras galvenās programmas, saskaņā ar kurām tā var piešķirt aizdevumus:

— maksājumu bilances (MB) atbalsts,

— Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) atbalsts,

— makrofinansiālā palīdzība (MFP) un

— SURE atbalsts.

ES aizdevumu finansēšanai vajadzīgais kapitāls tiek piesaistīts kapitāla tirgos vai izmantojot finanšu iestādes. ES aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālā atbalsta programmām ir ārpusbudžeta operācijas. Piesaistītie līdzekļi parasti tiek aizdoti saņēmējvalstij ar tādiem pašiem noteikumiem, t. i., ar tādu pašu kuponu, dzēšanas termiņu un summu. Neraugoties uz kompensējošo metodiku, finansēšanas instrumentu parāda apkalpošana ir ES juridiskais pienākums, un tā nodrošina, ka visi maksājumi tiek veikti pilnā apmērā un laikus. Komisija ir ieviesusi procedūras, lai nodrošinātu aizņēmumu atmaksu pat tad, ja aizdevuma saistības netiek pildītas.

2020. gada 31. decembrī finansiālajai palīdzībai izsniegto aizdevumu nominālā summa bija šāda:

Miljardi EUR Piešķirts kopā Izmaksāts kopā gada beigās Atmaksāts kopā gada beigās Nesamaksāts gada beigās SURE Beļģija 7,8 2,0 — 2,0 Bulgārija 0,5 — — — Horvātija 1,0 0,5 — 0,5 Kipra 0,5 0,3 — 0,3 Čehija 2,0 — — — Grieķija 2,7 2,0 — 2,0 Ungārija 0,5 0,2 — 0,2 Īrija 2,5 — — — Itālija 27,4 16,5 — 16,5 Latvija 0,2 0,1 — 0,1 Lietuva 0,6 0,3 — 0,3 Malta 0,2 0,1 — 0,1 Polija 11,2 1,0 — 1,0 Portugāle 5,9 3,0 — 3,0 Rumānija 4,1 3,0 — 3,0 Slovākija 0,6 0,3 — 0,3 Slovēnija 1,1 0,2 — 0,2 Spānija 21,3 10,0 — 10,0 90,3 39,5 — 39,5 EFSM Īrija 22,5 22,5 — 22,5 Portugāle 26,0 24,3 — 24,3 48,5 46,8 — 46,8 MFP Ukraina 5,0 4,4 (0,6 ) 3,8 Tunisija 1,4 0,8 — 0,8 Jordānija 1,1 0,6 — 0,6 citi 1,5 0,8 (0,2 ) 0,6 9,0 6,6 (0,8 ) 5,8 MB Latvija 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 Kopā 150,9 95,8 (3,5 ) 92,3

Atmaksas grafiks summām, kas nav samaksātas gada beigās, ir šāds:

Miljardi EUR SURE EFSM MFP KOPĀ 2021.g. — 9,8 — 9,8 2022.g. — 2,7 — 2,7 2023.g. — 3,5 0,1 3,6 2024.g. — 2,6 0,6 3,2 2025.g. 8,0 2,4 — 10,4 2026.g. — 4,0 0,1 4,1 2027.g. — 3,0 0,2 3,2 2028.g. — 2,3 0,2 2,5 2029.g. — 1,4 0,9 2,3 2030.g. 10,0 — 0,1 10,1 2031.g. — 2,2 0,9 3,1 2032.g. — 3,0 0,1 3,1 2033.g. — 2,1 0,5 2,6 2034.g. — 0,2 0,2 2035.g. 8,5 2,0 1,9 12,4 2036.g. — 1,0 — 1,0 2038.g. — 1,8 — 1,8 2040.g. 7,0 — — 7,0 2042.g. — 3,0 — 3,0 2050.g. 6,0 — — 6,0 Kopā 39,5 46,8 5,8 92,1

SURE

SURE tika izveidots 2020. gadā, lai sniegtu finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kurām Covid-19 pandēmijas dēļ to teritorijā radušies vai nopietni draud rasties būtiski ekonomiski traucējumi. Šis instruments papildina vietējos pasākumus, ko veic skartās dalībvalstis.

Finansiālās palīdzības maksimālā summa visām dalībvalstīm kopā nepārsniedz 100 miljardus EUR. Dalībvalstis 2020. gadā parakstīja aizdevumu mehānisma nolīgumus par summu 85,9 miljardi EUR, un no šīs summas tika izmaksāti 39,5 miljardi EUR. Aizdevumu atmaksas termiņš ir dažāds – 5, 10, 15, 20 un 30 gadi.

EFSM

EFSM tika izveidots, lai sniegtu finansiālu atbalstu visām dalībvalstīm, kas saskaras ar smagām ekonomiskām un finansiālām problēmām, kuras izraisījuši ārkārtas apstākļi, ko tās nevar kontrolēt, vai kam nopietni draud šādas problēmas. EFSM tika izmantots, lai sniegtu finansiālu atbalstu Īrijai un Portugālei laika posmā no 2011. līdz 2014. gadam ar nosacījumu, kas šīs valstis īstenos reformas. Šīs programmas termiņš ir beidzies, un papildu aizdevumus nevar saņemt, lai gan šī programma turpina pastāvēt noteiktu uzdevumu izpildei, piemēram, lai pagarinātu atmaksas termiņu aizdevumiem Īrijai un Portugālei un lai nodrošinātu pagaidu aizdevumus. Īrija un Portugāle 2021. gada februārī lūdza termiņa pagarinājumu par summām, kuru atmaksas termiņš ir 2021. gada jūnijs (4,8 miljardi EUR) un 2021. gada septembris (5 miljardi EUR). Komisija 2021. gada aprīlī aizņēmās 4,8 miljardus EUR, lai pārjaunotu aizdevumus, kuru atmaksas termiņš ir 2021. gada jūnijs, – šis termiņš tika pagarināts par 15 gadiem.

2020. gadā netika veiktas jaunas operācijas vai aizdevumu atmaksas.

MFP

Makrofinansiālās palīdzības programma (MFP) ir finansiālas palīdzības veids, ko ES piedāvā partnervalstīm ārpus ES, kuras saskaras ar maksājumu bilances krīzi. Tas tiek sniegts vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumu vai dotāciju, vai arī to kombinācijas veidā un ir pieejams tikai valstīm, kas izmanto SVF maksājumu programmu.

Komisija 2020. gadā pieņēma priekšlikumu par 3 miljardu EUR MFP paketi par labu 10 paplašināšanās un kaimiņreģiona partneriem, lai palīdzētu tiem ierobežot koronavīrusa pandēmijas ekonomisko ietekmi. Eiropas Parlaments un Padome pieņēma lēmumu 2020. gada 25. maijā.

Kopumā 2020. gadā saskaņā ar MFP programmu tika izmaksāti 1,7 miljardi EUR.

MB

MB ir palīdzības programma, kas izstrādāta valstīm ārpus eurozonas, kuras saskaras ar maksājumu bilances grūtībām vai kam draud šādas grūtības. MB palīdzība tiek sniegta vidēja termiņa aizdevumu veidā, kas tiek izsniegti ar nosacījumu, ka tiek īstenota politika pamatā esošo ekonomikas problēmu risināšanai. Parasti maksājumu bilances palīdzību no ES piedāvā sadarbībā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un citām starptautiskām organizācijām vai valstīm.

