Priekšlikums Padomes regulaI ar ko izveido Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai {SEC(2004) 448} /* COM/2004/0289 galīgā redakcija - CNS 2004/0108 */





Briselē, 28.4.2004 COM(2004) 289 galīgā redakcija 2004/0108 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko izveido Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (iesniegusi Komisija) {SEC(2004) 448} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. kopsavilkums Zaļajā grāmatā[1] par kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformu, tostarp, izklāstītas dalībvalstu problēmas KZP noteikumu kontroles un izpildes jomā, kā arī to iespējamie risinājumi, ietverot vienotās pārbaudes struktūras (VPS) izveidi. Komisijas rīcības plāns KZP reformai un tā ieviešana izklāstīta paziņojumā par KZP reformu (“ceļa karte”)[2], kurā Komisija paziņoja par rīcības plānu par sadarbību izpildē, kā arī pēc tehniskās izpētes pabeigšanas par priekšlikumu izveidot vienoto pārbaudes struktūru Kopienas līmenī. Paziņojums “par virzību uz vienotu un efektīvu KZP ieviešanu”[3] uzsāk „Ceļa kartē” uzskaitītās iniciatīvas. Tehniskās izpētes nolūkā šajā paziņojumā tika izklāstīta Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūras (KZKA) koncepcija. Gan Padome, gan Eiropas Parlaments atbalstīja šo koncepciju un izpēti. 2003. gada 13. decembrī Briselē dalībvalstu pārstāvji valstu vai valdību vadītāju sanāksmē apsveica Komisijas nodomu līdz 2004. gada marta beigām iesniegt priekšlikumu par Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūras izveidošanu: tās piekrita, ka šāda aģentūra ir nekavējoties jāizveido un ka tās mītnei ir jābūt Spānijā. Ar šo regulu Komisija izvirza priekšlikumu nodibināt KZKA (Aģentūra). Tās galvenais uzdevums būs dalībvalstu pārbaužu un pārraudzības operatīvā koordinācija. Ir paredzēts, ka Aģentūra izveidos stabilas partnerattiecības ar dalībvalstīm un starp tām, kā arī Komisiju, un sekmēs Kopienas kontroli un izpildi zivsaimniecības jomā. 2. Ievads 2.1. Komisijas motīvi KZP noteikumu piemērošanai dalībvalstīs ir nepieciešama stabila operatīvās kontroles un izpildes struktūra Kopienas līmenī, pietiekami kontroles un pārbaudes līdzekļi un atbilstoša stratēģija šo līdzekļu koordinētai izmantošanai. Mērķi, kurus nepieciešams sasniegt: ( kopējās zivsaimniecības politikas efektīva ieviešana; un ( tās vienota pārbaude un izpilde visā Kopienā. Šo mērķu sasniegšana ir būtiska, lai iegūtu zivsaimniecības nozares atbalstu kopējai zivsaimniecības politikai. Pieredze saistībā ar dalībvalstu organizētajiem pašreizējiem kontroles un pārbaudes pasākumiem liecina, ka jaunos mērķus var sasniegt, tikai pastiprinot valstu kontroles un pārbaudes struktūru darbību, izveidojot organizācijas struktūru Kopienas līmenī. Pašlaik dalībvalstu kompetento iestāžu kontroles un pārbaudes pasākumi netiek plānveidīgi koordinēti. Dalībvalstu centieni nav saskaņoti ar citām dalībvalstīm, kurām var būt citas prioritātes un prakse. Tāpēc Kopienas līmenī ir sastopami kontroles un izpildes trūkumi un vājās vietas. Zivsaimniecības nozarē ir sūdzības par sadrumstalotu un nevienmērīgu kontroli un izpildi, ko zvejnieki dažkārt pieredz pat diskriminējošā veidā. Lielākā daļa dalībvalstu atbilstīgi savām juridiskām un administratīvām sistēmām ir uzdevušas KZP kontroles un izpildes pienākumus vairākām valsts un reģionālā līmenī izveidotām iestādēm (tādām kā zvejniecību inspekcijas, robežapsardzes, flote, muita, policija utt.). Daudzām no šīm iestādēm ir pienākumi ne tikai zivsaimniecībā, bet arī citās sfērās, kas apgrūtina zvejniecības kontroles koordināciju. Īpaši tajās dalībvalstīs, kurās KZP noteikumu kontrolē un izpildē ir iesaistītas vairākas iestādes, ir novērots, ka šo iestāžu koordinācija, pat balstoties uz skaidriem noteikumiem, ne vienmēr ir pietiekami elastīga, lai savlaicīgi reaģētu uz zvejniecības kontroles un izpildes operatīvajām problēmām. Runājot par sadarbību jautājumos, kas skar spēkā esošos kontroles un izpildes noteikumus, par kuriem dalībvalstis ir atbildīgas, trešās puses Kopienas darbību starptautiskā līmenī uzskata par komplicētu. Dalībvalstis piemēro KZP noteikumus saskaņā ar savām tradīcijām un praksi. Trešām pusēm sadarbība ar Kopienu šādās jomās ir sarežģīta, ko īpaši izraisa partneru un tradīciju daudzveidība. Problēmas šajās jomās var atbalsoties visā Kopienā. Uz šā fona un īpaši, lai nodrošinātu efektīvu kontroli un pārbaudi saskaņā ar Kopienas starptautiskajām saistībām, aizvadītajos desmit gados Kopiena uzņēmās operatīvos uzdevumus pārbaudes un pārraudzības jomā starptautiskajos ūdeņos. Saskaņā ar Kopienas starptautiskajām saistībām, kas noteiktas Konvencijā par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā, kopš 1990. gada Komisija ir nofraktējusi uzraudzības kuģi, lai izpildītu šos uzdevumus Ziemeļatlantijā, kopš 2000. gada ietverot dažus uzdevumus Ziemeļaustrumu Atlantijā, ko noteikusi Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija ( NEAFC ). Bez tam kopš 1995. gada Komisija ir vadījusi novērošanas plānu novērotājiem uz Kopienas zvejas kuģiem, kas darbojas Ziemeļatlantijas zvejniecības organizācijas ( NAFO ) pārvaldes rajonā. Komisija pārtrauks uzņemties šos uzdevumus, par kuriem tagad ir atbildīgas dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23., 24., 25. un 28. pantu. Komisijas iesaistīšanās operatīvajos jautājumos saistībā ar kontroli un pārbaudi nav savienojama ar tās uzdevumu kontrolēt un vērtēt KZP noteikumu ievērošanu dalībvalstīs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 27. pantu. Komisija koncentrēsies saviem galvenajiem uzdevumiem saskaņā ar Līgumu un kopējo zivsaimniecības politiku, un tai nebūtu jāiesaistās dalībvalstu veiktajos kontroles un pārbaudes pasākumos, kā arī nebūtu jānodarbojas ar operatīvajiem jautājumiem, tādiem kā pārbaude un pārraudzība un novērošanas plānu vadīšana. Trešās valstis, attiecīgās dalībvalstis un zivsaimniecības nozare ir novērtējušas Komisijas veiktos operatīvos uzdevumus. Šos Komisijas veiktos pasākumus jūrā vajadzētu turpināt dalībvalstu inspekcijām, uzkāpjot uz kuģiem, kas atgriežas no starptautiskajiem ūdeņiem. Tomēr šādu pārbaužu kvalitāte ne vienmēr ir garantēta, tāpēc ne vienmēr ir iespējams garantēt atbilstību spēkā esošajiem noteikumiem. 2.2. Operatīvā koordinācija Komisija izvirza priekšlikumu, ka: - Komisija pieņem saskaņotas kontroles un pārbaudes programmas ( MCS [4]Programmas); - dalībvalstis apvieno valstu kontroles un pārbaudes līdzekļus, kuru vienotu izmantošanu organizē Kopienas institūcija saskaņā ar šādas kontroles un pārbaudes programmām. Aģentūra palīdzēs dalībvalstīm ievērot to saistības saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, vadoties pēc līgumiem, kas noslēgti starp Kopienu un trešām pusēm. Tai vajadzētu koordinēt dalībvalstu kontroles un pārbaudes pasākumus, lai ar skaidrām, pārskatāmām un vienotām metodēm izpildītu Kopienas starptautiskās saistības. Aģentūras izveidošana nemainīs dalībvalstu atbildību attiecībā uz kontroli un izpildi KZP darbības jomā. Bez tam paredzētā struktūra negrozīs Regulas (EK) Nr. 2371/2002 V nodaļu un nepārsniegs minētās regulas 28. panta noteikumu apjomu. Galvenais uzdevums būs vienota valstu kontroles un pārbaudes līdzekļu izmantošana saskaņā ar attiecīgo Kopienas stratēģiju. Aģentūra nodrošinās dalībvalstu veiktās kontroles un pārbaudes operatīvo koordināciju visas Kopienas interesēs. Operatīvā koordinācija ietvers: - dalībvalstu apvienoto kontroles un pārbaudes līdzekļu izmantošanas plānošanu; - dalībvalstu kontroles un pārbaudes līdzekļu izmantošanas organizēšanu. Kontroles un pārbaudes līdzekļu izmantošanas plānošana ietvers daudznacionālu komandu veidošanu pārbaudei jūrā un krastā Kopienas interesēs. Izmantošanas organizēšana ietvers instrukciju izdošanu par ģeogrāfiskajiem apgabaliem, zivju krājumiem, zivsaimniecībām un zvejas flotēm, kuras kādā noteiktā periodā nepieciešams pārraudzīt un pārbaudīt. Ir jāattīsta praksē efektīvas darba attiecības starp aģentūru un valsts institūcijām. Kopienas interesēs aģentūra uzņemsies vadošo lomu kontroles un pārbaudes līdzekļu izmantošanā ciešā sadarbībā ar attiecīgajām kompetentajām valsts institūcijām. Aģentūra nodrošinās valsts institūciju veikto kontroles un pārbaudes pasākumu pilnīgu koordināciju. Vienotajai izmantošanai vajadzētu optimizēt valsts līdzekļu izlietojumu. Kā vienotas kontroles un pārbaudes līdzekļu izmantošanas organizēšanas instruments aģentūras rīcībā būs Kopienas zvejas kuģu uzraudzības centrs, kas nodrošinās pieeju tiešsaistē un reālajā laikā informācijai par zvejas kuģu izvietojumu, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu. Aģentūras rīcībā būs visa informācija, kamēr dalībvalstīm būs tikai tā informācija, kas attiecas uz to kuģiem un ūdeņiem. Izstrādātās struktūras spēks ir tās skaidrajā Komisijas pieņemtajā pamatprincipu kopumā (prioritātes, standarti utt.), kamēr aģentūra organizē šo mērķu sasniegšanu, pamatojoties uz valsts kontroles un pārbaudes līdzekļiem. Savukārt dalībvalstīm jāapvieno savi līdzekļi un jāsaglabā atbildība par saviem galvenajiem pienākumiem kontroles un pārbaudes jomā. 2.3. Uzdevumi Papildus operatīvajai koordinācijai kā specializēta tehniska Kopienas institūcija aģentūra veiks citus uzdevumus kontroles un pārbaudes jomā KZP darbības jomā. Aģentūra veiks uzdevumus, kas attiecas uz Kopienas saistībām saskaņā ar reģionālajām zivsaimniecības organizācijām un divpusējiem zvejniecības nolīgumiem. Tā īpaši palīdzēs dalībvalstīm ievērot to saistības kontroles un pārbaudes jomā un tā varēs veikt uzdevumus dalībvalstu vārdā. Šim nolūkam Aģentūra dalībvalstīm pēc to lūguma un uz to rēķina var sniegt līgumpakalpojumus. Šie pakalpojumi var ietvert uzraudzības kuģu fraktēšanu un vadību un novērotāju nolīgšanu attiecīgo dalībvalstu kopējai izmantošanai. Bez tam aģentūra palīdzēs dalībvalstīm šādās jomās: - inspektoru apmācība, - kontroles un pārbaudes aprīkojuma vienots iepirkums (mērinstrumenti, kuģu žurnāli) un vienotu izmēģinājumprojektu īstenošanas koordinācija, lai pārbaudītu jaunās kontroles un pārbaudes tehnoloģijas, - vienotu operatīvās kontroles un pārbaudes procedūru izstrāde, - kritēriju izstrāde kontroles un pārbaudes līdzekļu nodrošināšanai un apmaiņai. 3. Kopienas struktūras izvēle Īpašas tehniskas institūcijas radīšana Kopienas līmenī, lai tā darbotos kā pastāvīga platforma sadarbībai starp dalībvalstīm, ir atbilstošs risinājums, lai sasniegtu iepriekšminētos mērķus. Šāda institūcija jāveido kā aģentūra. Paredzamās KZKA[5] gadījumā Kopienas likumdevējs var centralizēt īpašo tehniska rakstura uzdevumu veikšanu aģentūrā, ciktāl šie uzdevumi neiejaucas Kopienas institūciju funkcijās, kas noteiktas ar Līgumu un sekundārajiem Kopienas tiesību aktiem. Uz šā fona tiek noteikti KZKA uzdevumi operatīvās koordinācijas un sadarbības jomā starp dalībvalstīm. Šie uzdevumi nav pretrunā Komisijas darbībām saskaņā ar Līgumu un KZP. KZP noteikumu kontrole un izpilde ir galvenokārt dalībvalstu institūciju jautājums. Aģentūrai jābūt Kopienas publiskajai iestādei ar juridisku statusu. Dalībvalstu un zivsaimniecības nozares pārstāvju pārstāvība aģentūras administratīvajā valdē kopā ar Komisijas pārstāvjiem veicinās lēmumu pieņemšanas kvalitāti. Tās direktors būs atbildīgs par aģentūras darbību. Lai garantētu šīs aģentūras operatīvās koordinācijas efektivitāti, administratīvā valde nebūs saistīta ar personāla ikdienas darbu attiecībā uz dalībvalstu veiktās kontroles un pārbaudes valstu līdzekļu izmantošanas plānošanu un organizāciju. Saistībā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. un 6. pantā minētajiem daudzgadu atjaunošanas un apsaimniekošanas plāniem, Reģionālās padomdevēju padomes var interesēties par šo noteikumu kontroli un izpildi. