Priekšlikums Padomes regula ar ko pēc termiņa beigu paskatīšanas, kas atbilst Padomes regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam, atceļ antidempinga maksājumu par Krievijas izcelsmes urīnvielas importu un attiecībā uz šo Krievijas izcelsmes ražojumu importu izbeidz daļējas starpposma pārskatīšanas, kuras atbilst 11. panta 3. punktam /* COM/2007/0382 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 3.7.2007 COM(2007) 382 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko pēc termiņa beigu paskatīšanas, kas atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam, atceļ antidempinga maksājumu par Krievijas izcelsmes urīnvielas importu un attiecībā uz šo Krievijas izcelsmes ražojumu importu izbeidz daļējas starpposma pārskatīšanas, kuras atbilst 11. panta 3. punktam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums ir par to, kā procedūrā, kas attiecas uz Krievijas izcelsmes urīnvielas importu, piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005, („pamatregula”). | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 901/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes urīnvielas importu, uz kuru attiecas KN kodi 3102 10 10 un 3102 10 90. Noteiktā maksājuma apmērs ir starpība starp minimālo importa cenu EUR 115 par tonnu un Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms muitošanas, ja pēdējā ir mazāka. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja izmeklēšanā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo apstākļu saraksts. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums 2006. gada 4. maijā Komisija attiecībā uz Krievijas izcelsmes urīnvielas importu uzsāka spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu un daļēju šo pasākumu starpposma pārskatīšanu, kura attiecās tikai uz minēto pasākumu formu. 2007. gada 1. februārī Komisija uzsāka attiecībā uz Krievijas izcelsmes urīnvielas importu spēkā esošo antidempinga pasākumu daļēju starpposma pārskatīšanu, kurā pārbaudīja tikai dempingu, ciktāl tas attiecas uz vienu ražotāju eksportētāju. Ar termiņa beigu pārskatīšanu saistītās izmeklēšanas mērķis bija pārbaudīt, vai importētās Krievijas izcelsmes urīnvielas dempings turpinās vai atsākas, tādējādi izraisīdams kaitējuma turpināšanos vai atsākšanos Kopienas ražošanas nozarei. Izmeklēšanā netika konstatēta iespējamība, ka kaitējums varētu atsākties, ja pasākumus vairs nepiemērotu. Ņemot vērā šo konstatējumu, tiek ierosināts pasākumus atcelt un procedūru, kas attiecas uz Krievijas izcelsmes urīnvielas importu, izbeigt. Tāpēc tiek arī ierosināts izbeigt daļējo starpposma pārskatīšanu. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko pēc termiņa beigu paskatīšanas, kas atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam, atceļ antidempinga maksājumu par Krievijas izcelsmes urīnvielas importu un attiecībā uz šo Krievijas izcelsmes ražojumu importu izbeidz daļējas starpposma pārskatīšanas, kuras atbilst 11. panta 3. punktam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1], („pamatregula”) un jo īpaši tās 11. panta 2. un 3. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi (1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 477/95[2] noteica galīgu antidempinga maksājumu par Krievijas Federācijas („Krievijas”) izcelsmes urīnvielas importu. Noteiktā maksājuma apmērs ir starpība starp ECU 115 par tonnu un Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms muitošanas, ja pēdējā ir mazāka. Izmeklēšana, kuras rezultāts bija šie pasākumi, tālāk tekstā saukta par „sākotnējo izmeklēšanu”. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas, kas atbilda pamatregulas 11. panta 2. punktam, Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 901/2001[3], nolēma, ka minētos pasākumus jāturpina piemērot. Pašlaik spēkā esošie pasākumi ir mainīgs maksājums, kuru nosaka pēc minimālās importa cenas („MIC”) EUR 115 par tonnu („spēkā esošie pasākumi”). Ar pārskatīšanu saistītā izmeklēšana, kuras rezultāts bija pasākumu saglabāšana, tālāk tekstā saukta par „iepriekšējo termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanu”. (2) Padome 2003. gada decembrī ar Regulu (EK) Nr. 2228/2003[4] izbeidza daļēju starpposma pārskatīšanu, ko uzsāka pēc Komisijas ierosinājuma saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, lai pārbaudītu spēkā esošo pasākumu piemērotību, negrozot spēkā esošos pasākumus. 2. Pārskatīšanas pieprasījumi (3) Komisija 2005. gada augustā publicēja paziņojumu par dažu antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos[5]. 2006. gada 9. februārī Komisija saņēma pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu veikt šo pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu un pieprasījumu skaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu tikai attiecībā uz minēto pasākumu formu. (4) Šo pieprasījumu iesniedza Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju asociācija ( EFMA ) („pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā saražo vairāk nekā 50 % no kopējās mēslošanas līdzekļu produkcijas Kopienā. (5) Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja un iesniedza pietiekamus sākumā šķietami pamatotus pierādījumus, ka Krievijas izcelsmes urīnvielas (attiecīgā ražojuma) importa dēļ pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atsākšanos un nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei un ka pašreizējā pasākumu forma nav pietiekama, lai neitralizētu dempinga kaitīgo ietekmi. (6) Turklāt 2006. gada 14. septembrī no Krievijas urīnvielas ražotājas eksportētājas akciju sabiedrības Mineral and Chemical Company EuroChem ( EuroChem ), uz kuru attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi, tika saņemts pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. (7) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu EuroChem pieprasījumā sniedza pietiekamus sākumā šķietami pamatotus pierādījumus apgalvojumam, ka, ciktāl tas attiecas uz šo uzņēmumu, apstākļi, kuru dēļ tika noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas. EuroChem sniedza pierādījumus par to, ka, salīdzinot tā izmaksas un tā eksporta cenas, būtu jāatzīst, ka dempings ir ievērojami mazāks, nekā tas, kura dēļ noteikti spēkā esošie pasākumi. Tāpēc EuroChem apgalvoja, ka arī turpmāk noteikt pasākumus līmenī, kurš pamatots ar iepriekš noteikto kaitējuma apjomu, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešams. (8) Pēc konsultēšanās ar padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai uzsāktu termiņa beigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un divas daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Komisija uzsāka šīs trīs pārskatīšanas, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumus par procedūras uzsākšanu [6] . 3. Izmeklēšana 3.1. Izmeklēšanas periods (9) Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atsākšanos un kaitējumu attiecās uz laiku no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam („pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās un atsākšanās iespējamību aptvēra laiku no 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām („attiecīgais periods”). Periods daļējā starpposma pārskatīšanā attiecībā uz pasākumu formas piemērotību ir tāds pats kā attiecīgais periods termiņa beigu pārskatīšanā. Daļējai starpposma pārskatīšanai, kura attiecās tikai uz EuroChem dempingu, izmeklēšanas periods bija no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim. 3.2 Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana (10) Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus Krievijā, importētājus, attiecīgos zināmos lietotājus un to apvienības, attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus, pieprasījuma iesniedzēju un zināmos Kopienas ražotājus par abu pārskatīšanu uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli un paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausa. (11) Komisija oficiāli sniedza konsultācijas Krievijas uzņēmumam EuroChem – attiecībā uz dempinga pārbaudi veicamās daļējās starpposma pārskatīšanas pieprasītājam –, kā arī Krievijas pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt, lai to uzklausa procedūras uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā. (12) Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un atklāja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. (13) Attiecībā uz termiņa beigu pārskatīšanu un daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās tikai uz pasākumu formu, ņemot vērā lielo skaitu Kopienas ražotāju, importētāju Kopienā un ražotāju eksportētāju Krievijā, tika uzskatīts, ka ir lietderīgi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai izmantojama atlase. Lai Komisija varētu izlemt, vai atlase patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekšminētās personas lūdza pieteikties 15 dienu laikā pēc izmeklēšanas uzsākšanas, kā arī sniegt Komisijai paziņojumā par procedūras uzsākšanu prasīto informāciju. (14) No importētājiem Kopienā tikai viens importētājs sniedza informāciju, kas bija pieprasīta paziņojumā par procedūras uzsākšanu, un izteica vēlmi turpmāk sadarboties ar Komisijas dienestiem. Tāpēc tika nolemts, ka importētāju izlase nav jāveido. (15) Deviņi Kopienas ražotāji pienācīgi aizpildīja atlases veidlapu un oficiāli piekrita sadarboties turpmākajā izmeklēšanā. No iepriekšminētajiem deviņiem uzņēmumiem izlasē iekļāva četrus, par kuriem konstatēja, ka tie Kopienas ražošanas nozarei ir reprezentatīvi urīnvielas ražošanas un pārdošanas apjoma ziņā Kopienā. Četri izlasē iekļautie Kopienas ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saražoja aptuveni 50 % no kopējās Kopienas ražošanas nozares (definēta tālāk 60. apsvērumā) produkcijas, savukārt iepriekšminētie deviņi Kopienas ražotāji saražoja aptuveni 60 % no Kopienas produkcijas. Šajā izlasē iekļauti uzņēmumi, kuriem Kopienā ir lielākais reprezentatīvais urīnvielas ražošanas un pārdošanas apjoms un kuros atvēlētajā laikā iespējams veikt izmeklēšanu. (16) Pieci ražotāji eksportētāji noteiktajā termiņā pienācīgi aizpildīja atlases veidlapu un oficiāli piekrita sadarboties turpmākajā izmeklēšanā. Šie pieci ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veica 60 % no kopējā Krievijas eksporta uz Kopienu. (17) Trīs ražotāju eksportētāju izlase, kam atvēlētajā laikā iespējams veikt izmeklēšanu, tika atlasīta saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, ņemot vērā lielāko uz Kopienu eksportēto urīnvielas daudzumu. Šie trīs atlasītie ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja 50 % no kopējā Krievijas eksporta uz Kopienu. (18) Atbilstīgi pamatregulas 17. panta 2. punktam ar attiecīgajām personām notika apspriedes par izlasēm, un netika izteikti