2020. gadā netika veiktas jaunas operācijas vai aizdevumu atmaksas.

6.4. IESPĒJAMĀS BUDŽETA SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ FINANSIĀLĀS PALĪDZĪBAS PROGRAMMĀM

ES aizņēmumi veido ES tiešas un beznosacījuma saistības, un tos garantē ES dalībvalstis (iespējamās budžeta saistības). Aizņēmumus tādu aizdevumu finansēšanai, kuri ir paredzēti valstīm ārpus ES, sedz Garantiju fonds ārējai darbībai. Ja saņēmēja dalībvalsts nepildītu saistības, parāda apkalpošanas summa tiktu atskaitīta no Komisijas pieejamā līdzekļu atlikuma kasē, ja tas būtu iespējams. Ja attiecīgajā brīdī tas nav iespējams, Komisija nepieciešamos līdzekļus iegūtu no dalībvalstīm. Saskaņā ar tiesību aktiem par ES pašu resursiem (Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (17) 14. pants) ES dalībvalstīm ir juridisks pienākums nodrošināt pietiekamus līdzekļus ES saistību izpildei. Tādējādi ieguldītāji ir pakļauti tikai ES kredītriskam, nevis finansēto aizdevumu saņēmēja kredītriskam. Kompensējoša aizdošana nodrošina, ka ES budžets neuzņemas procentu likmju vai ārvalstu valūtas risku.

Aizdevumi, ko piešķir dalībvalstīm saskaņā ar SURE instrumentu, ir balstīti uz sistēmu, ko veido dalībvalstu brīvprātīgas garantijas, kuru apmērs ir 25 % no finansiālās palīdzības maksimālās summas. Katras dalībvalsts iemaksa garantijas kopējā summā atbilst tās relatīvajai daļai Eiropas Savienības kopējā nacionālajā kopienākumā (NKI), pamatojoties uz ES 2020. gada budžetu.

Par katras valsts programmu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pieņem lēmumus, ar kuriem nosaka vispārējo piešķirto summu, maksājumu daļu skaitu un maksimālo (vidējo) termiņu visai aizdevumu paketei. Tad Komisija un attiecīgā dalībvalsts vienojas par aizdevuma/finansējuma parametriem, jo īpaši par maksājumu daļu atmaksas termiņu. Turklāt, izņemot pirmo daļu, visas pārējās aizdevuma daļas ir atkarīgas no tā, vai tiek ievēroti politikas nosacījumi ES un SVF kopīgā finansiālā atbalsta kontekstā, kas ir vēl viens faktors, kurš ietekmē finansēšanas darbību grafiku. Tas nozīmē, ka emitēšanas laiks un atmaksas termiņi ir atkarīgi no saistītajām ES aizdevumu darbībām. Finansējums ir tikai euro valūtā un tiek piešķirts uz laiku no 3 līdz 30 gadiem.

7. FINANŠU PĀRSKATU ANALĪZE

7.1. IEŅĒMUMI

ES konsolidētie ieņēmumi ietver summas, kas attiecas uz darījumiem, kuri ir vai nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, un vislielākās summas ir saistītas tieši ar otrā veida darījumiem. Galveno ar komerciālu apmaiņu nesaistītu ieņēmumu kategoriju (kas ietver NKI resursus, tradicionālos pašu resursus, PVN resursus, naudas sodus un izdevumu atgūšanu, bet neietver vienreizējo ietekmi, ko rada ieņēmumi saistībā ar AK izstāšanos no ES 2020. gadā) piecu gadu tendence ir šāda.

Piecu gadu tendence ieņēmumiem no galvenajiem ar komerciālu apmaiņu nesaistītajiem darījumiem

(miljonos EUR)

Tā kā budžeta ieņēmumiem vajadzētu būt vienādiem ar (vai lielākiem par) budžeta izdevumiem, iepriekš norādītās ieņēmumu tendences galvenais virzītājfaktors ir maksājumi, ko veic katru gadu.

Konsolidētie ieņēmumi 2020. gadā bija 224,0 miljardi EUR, kas ir ievērojams palielinājums par 63,7 miljardiem EUR jeb 39,7 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, kad tie bija 160,3 miljardi EUR. Šīs attīstības galvenais virzītājfaktors bija finansiālā ietekme, ko radīja AK izstāšanās no Eiropas Savienības (47,5 miljardi EUR). Ja piemēro korekciju attiecībā uz šo vienreizējo ietekmi, konsolidētie 2020. gada ieņēmumi bija 176,5 miljardi EUR, kas joprojām ir par 16,2 miljardiem EUR jeb 10,1 % vairāk nekā iepriekšējā gadā. Šo koriģēto palielinājumu galvenokārt izraisījusi turpmāk aprakstītā ietekme.

— Ieņēmumi no NKI (nacionālā kopienākuma), kas ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements, palielinājās no 108,8 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 125,4 miljardiem EUR 2020. gadā. Palielinājums par 16,6 miljardiem EUR jeb 15,3 % radās galvenokārt tāpēc, ka palielinājās maksājumu apropriāciju vajadzības par 2020. gadu, kas paredzētas, lai nostiprinātu ES galvenās politikas jomas, piemēram, Covid-19 vakcīnu stratēģiju (ko īsteno ar Ārkārtas atbalsta instrumenta starpniecību), un kohēzijas jomu (pieņemot Papildināto investīciju iniciatīvu reaģēšanai uz koronavīrusu).

— Citi ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi palielinājās no 2,1 miljarda EUR 2019. gadā līdz 7,1 miljardam EUR 2020. gadā. Palielinājumu par 5,0 miljardiem EUR galvenokārt veicināja dalībvalstu iemaksas Inovāciju fondā, kas sāka darboties 2020. gadā (2,1 miljards EUR), no iepriekšējā gada pārņemtā budžeta pārpalikuma palielinājums (3,2 miljardi EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 1,8 miljardiem EUR 2019. gadā), kā arī dalībvalstu iemaksa 0,8 miljardu EUR apmērā papildus Ārkārtas atbalsta instrumentam (ESI).

— Finanšu ieņēmumi palielinājās no 1,8 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 3,4 miljardiem EUR 2020. gadā. Palielinājums par 1,6 miljardiem EUR jeb 88,9 % radās galvenokārt tādēļ, ka palielinājās nokavējuma procenti, konkrētāk, par AK TPR lietām (0,5 miljardi EUR) un ar AK nesaistītām lietām (0,5 miljardi EUR), kā arī ieņēmumi no obligāciju prēmijām saistībā ar SURE instrumentu (0,7 miljardi EUR).

— Ieņēmumi no naudas sodiem samazinājās no 4,3 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 0,5 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo samazinājumu par 3,8 miljardiem EUR jeb 88,4 % izraisīja gan 2020. gadā piespriesto naudas sodu skaita, gan summu samazināšanās. 2020. gadā galvenajās lietās naudas sodu kopējā summa bija 0,26 miljardi EUR (Orbia, Clariant un Celanese lietas), savukārt lielākajās lietās 2019. gadā piespriestā kopējā summa bija 3,1 miljards EUR (Google, divas Forex lietas un MasterCard).