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 31. panta 5. punktu Reģionālās padomdevēju padomes var iesniegt Komisijai rekomendācijas vai ieteikumus, uz kuru pamata pēdējā var rīkoties saskaņā ar ierosinātās regulas 9. panta 1. punktu. Uz aģentūru kā Kopienas institūciju ir attiecināmas visas Kopienas prasības, kas tai ir piemērojamas. Regulas priekšlikums ir sastādīts saskaņā ar Finanšu Regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[6] un tā ieviešanas noteikumiem[7], kur iespējams, jaunajiem Eiropas Kopienu civildienesta noteikumiem, kas stājas spēkā 2004. gada 1. maijā, kā arī virkni citu noteikumu. Priekšlikumam jāatspoguļo labākā prakse un pieredze, kas līdz šim iegūta saistībā ar Kopienas aģentūru izveidošanu un darbību. 4. KZP 4.1. Kopējā zivsaimniecības politika Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformas ietvaros V nodaļā Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[8] paredzēts jauns tiesisks regulējums Kopienas kontroles un izpildes sistēmai. Šajā nodaļā apvienoti iepriekšējo regulu pamatprincipi un prasības. Kopienas kontroles un izpildes sistēma ir izstrādāta, lai nodrošinātu pieeju zivju krājumiem, un to nozveju kontrolē visā zvejniecības ķēdē, un ka tiek īstenota KZP noteikumu ievērošana, ietverot struktūrpolitiku un tirgus politiku. Ir noskaidroti dalībvalstu un Komisijas pienākumi, kā arī zvejniecības un ar to saistīto darbību nosacījumi. Turklāt sistēma nosaka kontroles un izpildes instrumentus un dalībvalstu sadarbības un koordinācijas nosacījumus ar trešām pusēm. Attiecībā uz zvejas darbību kontroli un pārbaudi ārpus Kopienas ūdeņiem, Kopiena ir uzņēmusies starptautiskās saistības saskaņā ar vienotās starptautiskās kontroles un izpildes shēmām un divpusējiem zvejniecības nolīgumiem. Šīs saistības ir iekļautas Kopienas tiesību aktos īpašās regulās, tādās kā Regula (EK) Nr. 2791/1999, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kuri piemērojami rajonā, uz ko attiecas Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā[9]. Saskaņā ar minētās regulas 11. pantu attiecīgās dalībvalstis ievēro Kopienas saistības pārbaudes un pārraudzības jomā. Līdzīgi noteikumi ir citos Komisijas noslēgtajos vai plānotajos starptautiskajos līgumos. 4.2. Dalībvalstu pienākumi Dalībvalstu galvenie pienākumi KZP noteikumu kontroles un izpildes jomā ir izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002 23., 24., 25. un 28. pantā. Ir nepieciešams, lai dalībvalstis nodrošinātu efektīvu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu kontroli, pārbaudi un izpildi. Tādēļ dalībvalstīm jāpieņem pasākumi, jāpiešķir finanšu un cilvēkresursi un jāizveido šim mērķim nepieciešamās administratīvās un tehniskās struktūras. Bez tam tiek prasīts, lai dalībvalstis sadarbotos savstarpēji un ar trešām valstīm, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu un kontroles un pārbaudes pasākumu koordināciju. 4.3. Komisijas pienākumi Komisijas pienākumi KZP noteikumu kontroles un izpildes jomā ir konkrēti izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 26. un 27. pantā kā arī Līgumā. Saskaņā ar KZP Komisija novērtē un kontrolē KZP noteikumu piemērošanu dalībvalstīs un atvieglo koordināciju un sadarbību starp dalībvalstīm. Lai novērtētu un kontrolētu to, kā dalībvalstis piemēro KZP noteikumus, Komisija var pēc sava lēmuma un par saviem līdzekļiem uzsākt un veikt revīzijas, izmeklēšanas, salīdzināšanu un pārbaudes, kas saistītas ar KZP noteikumu piemērošanu dalībvalstīs. Attiecībā uz starptautiskajiem līgumiem Kopienas vārdā Komisija veic sarunas ar trešām pusēm, kas var ietvert vienotas starptautiskās kontroles un izpildes shēmas. Tāpat šajā kontekstā zināmi uzdevumi ir uzticēti Komisijai saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, īpaši lai atvieglotu sadarbību Kopienas līmenī. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2847/93 34.c pantu Komisijai jānosaka, kuras zivsaimniecības būtu jāpakļauj īpašām uzraudzības programmām, un šādu programmu galvenie nosacījumi. Dalībvalstīm jāpieņem vajadzīgie pasākumi, ietverot cilvēku un materiālos resursus, lai atvieglotu šo programmu īstenošanu. Šo pantu nepieciešams pielāgot šīs regulas piedāvātajai struktūrai. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2791/1999 11. panta 2. punktu var izveidot vienotu operatīvās uzraudzības un pārbaudes programmu, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar NEAFC [10] plānu. Līdzīgi noteikumi tiks izvirzīti NAFO[11] un attiecībā uz citiem līdzīgiem starptautiskiem līgumiem. 5. KZKA darbība Aģentūrai būs nepieciešams budžeta piešķīrums, kas ir pietiekami liels, lai pieņemtu personālu, kā iepriekš aprakstīts, savu uzdevumu īstenošanai un nodrošinātu vienmērīgu un efektīvu darbību. Pirmajā darbības gadā (2006.) tās gada budžets ir paredzams aptuveni EUR 4,9 miljoni, kas palielināsies līdz EUR 5,0 miljoniem, Aģentūrai sasniedzot pilnu darbības apjomu. (Aptuveni šāda summa Komisijai ir ietaupīta budžetā saistībā ar “starptautisko kontroli” (110703), tiklīdz Komisija pārtrauc inspekcijas kuģu un novērotāju nodrošināšanu NAFO). Aģentūras budžetu finansēs galvenokārt Kopienas ieguldījums. Citi ienākumu avoti ietvers dalībvalstu maksājumus par īpašiem pakalpojumiem, kas tām tiks sniegti uz līgumu pamata. Aģentūra varētu iekasēt arī zināmus maksājumus par savām publikācijām, kā arī par apmācību un citu pakalpojumu sniegšanu. Tomēr paredzams, ka šādi ieņēmumi varētu veidot mazāko aģentūras ienākumu daļu. Aģentūrai būs priekšrocība neatkarīgas augstas kvalitātes tehniskās ekspertīzes, tehnoloģiju un organizatoriska rakstura risinājumu sniegšanā, kas nepieciešami KZP sastāvdaļu ieviešanā. Dalībvalstu pārstāvju iekļaušana administratīvajā valdē ļaus tām iesaistīties pasākumu realizēšanā, kas attiecas uz dalībvalstu kompetences jomām un ietekmē tās. Zivsaimniecības nozares pārstāvju iekļaušana administratīvajā valdē uzlabos attiecības ar zivsaimniecības nozari un palielinās lēmumu pieņemšanas kvalitāti, tādējādi veicinot aģentūras pasākumu pieņemamību nozarē. Aģentūras operatīvās darbības pilnīga optimizācija ir atkarīga no Komisijas organizētās izpētes. Šīs izpētes atskaite būs pieejama 2004. gada augustā. 6. Juridiskā pamata izvēle Regulas priekšlikuma juridiskais pamats ir 37. pants, kas atbilst priekšlikuma mērķim un visiem tiesību aktiem, kas līdz šim pieņemti saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku. 7. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Aģentūras izveide ir nepieciešama, lai tā darbotos kā pastāvīga neatkarīga platforma, lai nodrošinātu operatīvo sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm. Operatīvā koordinācija tiks aktivizēta visos gadījumos, kur tā būs nepieciešama Kopienas mērķu sasniegšanai. Ar citiem risinājumiem, kas pamatojas uz brīvprātīgu sadarbību starp dalībvalstīm vai īpašām Kopienas programmām, bez pastāvīgas Kopienas institūcijas nesasniegtu mērķus, tā kā operatīvā koordinācija nav atbilstīga Komisijas funkcijām saskaņā ar Līgumu un KZP. Neatkarība no Komisijas, izmantojot savas pilnvaras kā “kontrolētāju kontrolētājai”, tai ļaus izveidot stabilas attiecības ar nacionālajām kompetentajām iestādēm dalībvalstīs attiecībā uz dalībvalstu veiktās kontroles un pārbaudes organizēšanu. Aģentūra atbalstīs dalībvalstis to KZP saistību pildīšanā kontroles un pārbaudes sadarbības un koordinācijas jomā, organizējot dalībvalstu apvienoto kontroles un pārbaudes līdzekļu racionālu piemērošanu saskaņā ar Kopienas mērķiem, standartiem, prioritātēm un vienotām pārbaudes procedūrām, ko pieņēmusi Komisija. Aģentūras izveidošana arī uzlabos attiecības starp Kopienu un ārējiem partneriem, centralizējot kontaktpunktus un veicinot vienotas tradīcijas un kārtību. Minētais mehānisms ir nepieciešams, lai līdzsvarotu atsevišķu dalībvalstu intereses un kopējās intereses nodrošināt atbilstošu KZP noteikumu kontroli un izpildi tajās jomās, kurās dalībvalstu zvejas flotes kopīgi izmanto zivju krājumus, ievērojot saglabāšanas un kontroles pasākumus, ko pieņēmusi Kopiena. Bez tam, šis mehānisms ļaus optimizēt pārbaudes un pārraudzības nacionālo līdzekļu piemērošanas stratēģiju izmaksu/ieguvumu attiecību. 8. Komentāri par regulas pantiem Mērķis (1. pants) Šajā pantā apskatīti regulas mērķi izveidot aģentūru, lai nodrošinātu dalībvalstu veikto zvejniecības kontroles un pārbaudes pasākumu operatīvās koordinācijas organizēšanu un palīdzētu tām sadarboties saskaņā ar KZP prasībām. Operatīvās koordinācijas apjoms (2. pants) Šajā pantā precizēts aģentūras pienākumu apjoms attiecībā uz zvejniecības kontroles un pārbaudes pasākumu operatīvo koordināciju, kas ietver starptautiskos un trešo valstu ūdeņus, Kopienas ūdeņus līdz dalībvalstu teritorijai līdz pat pirmajam pārdošanas punktam. Definīcijas (3. pants) Šajā panta sniegtas dažas regulā izmantoto galveno terminu pamatdefinīcijas. Pamatuzdevums (4. pants) Šajā pantā ir definēts aģentūras pamatuzdevums, kas ir operatīvā koordinācija gan saskaņā ar Kopienas saistībām attiecībā uz zvejas darbību pārbaudi un pārraudzību starptautiskajos un Kopienas ūdeņos, gan ar palīdzības nodrošināšanu dalībvalstīm kontroles un izpildes jomā. Aģentūras pamatuzdevumam ir jānodrošina atbilstīga Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un jo īpaši tās 28. panta ieviešana. Uzdevumi, kas attiecas uz Kopienas kontroles un pārbaudes saistībām (5. pants) Šajā pantā izskatīti aģentūras uzdevumi, kas vērsti uz Kopienas kontroles un pārbaudes saistību īstenošanu. Kopiena uzņemas šīs saistības, pamatojoties uz starptautiskajiem līgumiem, ko noslēgušas reģionālās zivsaimniecības organizācijas, kā arī līgumiem, kas noslēgti ar trešām valstīm. Savukārt dalībvalstīm ir jāizpilda un jārealizē minētās saistības. Tādēļ aģentūras uzdevums ir šajā procesā palīdzēt Kopienai un dalībvalstīm, galvenokārt ar dalībvalstu veikto kontroles un pārbaudes pasākumu operatīvo koordināciju. Līdz ar to šajā pantā Aģentūrai ir piešķirtas nepieciešamās pilnvaras stingri noteikto parametru robežās. Operatīvās koordinācijas organizēšana (6. pants) Šajā pantā apskatīta dalībvalstu pārbaudes un kontroles operatīvā koordinācija Kopienas ūdeņos. Šā panta galvenais elements ir atsauce uz Kopienas zvejniecības uzraudzības centru, kas izmantos satelītnovērošanas