iebildumi. (19) Ņemot vērā pieejamo papildu informāciju, vēlāk tika konstatēts, ka viens no trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem faktiski vairs nav uzskatāms par lielāko daudzumu eksportētāju uz Kopienu. Šo ražotāju eksportētāju tāpēc izslēdza no izlases un aizstāja ar ceturto lielāko ražotāju eksportētāju. Šādi mainītajā izlasē tādējādi bija eksportētāji, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja 48 % no kopējā Krievijas eksporta uz Kopienu. (20) Tāpēc četriem atlasītajiem Kopienas ražotājiem, trim atlasītajiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, kā arī visiem importētājiem un lietotājiem, kas pieteicās, nosūtīja anketas. (21) Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no četriem atlasītajiem Kopienas ražotājiem un trim ražotājiem eksportētājiem Krievijā, kā arī no viena nesaistīta importētāja un septiņiem lietotājiem Kopienā. Turklāt vairāki importētāji, lietotāji un to apvienības iesniedza piezīmes, neatbildot uz anketas jautājumiem. (22) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai veiktu analīzi un veica pārbaudes apmeklējumus tālāk minēto uzņēmumu telpās. (a) Atlasītie Kopienas ražotāji - Fertiberia S.A. , Madride, Spānija, - Nitrogénművek Zrt. , Pétfűrdo , Ungārija, - SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH , Lutherstadt Wittenberg , Vācija, - Yara S.A. , Brisele, Beļģija un saistītais ražotājs Yara Sluiskil B.V. , Sluiskil , Nīderlande. (b) Atlasītie ražotāji eksportētāji Krievijā - JSC Mineral and Chemical Company ( Eurochem ), Maskava, Krievija, un divi saostītie ražošanas uzņēmumi: - OJSC Azot ( NAK Azot ), Novomoskovska, Krievija, un - OJSC Nevinnomyssky Azot ( Nevinka Azot ), Nevinnomiska, Krievija, - JSC Minudobrenia , Perma, Krievija, - JSC Acron , Veļikijnovgoroda, Krievija. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums (23) Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņa beigu izmeklēšanā, t. i., Krievijas izcelsmes urīnviela, kas atbilst KN kodiem 3102 10 10 un 3102 10 90. (24) Urīnvielu ražo galvenokārt no amonjaka, ko savukārt ražo no dabasgāzes. Attiecīgais ražojums var būt šķidra vai cieta viela. Cieto urīnvielu var izmantot lauksaimniecībā un rūpniecībā. Lauksaimniecības urīnvielu var izmantot vai nu par mēslošanas līdzekli, izkliedējot to uz augsnes, vai par dzīvnieku barības piedevu. Rūpniecībā izmantojamā urīnviela ir izejviela dažu līmju un plastmasu ražošanā. Šķidro urīnvielu var izmantot gan par mēslošanas līdzekli, gan rūpniecības vajadzībām. Kaut arī urīnviela var būt dažādajās iepriekšminētajās formās, tās ķīmiskās īpašības galvenokārt ir vienas un tās pašas, un šīs procedūras vajadzībām to var uzskatīt par vienu ražojumu. 2. Līdzīgais ražojums (25) Šajās pārskatīšanas tika apstiprināts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā konstatētais, ka attiecīgajam ražojumam un Kopienas ražotāju saražotajai un Kopienas tirgū pārdotajai urīnvielai, kā arī Krievijas iekšzemes tirgū saražotajai un pārdotajai urīnvielai ir vienas un tās pašas ķīmiskās pamatīpašības un būtībā viens un tas pats izmantojums. Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATSĀKŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. Dempinga turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (26) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijis dempings un, ja ir, vai pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga turpināšanos. 1.1. Vispārīga informācija (27) Kā minēts iepriekš 13. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās pieci urīnvielas ražotāji eksportētāji no Krievijas. Šie pieci ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saražoja 60 % no Krievijas izcelsmes urīnvielas eksporta un Kopienu, t. i., 1,39 miljonus tonnu. Attiecīgā Krievijas izcelsmes ražojuma imports Kopienā atbilda 16 % Kopienas patēriņa, t. i., pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – 8,98 miljoni tonnu. (28) Tāpēc tika uzskatīts, ka sadarbības līmenis ir augsts. 1.2. Normālā vērtība (29) Jānorāda, ka vienam ražotājam eksportētājam ir ietekme divos saistītajos uzņēmumos, un tie abi ražo un eksportē urīnvielu. Tādējādi 16. apsvērumā minētajā izlasē ir četri uzņēmumi. (30) Vispirms tika pārbaudīts, vai katra no četriem uzņēmumiem iekšzemes tirgū pārdotās urīnvielas apjomi bijuši reprezentatīvi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tie bijuši vismaz 5 % no kopējā uz Kopienu eksportētā attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma. Izmeklēšanā tika atklāts, ka visi četri uzņēmumi iekšzemes tirgū pārdevuši reprezentatīvus urīnvielas daudzumus. (31) Lai noteiktu, vai urīnviela iekšzemes tirgū pārdota parastā tirdzniecības apritē, jānosaka ražošanas izmaksas. Šajā ziņā jānorāda, ka enerģijas, piemēram, elektrības un gāzes, izmaksas ir lielākā daļa no ražošanas izmaksām un ievērojama daļa no kopējām ražošanas izmaksām. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu tika pārbaudīts, vai izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu bijušas pamatoti atspoguļotas attiecīgo personu uzskaitē. (32) Izmeklēšanā tika atklāts, ka elektrības izmaksas uzskaitē nav atspoguļotas pamatoti. Šajā ziņā cita starpā tiek norādīts, ka elektrības cenas, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā maksāja Krievijas ražotāji, atbilda starptautiskā tirgus cenām salīdzinājumā ar citām valstīm, piemēram, Kanādu un Norvēģiju. Tomēr to pašu nevar teikt par gāzes cenām. (33) Attiecībā uz gāzi, pamatojoties uz starptautiski atzītiem specializētos enerģētikas tirgu avotos publicētiem datiem, tiešām tika konstatēts, ka Krievijas ražotāju maksātā cena ir nesamērīgi zema. Piemēram, tā nepārsniedza vienu piektdaļu no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas un bija arī ievērojami zemāka nekā Kopienas ražotāju maksātā gāzes cena. Šajā ziņā visi pieejamie dati liecina, ka iekšzemes gāzes cenas Krievijā bijušas regulētas un ir ievērojami zemākas nekā tirgus cenas, ko maksā neregulētos dabasgāzes tirgos. Gāzes cenas nav pienācīgi atspoguļotas četru uzņēmumu uzskaitē, tāpēc tās jākoriģē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 5. punktam. Atlasīto uzņēmumu ražošanas cenas tika atbilstīgi koriģētas. (34) Krievijas iekšzemes tirgū bija sagrozītas gāzes cenas, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu gāzes cenas bija jānosaka, „pamatojoties (..) uz citiem pamatotiem apsvērumiem, iekļaujot informāciju, kas iegūta no citiem reprezentatīviem tirgiem”. Koriģētās cenas tika aprēķinātas, pamatojoties uz vidējo eksportam pārdotās Krievijas gāzes cenu pie Vācijas un Čehijas robežas ( Waidhaus ), neskaitot transporta izmaksas. Waidhaus ir lielākais centrs Krievijas gāzes pārdošanai uz ES, un tas ir arī lielākais Krievijas gāzes tirgus, kur cenas atbilst izmaksām, tāpēc to var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu. (35) Pēc tam, kad saskaņā ar iepriekš minēto tika koriģētas ražošanas cenas, tikai diviem uzņēmumiem iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi. Tāpēc šiem diviem uzņēmumiem normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu noteica pēc līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū. (36) Abiem pārējiem uzņēmumiem normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu noteica pēc to divu ražotāju pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, kam parastā tirdzniecības apritē bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū, kā minēts iepriekš 32. apsvērumā. Konfidencialitātes dēļ detalizētu informāciju nevar atklāt, jo viens no abiem uzņēmumiem, no kuriem tika gūta informācija, bija saistīts ar uzņēmumu, kam tika noteikta normālā vērtība. Ja informāciju atklātu, minētajam uzņēmumam būtu iespējams aprēķināt konfidenciālus otra uzņēmuma komercdatus. 1.3. Eksporta cena (37) Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo eksporta cenu. (38) Viena ražotāja eksportētāja pārdevumi notika ar saistītā Šveices tirgotāja starpniecību, tāpēc eksporta cenu aprēķināja pēc cenas, par kādu saistītais tirgotājs veica tālākpārdošanu neatkarīgiem pircējiem. Tika koriģētas visas izmaksas, kas radušās starp iepirkšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot maksu par kravas pārvadāšanu, pārdošanas, vispārējās un administratīvas izmaksas un samērīgu peļņas normu. 1.4. Salīdzinājums (39) Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. punkta 10. pantu, izdarot korekcijas, pienācīga uzmanība tika pievērsta atšķirībām, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tādējādi attiecīgā gadījumā un pamatojoties uz pārbaudītiem pierādījumiem, tika izdarītas transporta, uzglabāšanas, kraušanas izmaksu un palīgizmaksu, kredītu izmaksu, komisijas naudas un iepakošanas izmaksu starpības korekcijas. 1.5. Dempinga turpināšanās (40) Pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, katram ražotājam eksportētājam tika noteikta dempinga starpība. (41) Izmeklēšanā tika atklāts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings lielākoties bijis mazāks nekā iepriekšējās termiņa beigu izmeklēšanas laikā. Dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, tik un tā ir ievērojama, t. i., 6 līdz 23 %. 2. Dempinga turpināšanās iespējamība 2.1. Spēkā esošo pasākumu izbeigšanas ietekme uz importu par dempinga cenām (42) Kā minēts iepriekš 1. apsvērumā, spēkā esošie pasākumi ir MIC EUR 115 par tonnu. Kaut arī šāda MIC sākumā ietekmēja Krievijas urīnvielas eksporta cenas uz Kopienu, tās, kā norādīts tālāk 64. apsvērumā, kopš 2003. gada ievērojami pārsniedz MIC, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējās Krievijas eksporta cenas par 68 % pārsniegušas MIC. (43) Tāpēc var secināt, ka pašlaik spēkā esošie pasākumi nav ietekmējuši ne eksportētās Krievijas izcelsmes urīnvielas cenas, ne daudzumus. Tādējādi maz iespējams, ka pasākumu atcelšana ietekmēs eksportētās Krievijas izcelsmes urīnvielas cenas vai daudzumus. (44) Neatkarīgi no iepriekš minētā un kā norādīts tālāk, izmeklēšanā tika arī pārbaudīts, kā stāvokli varētu ietekmēt i) pašreizējā Krievijas neizmantotā jauda un iespējamā jaunā jauda un ii) iespējamība uz Kopienu novirzīt citus pārdevumus. 2.2. Neizmantotā jauda (45) Pārskatīšanas pieprasījumā sniegti pierādījumi, ka pārveidojumu, atjaunojumu un pārprodukcijas novēršanas dēļ 2005. līdz 2007. gadā Krievijā ievērojamu jaunu jaudu varētu nodrošināt pavisam deviņi projekti, panākot vismaz 10 % palielinājumu salīdzinājumā ar pašreizējo jaudu. 2.2.1. Ražotāji, kas sadarbojās (46) Tika pārbaudīta pašreizējās neizmantotās jaudas iespējamā ietekme. Atlasītie Krievijas ražotāji bija palielinājuši ražošanas jaudu par aptuveni 5 %, savukārt attiecīgajā periodā viņi palielināja ražošanu par aptuveni 15 %. Tāpēc to nominālā neizmantotā jauda ievērojami samazinājās līdz 170 000 tonnām jeb aptuveni 6 % no ražošanas jaudas. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | Jauda | 2 567 648 | 2 567 648 | 2 567 648 | 2 640 100 | 2 686 591 | Produkcija | 2 179 525 | 2 213 096 | 2 364 564 | 2 537 327 | 2 516 367 | Neizmantotā jauda | 388 123 | 354 552 | 203 084 | 102 773 | 170 224 | (47) Pavisam pieci no deviņiem pieprasījumā minētajiem projektiem bija saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Attiecīgajā periodā jau bija pabeigti divi projekti, tāpēc to dēļ papildu jauda salīdzinājumā ar pārskatīšanas izmeklēšanas periodu nerastos. Attiecībā uz vienu no minētajiem projektiem tika konstatēts ievērojams jaudas palielinājums. (48) Attiecībā uz abiem lielākajiem projektiem, kas nodrošinātu lielāko daļu no iepriekš 43. apsvērumā minētā jaudas palielinājuma, tika konstatēts, ka uzņēmums iegulda ne tikai urīnvielas ražošanas jaudā, bet arī pakārtotajās ražošanas iekārtās, piemēram, urīnvielas formaldehīda sveķu un amonija nitrāta šķīdumu ražošanai. Šie projekti ir vai nu gandrīz pabeigti, vai arī pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda ir pabeigti. Tāpēc var pieņemt, ka lielākā daļa šā projekta jaudas netiks pārdota neatkarīgiem pircējiem, bet tiks ekskluzīvi izmantota, lai nodrošinātu izejvielas šiem pakārtotajiem ražojumiem. Tādējādi nākamajā apsvērumā šī daļa nav ņemta vērā. (49) No iepriekšminētā izriet, ka šie trīs projekti nodrošinās papildu jaudu aptuveni 150 000 līdz 200 000 tonnu apmērā, ko varēs pārdot neatkarīgiem pircējiem. Tas atbilst 10 līdz 15 % no kopējā Krievijas eksporta uz Kopienu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jeb 1,5 līdz 2 % no potenciālās Kopienas tirgus daļas. 2.2.2. Ražotāji, kas nesadarbojās (50) Pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija liecina, ka kopējā neizmantotā jauda procentos no ražošanas jaudas Krievijā atbilst neizmantotajai jaudai, kas noteikta ražotājiem, kuri sadarbojās. Tāpēc tiek uzskatīts, ka arī ražotājiem, kas nesadarbojās, neizmantotā jauda ir aptuveni 5 % no ražošanas jaudas, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vērtēja aptuveni 140 000 tonnu apmērā. (51) Pavisam četri no deviņiem pieprasījumā minētajiem projektiem bija saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās. Šos projektus novērtēja, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tika konstatēts, ka viens projekts nav saistīts ar attiecīgo produktu, bet ar metanolu. Attiecīgajā periodā jau bija pabeigts otrs projekts, tāpēc tā dēļ papildu jauda salīdzinājumā ar pārskatīšanas izmeklēšanas periodu nerastos. Trešais projekts bija saistīts ar nenozīmīgiem ieguldījumiem, kas bija mazāki par 1 miljonu EUR gadā, tāpēc uzskatīja, ka kvantitatīvi tas neietekmē Krievijas jaudu. Ceturtais projekts varētu sasniegt jaudas palielinājumu aptuveni 100 000 tonnu apmērā (atbilst aptuveni 7 % no kopējā Krievijas eksporta uz Kopienu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jeb potenciālajai tirgus daļai 1 % apmērā no Kopienas tirgus). 2.2.3. Secinājumi par neizmantoto jaudu (52) Izmeklēšanā tika atklāts, ka vidēji ilgā laikā pieejamā papildu jauda būs gandrīz 500 000 tonnu. Tomēr pārveidojumu, atjaunojumu un pārprodukcijas novēršanas dēļ ievērojamu daļu no papildu daudzuma ekskluzīvi izmantos, lai nodrošinātu izejvielas šiem pakārtotajiem ražojumiem, tāpēc tiek secināts, ka neatkarīgiem pircējiem būs iespējams pārdot tikai aptuveni pusi no šā daudzuma. (53) Krievijas iekšzemes tirgus ir mazs, un nekas neliecina, ka nākotnē gaidāmas pārmaiņas, tāpēc ražošanas palielinājums tiks orientēts uz eksportu. Nominālais jaudas izmantojums Krievijas ražotājiem ir aptuveni 95 %, tāpēc eksportam pieejami tikai nelieli papildu daudzumi. (54) Pašreizējā rezerves jauda un neekskluzīvā papildu jauda, ko paredzēts sasniegt tuvākajā nākotnē, kopā ir pavisam aptuveni 550 000-600 000 tonnu, kas atbilst aptuveni 40 % no kopējā Krievijas eksporta uz Kopienu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un potenciālajai daļai Kopienas tirgū – aptuveni 6 %. Tomēr pieprasījuma iesniedzēja iesniegtās prognozes, ko sagatavojuši konsultanti, kas specializējas mēslošanas līdzekļu jomā, liecina, ka pieprasījums pēc urīnvielas pasaulē palielināsies līdztekus ražošanas jaudai. Tāpēc eksportam papildus pieejamos daudzumus varētu novirzīt uz reģioniem, kuros ir papildu pieprasījums. Tādā gadījumā Krievijas eksports uz Kopienu ievērojami palielinātos tikai tad, ja tāpat palielinātos pieprasījums, t. i., šāds papildu eksports negatīvi neietekmētu cenu līmeni Kopienas tirgū. (55) Tādējādi nevar secināt, ka par dempinga cenām veiktā Krievijas eksporta apjomu uz Kopienu ietekmēs Krievijas neizmantotā jauda. 2.3. Iespējamība, ka uz Kopienu tiks novirzīti citi pārdevumi (56) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem eksporta cenas uz Kopienu, pamatojoties uz ražotāja cenu, bijušas aptuveni par 1–5 % zemākas nekā eksporta cenas uz citām trešām valstīm. Lielās transporta izmaksu starpības dēļ jo īpaši uzņēmumiem attālos apgabalos iekšzemes cenas bijušas arī augstākas nekā eksporta cenas uz Kopienu. (57) Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka ievērojami ieguldījumi veikti urīnvielas ražošanas jaudā galvenokārt Ziemeļāfrikā un Vidējos Austrumos. Šī jaunā jauda, iespējams, samazinās Krievijas eksportētāju iespējas citos tirgos un palielinās Krievijas urīnvielas eksporta daudzumus uz Kopienu. Pamatojoties uz iepriekš 51. apsvērumā minētajām prognozēm, tomēr tika konstatēts, ka šie ieguldījumi ievērojami neietekmēs piedāvājuma un pieprasījuma bilanci pasaulē, jo tiek prognozēts, ka pieprasījums pasaulē palielināsies kopā ar jaudu. (58) Tādējādi nevar secināt, ka par dempinga cenām veiktā Krievijas eksporta apjomu uz Kopienu ietekmēs preču novirzīšana uz Kopienu. 