Minētās izmaiņas atsvēra ieņēmumu no tradicionālajiem pašu resursiem samazinājums no 21,2 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 19,6 miljardiem EUR 2020. gadā (par 1,6 miljardiem EUR jeb 7,5 % mazāk) un atgūto summu samazinājums no 2,6 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 1,4 miljardiem EUR 2020. gadā (par 1,2 miljardiem EUR jeb 46,2 % mazāk).

7.2. IZDEVUMI

Galvenais izdevumu komponents, kas atzīts konsolidētajos finanšu pārskatos, ir pārvedumu maksājumi dalītās pārvaldības režīmā, kas ietver šādus fondus: i) Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF); ii) Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti; iii) Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Kohēzijas fonds (KF) un iv) Eiropas Sociālais fonds (ESF). Šie fondi veidoja 109,7 miljardus EUR jeb 65,9 % no kopējiem izdevumiem 166,6 miljardu EUR apmērā, kas radās 2020. gadā (2019. gadā – 103,9 miljardi EUR jeb 66,8 %). Izdevumu sadalījums ir sniegts turpmāk norādītajā grafikā.

Galveno izdevumu, ko dalībvalstis īstenojušas par 2020. finanšu gadu (dalītā pārvaldība), relatīvais svars

Izdevumi, kas radušies tiešās pārvaldības režīmā, rāda, kā budžetu izpildījusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi. Netiešā pārvaldībā budžetu izpilda ES aģentūras, ES struktūras, trešās valstis, starptautiskās organizācijas un citi subjekti.

ES atzīst konkrētas nākotnes maksājumu saistības par izdevumiem pat tad, ja tie vēl nav norādīti naudas budžeta kontos. Nozīmīgas summas tiek parādītas kā parādi kreditoriem un uzkrātie izdevumi lauksaimniecības un lauku attīstības jomā un arī kā pensiju un darbinieku pabalstu saistības attiecībā uz komisāru, ES iestāžu ierēdņu un darbinieku iegūtām pensiju un citām pēcnodarbinātības tiesībām.

Kopumā izdevumi palielinājās par 7,1 % jeb 11,1 miljardu EUR no 155,5 miljardiem EUR līdz 166,6 miljardiem EUR, salīdzinot ar 2019. gadu, un to galvenokārt veicināja turpmāk aprakstītā ietekme.

- ERAF un KF izdevumi palielinājās no 35,2 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 41,1 miljardam EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 5,9 miljardiem EUR jeb 16,8 % veicināja labāka programmu īstenošana līdz ar DFS attīstību.

- ESF izdevumi palielinājās no 11,2 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 13,7 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 2,5 miljardiem jeb 22,3 % galvenokārt veicināja palielināta īstenošana.

- Izdevumi Komisijas tiešā pārvaldībā palielinājās no 18,9 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 22,1 miljardam EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 3,2 miljardiem EUR jeb 16,9 % galvenokārt veicināja izdevumi par vakcīnām pret Covid-19 (1,6 miljardi EUR), kā arī izdevumi atbilstoši kaimiņattiecību un pirmspievienošanās instrumentiem (0,6 miljardi EUR).

- ELGF izdevumi samazinājās no 44,0 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 40,5 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo samazinājumu par 3,5 miljardiem EUR jeb 8 % galvenokārt veicināja tas, ka par 2,6 miljardiem EUR samazinājās summas, kas pieprasītas par tiešajiem maksājumiem, kuri paredzēti saimniecību ienākumu veicināšanai.

7.3. AKTĪVI

Visnozīmīgākās pozīcijas bilances aktīvu daļā ir saistītas ar finanšu aktīviem (izņemot naudu un naudas ekvivalentus), kas veido 40,4 % no ES kopējiem aktīviem, kā arī ar debitoru parādiem un priekšfinansējumu – attiecīgi 26,6 % un 22,4 %.

ES konsolidēto aktīvu sastāvs

2020. gada 31. decembrī kopējā aktīvu vērtība bija 280,0 miljardi EUR, kas ir par 101,1 miljardu EUR jeb 56,5 % vairāk nekā iepriekšējā gadā (2019. gadā – 178,9 miljardi EUR), un šo palielinājumu galvenokārt veicināja turpmāk aprakstītās izmaiņas.

— Debitoru parādi palielinājās no 24,0 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 74,5 miljardiem EUR 2020. gadā. Šis ievērojamais palielinājums par 50,5 miljardiem EUR ir galvenokārt AK izstāšanās no Eiropas Savienības un šīs izstāšanās radīto debitoru parādu (47,5 miljardi EUR) rezultāts.

— Aizdevumi palielinājās no 52,7 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 93,3 miljardiem EUR 2020. gadā. Šis ievērojamais palielinājums par 40,6 miljardiem EUR jeb 77,0 % ir galvenokārt saistīts ar aizdevumu izsniegšanu finansiālajam atbalstam saskaņā ar SURE instrumentu (39,5 miljardi EUR).

— Priekšfinansējums palielinājās no 51,4 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 62,7 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 11,3 miljardiem EUR jeb 22,0 % galvenokārt veicināja 2019. gada priekšfinansējuma neatgūšana 2020. gadā saistībā ar pasākumiem Investīciju iniciatīvā reaģēšanai uz koronavīrusu (6,6 miljardi EUR) un priekšfinansējums, kas samaksāts par vakcīnu izstrādi Covid-19 pandēmijas seku likvidēšanai (1 miljards EUR).

Naudas atlikums 16,7 miljardu EUR apmērā gada beigās sastāv no šādiem galvenajiem elementiem:

— maksājumi, kas vēl nav īstenoti gada beigās, par summu 9,4 miljardi EUR, no kuras 7,9 miljardi EUR ir saistīti ar piešķirtajiem ieņēmumiem. Piešķirtie ieņēmumi ietver naudu 1,3 miljardu EUR apmērā, kas iegūta, pārdodot emisijas kvotas, un atgūta no EIB pēc tam, kad dalībvalstis to piešķīra Inovācijas fondam,

— summa 2,4 miljardu EUR apmērā, kas pieder pie finanšu instrumentiem, kuri galvenokārt saistīti ar naudas ekvivalentiem, ko Komisijas vārdā pārvalda fiduciāri, lai īstenotu konkrētas finanšu instrumentu programmas, kuras tiek finansētas no ES budžeta un no naudas un tās ekvivalentiem, kas tiek turēti garantiju fondos saistībā ar budžeta garantijām. Naudu, kas pieder pie finanšu instrumentiem un garantiju fondiem, var izmantot tikai attiecīgajās programmās,

— summa 1,6 miljardu EUR apmērā, kas pieder aģentūrām un kopuzņēmumiem un ko minēto subjektu vārdā pārvalda Komisijas kase,

— nauda saistībā ar naudas sodiem 1,5 miljardu EUR apmērā, kas galvenokārt attiecas uz naudu, kura saņemta saistībā ar Komisijas noteiktajiem naudas sodiem lietā, kas vēl tiek izskatīta, un – mazākā mērā – ar galīgi saņemtiem naudas sodiem, kas pārskaitāmi budžetā nākamajā gadā,

— nauda saistībā ar citām konsolidētām iestādēm, aģentūrām un struktūrām 1,4 miljardu EUR apmērā.