tehnoloģiju, lai iegūtu zvejas darbību ainu reālajā laikā un pārbaudes un kontroles iespējas. Līgumpakalpojumu sniegšana dalībvalstīm (7. pants) Ar šo pantu aģentūrai ir atļauts uz līgumu pamatiem sniegt pakalpojumus dalībvalstīm attiecībā uz inspekciju un kontroli. Šādi pakalpojumi varētu ietvert inspekcijas kuģa nofraktēšanu un vadību, lai dalībvalstīm dotu iespēju izpildīt savas saistības Kopienas ūdeņos vai ārpus tiem, kā arī nodrošināt novērotājus pastāvošajos novērošanas plānos, kas saistīti ar NAFO. Palīdzība dalībvalstīm (8. pants) Ar šo pantu aģentūrai ir atļauts sniegt palīdzību dalībvalstīm saistībā ar to pārbaudes un kontroles pienākumiem. Kopienas kontroles un pārbaudes saistības (9. pants) Šajā pantā noteikts viens no aģentūras nosacījumiem uzņemoties operatīvo koordināciju, kas ir Kopienas kontroles un pārbaudes saistību uzņemšanās saskaņā ar kādu reģionālo zivsaimniecības organizāciju līgumu vai līgumu ar kādu trešo valsti. Šādas saistības, protams, attiecas uz zvejas darbībām ārpus Kopienas ūdeņiem. Īpašo kontroles un pārbaudes programmu ieviešana (10. pants) Vēl viens aģentūras darbības nosacījums ir Kopienas pieņemtā īpašā uzraudzības kontroles un pārbaudes programma saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c pantu (ko groza ar šo regulu). Kopīgā izmantošanas plāna saturs (11. pants) Operatīvajai koordinācijai jānotiek, pamatojoties uz kopīgajiem izmantošanas plāniem, kuriem jāatbilst šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem. Galvenokārt jāņem vērā, ka šādi plāni ir adresēti tām dalībvalstīm, kam ir interese attiecīgajā zivsaimniecībā, un to saistības apvienot pārbaudes un kontroles līdzekļus šo plānu ieviešanā ir atkarīga no to attiecīgās “intereses” zivsaimniecībā, kā tas noteikts 2. punktā. Kopīgo izmantošanas plānu pieņemšanas procedūra (12. pants) Šajā pantā ir izklāstīta procedūra, saskaņā ar kuru jāizstrādā un jāpieņem kopīgie izmantošanas plāni. Kā redzams, šajos plānos ir jāņem vērā dalībvalstu saistības, kas paredzētas spēkā esošajos kopīgajos izmantošanas plānos, kā arī spēkā esošajās kontroles un pārbaudes programmās. Kopīgo izmantošanas plānu īstenošana (13. pants) Ar šo pantu dalībvalstīm ir uzlikti galvenie pienākumi attiecībā uz kopīgo izmantošanas plānu īstenošanu. Kopīgo izmantošanas plānu vērtējums (14. pants) Aģentūras sniegtais katra kopīgā izmantošanas plāna gada vērtējums un šo vērtējumu nodošana Komisijai ir nepieciešams novērtējuma elements. Paziņojums par kontroles un pārbaudes līdzekļiem (15. pants) Paziņojums aģentūrai par pieejamiem kontroles un pārbaudes līdzekļiem ir galvenais aģentūras informācijas pamatelements, kas tai nepieciešams, lai sastādītu kopīgos izmantošanas plānus. Zivsaimniecības, kas nav pakļautas kontroles un pārbaudes programmām (16. pants) Ja dalībvalstis ir savstarpēji vienojušās koordinēt uzraudzības, kontroles, pārbaudes un pārraudzības pasākumus noteiktās platībās vai zivsaimniecībās, aģentūra var sniegt palīdzību, ja tā tiek lūgta. Informācijas sakaru tīkls (17. pants) Šajā pantā paredzēta aģentūras savienošana ar Kopienas un starptautiskajiem sakaru tīkliem informācijas apmaiņai saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Sīki izstrādāti noteikumi (18. pants) Ar šo pantu Komisijai atļauts pieņemt sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz operatīvo koordināciju. Juridiskais statuss un galvenais birojs (19. pants) Šajā pantā noteikts aģentūras juridiskais statuss un atrašanās vieta. Personāls (20. pants) Šajā pantā ietver vispārīgos noteikumus attiecībā uz aģentūras personālu. Aģentūra nokomplektēs pagaidu personālu (no kura daļa tiks nosūtīta darbā no Komisijas) un līgumdarbiniekus saskaņā ar Kopienas procedūru (Eiropas personāla atlases birojs). Privilēģijas un neaizskaramība (21. pants) Šajā pantā apskatītas aģentūrai un tās personālam piešķirtās privilēģijas un neaizskaramība. Atbildība (22. pants) Šajā pantā paredzēta aģentūras atbildība. Valodas (23. pants) Šis pants attiecas uz aģentūras valodām. Administratīvās valdes izveidošana un pilnvaras (24. pants) Šajā pantā apskatīta aģentūras administratīvā valde. Svarīgs aģentūras vadības instruments būs darba programma. Vairākās jomās aģentūrai vajadzētu saskaņot savas prioritātes, īpaši Kopienas prioritātes, ar saviem cilvēkresursiem. Tās iekšējā organizācija un uzdevumu piešķiršana personālam jāveic pārskatāmā veidā un tai jānodrošina zināms līdzsvars saistītajās jomās. Administratīvās valdes sastāvs (25. pants) Šajā pantā aprakstīts aģentūras administratīvās valdes sastāvs. Attiecībā uz dalībvalstīm, tikai tām dalībvalstīm, kam ir zvejniecībā iesaistīti zvejas kuģi, ir tiesības nosūtīt pārstāvi. Tā kā aģentūra koordinēs pasākumus, ko veiks valstu kompetento iestāžu vadīti inspekcijas kuģi, kuriem var būt ar zvejniecību nesaistīti pienākumi, ir svarīgi, lai attiecīgās dalībvalstis būtu pārstāvētas valdē. Komisijai ir tiesības iecelt 4 pārstāvjus, kā arī izvirzīt 4 pārstāvjus no zivsaimniecības nozares. Administratīvās valdes priekšsēdētāja amats (26. pants) Šajā pantā apskatīts aģentūras administratīvās valdes priekšsēdētāja amats. Tā kā aģentūrai būs pienākumi attiecībā uz reģionālajām zivsaimniecības organizācijām un trešām valstīm, ir nepieciešams, lai priekšsēdētāju ievēlētu no Komisijas pārstāvjiem administratīvajā valdē. Konkretizējot, priekšsēdētājam drīzāk vajadzētu pārstāvēt Kopienas intereses kopumā nekā nacionālās intereses. Sanāksmes (27. pants) Šajā pantā ietverti noteikumi par aģentūras administratīvās valdes sanāksmēm. Balsošana (28. pants) Šajā pantā ietverti noteikumi par balsošanu aģentūras administratīvajā valdē. Dalībvalstu pārstāvjiem katram ir viena balss, bet Komisijas locekļiem kopā – 10 balsis. Interešu deklarēšana (29. pants) Šis pants attiecas uz nozares pārstāvjiem administratīvajā valdē. Izpilddirektora pienākumi un pilnvaras (30. pants) Šajā pantā aprakstītas aģentūras direktora funkcijas un pilnvaras. Izpilddirektora iecelšana amatā (31. pants) Šajā pantā apskatīta aģentūras izpilddirektora iecelšana amatā. Komisija izveidos nelielu piemēroto kandidātu sarakstu, no kuriem aģentūras administratīvā valde ieceļ direktoru. Pārskatāmība un saziņa (32. pants) Šajā pantā aplūkota aģentūras pārskatāmība un saziņa. Konfidencialitāte (33. pants) Šajā pantā noteikts aģentūras administratīvās valdes, izpilddirektora un personāla konfidencialitātes pienākums. Konfidencialitāte tiks piemērota informācijai attiecībā uz atsevišķu kuģu zvejas darbībām (VMS). Komisijas pieeja informācijai (34. pants) Šajā pantā noteiktas prasības aģentūrai pilnībā sadarboties ar Komisiju attiecībā uz tās rīcībā esošo informāciju. Budžets (35. pants) Šajā pantā noteikts aģentūras budžets atbilstoši pastāvošajiem tiesību aktiem (skatīt 6. un 7. zemsvītras piezīmi). Budžeta izpilde un kontrole (36. pants) Šajā pantā aplūkota aģentūras budžeta izpilde un kontrole, kas pamatojas uz jauno finanšu regulu. Cīņa ar krāpšanu (37. pants) Šajā pantā apskatīta cīņa ar krāpšanu. Finanšu noteikumi (38. pants) Šajā pantā izklāstīta aģentūras finanšu noteikumu pieņemšana un saturs. Vērtēšana (39. pants) Šajā pantā ietverta vērtēšanas klauzula, saskaņā ar kuru aģentūrai jāpakļaujas neatkarīgai ārējai vērtēšanai piecu gadu laikā no dienas, kad tā uzņemas savus pienākumus, un turpmāk ik pēc pieciem gadiem. Aģentūras darbības uzsākšana (40. pants) Šajā pantā ietverta prasība uzsākt aģentūras darbību divpadsmit mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Grozījumi (41. pants) Ar šo pantu groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34. c pantu. Stāšanās spēkā (42. pants) Šajā pantā noteikts šīs regulas spēkā stāšanās datums. 2004/0108 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko izveido Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[12], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[13], tā kā (1) Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[14], iekļauta prasība dalībvalstīm nodrošināt efektīvu kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumu kontroli, pārbaudi un izpildi un šim nolūkam sadarboties savā starpā un ar trešām valstīm. (2) Lai īstenotu šīs saistības, dalībvalstīm ir nepieciešams koordinēt savas kontroles un pārbaudes pasākumus Kopienas ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos attiecībā uz Kopienas zvejas kuģu darbībām, konkrēti ņemot vērā Kopienas saistības reģionālo zivsaimniecības organizāciju ietvaros un saskaņā ar līgumiem ar trešām valstīm. (3) Šādai sadarbībai caur kontroles un pārbaudes pasākumu operatīvo koordināciju vajadzētu dot ieguldījumu dzīvo ūdens resursu ilgtspējīgā izmantošanā, kā arī nodrošināt viendabīgu konkurences vidi tiem, kas zivsaimniecības nozarē iesaistīti šādā izmantošanā, tādējādi samazinot konkurences izkropļojumus. (4) Neierobežojot dalībvalstu pienākumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2371/2002, ir nepieciešama tehniska un administratīva Kopienas institūcija, lai organizētu dalībvalstu sadarbību un koordināciju Kopienas ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos. (5) Šim nolūkam ir nepieciešams Kopienas esošajās institucionālajās struktūrās, ņemot vērā kompetenču iedalījumu starp Komisiju un dalībvalstīm, izveidot Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūru (še turpmāk – „Aģentūra”). (6) Lai sasniegtu aģentūras dibināšanas mērķus, ir jādefinē tās uzdevumi. (7) Proti, ir nepieciešams, lai aģentūra pēc Komisijas lūguma spētu palīdzēt Kopienai un dalībvalstīm to attiecībās ar trešām valstīm un/vai reģionālajām zivsaimniecības organizācijām un sadarbotos ar to kompetentajām iestādēm Kopienas starptautisko saistību ietvaros. (8) Dalībvalstu operatīvās sadarbības koordinācija, ko veic aģentūra, jāuzņemas, pamatojoties uz kopīgajiem izmantošanas plāniem, saskaņā ar kuriem organizē attiecīgo dalībvalstu pieejamo kontroles un pārbaudes līdzekļu izmantojumu tā, lai darbotos kontroles un pārbaudes programmas, ko pieņēmusi Komisija. Zvejniecības kontroles un pārbaudes pasākumi, kurus uzņēmušās dalībvalstis, jāveic saskaņā ar kopīgiem kritērijiem, prioritātēm, standartiem un procedūrām, kas attiecas uz kontroles un pārbaudes pasākumiem, pamatojoties uz šīm programmām. (9) Šim nolūkam aģentūrai jāsniedz tiešsaistes informācija par zvejniecības darbībām, izveidojot Kopienas Zvejniecības uzraudzības centru, kas savienots ar dalībvalstu zvejniecības uzraudzības centriem. (10) Lai ieviestu kopīgos izmantošanas plānus, attiecīgajām dalībvalstīm vajadzētu apvienot savus kontroles un pārbaudes līdzekļus. Šim nolūkam tām jāapņemas un jādara šādi līdzekļi pieejami un tie jāizmanto saskaņā ar spēkā esošo plānu. Aģentūrai jānovērtē, vai pieejamie kontroles un pārbaudes līdzekļi ir pietiekami un vajadzības gadījumā jāinformē attiecīgās dalībvalstis un Komisija par to, ka līdzekļi nav pietiekami, lai izpildītu izvirzītos uzdevumus saskaņā ar kontroles un pārbaudes programmu. (11) Aģentūrai laiku pa laikam jāpārbauda kopīgo izmantošanas plānu efektivitāte. (12) Pēc