2.4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību (59) Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi un jo īpaši tāpēc ka spēkā esošie pasākumi neietekmē uz Kopienu eksportētā ražojuma cenas, tiek secināts, ka tad, ja pasākumus atceltu, iespējams, ka dempings turpinātos. D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA (60) Kopienā līdzīgajam ražojumam ir 16 ražotāju, kuru produkcija ir kopējais saražotais apjoms pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Astoņi no šiem 16 uzņēmumiem kļuvuši par Kopienas ražotājiem pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gadā. (61) No 16 Kopienas ražotājiem ar izmeklētājiem sadarbojās deviņi uzņēmumi, tie visi minēti pārskatīšanas pieprasījumā. Noteiktajā termiņā pieteicās trīs citi ražotāji un atlasei nosūtīja pieprasīto informāciju. Tomēr tie nepiedāvāja sadarboties turpmāk. Neviens Kopienas ražotājs neiebilda pārskatīšanas pieprasījumam. (62) Tādējādi sadarboties piekrita šie deviņi ražotāji: - Achema AB (Lietuva), - AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austrija), - Chemopetrol, a.s. (Čehija), - Duslo, a.s. (Slovākija), - Fertiberia S.A. (Spānija), - Grande Paroisse S.A. (Francija), - Nitrogénművek Zrt. (Ungārija), - SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Vācija), - Yara – Yara France S.A. (Francija), Yara Italia S.p.a. (Itālija), Yara Brunsbuttel GmbH (Vācija) un Yara Sluiskil B.V. (Nīderlande) konsolidētā uzņēmumu grupa[7]. (63) Tiek uzskatīts, ka šie deviņi Kopienas ražotāji saražo lielāko daļu no kopējā saražotā līdzīgā ražojuma apjoma Kopienā, jo pārskata izmeklēšanas periodā tie saražoja aptuveni 60 % no kopējā saražotā apjoma Kopienā. Tāpēc tiek uzskatīts, ka tie veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tālāk tekstā tiks saukti par „Kopienas ražošanas nozari”. Septiņi Kopienas ražotāji, kas nesadarbojās, tālāk tekstā tiks saukti par „pārējiem Kopienas ražotājiem”. (64) Kā norādīts iepriekš, tika izveidota četru uzņēmumu izlase. Visi atlasītie Kopienas ražotāji sadarbojās un noteiktajā termiņā atsūtīja atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt pārējie pieci Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, kaitējuma analīzei pienācīgi sniedza dažas vispārīgas ziņas. E. SITUĀCIJA KOPIENAS TIRGŪ 1. Patēriņš Kopienas tirgū (65) Faktiskais urīnvielas patēriņš Kopienā tika noteikts pēc datiem, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, un Statistikas biroja datiem par visu importu Eiropas Savienībā. Ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos 2004. gadā, analīzes skaidrības un konsekvences labad patēriņš tika noteikts ES-25 tirgū visā attiecīgajā periodā. Analīze attiecas uz situāciju ES-25, jo izmeklēšana tika uzsākta, pirms Kopienai pievienojās Bulgārija un Rumānija. (66) No 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Kopienas patēriņš palielinājās par 4 %. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | Kopējais patēriņš EK (tonnās) | 8 651 033 | 8 945 707 | 8 954 402 | 8 873 804 | 8 978 696 | Rādītājs (2002=100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 104 | 2. No Krievijas importētā ražojuma apjoms, tirgus daļa un cenas (67) No Krievijas importētā ražojuma apjoms, tirgus daļa un cenas ir mainījušās, kā parādīts tālāk. Tālāk norādītās daudzuma un cenas tendences iegūtas no Statistikas biroja datiem. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | Importa apjoms (tonnās) | 1 375 543 | 1 429 565 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 393 277 | Rādītājs (2002=100) | 100 | 104 | 130 | 102 | 101 | Tirgus daļa | 16 % | 16 % | 20 % | 16 % | 16 % | Importa cenas (EUR par tonnu) | 119 | 133 | 154 | 180 | 193 | Rādītājs (2002=100) | 100 | 112 | 129 | 151 | 162 | (68) Importa apjoms no Krievijas, kā arī tā tirgus daļa visā attiecīgajā periodā palika relatīvi nemainīga, izņemot kāpumu 2004. gadā, ko var izskaidrot ar krājumu veidošanu ES-10 dalībvalstīs pirms paplašināšanās 2004. gada 1. maijā. Attiecīgajā periodā no Krievijas importētā ražojuma cenas palielinājās no EUR 119 līdz EUR 193 par tonnu. Šajā novērtējumā norādīti arī labvēlīgie tirgus apstākļi, kas aprakstīti tālāk 82. apsvērumā. (69) No Krievijas importētā ražojuma cenas liecina, ka attiecīgā perioda sākumā (2002. gadā) Krievijas ražotāju uz Kopienu eksportētā ražojuma cenu līmenis bijis ievērojami zem minimālās importa cenas, kas bija EUR 115 par tonnu. (70) Lai aprēķinātu pārmērīgā cenu samazinājuma līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Kopienas ražošanas nozares ražotāja cenas nesaistītiem pircējiem tika salīdzinātas ar to attiecīgās valsts sadarbojušos ražotāju eksportētāju CIF importa cenu līdz Kopienas robežai, kas tika pienācīgi koriģēta, lai ņemtu vērā cenu pēc izkraušanas. Salīdzinājums liecināja, ka importa cenas no Krievijas nav pārmērīgi samazinātas salīdzinājumā ar Kopienas ražošanas nozares cenām. 