Priekšfinansējums

Jānorāda, ka priekšfinansējuma līmeni būtiski ietekmē DFS cikls, piemēram, DFS perioda sākumā var gaidīt, ka saskaņā ar kohēzijas politiku būs jāizmaksā dalībvalstīm lieli avansa maksājumi, un šīs summas paliks pieejamas dalībvalstīm līdz programmu slēgšanai. Tiek izmaksāts arī ikgadējais priekšfinansējums, kas jāizlieto gada laikā vai jāatgūst nākamajā gadā ikgadējā kontu slēgšanas cikla ietvaros. Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka priekšfinansējuma līmenis tiek uzturēts atbilstīgā līmenī. Ir jārod līdzsvars starp pietiekama finansējuma nodrošināšanu projektiem un izdevumu savlaicīgu atzīšanu.

Kopējais priekšfinansējums (izņemot citus avansa maksājumus dalībvalstīm un iemaksas trasta fondos “Bêkou” un Āfrikai) ES bilancē ir 55,5 miljardi EUR (2019. gadā – 44,4 miljardi EUR), un gandrīz visi līdzekļi ir saistīti ar Komisijas darbībām. Aptuveni 58 % no Komisijas priekšfinansējuma piemēro dalītu pārvaldību, un tas nozīmē, ka budžeta izpilde tiek deleģēta dalībvalstīm (Komisijai paliek uzraudzības funkcija).

Komisijas priekšfinansējuma pārvaldības režīms

7.4. SAISTĪBAS

Bilancē vissvarīgākie saistību posteņi ir galvenokārt šādi četri posteņi: i) pensiju saistības un citu pēcnodarbinātības medicīnisko pabalstu saistības; ii) aizņēmumi; iii) parādi trešām personām un iv) uzkrātie izdevumi.

Saistību sastāvs ES konsolidētajā bilancē

2020. gada 31. decembrī kopējā saistību vērtība bija 313,5 miljardi EUR, kas ir par 62,0 miljardiem jeb 24,7 % vairāk nekā iepriekšējā gadā (251,5 miljardi EUR).

Galvenās pārmaiņas bija saistītas ar turpmāk aprakstīto ietekmi.

— Pensijas un citi pēcnodarbinātības pabalsti palielinājās no 97,7 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 116,0 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 18,3 miljardiem EUR jeb 18,7 % galvenokārt veicināja aktuārie zaudējumi no finanšu pieņēmumiem, ko izraisīja ievērojama diskonta likmes turpmāka samazināšanās.

— Aizņēmumi palielinājās no 52,6 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 93,2 miljardiem EUR 2020. gadā. Šis palielinājums par 40,6 miljardiem EUR jeb 77,2 % galvenokārt atspoguļo SURE emisiju par summu 39,5 miljoni EUR 2020. gada beigās.

— Parādi kreditoriem palielinājās no 27,2 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 32,4 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 5,2 miljardiem EUR jeb 19,1 % galvenokārt veicināja neizpildīti izmaksu prasījumi par DFS 2014.–2020. gada periodu, kas tika saņemti pašās gada beigās un netika apstrādāti vai apmaksāti, jo nepietika maksājumu apropriāciju.

Kopējie izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti un atzīti bilances pozīcijā “Parādi kreditoriem”’

Neto aktīvi

Tas, ka saistības ir lielākas par aktīviem, nozīmē nevis to, ka ES iestādēm un struktūrām ir finanšu grūtības, bet gan to, ka noteiktām saistībām finansējums tiks piešķirts no nākamo gadu budžetiem. Daudzi izdevumi kārtējā gadā tiek atzīti atbilstīgi uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, kaut gan tos faktiski varētu samaksāt nākamajā gadā vai vēlākos gados un finansēt, izmantojot nākamo gadu budžetus; saistītie ieņēmumi tiks uzskaitīti tikai turpmākajos periodos. Visnozīmīgākās summas ir ar ELGF darbību saistītās summas (kuru lielāko daļu parasti samaksā nākamā gada pirmajā ceturksnī) un darbinieku pabalstu saistības (jāsamaksā vairāku desmitgažu laikā). No dalībvalstīm pieprasāmo summu ievērojamo samazinājumu no 77,6 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 38,5 miljardiem EUR 2020. gadā galvenokārt izraisīja ieņēmumi saistībā ar neto summām, kas AK jāmaksā saskaņā ar IL, kurš parakstīts pēc tās izstāšanās no Savienības 2020. gadā, – skatīt ES konsolidēto gada pārskatu 2.6.1.2. skaidrojumu.

8. ES POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

Eiropas Savienība (ES) ir savienība, kam dalībvalstis piešķir kompetences, lai sasniegtu kopējus mērķus. Savienība ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņas aizsardzība, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošana. Šīs vērtības ir kopīgas visām dalībvalstīm sabiedrībā, kurā dominē plurālisms, nediskriminācija, iecietība, tiesiskums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība.

8.1. POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA

ES Līgumi

Vispārējie mērķi un principi, no kuriem vadās Savienība un Eiropas iestādes, ir definēti Līgumos. Savienība un ES iestādes var rīkoties tikai saskaņā ar Līgumos piešķirtajām pilnvarām, lai sasniegtu tajos noteiktos mērķus, un tām jārīkojas, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus (18). Lai sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku, Savienība sev nodrošina nepieciešamos finanšu līdzekļus. Komisijas atbildībā ir veicināt Savienības vispārējās intereses, kas ietver budžeta izpildi un programmu pārvaldību sadarbībā ar dalībvalstīm un ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu.

ES cenšas sasniegt Līgumā noteiktos mērķus, izmantojot vairākus instrumentus, un viens no tiem ir ES budžets. Citi ir, piemēram, vienots tiesiskais regulējums vai kopējas politikas stratēģijas.

Komisijas politiskās prioritātes

Komisijas politiskās prioritātes ir definētas Komisijas priekšsēdētāja noteiktajās politiskajās pamatnostādnēs. Priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas – kura sāka pildīt amata pilnvaras 2019. gada 1. decembrī – vadībā Komisija pievērsīsies turpmāk aprakstītajiem sešiem vērienīgajiem mērķiem.

SEŠI VĒRIENĪGIE MĒRĶI

Eiropas zaļais kurss

— Tiekties uz to, lai Eiropa kļūtu par pirmo klimatneitrālo pasaules daļu

Digitālajam laikmetam gatava Eiropa

— Nodrošināt iedzīvotājiem plašākas iespējas ar jaunas paaudzes tehnoloģiju palīdzību

Ekonomika cilvēku labā

— Nodrošināt sociālo taisnīgumu un labklājību

Spēcīgāka Eiropa pasaulē

— Nodrošināt, ka Eiropa cenšas panāk vairāk, stiprinot savu unikālo atbildīgas globālās līderes zīmolu

Mūsu eiropeiskās dzīvesziņas veicināšana

— Izveidot līdztiesības savienību, kurā mums visiem ir vienādas iespējas

Jauns impulss Eiropas demokrātijai

— Veicināt, aizsargāt un nostiprināt mūsu demokrātiju

Daudzgadu finanšu shēma un izdevumu programmas

No ES budžeta atbalstītie politikas virzieni tiek īstenoti saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un attiecīgiem nozaru tiesību aktiem, kuros ir noteiktas izdevumu programmas un instrumenti. Ar tiem ES politiskās prioritātes tiek izteiktas finanšu izteiksmē pietiekami ilgā periodā, lai tās būtu efektīvas un sniegtu saskaņotu ilgtermiņa redzējumu ES fondu finansējuma saņēmējiem un valstu iestādēm, kas nodrošina līdzfinansējumu. Gada maksimālās summas (maksimālais apjoms) tiek noteikts ES izdevumiem kopumā un galvenajām izdevumu kategorijām. Visu izdevumu kategoriju maksimālo apjomu summa parāda saistību apropriāciju kopējo maksimālo apjomu. DFS pieņem Padome ar visu dalībvalstu vienbalsību un Eiropas Parlamenta piekrišanu. Jaunā daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam tika pieņemta 2020. gada 17. decembrī.