pieprasījuma aģentūra var realizēt līguma noteikumu par kontroles un pārbaudes līdzekļiem, kas izmantojami vienotajai piemērošanai no attiecīgo dalībvalstu puses. (13) Lai izpildītu aģentūras uzdevumus, Komisijai dalībvalstīm un aģentūrai pa informācijas sakaru tīkliem jāapmainās ar svarīgāko informāciju par kontroli un pārbaudi. (14) Aģentūras statusam un struktūrai jāatbilst to rezultātu objektīvajam raksturam, kurus tā ir nolēmusi sasniegt, un jāļauj tai veikt savas funkcijas ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Komisiju. Līdz ar to aģentūrai ir jāgarantē juridiska, finansiāla un administratīva autonomija, vienlaicīgi uzturot ciešas saites ar Kopienas un dalībvalstu institūcijām. Šim nolūkam ir nepieciešams, lai aģentūra būtu Kopienas institūcija ar juridisku statusu, kas realizē izpildvaru, kas tai piešķirta ar šo regulu. (15) Attiecībā uz aģentūras līgumos paredzēto atbildību, ko nosaka tiesību akti, kurus piemēro aģentūras slēgtajiem līgumiem, Eiropas Kopienu Tiesas piekritībā būtu pieņemt lēmumu, ievērojot šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta līgumā. Eiropas Kopienu Tiesas piekritībā jābūt arī strīdiem saistībā ar jebkādu to zaudējumu atlīdzināšanu, kas izriet no aģentūras saistībām, kas nav līgumsaistības. (16) Komisijai un dalībvalstīm jābūt pārstāvētām administratīvajā valdē, kurai tiks uzticēta aģentūras pareizas un efektīvas darbības nodrošināšana. (17) Ņemot vērā, ka aģentūrai ir jāīsteno Kopienas saistības un pēc Kopienas pieprasījuma jāsadarbojas ar trešām valstīm un reģionālajām starptautiskajām zvejniecības organizācijām saskaņā ar Kopienas starptautiskajām saistībām, ir lietderīgi, lai administratīvās valdes priekšsēdētājs tiktu ievēlēts no Komisijas pārstāvjiem. (18) Nosakot balsošanas kārtību administratīvajā valdē, jāņem vērā dalībvalstu un Komisijas intereses aģentūras efektīvā darbībā. Administratīvajā valdē būtu jāietver ierobežots skaitu zivsaimniecības nozares pārstāvju bez balsstiesībām. (19) Ir jāparedz aģentūras izpilddirektora iecelšana, kā arī viņa darbību reglamentējošie noteikumi. (20) Lai veicinātu aģentūras darbības pārskatāmību, aģentūrai bez ierobežojumiem ir jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem[15]. (21) Privātpersonu privātās dzīves aizsardzības interesēs uz šo regulu ir jāattiecina Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[16]. (22) Lai garantētu aģentūras darbības autonomiju un neatkarību, tai ir jāpiešķir atsevišķs budžets, kuru veidotu Kopienas iemaksa, kā arī maksājumi par aģentūras sniegtajiem līgumpakalpojumiem. Jāpiemēro Kopienas budžeta procedūra attiecībā uz Kopienas iemaksām un citām subsīdijām no Eiropas Savienības kopējā budžeta. Grāmatvedības revīzija jāuzņemas Revīzijas palātai. (23) Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[17] bez ierobežojumiem ir jāpiemēro aģentūrai, kurai vajadzētu pievienoties 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Kopienu Komisiju par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). (24) Lai atvieglotu aģentūras operatīvo koordināciju, izveidojot kopīgos izmantošanas plānus, ir jāgroza 34. c pants 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[18]. (25) Šīs regulas ieviešanai vajadzīgie pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[19], IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA Darbības mērķis, apjoms un definīcijas 1. pants Mērķis Ar šo regulu izveido Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūru (turpmāk tekstā - “aģentūra”), kuras mērķis ir organizēt dalībvalstu veikto zvejniecības kontroles un pārbaudes pasākumu operatīvo koordināciju un palīdzēt tām sadarboties, lai ievērotu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus. 2. pants Operatīvās koordinācijas darbības apjoms Aģentūras operatīvajai koordinācijai jāietver to zvejas darbību pārbaude un kontrole līdz zvejniecības produktu pirmajam pārdošanas punktam, kuras notiek (a) dalībvalstu teritorijā, (b) Kopienas ūdeņos vai (c) ārpus Kopienas ūdeņiem ar Kopienas zvejas kuģiem. 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (a) „kontrole un pārbaude” nozīmē jebkurus dalībvalstu pasākumus saskaņā ar Regulas (EK) 2371/2002 23., 24. un 28. pantu[20], lai kontrolētu un pārbaudītu zvejas darbības kopējās zivsaimniecības politikas darbības apjomā, ietverot pārraudzības un uzraudzības pasākumus, tādas kā kuģu satelītnovērošanas sistēmas un novērošanas programmas; (b) „kontroles un pārbaudes līdzekļi” nozīmē pārraudzības kuģus, lidaparātus, transportlīdzekļus un citus materiālos resursus, kā arī inspektorus, novērotājus un citus cilvēkresursus, ko dalībvalstis izmanto kontrolei un pārbaudei; (c) „Kopienas kontroles un pārbaudes saistības” ir visas Kopienas saistības attiecībā uz kontroli un pārbaudi, kas izriet no Kopienas dalības reģionālajā zvejniecības organizācijā vai kāda zvejniecības nolīguma, kas noslēgts starp Kopienu un kādu trešo valsti; (d) „kopīgais izmantošanas plāns” ir plāns, ar kuru nosaka operatīvos pasākumus pieejamo kontroles un pārbaudes līdzekļu izmantošanai; (e) „starptautiskā kontroles un pārbaudes programma” ir programma, kurā noteikti Komisijas paredzēto kontroles un pārbaudes pasākumu mērķi, kopējās prioritātes un procedūras, lai īstenotu Kopienas kontroles un pārbaudes saistības; (f) „īpašā kontroles un pārbaudes programma” ir programma, kurā noteikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2847/93 34. c pantu paredzēto kontroles un pārbaudes pasākumu mērķi, kopējās prioritātes un procedūras; (g) „zvejniecība” ir zvejas darbības, kas izmanto zināmus krājumus, kā noteikusi Padome, jo īpaši saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. un 6. pantu[21]; (h) „Kopienas inspektori” ir inspektori, kas iekļauti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 28. panta 4. punktā minētajā sarakstā. II NODAĻA Aģentūras misija un uzdevumi 4. pants Pamatuzdevums Aģentūras misija ir: (a) koordinēt dalībvalstu veikto kontroli un pārbaudi atbilstīgi Kopienas kontroles un pārbaudes saistībām; (b) koordinēt attiecīgo dalībvalstu apvienoto valsts kontroles un pārbaudes līdzekļu izmantošanu saskaņā ar šo regulu; (c) palīdzēt dalībvalstīm paziņot informāciju par zvejas darbībām un kontroles un pārbaudes pasākumiem Komisijai un trešām pusēm; (d) savas kompetences robežās palīdzēt dalībvalstīm īstenot to uzdevumus un saistības saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. 5. pants Uzdevumi, kas attiecas uz Kopienas kontroles un pārbaudes saistībām 1. Pēc Kopienas pieprasījuma aģentūra: (a) palīdz Kopienai un dalībvalstīm to attiecībās ar trešām valstīm un reģionālajām starptautiskajām zvejniecības organizācijām, kuru locekle ir Kopiena; (b) sadarbojas ar kompetentajām reģionālo starptautisko zvejniecības organizāciju iestādēm attiecībā uz Kopienas kontroles un pārbaudes saistībām saskaņā ar spēkā esošajiem darba līgumiem, kas noslēgti ar šādām iestādēm. 2. Pēc Kopienas pieprasījuma aģentūra var sadarboties ar trešo valstu kompetentām iestādēm kontroles un pārbaudes jautājumos saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti starp Kopienu un šādām valstīm. 3. Savas kompetences robežās aģentūra var dalībvalstu vārdā veikt uzdevumus saskaņā ar starptautiskajiem zvejniecības nolīgumiem, kuros kopiena ir līgumslēdzēja puse. 6. pants Operatīvās koordinācijas organizācija Aģentūra: (a) izveido kopīgos izmantošanas plānus un organizē dalībvalstu veiktās kontroles un pārbaudes operatīvo koordināciju saskaņā ar III nodaļu; (b) izveido Kopienas Zvejniecības uzraudzības centru, lai organizētu vienoto kontroles un pārbaudes pasākumu operatīvo koordināciju. 7. pants Līgumpakalpojumu sniegšana dalībvalstīm Aģentūra pēc dalībvalstu lūguma tām var sniegt līgumpakalpojumus, kas saistīti ar kontroli un pārbaudi atbilstīgi to saistībām attiecībā uz zvejniecību Kopienas un/vai starptautiskajos ūdeņos, kas ietver fraktēšanu, kontroles un pārbaudes platformu darbību un personāla nodrošinājumu un novērotāju nodrošināšanu attiecīgo dalībvalstu kopīgajās darbībās. 8. pants Palīdzība dalībvalstīm Lai dalībvalstīm dotu iespēju labāk izpildīt savas saistības saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, aģentūra: (a) izveido un izstrādā dalībvalstu zvejniecības inspektoru instruktoru apmācības pamatprogrammu un šiem inspektoriem var organizēt papildu apmācības kursus un seminārus; (b) pēc dalībvalstu pieprasījuma uzņemas vienotu preču un pakalpojumu iepirkumu saistībā ar dalībvalstu veiktajiem kontroles un pārbaudes pasākumiem, kā arī sagatavo un īsteno dalībvalstu kopīgos izmēģinājuma projektus; (c) izstrādā vienotās operatīvās procedūras saistībā ar kopīgajiem kontroles un pārbaudes pasākumiem, ko uzņēmušās divas vai vairākas dalībvalstis; (d) izstrādā kritērijus kontroles un pārbaudes līdzekļu apmaiņai starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm un šādu līdzekļu nodrošināšanai no dalībvalstīm. III NODAĻA Operatīvā koordinācija 9. pants Kopienas kontroles un pārbaudes saistības Pēc Komisijas pieprasījuma aģentūra koordinē dalībvalstu kontroles un pārbaudes pasākumus, pamatojoties uz starptautiskajām kontroles un pārbaudes programmām, izveidojot kopīgos izmantošanas plānus. 10. pants Īpašo kontroles un pārbaudes programmu īstenošana Aģentūra īsteno īpašās kontroles un pārbaudes programmas, kas izstrādātas saskaņā ar Regulas (EEK) 2847/93 34. c pantu ar kopīgo izmantošanas plānu palīdzību. 11. pants Kopīgo izmantošanas plānu saturs 1. Katrā kopīgajā izmantošanas plānā: (a) iedarbināti Komisijas kontroles un pārbaudes programmās noteiktie kritēriji, standarti, prioritātes un kopīgās pārbaudes procedūras; (b) noteikti kontroles un pārbaudes līdzekļi, kuri jāapvieno attiecīgajām dalībvalstīm, pamatojoties uz to interesi attiecīgajā zvejniecībā, un kuri nepieciešami, lai īstenotu kontroles un pārbaudes programmas, uz kurām plāns attiecas; (c) jācenšas saskaņot un organizēt atbilstīgi 14. pantam paziņoto pieejamo valsts kontroles un pārbaudes līdzekļu izmantošanu ar b) punktā norādītajiem līdzekļiem; (d) organizēti cilvēkresursi un materiālie resursi, ņemot vērā laikposmus un rajonus, kuros tie jāpiemēro, ieskaitot Kopienas inspektoru komandu darbību no vairāk kā vienas dalībvalsts; (e) ņemtas vērā attiecīgo dalībvalstu esošās saistības attiecībā uz citiem kopīgajiem izmantošanas plāniem. 2. Ieinteresētību kādas dalībvalsts zvejniecībā saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu novērtē, jo īpaši pamatojoties uz: (a) krastā izcelto zivju daudzumu tās teritorijā attiecībā pret kopējo nozveju zvejniecībā, uz ko attiecas kopīgais izmantošanas plāns; (b) ar tās karogu peldošo to Kopienas kuģu relatīvo daudzumu (dzinēja jauda un bruto tonnāža), kas aktīvi piedalās zvejniecībā, uz ko attiecas kopīgais izmantošanas plāns, pret kopējo kuģu skaitu, kas aktīvi piedalās šajā zvejniecībā; (c) piešķirtās kvotas relatīvo lielumu vai, ja šādas kvotas nav, tās nozveju attiecīgajā atskaites periodā attiecībā uz šo zvejniecību; (d) relatīvais ūdeņu apjoms, kas atrodas tās suverenitātē vai jurisdikcijā, ja tādi ir, kurus aptver kopīgais izmantošanas plāns. 