Gada budžets

Gada budžetu sagatavo Komisija, un Eiropas Parlaments un Padome par to parasti vienojas līdz decembra vidum, pamatojoties uz LESD 314. pantā noteikto procedūru. Saskaņā ar budžeta līdzsvarotības principu kopējiem ieņēmumiem konkrētā finanšu gadā jābūt vienādiem ar kopējiem izdevumiem (maksājumu apropriācijām).

Galvenie ES finansējuma avoti ir pašu resursu ieņēmumi, ko papildina citi ieņēmumi. Ir trīs veidu pašu resursi – tradicionālie pašu resursi (galvenokārt muitas nodokļi), pašu resursi, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), un pašu resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI). Citi ieņēmumi no ES darbībām (piemēram, naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem) parasti veido mazāk nekā 10 % no kopējiem ieņēmumiem (neņemot vērā AK izstāšanās no ES vienreizējo ietekmi uz 2020. gada pārskatiem). Budžeta finansēšanai nepieciešamo pašu resursu kopsummu nosaka, no kopējiem izdevumiem atskaitot citus ieņēmumus.

Pārvaldības veidi

ES budžetu īsteno trīs pārvaldības režīmos, kas nosaka, kā nauda tiek izmaksāta un pārvaldīta:

— Dalīta pārvaldība: lielāko daļu (aptuveni 3/4) budžeta Komisija pārvalda atbilstīgi dalītas pārvaldības sistēmai sadarbībā ar dalībvalstīm, jo īpaši struktūrfondu un lauksaimniecības jomās.

— Tieša pārvaldība: Komisija arī pārvalda programmas pati un var deleģēt konkrētu programmu īstenošanu izpildaģentūrām.

— Netieša pārvaldība: lēmumus par izdevumiem var arī pārvaldīt netieši ar citu ES vai ārpus ES esošu struktūru starpniecību. Finanšu regulā un/vai iemaksu nolīgumos ir noteikti nepieciešamie kontroles un ziņošanas mehānismi, kas šiem subjektiem jāizmanto, un Komisijas uzraudzība, budžeta izpildes uzdevumus uzticot valsts aģentūrām, Eiropas Investīciju bankas grupai, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām (piemēram, Pasaules Bankai vai Apvienoto Nāciju Organizācijai) un citiem subjektiem (piemēram, ES decentralizētām aģentūrām, kopuzņēmumiem).

Finanšu regula

Finanšu regula (FR) (19), kas piemērojama vispārējam budžetam, ir viens no galvenajiem ES finanšu regulējuma struktūras tiesību aktiem. Tajā ir sīki definēti finanšu noteikumi, kas piemērojami ES budžeta izpildei, un to dažādo dalībnieku loma, kuru pienākums ir nodrošināt, ka nauda tiek izlietota pareizi un sasniedzot noteiktos mērķus.

8.2. PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

8.2.1. Institucionālā struktūra

ES ir iestāžu sistēma, kuras uzdevumi ir stiprināt tās vērtības, sekmēt tās mērķu sasniegšanu, kalpot Savienības, tās pilsoņu un dalībvalstu interesēm, kā arī nodrošināt tās politiku un darbību saskaņotību, efektivitāti un nepārtrauktību. Organizatoriskā struktūra sastāv no iestādēm, aģentūrām un citām ES struktūrām, ko iekļauj ES konsolidētajos pārskatos, ciktāl ir izpildīti FR noteiktie konsolidācijas kritēriji un piemērojamie grāmatvedības noteikumi (konsolidācijas darbības jomā iekļauto subjektu sarakstu skatīt ES konsolidēto gada pārskatu 9. skaidrojumā).

Eiropas Parlaments kopīgi ar Padomi veic likumdošanas un budžeta pieņemšanas funkcijas. Komisijai ir politiska pārskatatbildība attiecībā pret Eiropas Parlamentu. Arī Padome veic politikas veidošanas un koordinēšanas funkcijas Eiropadomes noteiktajā Savienības vispārējā politiskajā virzienā un prioritātēs.

Eiropas Komisija ir Eiropas Savienības izpildvaras iestāde. Tā veicina Savienības vispārējās intereses un šajā nolūkā īsteno atbilstīgas iniciatīvas. Tā nodrošina Līgumu piemērošanu un pārrauga, kā dalībvalstis piemēro Savienības tiesību aktus Eiropas Savienības Tiesas kontrolē. Tā īsteno koordinēšanas, izpildu un pārvaldības funkcijas, izpilda budžetu un pārvalda programmas.

Komisija veic budžeta izpildi, lielā mērā sadarbojoties ar dalībvalstīm (20). Kopā tās nodrošina, ka apropriācijas tiek izlietotas saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem. Regulās nosaka dalībvalstu pienākumus to kopīgajā budžeta izpildes kontrolē un revīzijā, kā arī izrietošo atbildību. Tajās arī nosaka pienākumus un sīki izstrādātus noteikumus katrai no ES iestādēm attiecībā uz to izdevumiem.

8.2.2. Komisijas pārvaldības struktūra

Komisijas pārvaldības kārtība un tas, kā tā nodrošina, ka Komisija darbojas kā mūsdienīga, pārskatatbildīga un uz darbības rezultātiem vērsta iestāde, ir aprakstīta Paziņojumā C(2020) 4240 dd (2020. gada 24. jūnijs) par pārvaldību Eiropas Komisijā.

Komisija savas funkcijas veic komisāru kolēģijas – kas nosaka prioritātes un uzņemas vispārēju politisku atbildību par Komisijas darbu – vadībā. Komisija kā kolēģija strādā tās priekšsēdētāja(-as) – kurš(-a) mērķus, ko viņš(-a) plāno īstenot, izklāsta priekšsēdētāja politiskajās pamatnostādnēs – politiskajā vadībā. Priekšsēdētājs lemj par Komisijas iekšējo organizāciju, nodrošinot tās konsekventu, efektīvu un koleģiālu darbību. Iekšējā kārtība rada stingru kontroļu un pārvaldības rīku struktūru, kas ļauj komisāru kolēģijai uzņemties politisko atbildību par Komisijas darbu (21).

Kolēģija deleģē budžeta praktisko izpildi un finanšu pārvaldību ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kuri vada Komisijas attiecīgo administratīvo struktūru. Šī decentralizētā pieeja rada administratīvu kultūru, kas mudina civildienesta ierēdņus uzņemties atbildību par viņu kontrolē esošajām darbībām un liek viņiem nodrošināt pārliecību par darbībām, par kurām viņi atbild.