12. pants Kopīgo izmantošanas plānu pieņemšanas procedūra 1. Aģentūra izstrādā kopīgā izmantošanas plāna projektu saskaņā ar dalībvalstīm, kuras aptver attiecīgā kontroles un pārbaudes programma. 2. Ja kopīgā izmantošanas plāna izstrādes laikā aģentūrai ir skaidrs, ka attiecīgās kontroles un pārbaudes programmas prasību izpildei nav pietiekamu kontroles un pārbaudes līdzekļu, aģentūra to uzreiz paziņo attiecīgajām dalībvalstīm un Komisijai. 3. Aģentūra pieņem kopīgo izmantošanas plānu, kas atbilst attiecīgajai kontroles un pārbaudes programmai, ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc kontroles un pārbaudes programmas stāšanās spēkā. 4. Aģentūra ik gadu pārskata katru kopīgo izmantošanas plānu, apspriežoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, lai ņemtu vērā jebkuru jaunu kontroles un pārbaudes programmu, kura aptver attiecīgās dalībvalstis, un visas prioritātes, ko noteikusi Komisija kontroles un pārbaudes programmās. 13. pants Kopīgo izmantošanas plānu īstenošana 1. Dalībvalstis uzņemas kopīgus kontroles un pārbaudes pasākumus, pamatojoties uz kopīgajiem izmantošanas plāniem. Šim nolūkam attiecīgās dalībvalstis pieņem nepieciešamos pasākumus, jo īpaši attiecībā uz vajadzīgajiem cilvēkresursiem un materiālajiem resursiem, ņemot vērā laikposmus un rajonus, kuros tie piemērojami. 2. Katra attiecīgā dalībvalsts: (a) nodrošina un dara pieejamus tos kontroles un pārbaudes līdzekļus, kas kopīgajā izmantošanas plānā noteikti kā nepieciešami minētā plāna īstenošanai; (b) nozīmē vienotu valsts kontaktpunktu/koordinatoru, kam tiek piešķirtas pietiekamas pilnvaras, lai spētu savlaicīgi reaģēt uz informācijas un instrukciju pieprasījumiem no aģentūras, kas saistīti ar kopīgā izmantošanas plāna īstenošanu, un paziņo par to aģentūrai; (c) izmanto tās apvienotos kontroles un pārbaudes līdzekļus saskaņā ar kopīgo izmantošanas plānu un aģentūras norādījumiem; (d) attiecībā uz darbībām, ko veic inspektoru komandas no vairāk nekā vienas dalībvalsts, pilnvaro Kopienas inspektorus, kas norīkoti minētajam kopīgajam izmantošanas plānam, no citas dalībvalsts palīdzēt veikt nepieciešamos kontroles un pārbaudes pasākumus attiecīgās dalībvalsts teritorijā un uz zvejas kuģiem tās suverenitātes ūdeņos, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem; (e) nodrošina aģentūrai tiešsaistes pieeju vajadzīgajai informācijai, lai īstenotu kopīgo izmantošanas plānu ar Kopienas Zvejniecības uzraudzības centra starpniecību; (f) sadarbojas ar aģentūru attiecībā uz kopīgā izmantošanas plāna īstenošanu. (g) nodrošina, ka ar jebkuriem kontroles un pārbaudes līdzekļiem, kas piešķirti Kopienas kopīgajam izmantošanas plānam, realizē to pasākumus saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. 3. Katra dalībvalsts nodrošina, ka ar tās kontroles un pārbaudes līdzekļiem veiktie pasākumi saskaņā ar kopīgo izmantošanas plānu atbilst kopējo zivsaimniecības politiku reglamentējošajiem noteikumiem. 14. pants Kopīgo izmantošanas plānu vērtējums Aģentūra ik gadu veic katra kopīgā izmantošanas plāna efektivitātes izvērtējumu, kā arī analīzi, pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem par risku, ka zvejas darbības nav atbilstīgas spēkā esošajiem saglabāšanas un kontroles pasākumiem. Šādus vērtējumus uzreiz paziņo Komisijai. 15. pants Paziņojums par kontroles un pārbaudes līdzekļiem Katru gadu līdz 31. augustam katra dalībvalsts paziņo aģentūrai par kontroles un pārbaudes līdzekļiem, ko tā plāno izmantot kontroles un pārbaudes nolūkā nākamajā gadā. 16. pants Zivsaimniecības, uz kurām neattiecas kontroles un pārbaudes programmas Divas vai vairāk dalībvalstis var lūgt aģentūru koordinēt to kontroles un pārbaudes līdzekļu izmantošanu saistībā ar zivsaimniecību vai rajonu, uz ko neattiecas kontroles un pārbaudes programma. Šāda koordinācija notiek saskaņā ar kontroles un pārbaudes kritērijiem un prioritātēm, par kurām attiecīgās dalībvalstis ir savstarpēji vienojušās. 17. pants Informācijas sakaru tīkls 1. Komisija, aģentūra un kompetentās dalībvalstu iestādes apmainās ar svarīgāko informāciju, kas tām pieejama attiecībā uz kontroles un pārbaudes pasākumiem Kopienas un starptautiskajos ūdeņos. 2. Saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem visas valstu kompetentās iestādes veic pasākumi, lai nodrošinātu nepieciešamo konfidencialitāti informācijai, ko tās saņēmušas saskaņā ar šo pantu un Regulas (EEK) Nr. 2847/93 33. panta 5. punktu un 37. pantu. 18. pants Sīki izstrādāti noteikumi Šīs nodaļas ieviešanai var tikt pieņemti sīki izstrādāti noteikumi saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. Šie noteikumi var jo īpaši attiekties uz kopīgo izmantošanas plānu projektu sagatavošanas un pieņemšanas procedūru. IV NODAĻA Iekšējā struktūra un darbība 19. pants Juridiskais statuss un galvenais birojs 1. Aģentūra ir Kopienas iestāde. Tai ir juridiskas personas statuss. 2. Dalībvalstīs Aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja, ko saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Tā var jo īpaši pirkt vai pārdot kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas prāvās. 3. Aģentūru pārstāv tās izpilddirektors. 4. Aģentūras birojs atrodas [……….], Spānijā. 20. pants Personāls 1. Uz aģentūras personālu attiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un Eiropas Kopienu iestāžu kopīgi pieņemtie noteikumi, lai piemērotu minētos civildienesta noteikumus un nodarbinātības kārtību. Pēc vienošanās ar Komisiju administratīvā valde pieņem vajadzīgos sīki izstrādātos piemērošanas noteikumus. 2. Neierobežojot 31. panta darbību, aģentūra attiecībā uz savu personālu realizē iecēlējinstitūcijas pilnvaras, kas tai piešķirtas atbilstīgi Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībai. 3. Aģentūras darbinieki ir Komisijas vai dalībvalstu uz laiku ieceltas vai norīkotas amatpersonas un citi darbinieki, kurus Aģentūra pieņem tai noteikto uzdevumu veikšanai. 21. pants Privilēģijas un neaizskaramība Uz aģentūru un tās personālu attiecas Protokols par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību. 22. pants Atbildība 1. Aģentūras līgumos paredzēto atbildību reglamentē tiesību akti, kas attiecas uz attiecīgo līgumu. 2. Eiropas Kopienu Tiesas piekritībā ir pieņemt lēmumu, ievērojot šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta Aģentūras noslēgtajā līgumā. 3. Ja pastāv tādas saistības, kas nav līgumsaistības, Aģentūra saskaņā ar vispārīgiem tiesību principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina visus zaudējumus, ko radījusi Aģentūra vai tās ierēdņi, pildot savus pienākumus. Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijā ir strīdi, kas saistīti ar minēto zaudējumu atlīdzināšanu. 4. Darbinieku personisko atbildību pret Aģentūru regulē Civildienesta noteikumi vai viņiem piemērojamā nodarbinātības kārtība. 23. pants Valodas 1. Aģentūrai piemēro noteikumus, kas izklāstīti 1958. gada 15. aprīļa Regulā Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas[22]. 2. Aģentūras darbam vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības institūciju tulkošanas centrs. 24. pants Administratīvās valdes izveidošana un pilnvaras 1. Aģentūrai ir administratīvā valde. 2. Administratīvā valde: (a) ieceļ izpilddirektoru saskaņā ar 31. pantu; (b) katru gadu līdz 30. aprīlim pieņem aģentūras vispārīgo atskaiti par iepriekšējo gadu un iesniedz to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm. Atskaiti dara publiski pieejamu; (c) katru gadu līdz 31. oktobrim, ņemot vērā Komisijas un dalībvalstu atzinumu, pieņem aģentūras darba programmu nākamajam gadam un iesniedz to Eiropas Parlamentā, Padomē, Komisijā un dalībvalstīs; darba programmu, kurā prioritātes piešķirtas aģentūras pienākumiem, kas saistīti ar kontroles un pārbaudes programmām, pieņem, neierobežojot ikgadējo Kopienas budžeta procedūru. Ja 30 dienu laikā pēc darba programmas pieņemšanas Komisija par to pauž neapmierinātību, Administratīvā valde divu mēnešu laikā programmu izskata atkārtoti un otrajā lasījumā to pieņem, iespējams, ar grozījumiem; (d) līdz kārtējā finanšu gada sākumam pieņem Aģentūras galīgo budžetu, vajadzības gadījumā to koriģējot atbilstīgi Kopienas iemaksai un citiem Aģentūras ieņēmumiem; (e) veic savus uzdevumus attiecībā uz Aģentūras budžetu saskaņā ar 35., 36. un 38. pantu; (f) realizē disciplinārās pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru; (g) izstrādā savu reglamentu, kurā vajadzības gadījumā var paredzēt administratīvās valdes apakškomiteju izveidi; (h) pieņem procedūras, kas nepieciešamas aģentūras uzdevumu veikšanai. 25. pants Administratīvās valdes sastāvs 1. Administratīvās valdes sastāvā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, kuras kuģi ir iesaistīti zvejas darbībās, kas saistītas ar jūras dzīvajiem resursiem, un četriem Komisijas pārstāvjiem, kā arī četriem Komisijas izvirzītajiem zivsaimniecības nozares pārstāvjiem bez balsošanas tiesībām. Valdes locekļus ieceļ, pamatojoties uz to attiecīgās pieredzes līmeni un kompetenci zvejniecības kontroles un pārbaudes jomā. 2. Katra dalībvalsts un Komisija administratīvajā valdē ieceļ savus locekļus, kā arī viņu vietniekus, kas tos pārstāvēs attiecīgo valdes locekļu prombūtnes laikā. 3. Locekļu amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Locekļu pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi. 26. pants Administratīvās valdes priekšsēdētāja amats 1. Administratīvā valde ievēl priekšsēdētāju no Komisijas pārstāvjiem. Administratīvā valde ievēl priekšsēdētāja vietnieku no tās locekļiem. Priekšsēdētāja vietnieks automātiski ieņem priekšsēdētāja vietu gadījumos, kad priekšsēdētājs nevar veikt savus pienākumus. 2. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš ir trīs gadi, un tas beidzas, tiklīdz viņi vairs nav administratīvās valdes locekļi. Amata termiņu var pagarināt vienu reizi. 27. pants Sapulces 1. Administratīvās valdes sapulces sasauc priekšsēdētājs. Darba kārtību nosaka priekšsēdētājs, ņemot vērā aģentūras administratīvās valdes un izpilddirektora priekšlikumus. 2. Izpilddirektors piedalās jautājumu apspriešanā. 3. Administratīvā valde kārtējo sapulci sasauc vienu reizi gadā. Bez tam tā sanāk pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai pēc Komisijas vai vienas trešdaļas administratīvajā valdē pārstāvēto dalībvalstu pieprasījuma. 4. Interešu konflikta gadījumos vai tad, ja lieta jāizskata konfidenciāli, Administratīvā valde attiecīgajos dienas kārtības jautājumos var pieņemt lēmumu bez Komisijas izvirzīto zvejniecības pārstāvju klātbūtnes. Sīki izstrādātas normas par šā noteikuma piemērošanu var iekļaut reglamentā. 5. Administratīvā valde var uzaicināt piedalīties tās sapulcē kā novērotāju jebkuru personu, kuras atzinums tai ir svarīgs. 6. Administratīvās valdes locekļiem saskaņā ar reglamentu var palīdzēt padomdevēji vai eksperti. 7. Aģentūra nodrošina administratīvās valdes sekretariātu. 28. pants Balsošana 1. Administratīvā valde pieņem lēmumus ar absolūtu balsu vairākumu. 2. Katram loceklim, kuru iecēlusi dalībvalsts, ir viena balss. Komisijas ieceltajiem locekļiem kopā ir desmit balsis. Aģentūras izpilddirektors nebalso. Ja kāds loceklis sanāksmē nepiedalās, viņa balsstiesības ir tiesības izmantot šā locekļa vietniekam. 3. Reglamentā sīkāk nosaka balsošanas kārtību, jo īpaši nosacījumus, saskaņā ar kuriem loceklis var darboties cita locekļa vārdā, kā arī kvoruma prasības, ja nepieciešams. 29. pants Interešu deklarēšana 1. Administratīvās valdes locekļi, kurus Komisija izvirzījusi kā zivsaimniecības nozares pārstāvjus, iesniedz saistību deklarāciju un interešu deklarāciju, norādot, ka tām nav nekādu interešu, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē to neatkarību, vai norādot jebkuras tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par to neatkarību ierobežojošām. Minētās deklarācijas katru gadu sagatavo rakstiski. 2. Katrā sapulcē administratīvās valdes locekļi, kurus Komisija izvirzījusi kā zivsaimniecības nozares pārstāvjus, deklarē jebkādas intereses, kas varētu ierobežot to neatkarību, lemjot par dienas kārtības jautājumiem. 30. pants Izpilddirektora pienākumi un pilnvaras 1. Aģentūru vada izpilddirektors. Neierobežojot attiecīgo Komisijas un administratīvās valdes kompetenci, izpilddirektors nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai citas iestādes norādījumus. 2. Pildot savus pienākumus, izpilddirektors realizē kopējās zivsaimniecības politikas principus. 3. Izpilddirektoram ir šādi pienākumi un pilnvaras: (a) viņš/viņa sagatavo darba programmas projektu un pēc apspriedes ar Komisiju un dalībvalstīm iesniedz to administratīvajai valdei. Viņš/viņa veic vajadzīgos pasākumus darba programmas izpildei šajā regulā, tās ieviešanas noteikumos un spēkā esošo tiesību aktu noteiktajās robežās; (b) viņš/viņa veic vajadzīgos pasākumus, ieskaitot iekšējo administratīvo norādījumu pieņemšanu un paziņojumu publicēšanu, lai nodrošinātu aģentūras organizāciju un darbību saskaņā ar šīs regulas noteikumiem; (c) viņš/viņa veic vajadzīgos pasākumus, ieskaitot lēmumu pieņemšanu attiecībā uz aģentūras pienākumiem saskaņā ar II un III nodaļu, ieskaitot kontroles un pārbaudes līdzekļu fraktēšanu un darbību un informācijas sakaru tīkla darbību; (d) viņš/viņa reaģē uz Komisijas pieprasījumiem un dalībvalstu palīdzības lūgumiem saskaņā ar 7., 8. un 16. pantu; (e) viņš/viņa organizē efektīvu uzraudzības sistēmu, lai spētu salīdzināt aģentūras sasniegumus ar tās operatīvajiem mērķiem. Pamatojoties uz šo, izpilddirektors sagatavo vispārējā gada pārskata projektu un iesniedz to administratīvajai valdei. Viņš/viņa izveido regulāru vērtēšanas procedūru, kas atbilst atzītiem profesionāliem standartiem; (f) attiecībā uz personālu viņš/viņa realizē 20. panta 2. punktā noteiktās pilnvaras; (g) viņš/viņa sastāda aģentūras ieņēmumu un izdevumu aplēses saskaņā ar 35. pantu un izpilda budžetu saskaņā ar 36. pantu. 4. Izpilddirektors ir atbildīgs par savu darbību administratīvajā valdē. 31. pants Izpilddirektora iecelšana 1. Izpilddirektoru ieceļ administratīvā valde, pamatojoties uz tā nopelniem un dokumentētas attiecīgās pieredzes zivsaimniecības politikas jomā, no triju kandidātu saraksta, ko piedāvā Komisija pēc atlases procedūras, kura notiek pēc publikācijas par posteni Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citur, aicinot pieteikties interesentus. 2. Administratīvā valde pieņem lēmumu ar divu trešdaļu locekļu balsu vairākumu. 3. Administratīvajai valdei pēc Komisijas priekšlikuma ir pilnvaras atbrīvot izpilddirektoru no amata. 4. Izpilddirektora pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Šo pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi. 32. pants Pārskatāmība un saziņa 1. Uz aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem. 2. Sešu mēnešu laikā pēc pirmās sapulces administratīvā valde pieņem praktiskus pasākumus attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanu. 3. Aģentūra var sniegt paziņojumus pēc savas iniciatīvas savu pamatuzdevumu jomās. Tā jo īpaši nodrošina to, ka sabiedrība un jebkura ieinteresēta persona var ātri saņemt objektīvu, ticamu un viegli saprotamu informāciju par Aģentūras darbu. 4. Administratīvā valde nosaka nepieciešamos iekšējos noteikumus 3. punkta piemērošanai. 5. Aģentūras pieņemtie lēmumi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantam var būt par pamatu sūdzības iesniegšanai ombudam vai būt par iemeslu prasības iesniegšanai Tiesā saskaņā ar EK Līguma 195. un 230. pantu. 6. Uz informāciju, kuru Komisija un Aģentūra savākusi saskaņā ar šo regulu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti. 33. pants Konfidencialitāte 1. Uz administratīvās valdes locekļiem, izpilddirektoru un Aģentūras personālu konfidencialitātes prasības, ievērojot Līguma 287. pantu, attiecas pat tad, kad tie ir beiguši pildīt savus pienākumus. 2. Administratīvā valde nosaka iekšējos noteikumus attiecībā uz praktiskajiem pasākumiem 1. punktā minēto konfidencialitātes prasību izpildei. 34. pants Komisijas pieeja informācijai Komisijai ir neierobežota pieejai visai aģentūras saņemtajai informācijai. Aģentūra iesniedz Komisijai jebkāda veida informāciju un šīs informācijas vērtējumu pēc Komisijas pieprasījuma tās norādītajā formā. V NODAĻA Finanšu noteikumi 35. pants Budžets 1. Aģentūras ieņēmumus veido: (a) Kopienas iemaksa, kas ir iegrāmatota Eiropas Savienības kopējā budžetā (Komisijas iedaļā); (b) maksājumi par aģentūras sniegtajiem pakalpojumiem dalībvalstīm saskaņā ar 7. pantu; (c) maksājumi par publicēšanu, apmācību un/vai citiem aģentūras sniegtajiem pakalpojumiem. 2. Aģentūras izdevumi ietver ar personālu saistītos, administratīvos, infrastruktūras un operatīvos izdevumus. 3. Izpilddirektors sastāda Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam un to kopā ar štatu plāna projektu nosūta administratīvajai valdei. 4. Ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā. 5. Katru gadu administratīvā valde, pamatojoties uz izpilddirektora sagatavoto ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu, sagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam. 6. Administratīvā valde šo ieņēmumu un izdevumu tāmi, kurā iekļauj štata plāna projektu un provizorisko darba programmu, vēlākais līdz 31. martam nosūta Komisijai. 7. Komisija tāmi kopā ar provizorisku Eiropas Savienības kopbudžeta projektu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (turpmāk tekstā — “budžeta lēmējinstitūcija”). 8. Pamatojoties uz šo tāmi, Komisija provizoriskajā Eiropas Savienības kopbudžeta projektā, ko tā iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar Līguma 272. pantu, iekļauj izdevumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar štata plānu un kopbudžetā iemaksājamo subsīdiju summu. 9. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina subsīdijas asignējumus Aģentūrai. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina Aģentūras štata plānu. 10. Budžetu pieņem administratīvā valde. Tas ir apstiprināts pēc Eiropas Savienības kopējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē. 11. Administratīvā valde cik drīz vien iespējams informē budžeta lēmējinstitūciju par saviem nodomiem īstenot projektus, kuriem var būt ievērojamas finansiālas sekas attiecībā uz budžeta finansējumu, jo īpaši par projektiem, kas saistīti, piemēram, ar ēku nomu vai pirkšanu. Tā par to informē Komisiju. 12. Ja budžeta lēmējinstitūcijas filiāle ir paziņojusi par nodomu sniegt atzinumu, tad tā nosūta atzinumu administratīvajai valdei sešu nedēļu laikā no projekta izziņošanas dienas. 36. pants Budžeta izpilde un kontrole 1. Izpilddirektors izpilda aģentūras budžetu. 2. Vēlākais līdz 1. martam pēc katra finanšu gada Aģentūras grāmatvedis dara zināmus provizoriskos pārskatus, kā arī pārskatu par tā finanšu gada budžeta un finanšu vadību Komisijas grāmatvedim. Komisijas grāmatvedis konsolidē institūciju un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar 128. pantu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[23] (turpmāk tekstā – „Finanšu regula”). 3. Katra finanšu gada beigās ne vēlāk kā līdz 31. martam Komisijas grāmatvedis nosūta Revīzijas palātai Aģentūras provizoriskos pārskatus kopā ar atskaiti par budžeta un finanšu vadību attiecīgajā finanšu gadā. Atskaiti par budžeta un finanšu vadību attiecīgajā finanšu gadā iesniedz arī Eiropas Parlamentam un Padomei. 4. Saņemot Revīzijas palātas apsvērumus par Aģentūras provizoriskajiem pārskatiem, saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu izpilddirektors uz savu atbildību izstrādā Aģentūras galīgos pārskatus un iesniedz tos administratīvajai valdei atzinuma sniegšanai. 5. Administratīvā valde sniedz atzinumu par Aģentūras galīgajiem pārskatiem. 6. Ne vēlāk kā līdz nākamā gada 1. jūlijam izpilddirektors nosūta galīgos pārskatus kopā ar administratīvās valdes atzinumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai. 7. Galīgos pārskatus publicē. 8. Izpilddirektors vēlākais līdz 30. septembrim iesniedz Revīzijas palātai atbildi par tās piezīmēm. Viņš/viņa nosūta šo atbildi arī administratīvajai valdei. 9. Izpilddirektors Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma sniedz visu informāciju, kas vajadzīga netraucētai attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras piemērošanai saskaņā ar Finanšu pamatregulas 146. panta 3. punktu. 10. Pēc Padomes ieteikuma Eiropas Parlaments līdz otrā nākamā gada 30. aprīlim sniedz Aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par attiecīgā gada budžeta izpildi. 37. pants Cīņa ar krāpšanu 1. Lai cīnītos ar krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, aģentūrai bez ierobežojumiem piemēro Regulas (EK) Nr. 1073/199 noteikumus. 2. Aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par OLAF iekšējo izmeklēšanu un nekavējoties izdod attiecīgos noteikumus, kas piemērojami visiem Aģentūras darbiniekiem. 3. Lēmumos par finansēšanu un ieviešanas nolīgumos un instrumentos, kas no tiem izriet, nepārprotami izvirza noteikumu, ka vajadzības gadījumos Revīzijas palāta un OLAF var veikt Aģentūras finansējuma saņēmēju un par to piešķiršanu atbildīgo aģentu pārbaudes uz vietas. 38. pants Finanšu noteikumi Administratīvā valde pēc Komisijas piekrišanas un Revīzijas palātas atzinuma saņemšanas pieņem Aģentūras finanšu noteikumus. Tajos nedrīkst būt atkāpju no Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[24], ja šāda atkāpe nav īpaši vajadzīga Aģentūras darbībai un nav iepriekš saskaņota ar Komisiju. VI NODAĻA Nobeiguma noteikumi 39. pants Vērtēšana 1. [Piecu] gadu laikā no Aģentūras pienākumu pildīšanas sākuma dienas un turpmāk ik pēc pieciem gadiem Administratīvā valde nodrošina neatkarīgu ārējo vērtējumu, lai novērtētu šīs regulas īstenošanu. Komisija aģentūrai dara pieejamu jebkuru informāciju, kuru aģentūra uzskata par vērtējumam svarīgu. 