8.2.3. Komisijas finanšu pārvaldība

Komisijā pienākumi un atbildības jomas finanšu pārvaldībā ir skaidri definētas (piemēram, FR un Iekšējos noteikumos (22)) un tiek attiecīgi piemērotas. Komisijas ģenerāldirektori un dienestu vadītāji kā deleģētie kredītrīkotāji ir atbildīgi par ES finanšu resursu pareizu pārvaldību, atbilstību Finanšu regulas noteikumiem, riska pārvaldību un atbilstošas iekšējās kontroles sistēmas izveidi.

Kredītrīkotāji atbild par visu pārvaldības procesu – tie gan nosaka, kas jādara, lai tiktu sasniegti iestādes noteiktie politikas mērķi, gan pārvalda darbības no operatīvā un pareizas finanšu pārvaldības viedokļa. Uzdevumus var tālāk apakšdeleģēt direktoriem, nodaļu vadītājiem un citām personām, kuras tādējādi kļūst par pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem. Katrs deleģētais kredītrīkotājs iekšējās kontroles sistēmu īstenošanas pārraudzībā un uzraudzībā var paļauties uz vienu vai diviem direktoriem, kuri atbild par riska pārvaldību un iekšējo kontroli.

Komisijas centrālie dienesti sniedz norādījumus un padomus un veicina paraugpraksi, tostarp ar Korporatīvās pārvaldības padomes darba starpniecību.

Saskaņā ar FR katram kredītrīkotājam ir jāsagatavo gada darbības pārskats (GDP), kurā sīki izklāsta sasniegumus, iekšējo kontroli un finanšu pārvaldības pasākumus, kas veikt gada laikā. GDP iekļauj deklarāciju, ka resursi ir izmantoti, piemērojot pareizas finanšu pārvaldības principus, un ka ir ieviesti kontroles pasākumi, kas sniedz nepieciešamās garantijas attiecībā uz pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojums ir galvenais instruments, ar kura starpniecību komisāru kolēģija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta finanšu pārvaldību.

Komisijas grāmatvedis ir galvenais atbildīgais par kases pārvaldību, atgūšanas procedūrām, grāmatvedības noteikumu noteikšanu, pamatojoties uz Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS) un metodēm, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu un Komisijas un ES konsolidēto gada pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta gada pārskati, apliecinot, ka tie visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo finanšu stāvokli, darbību rezultātus un Savienības naudas plūsmas. Gada pārskatus pieņem komisāru kolēģija. Grāmatvedis ir neatkarīga funkcija, un Komisijā viņš uzņemas lielu atbildību par finanšu pārskatu sagatavošanu.

Arī Komisijas iekšējais revidents ir centralizēta un neatkarīga funkcija, kas sniedz neatkarīgas konsultācijas, atzinumus un ieteikumus par iekšējās kontroles sistēmu kvalitāti un funkcionēšanu Komisijā, ES aģentūrās un citās autonomās struktūrās.

Revīzijas progresa komiteja nodrošina iekšējā revidenta neatkarību un uzrauga iekšējās revīzijas darba kvalitāti un pasākumus, ko Komisijas dienesti veikuši, atbildot uz iekšējās un ārējās revīzijas ieteikumiem, kā arī Eiropas Revīzijas palātas konstatējumiem par budžeta izpildes apstiprināšanu un ieteikumiem par gada konsolidēto ES pārskatu uzticamību. Komitejas konsultatīvā loma palīdz turpināt vispārējo Komisijas iedarbīguma un efektivitātes uzlabošanu, lai tā varētu sasniegt savus mērķus, un veicina komisāru kolēģijas īstenoto pārraudzību pār Komisijas pārvaldību, risku pārvaldību un iekšējās kontroles praksi.

8.2.4. Ārējā revīzija un budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra

Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem līdzekļi ir jāpārvalda efektīvā, lietderīgā un saimnieciskā veidā. Pastāv pārskatatbildības satvars, kas pamatojas uz visaptverošu ziņošanu, ārēju revīziju un politisko kontroli, lai sniegtu pietiekamu pārliecību, ka ES līdzekļi tiek tērēti pareizi.

Katru gadu Eiropas Revīzijas palāta pārbauda pārskatu uzticamību, vai visi ieņēmumi ir saņemti un visi izdevumi ir radušies likumīgā un atbilstīgā veidā un vai finanšu pārvaldība un budžeta plānošanas kvalitatīvie aspekti, tostarp snieguma aspekts, ir bijuši pareizi. Ar Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojuma publicēšanu tiek sākta budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra. Revidenti arī sagatavo īpašus ziņojumus par noteiktiem izdevumiem vai politikas jomām, kā arī budžeta vai pārvaldības jautājumiem.

Pēc Padomes ieteikuma Eiropas Parlaments lemj par to, vai sniegt galīgo apstiprinājumu (ko dēvē par “budžeta izpildes apstiprinājumu”) tam, kā Komisija attiecīgajā gadā ir izpildījusi ES budžetu. Ikgadējā budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra nodrošina to, ka no Komisijas tiek prasīta politiskā pārskatatbildība par ES budžeta izpildi.

Lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu arī pamatojas uz Komisijas integrēto finanšu un pārskatatbildības ziņošanu, komisāru uzklausīšanu Eiropas Parlamentā un uz atbilžu sniegšanu uz Komisijai nosūtītajiem rakstveida jautājumiem.

SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM

Eiropas Savienības 2020. gada konsolidētie gada pārskati ir sagatavoti, pamatojoties uz informāciju, kuru iestādes un struktūras sniegušas saskaņā ar Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, 246. panta 2. punktu. Ar šo es paziņoju, ka tie ir sagatavoti saskaņā ar minētās Finanšu regulas XIII sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstītas finanšu pārskatu skaidrojumos.

No minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību, esmu saņēmusi visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu finanšu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka finanšu pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbību rezultātiem un naudas plūsmām.

Rosa ALDEA BUSQUETS Komisijas grāmatvede 2021. gada 18. jūnijā

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI (1)

SATURA RĀDĪTĀJS

BILANCE 35

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 36

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 37

NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS 38

FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI 39

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA 39

2. BILANCES SKAIDROJUMI 53

3. SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU 91

4. IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN AKTĪVI 100

5. BUDŽETA UN JURIDISKĀS SAISTĪBAS 105

6. FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA 110

7. INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM 124

8. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA 126

9. KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA 126

BILANCE

miljoni EUR Skaidrojums 31.12.2020. 31.12.2019. ILGTERMIŅA AKTĪVI Nemateriālie aktīvi 2.1 620 515 Materiālie pamatlīdzekļi 2.2 11 682 11 380 Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītas investīcijas 2.3 588 591 Finanšu aktīvi 2.4 99 214 66 714 Priekšfinansējums 2.5 34 519 26 240 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.6 45 813 3 607 192 434 109 047 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Finanšu aktīvi 2.4 13 881 4 514 Priekšfinansējums 2.5 28 229 25 206 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.6 28 681 20 367 Krājumi 2.7 80 68 Nauda un naudas ekvivalenti 2.8 16 742 19 745 87 613 69 900 AKTĪVI KOPĀ 280 047 178 947 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Pensijas un citi darbinieku pabalsti 2.9 (116 020 ) (97 659 ) Uzkrājumi 2.10 (3 878 ) (3 707 ) Finanšu saistības 2.11 (84 399 ) (53 071 ) (204 297 ) (154 437 ) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi 2.10 (1 527 ) (1 116 ) Finanšu saistības 2.11 (10 649 ) (1 446 ) Parādi kreditoriem 2.12 (32 408 ) (27 241 ) Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi 2.13 (64 584 ) (67 230 ) (109 167 ) (97 033 ) SAISTĪBAS KOPĀ (313 464 ) (251 470 ) NETO AKTĪVI (33 418 ) (72 523 ) Rezerves 2.14 5 062 5 037 No dalībvalstīm pieprasāmās summas (2) 2.15 (38 480 ) (77 560 ) NETO AKTĪVI (33 418 ) (72 523 )