2. Katrā vērtēšanā novērtē regulas ietekmi, aģentūras lietderīgumu, vajadzību un efektivitāti, tās darba praksi un apjomu, kādā tā sekmē lielāku atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. Pēc vienošanās ar Komisiju, apspriedusies ar iesaistītajām pusēm, administratīvā valde noformē konkrētu darba uzdevumu. 3. Administratīvā valde saņem vērtējumu un izstrādā rekomendācijas Komisijai par izmaiņām šajā regulā, aģentūrā un tās darba praksē. Gan vērtēšanas rezultātus, gan rekomendācijas Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei un dara tos publiski pieejamus. 40. pants Aģentūras darbības uzsākšana Aģentūra uzsāk darbību divpadsmit mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. 41. pants Grozījumi Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34. c pantu aizstāj ar šo: „34. c pants 1. Komisija saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta 30. panta 2. punktā 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku(*), un pēc vienošanās ar attiecīgajām dalībvalstīm nosaka, kurās zivsaimniecībās, ietverot divas vai vairāk dalībvalstis, veic īpašas kontroles un pārbaudes programmas un šādas programmas reglamentējošos nosacījumus. Īpašā kontroles un pārbaudes programmā nosaka zvejniecības, ietverot divas vai vairāk dalībvalstis, kurās veic šo programmu, un apraksta šo zvejniecību reglamentējošos nosacījumus. Katra īpašā kontroles un pārbaudes programmā nosaka tās mērķus, kopīgās prioritātes un procedūras, kā arī kontroles un pārbaudes pasākumu standartus, paredzēto pasākumu gaidāmos rezultātus un stratēģiju, kas nepieciešama, lai nodrošinātu, ka kontroles un pārbaudes pasākumi ir vienoti, efektīvi un ekonomiski. Katrā programmā nosaka attiecīgās dalībvalstis. Īpašās kontroles un pārbaudes programmas nevar turpināties ilgāk kā trīs gadus vai citu laikposmu, kas šim nolūkam ir noteikts atjaunošanas plānā, kurš ir pieņemts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. pantu, vai apsaimniekošanas plānā saskaņā ar minētās regulas 6. pantu. Īpašās kontroles un pārbaudes programmas attiecīgās dalībvalstis īsteno, pamatojoties uz kopīgajiem izmantošanas plāniem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. XXXX/2004, ar ko izveido Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai. 2. Komisija kontrolē un vērtē katras īpašas kontroles un pārbaudes programmas izpildi un ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 27. panta 4. punktu. (*) OV L 358, 21.12.2002., 59. lpp.” 42. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojamā visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā Priekšsēdētājs ANNEXLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT Policy area(s): FISHERIES Activit(y/ies): 1107 – Fisheries Conservation, Control and Enforcement | TITLE OF ACTION: ESTABLISHMENT OF A COMMUNITY FISHERIES CONTROL AGENCY (CFCA) | 1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S) New budget line to be created 110704 Community Fisheries Control Agency 2. OVERALL FIGURES 2.1. Total allocation for action: 4,9 € million for commitment in 2006 2.2. Period of application: As from 2005 2.3. Overall multiannual estimate of expenditure: (a) 11070401 Community Fisheries Control Agency – Subsidy under Titles 1 and 2 Subsidy of administrative expenditure from the Community budget. This appropriation is intended to cover the costs of the CFCA’s staff and administrative expenditure. (see 6.2 (a)) € million (to three decimal places) Year 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 and subs. Years | Total | Commitments | p.m. | 3,8 | 4,8 | 4,8 | Payments | p.m. | 3,8 | 4,8 | 4,8 | (b) 11070402 Community Fisheries Control Agency – Subsidy under Title 3 Subsidy of operational expenditure from the Community budget. This appropriation is intended to cover operational expenditure, which includes installation of computer equipment, meetings and missions. € million (to three decimal places) Year 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 and subs. Years | Total | Commitments | p.m. | 1,1 | 0,2 | 0,2 | Payments | p.m. | 1,1 | 0,2 | 0,2 | TOTAL a+b | Commitments | p.m. | 4,9 | 5,2 | 5,2 | Payments | p.m. | 4,9 | 5,2 | 5,2 | 2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective [X] Proposal is compatible with existing financial programming. Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective. Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement. 2.5. Financial impact on revenue [25] Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure) OR [X] Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows: The effect will be neutral as the income will match the expenditure for which the contribution is received (NB All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.) (€ million to one decimal place) Prior to action [Year n-1] | Situation following action | Non-comp | Diff | YES | NO | NO | No 3 | 4. LEGAL BASIS Article 37 of the Treaty DESCRIPTION AND GROUNDS 5.1. Need for Community intervention [26] 5.1.1. Objectives pursued The objective of the proposal is to promote uniform and effective application of the rules of the Common Fisheries Policy by Member States through the establishment of a Community Fisheries Control Agency (CFCA) and the framework necessary for operational co-ordination. The CFCA will serve as an independent permanent platform for cooperation between Member States in the area of control and enforcement in accordance with Article 28 of Regulation (EC) N° 2371/2002[27]. The CFCA will organise operational coordination of inspection and surveillance activities by the competent authorities in the Member States. 5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation The possibility of setting up a Joint Inspection Structure is the result of the Green Paper on the future of the Common Fisheries Policy (COM(2001) 135 final of 20.03.2001) and the Communications from the Commission on the “reform of the Common Fisheries Policy” ("Roadmap") (COM(2002) 181 final of 28.05.2002) and “towards a uniform and effective implementation of the Common Fisheries Policy” (COM(2003) 130 final of 21.03.2003). In the latter Communication it was stated that a feasibility study would be undertaken by the Commission prior to the proposal for the establishment of the CFCA being put forward. Further to the conclusions of the representatives of the Member States, meeting at Head of State or Government level on 13 December 2003 it is necessary to make the proposal without the benefit of the feasibility study. The study must still take place in order to determine the optimal organisation for the operational functions and structure of the CFCA. Therefore the Commission reserves the right to modify the financial statement in the light of the conclusions of the study. Notwithstanding the above, an impact assessment, covering also specific ex ante evaluation requirements of the Financial Regulation and its implementing rules has been undertaken and is attached to the proposal. The aforementioned feasibility study will be used to specify the concrete results that are expected and identify appropriate indicators needed to measure them as well as to review the cost-effectiveness aspects of the proposal. 5.1.3. Measures taken following ex post evaluation The measures are explained in detail in the impact assessment and ex ante evaluation attached to the proposal. In particular, the evaluations of the NAFO Observer Scheme (FISH/2002/03) and of the scheme for financial contribution to control expenditure incurred by Member States (FISH 2002/10 and 2002/12) can be mentioned in this regard. 5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements 5.2. General co-ordination and communications The organisation of operational co-ordination will necessitate the establishment of a Fisheries Monitoring Centre (FMC) to implement an integrated monitoring, inspection and surveillance communication system. Some of the tasks that would be performed by such an FMC are presently undertaken by the Commission. 5.2.2 Operational co-ordination A major task of the CFCA will be to facilitate co-operation and co-ordination between Member States regarding inspection and surveillance through the creation of a Joint Inspection Framework. This is essentially a new task although it will encompass some duties currently performed by the Commission. The target populations of the Joint Inspection Framework are the Member States and the fishermen. The specific objective of setting up a Joint Inspection Framework is uniform and effective implementation of conservation measures through the organisation of joint deployment of pooled national means of inspection and surveillance; The Joint Inspection Framework will consist of joint inspection and surveillance activities to be undertaken on the basis of joint deployment plans that give effect to specific monitoring programmes, the purpose of which is to implement effectively the recovery plans for certain stocks adopted by the Council. A specific monitoring, control and surveillance (MCS) programme will be introduced by the Commission on request of two or more Member States or on its own initiative. The joint deployment plans drawn up by the CFCA will apply to fisheries in which fleets from several Member States participate. The Joint Inspection Framework will cover certain co-ordination tasks performed by the Commission such as NAFO[28]/NEAFC[29] on the international level. However, as these duties have not been considered as priority tasks they have been insufficiently covered by the Commission’s services. These tasks will be better and more efficiently performed by the CFCA, which will also be able to address future requirements for co-ordination in international waters (ICCAT[30], IOTC[31] etc) or specific MCS programmes for stocks in Community waters that are under threat. The output of the Joint Inspection Framework will be the co-ordination and organisation of operational activities undertaken by the national competent authorities. 5.2.3 Other co-ordination support tasks The CFCA will also undertake support tasks to further the co-operation and co-ordination between Member States in the field of inspection and surveillance. Such tasks will include: (1) Training of national instructors (2) Joint procurement in relation to monitoring, control and surveillance activities. Development of operational procedures; technical input and advice, and co-ordination of pilot projects (VMS[32], electronic logbooks, etc.) Furthermore, the CFCA may provide contractual services to Member States relating to inspection and surveillance, including the provision of observers. The Commission currently carries out some of these tasks (technical input, vessel chartering). Transferring them to the CFCA will imply a transfer of posts, as appropriate. 5.3. Methods of implementation The objectives and mission of the CFCA as an independent body in support of co-operation between Member States and its capacity to assemble quickly the necessary expertise in its fields of competence, make it the appropriate Community body for performing the core tasks and the associated tasks resulting from the proposed Regulation. The CFCA will perform the direct management of the envisaged actions using regular or outside staff. The detailed activity in the fields mentioned above will be set out in the Work Programme of the CFCA to be established every year by its board in close co-operation with the Commission. 6. FINANCIAL IMPACT 6.1. Total financial impact - (over the entire programming period) The cost of this intervention by the Agency is calculated by adding up the individual costs on an annual basis, starting in 2006, when the Agency will become operational. The expenditure is based on a total staff of 38 in the first year rising to 49 in the second year. The costs are higher in the first year mainly as a result of expenditure on setting up the FMC. The transfer of the task undertaken by the Commission for chartering an inspection vessel for patrols in NAFO and NEAFC will result in a saving of 2,5 MIO €. The transfer of responsibility to Member States for placing observers on board vessels operating in the NAFO Regulatory Area foreseen for 2004 will already result in a saving of 3,0 MIO €. These amounts will not be transferred to the budget of the CFCA as the tasks in question will become the responsibility of Member States. However, they show that the overall exercise foreseen in the CFP reform of re-defining responsibilities, of which the JIF and CFCA play an integral part, will not result in an increase in the Community budget. In addition 3 posts will be withdrawn from the Commission in respect of tasks that are currently performed by the Commission but will in the future be undertaken by the CFCA (see 6.2 (a)). As a consequence there will be a reduction in the administrative costs of the Commission. 6.1.1. Financial intervention Commitments (in € million to three decimal places) A. Administration | 14 | 4 | 4 | 4 | 2 | - Management(this item includes the Director and 2 secretaries) | 5 | 1 | 2* | 2* | - Human, legal and financial resources | 5 | 2** | 2* | 1* | - Informatics | 4 | 1 | 2* | 1* | B. Operational Co-ordination: | 24 | 9 | 10 | 5 | 1. General co-ordination and communications (this item includes the Head of Unit and 1 secretary) | 2 | 1 | 1* | - FMC (Fisheries Monitoring Centre) | 3 | 1 | 2* | 2. Joint deployment (this item includes the Head of Unit and 1 secretary): | 2 | 1 | 1* | - NAFO/NEAFC | 3 | 1* | 2 | - ICCAT/IOTC | d/Hake in Areas 2 & 3 | 7 | 2** | 5* | Other stocks subject to recovery measures | 3. Co-ordination support (this item includes the Head of Unit and 1 secretary): | 2 | 1* | 1* | - Training of trainers | 2 | 1 | 1* | - Procurement and development of operational procedures; technical input and advice, co-ordination of pilot projects (VMS, electronic logbooks, etc.) | 3 | 1* | 2* | TOTAL (A + B) | 38 | 13 | 14 | 9 | 2 | * Post filled by contractual agents ** includes 1 post filled by contractual agent 2007 AND SUBSEQUENT YEARS TOTAL | A | B | C | D | A. Administration | 14 | 4 | 4 | 4 | 2 | - Management(this item includes the Director and 2 secretaries) | 5 | 1 | 2 | 2 | - Human, legal and financial resources | 5 | 2 | 2 | 1 | - Informatics | 4 | 1 | 2 | 1 | B. Operational Co-ordination: | 35 | 12 | 18 | 5 | 1. General co-ordination and communications (this item includes the Head of Unit and 1 secretary) | 2 | 1 | 1 | - FMC (Fisheries Monitoring Centre) | 3 | 1 | 2 | 2. Joint deployment (this item includes the Head of Unit and 1 secretary): | 2 | 1 | 1 | - NAFO/NEAFC | 3 | 1 | 2 | - ICCAT/IOTC | 3 | 1 | 2 | d/Hake in Areas 2 & 3 | 7 | 2 | 5 | Other stocks subject to recovery measures | 8 | 2 | 6 | 3. Co-ordination support (this item includes the Head of Unit and 1 secretary): | 2 | 1 | 1 | - Training of trainers | 2 | 1 | 1 | - Procurement and development of operational procedures; technical input and advice, co-ordination of pilot projects (VMS, electronic logbooks, etc.) | 3 | 1 | 2 | TOTAL (A + B) | 49 | 16 | 22 | 9 | 2 | (b) Equipment Costs The principal cost in terms of equipment will be computer hardware necessary for the establishment of the FMC. It is estimated that this hardware, together with costs related to its installation, programming etc. will amount to € 1 MIO in the first year. (c) Operational costs - Publication: For publication of the Agency’s reports, a sum of € 20,000 is planned from the second year on. - Translation: To cut costs and time taken for translation, the Agency’s in-house work and documents for the Commission will be available in just one of the working languages. However, documents to and from Member States will have to be translated. The cost of such translations will have to be adjusted in the light of experience. A sum of € 40,000 is planned from the second year (€ 20,000 for the first year). - Meetings: It is estimated that around 6 meetings of experts from Member States (10 persons) to assist in the development and follow-up of deployment plans. A sum of € 60,000 is planned for the first year, rising to € 120,000 in subsequent years. - Missions: Some of the tasks performed by the Agency will necessitate visits to the Member States or to the Commission. In addition it is necessary to provide for missions outside the Community to attend meetings of Regional Fisheries Management Organisations for example (NAFO, ICCAT etc.). The cost of such missions is estimated at € 30,000 in the first year, rising to € 40,000 in subsequent years. It is estimated that the operational costs would amount to 110,000 € in the first year, rising to € 220,000 in subsequent years. 7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE 7.1. Impact on human resources Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources | Total | Description of tasks deriving from the action | Number of post for officials on secondments | Number of contractual agent posts | Officials or contractual agents | A B C | 7 2 | 9 20 9 | 16 22 9 | . | Other human resources | 2 | 2 | D posts | Total | 9 | 40 | 49 | There will be a saving for the administrative budget of the Commission in respect of transferred posts and detached officials of around € 0,9 MIO. 7.2. Overall financial impact of human resources (a) 2006 Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * | Officials Contractual agents | 972.000 2.784.000 | 9 x € 0,108 MIO/year 29 x € 0,096 MIO/year | Other human resources (specify budget line) | Total ( MIO €) | 3,756 | (a) 2007 and subsequent years Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * | Officials Contractual agents | 972.000 3.840.000 | 9 x € 0,108 MIO/year 40 x € 0,096 MIO/year | Other human resources (specify budget line) | Total ( MIO €) | 4,812 | 7.3. Other administrative expenditure deriving from the action Budget line (number and heading) | Amount € | Method of calculation | Overall allocation (Title A7) A0701 – Missions A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees 1 A07032 – Non-compulsory committees 1 A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 40.000 | 2 x 20.000 Administrative board | Information systems (A-5001/A-4300) | Other expenditure - Part A (specify) | Total | 40.000 | The amounts are total expenditure for twelve months. 1 Specify the type of committee and the group to which it belongs. I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | 8. FOLLOW-UP AND EVALUATION The CFCA, in line with its founding regulation will have to produce every year a general report on its activities for the previous year which will be forwarded to the Member States, the European Parliament, the Council and the Commission. This report will present all specific actions undertaken by the CFCA and will provide elements for the evaluation of the actions undertaken under the proposed revision of the Agency Regulation. With regard to the implementation of the Joint Inspection Framework as well as the other operational functions of the CFCA a study is being carried out in order to develop an optimal role for the CFCA. An independent external evaluation of the implementation of the proposed regulation is to be carried out within three years from the date of the CFCA having taken up its responsibilities. After this initial evaluation of the start-up phase the activities of the CFCA will be evaluated at least every five years. 9. ANTI-FRAUD MEASURES In order to combat fraud, corruption and other unlawful activities, the provisions of Regulation (EC) No 1073/1999 shall apply without restriction to the Agency, which shall also accede to the Inter-Institutional Agreement of 25 May 1999 concerning internal investigations by OLAF and shall issue, without delay, the appropriate provisions to its staff. [1] KOM (2001.) 135 20.03.2001. [2] KOM (2002.) 181 28.5.2002. [3] KOM (2003.) 130 21.3.2003. [4] MCS ir starptautiskie noteikumi (FAO) valdības iestāžu veikto zvejniecības darbību uzraudzībai, pārbaudei un pārraudzībai. Šie noteikumi ietver inspekciju un pārraudzību, bet arī zvejas kuģu satelītuzraudzību ar Kuģu monitoringa sistēmām (KMS) un novērošanas shēmām. MCS programma kalpos par Kopienas pamatprincipu kopumu kopējo prioritāšu un procedūru, kā arī standartu formā. [5] KZKA atbilst tā sauktajai “pārvaldes aģentūrai” atšķirībā no izpildaģentūras, kas izpilda Komisijas uzdevumus pilnīgā Komisijas kontrolē. [6] Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002., OV L 248, 16.09.2002. [7] Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002., OV L 357, 31.12.2002. [8] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [9] OV L 337, 30.12.1999., 1. lpp. [10] Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija [11] Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija [12] OV C …, …, … .lpp. [13] OV C …, …, … .lpp. [14] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [15] OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp. [16] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp. [17] OVL 136, 31.5.1999., 15. lpp. [18] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. [19] OV L 184, 17.7.1999. [20] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [21] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [22] OV L 17, 6.10.1958., 385/58. lpp. [23] OV 248, 16.09.2002., 1. lpp. [24] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. [25] For further information, see separate explanatory note. [26] For further information, see separate explanatory note. [27] Article 28 of Council Regulation (EC) No 2371/2002 of 20 December 2002 on conservation and sustainable exploitation of fisheries resources under the Common Fisheries Policy (O.J. L 358 of 31.12.2003 [28] Northwest Atlantic Fisheries Organisation [29] North East Atlantic Fisheries Commission [30] International Commission for the Conservation of Atlantic Tuna [31] Indian Ocean Tuna Commission [32] Vessel Monitoring System [33] For further information, see separate explanatory note.