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

miljoni EUR Skaidrojums 2020.g. 2019.g. IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu NKI resursi 3.1 125 393 108 820 Tradicionālie pašu resursi 3.2 19 559 21 235 PVN resursi 3.3 17 858 18 128 Naudas sodi 3.4 452 4 291 Izdevumu atgūšana 3.5 1 355 2 627 AK izstāšanās līgums 3.6 47 456 — Citi 3.7 7 116 2 072 219 190 157 174 Ieņēmumi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu Finanšu ieņēmumi 3.8 3 434 1 817 Citi 3.9 1 404 1 298 4 838 3 116 Ieņēmumi kopā 224 028 160 289 IZDEVUMI Īstenojušas dalībvalstis 3.10 Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (40 461 ) (43 951 ) Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti (14 467 ) (13 541 ) Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds (41 118 ) (35 178 ) Eiropas Sociālais fonds (13 677 ) (11 218 ) Citi (2 701 ) (2 608 ) Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi 3.11 (22 094 ) (18 942 ) Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras 3.12 (3 530 ) (3 131 ) Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas 3.12 (4 178 ) (4 085 ) Īstenojuši citi subjekti 3.12 (3 257 ) (2 875 ) Personāla un pensiju izmaksas 3.13 (11 995 ) (11 613 ) Finansējuma izmaksas 3.14 (2 188 ) (1 491 ) Citi izdevumi 3.15 (6 946 ) (6 862 ) Izdevumi kopā (166 612 ) (155 493 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS 57 416 4 796

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

miljoni EUR 2020.g. 2019.g. Gada saimnieciskās darbības rezultāts 57 416 4 796 Pamatdarbības Amortizācija 113 107 Nolietojums 1 047 1 022 Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums (40 624 ) 1 255 Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (11 301 ) (1 472 ) Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums (50 519 ) 691 Krājumu (palielinājums)/samazinājums (12) 5 Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums) 18 360 17 203 Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) 581 693 Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) 40 531 (1 389 ) Parādu kreditoriem palielinājums/(samazinājums) 5 166 (4 985 ) Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) (2 645 ) 4 041 Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi (3 218 ) (1 803 ) Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā) (15 155 ) (14 164 ) Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas 63 111 Investīciju darbība Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums (1 566 ) (1 392 ) Ar pašu kapitāla metodi uzskaitītu investīciju (palielinājums)/samazinājums 3 (1) Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums (1 180 ) (2 964 ) Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums (62) (121) NETO NAUDAS PLŪSMA (3 004 ) 1 633 Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) (3 004 ) 1 633 Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 19 745 18 113 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 16 742 19 745

NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS

miljoni EUR No dalībvalstīm pieprasāmās summas Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) Citas rezerves Patiesās vērtības rezerve Neto aktīvi ATLIKUMS 31.12.2018. (66 424 ) 4 730 231 (61 464 ) Garantiju fonda rezerves pārmaiņas (21) 21 — — Patiesās vērtības pārmaiņas — — 160 160 Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (14 164 ) — — (14 164 ) citi 56 (105) — (49) Dalībvalstīm kreditētais 2018. gada budžeta izpildes rezultāts (1 803 ) — — (1 803 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts 4 796 — — 4 796 ATLIKUMS 31.12.2019. (77 560 ) 4 646 391 (72 523 ) Garantiju fonda rezerves pārmaiņas (173) 173 — — Patiesās vērtības pārmaiņas — — 105 105 Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (15 155 ) — — (15 155 ) citi 210 (252) — (42) Dalībvalstīm kreditētais 2019. gada budžeta izpildes rezultāts (3 218 ) — — (3 218 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts 57 416 — — 57 416 ATLIKUMS 31.12.2020. (38 480 ) 4 566 496 (33 418 )

FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI

Jāņem vērā, ka turpmākajās tabulās summas kas attiecas uz AK, joprojām ir norādītas pozīcijā “Dalībvalstis”, lai gan AK izstājās no Savienības 2020. gada 1. februāris, un ka pārejas periodā līdz 2020. gada 31. decembrim tai joprojām bija finansiālas attiecības ar Savienību, kuras ir līdzvērtīgas dalībvalsts attiecībām.

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1. JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

ES grāmatvedības uzskaiti kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, turpmāk dēvētu par “Finanšu regulu” (FR).

ES sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 80. pantu, pamatojoties uz noteikumiem par uzkrāšanas principu grāmatvedībā, kuru pamatā ir starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (SPSGS). Minētie grāmatvedības noteikumi, ko pieņem Komisijas grāmatvedis, ir jāpiemēro visās iestādēs un ES struktūrās, uz kurām attiecas konsolidācijas darbības joma, lai nodrošinātu ES konsolidēto pārskatu iekšējo konsekvenci.

Jaunu un grozītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Jauni EGN, kas ir spēkā par gada pārskata periodiem, kuri sākās 2020. gada 1. janvārī vai vēlāk

Nav jaunu EGN, kas būtu stājušies spēkā par gada pārskata periodiem, kuri sākās 2020. gada 1. janvārī vai vēlāk.

Jauni EGN, kas pieņemti līdz 2020. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā

Eiropas Komisijas grāmatvede 2020. gada 17. decembrī pieņēma pārskatīto 11. EGN “Finanšu instrumenti”, kas ir spēkā par pārskata periodiem, kuri sākas 2021. gada 1. janvārī vai vēlāk. Pārskatītais 11. EGN ir atjaunināts atbilstoši 41. SPSGS “Finanšu instrumenti” un nosaka principus ES subjektu turējumā esošo finanšu aktīvu un finanšu saistību finanšu ziņojumu sniegšanai.

Galvenās izmaiņas un paredzamā to ietekme uz ES 2021. gada pārskatiem ir aprakstītas turpmāk.

Jauni klasificēšanas un novērtēšanas principi attiecībā uz finanšu aktīviem

Ar pārskatīto 11. EAG ir ieviesta uz principiem balstīta pieeja finanšu aktīvu klasificēšanai, kuras pamatā ir divi kritēriji – pārvaldības modelis, ko subjekts piemēro savu finanšu aktīvu pārvaldībai, un minēto aktīvu līgumiskās naudas plūsmas iezīmes. Atkarībā no šiem kritērijiem finanšu aktīvus klasificē šādās kategorijās: finanšu aktīvi amortizācijas izmaksās (AC), finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvos / pašu kapitālā (FVNA), vai finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma un deficīta aprēķinā (FVSD).

Finanšu aktīvus ar līgumiskiem nosacījumiem, kuri veido tikai pamatsummu un procentus, klasificē vai nu kā AC (ja finanšu aktīvs tiek turēts pārvaldības modelī, kura mērķis ir turēt finanšu aktīvus, lai iekasētu līgumiskas naudas plūsmas), vai kā FVNA (ja finanšu aktīvs tiek turēts pārvaldības modelī, kura mērķis tiek sasniegts, gan iekasējot līgumiskas naudas plūsmas, gan pārdodot finanšu aktīvus). Finanšu aktīvus, kas neatbilst kritērijiem, lai tos klasificētu kā AC vai FVNA, jo īpaši finanšu aktīvus, attiecībā uz kuriem līgumiskās naudas plūsmas neveido tikai pamatsummu un procentus vai kuri tiek turēti citos pārvaldības modeļos, klasificē kā FVSD.

Saskaņā ar šiem principiem ES 2021. gada pārskatos visi kapitālieguldījumi, kas patlaban klasificēti kā “pieejami pārdošanai”, tiks pārklasificēti par FVSD. Paredzams, ka arī parāda vērtspapīri tiks pārklasificēti par FVSD, ņemot vērā, ka ES pārvalda šos aktīvu portfeļus un izvērtē to darbības rezultātus, pamatojoties uz to patieso vērtību. Saistītā patiesās vērtības rezerve tiks iekļauta neto aktīvos.

Jauns vērtības samazināšanās modelis

Lai gan pašreizējais vērtības samazināšanās modelis ir balstīts uz radītajiem zaudējumiem, ar pārskatīto 11. EGN ir ieviests uz nākotni vērsts vērtības samazināšanās modelis, kura pamatā ir paredzamie kredītzaudējumi, ņemot vērā visus iespējamos saistību neizpildes gadījumus un jebkurus kredītkvalitātes uzlabojumus, kas ir līgumisko nosacījumu neatņemama daļa. Attiecībā uz piemērojamo laika diapazonu piemēro posmu pieeju – kamēr vien nav kredītriska būtiska palielinājuma, vērtības samazināšanās zaudējumus nosaka kā summu, kas vienāda ar paredzamajiem 12 mēnešu kredītzaudējumiem (1. posms). Kredītriska būtiska palielinājuma gadījumā (2. posms) un attiecībā uz finanšu aktīviem ar samazinātu kredītvērtību vērtības samazināšanās zaudējumi ir vienādi ar paredzamo kredītzaudējumu pastāvēšanas laiku. Jaunais vērtības samazināšanās modelis attiecas uz visiem finanšu aktīviem, ko novērtē AC vai FVNA, uz aizdevumu saistībām un finanšu garantiju līgumiem.

Paredzams, ka jaunā, uz nākotni vērstā vērtības samazināšanās modeļa rezultātā ES 2021. gada pārskatos tiks atzīti papildu vērtības samazināšanās zaudējumi, jo īpaši attiecībā uz aizdevumiem finanšu atbalstam, kurus piešķir partnervalstīm saskaņā ar DFS un Euratom programmām.

Finanšu garantiju uzskaite

Saskaņā ar spēkā esošo 11. EGN lielāko daļu finanšu garantiju, jo īpaši tās, kuras sniedz bez atlīdzības vai par nominālu atlīdzību, uzskaita saskaņā ar 10. EGN “Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi” principiem, tātad tās vai nu atzīst kā uzkrājumus, vai uzrāda kā iespējamās saistības atkarībā no zaudējumu varbūtības.

Pārskatītais 11. EGN nosaka, ka finanšu garantiju uzskaites prasības ir piemērojamas visiem finanšu garantiju līgumiem, kas sākotnēji būtu jāatzīst vai nu patiesajā vērtībā, vai to pastāvēšanas laikā paredzamajos kredītzaudējumos gadījumā, ja patieso vērtību nevar ticami noteikt. Turpmākā novērtēšanā finanšu garantiju līgumi būtu jānovērtē pēc augstākās no šīm vērtībām: i) zaudējumu atskaitījumu summa un ii) sākotnēji atzītā summa, no kuras attiecīgā gadījumā atskaitīta amortizācijas kumulatīvā summa, kas atzīta saskaņā ar 4. EGN “Ieņēmumi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu” principiem.

Rezultātā ir paredzams, ka ES 2021. gada pārskatos esošie finanšu garantiju līgumi tiks pārklasificēti no finanšu uzkrājumiem par finanšu garantiju saistību garantijām un novērtēti atkārtoti pēc pastāvēšanas laikā paredzamajiem kredītzaudējumiem vai – attiecīgā gadījumā – summas, kas sākotnēji atzīta kā uzkrājumi, atskaitot uzkrāto amortizāciju, atkarībā no tā, kura no šīm vērtībām ir lielāka. Paredzams, ka šo izmaiņu rezultātā bilancē palielināsies finanšu saistības, jo īpaši attiecībā uz garantijām, kas sniegtas EIB grupai saskaņā ar ārējo aizdevumu pilnvarām.

Jaunās prasības piemēro ar atpakaļejošu spēku un ievērojot īpašos pārejas noteikumus, kas izklāstīti pārskatītajā 11. EGN. Proti, nav vajadzīgs pārrēķināt salīdzinošos rādītājus. Tādējādi jebkādu atkārtotu novērtējumu ietekme tiks atzīta neto aktīvos pārskatītā 11. EGN sākotnējā piemērošanas datumā.

1.2. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par subjekta finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. ES kā publiskā sektora subjektam ir konkrēti mērķi – sniegt lēmumu pieņemšanai noderīgu informāciju un apliecināt subjekta pārskatatbildību par tam uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments ir sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS aprakstītie, proti, patiess atspoguļojums, uzkrāšanas princips, darbības turpināšana, uzrādīšanas konsekvence, būtiskums, apkopošana, ieskaits un salīdzināmā informācija.

Finanšu pārskatu kvalitatīvie rādītāji ir būtiskums, patiesa atspoguļošana (uzticamība), saprotamība, savlaicīgums, salīdzināmība un pārbaudāmība.

1.3. KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas darbības joma

ES konsolidētie finanšu pārskati ietver visus būtiskos kontrolētos subjektus, kopīgas struktūras un asociētos uzņēmumus. Konsolidācijas darbības jomā ietilpstošo subjektu pilns saraksts, kas patlaban ietver 52 kontrolētus subjektus un vienu asociēto uzņēmumu, ir atrodams 9. skaidrojumā. Kontrolēto subjektu vidū ir ES iestādes (tostarp Komisija, taču ne Eiropas Centrālā banka) un ES aģentūras (izņemot kopējās ārpolitikas un drošības politikas aģentūras). Arī likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (ECSC i.L.) uzskata par kontrolētu subjektu. ES vienīgais asociētais uzņēmums ir Eiropas Investīciju fonds (EIF).

Subjekti, uz kuriem attiecas konsolidācijas darbības joma, bet kuri nav būtiski ES konsolidētajiem finanšu pārskatiem kopumā, nav jākonsolidē vai jāuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, ja tas ES radītu pārmērīgu laika patēriņu vai izmaksas. Šādus subjektus dēvē par “mazajiem subjektiem”, un tie ir atsevišķi uzskaitīti 9. skaidrojumā. 2020