3. Imports no citām valstīm (71) Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā norādīts nākamajā tabulā. Tālāk norādītās daudzuma un cenas tendences iegūtas no Statistikas biroja datiem. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | Ēģiptes importa apjoms (tonnās) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 457 056 | Tirgus daļa | 7 % | 7 % | 5 % | 4 % | 5 % | Ēģiptes importa cenas (EUR par tonnu) | 149 | 163 | 178 | 220 | 224 | Rumānijas importa apjoms (tonnās) | 260 298 | 398 607 | 235 417 | 309 195 | 239 335 | Tirgus daļa | 3 % | 4 % | 3 % | 3 % | 3 % | Rumānijas importa cenas (EUR par tonnu) | 123 | 142 | 175 | 197 | 209 | Horvātijas importa apjoms (tonnās) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 187 362 | Tirgus daļa | 1 % | 2 % | 2 % | 2 % | 2 % | Horvātijas importa cenas (EUR par tonnu) | 125 | 135 | 145 | 172 | 177 | Visu iepriekš neminēto valstu importa apjoms (tonnās) | 663 940 | 605 063 | 536 345 | 580 311 | 492 659 | Tirgus daļa | 8 % | 7 % | 6 % | 7 % | 5 % | Visu iepriekš neminēto valstu importa cenas (EUR par tonnu) | 128 | 172 | 169 | 206 | 216 | (72) Jānorada, ka no 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam gan Ēģipte, gan Rumānija samazināja eksporta apjomus, savukārt Horvātijas eksporta apjoms palielinājās no 126 tūkstošiem tonnu 2002. gadā līdz 187 tūkstošiem tonnu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr Horvātijas tirgus daļa palika nemainīga 1-2 %. Ja runa ir par eksporta cenām, tad visu attiecīgo periodu Ēģipte uz Kopienu eksportēja ražojumus par augstākām cenām nekā Kopienas ražošanas nozares cenas, tāpat arī Rumānija no 2004. gada. Pretēji tam visā attiecīgajā periodā Horvātijas cenas bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Tomēr attiecīgajā periodā Horvātija nepalielināja savu tirgus daļu Kopienā. Jānorāda, ka importam no Horvātijas kopš 2002. gada janvāra saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 92/2002[8] piemēro antidempinga maksājumu EUR 9,01 par tonnu. 4. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis (73) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. 4.1. Iepriekšējas piezīmes (74) Attiecībā uz atlasi saskaņā ar nostiprinājušos praksi zināmi kaitējuma rādītāji (produkcija, ražošanas jauda, ražīgums, krājumi, pārdošanas apjomi, tirgus daļa, izaugsme un nodarbinātība) analizēti Kopienas ražošanas nozarei kopumā („KRN” nākamajās tabulās), savukārt tie kaitējuma rādītāji, kas attiecas uz atsevišķu uzņēmumu sniegumu, t. i., cenām, rentabilitāti, algām, ieguldījumiem, ienākuma no ieguldījumiem, naudas plūsmu, spēju palielināt kapitālu, pārbaudīti, pamatojoties uz informāciju, kas savākta atlasīto Kopienas ražotāju līmenī („AR” nākamajās tabulās). 4.2. Dati par Kopienas ražošanas nozari kopumā a) Produkcija (75) Kopienas ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms, ieskaitot produkciju ekskluzīvai lietošanai, no 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palicis nemainīgs 4,3 miljonu tonnu apmērā, izņemot nelielu īslaicīgu palielinājumu 2003. gadā. No kopējās produkcijas arī tā daļa, kura paredzēta ekskluzīvai lietošanai, palikusi praktiski nemainīga aptuveni 20 % apmērā no kopējās produkcijas, liecinot, ka tā nevar kaitīgi ietekmēt Kopienas ražošanas nozari. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | KRN produkcija (tonnās) | 4 311 986 | 4 540 021 | 4 331 387 | 4 369 705 | 4 322 214 | Rādītājs (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 101 | 100 | KRN produkcija ekskluzīvai lietošanai | 832 919 | 837 701 | 842 643 | 899 173 | 893 573 | Rādītājs (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 108 | 107 | % no kopējās produkcijas | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,7 % | b) Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji (76) No 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām ražošanas jauda mazliet palielinājusies (5 %). Ņemot vērā, ka KRN ražošanas apjoms palika nemainīgs, attiecīgajā periodā jaudas izmantošanas rādītājs mazliet samazinājās no 84 % 2002. gadā līdz 81 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, kā jau ir konstatēts iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā, amonjaku, ko izmanto urīnvielas ražošanai, var izmantot arī citu mēslošanas līdzekļu ražošanai. Jaudas izmantošanas rādītāju attiecībā uz urīnvielas ražošanu tādējādi ietekmē arī pārmaiņas, kas saistītas ar citiem mēslošanas līdzekļiem, tāpēc tas nav īpaši būtisks kaitējuma rādītājs. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | KRN ražošanas jauda (tonnās) | 5 109 600 | 5 153 906 | 5 156 743 | 5 402 760 | 5 362 590 | Rādītājs (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 | KRN jaudas izmantojums | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % | Rādītājs (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 | c) Krājumi (77) Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis attiecīgajā periodā bija svārstīgs. No 2002. līdz 2005. gadam tika reģistrēts 27 % palielinājums, bet pēdējos trijos pārskatīšanas izmeklēšanas perioda mēnešos (2006. gada janvāris līdz marts) reģistrēts straujš samazinājums. Lielās krājumu līmeņa svārstības var izskaidrot ar pārdošanas sezonalitāti un faktu, ka urīnvielu, kas paredzēta ekskluzīvai lietošanai, uzglabā kopā ar urīnvielu, ko pārdod brīvā tirgū. Tāpēc krājumu līmeni neuzskata par īpaši būtisku kaitējuma rādītāju. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | KRN noslēguma krājumi (tonnās) | 253 853 | 238 888 | 262 194 | 322 766 | 223 941 | Rādītājs (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 88 | d) Pārdošanas apjoms (78) Kopienas ražošanas nozares pārdevumi Kopienas tirgū no 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam mazliet samazinājās, proti, par 3 %. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | KRN pārdošanas apjoms (tonnās) Eiropas Kopienā | 3 155 215 | 3 242 758 | 3 054 663 | 2 996 471 | 3 048 955 | Rādītājs (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 | e) Tirgus daļa (79) Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā arī mazliet samazinājās, 2002. gadā tā bija 36,5 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – 34,0 %. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,0 % | Rādītājs (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 93 | f) Izaugsme (80) Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā ir zaudējusi zināmu tirgus daļu (1,5 procentu punktus) lēni augošā tirgū (4 %). Kopienas ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu nav pārņēmis Krievijas imports, jo, kā norādīts iepriekš 64. apsvērumā, Krievijas importa tirgus daļa no 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palikusi nemainīga. Ņemot vērā arī faktu, ka citu valstu importa tirgus daļa samazinājusies par 3,5 procentu punktiem, jāsecina, ka Kopienas ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu pārņēmuši citi Kopienas ražotāji. g) Nodarbinātība (81) No 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē samazinājās par 6 %, savukārt produkcija mazliet palielinājās, tādējādi norādot, ka audzis ražīgums. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | KRN nodarbinātība attiecībā uz attiecīgo ražojumu | 1233 | 1228 | 1157 | 1161 | 1164 | Rādītājs (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 | h) Ražīgums (82) No 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Kopienas ražošanas nozares nodarbinātas personas saražotā produkcija gadā palielinājās par 6 %, jo tādā pašā mērā samazinājās nodarbinātība, Kopienas ražošanas nozares saražotās produkcijas apjomam paliekot tādam pašam. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | KRN ražīgums (viena nodarbinātā saražotās tonnas) | 3497 | 3697 | 3744 | 3764 | 3713 | Rādītājs (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 106 | i) Dempinga starpības lielums (83) Attiecībā uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatēto dempinga starpības faktiskā lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā, ka i) attiecīgajā periodā importa apjoms no Krievijas palicis relatīvi nemainīgs, ii) šajā pašā periodā Krievijas importa cenas ir ievērojami palielinājušās, iii) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenas nav pārmērīgi samazinātas un iv) kopējo Kopienas ražošanas nozares finansiālo situāciju, ietekme nav uzskatāma par būtisku un šis rādītājs par nozīmīgu. j) Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām (84) Iepriekš un tālāk izskatītie rādītāji skaidri norāda, ka Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais un finansiālais stāvoklis ir ievērojami uzlabojies. 4.3. Dati par atlasītajiem Kopienas ražotājiem a) Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē iekšzemes cenas (85) Atlasīto Kopienas ražošanas nozares ražotāju vidējās cenas par vienību nesaistītiem pircējiem no 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ievērojami palielinājās, atspoguļojot dominējošos labvēlīgos apstākļus urīnvielas starptautiskajā tirgū tajā pašā periodā. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | AR vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu) | 137 | 149 | 164 | 188 | 199 | Rādītājs (2002 = 100) | 100 | 109 | 120 | 137 | 145 | b) Algas (86) No 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto mēreni palielinājās, proti, par 11 %. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | AR gada darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (tūkst. EUR) | 47 | 50 | 50 | 52 | 52 | Rādītājs (2002 = 100) | 100 | 106 | 106 | 111 | 111 | c) Ieguldījumi (87) Četru atlasīto ražotāju gada ieguldījumu plūsma attiecībā uz līdzīgo ražojumu attiecīgajā periodā bija pozitīva, t. i., no 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par 10 %, kaut arī zināmā mērā tā svārstījās. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | AR neto ieguldījumi (tūkst EUR) | 116 186 | 114 079 | 128 191 | 140 967 | 128 259 | Rādītājs (2002=100) | 100 | 98 | 110 | 121 | 110 | d) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (88) No 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam atlasīto ražotāju rentabilitāte ievērojami uzlabojusies, sasniedzot 16,9 %. Šajā ziņā tiek norādīts, ka sākotnējā izmeklēšanā 5 % peļņas normu varētu panākt, ja nebūtu konstatēts kaitējumu izraisošais dempings. Ienākums no ieguldījumiem (INI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei. Attiecīgajā periodā tas palielinājies vairāk nekā trīs reizes. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | AR EK pārdevumu rentabilitāte nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem) | 7,3 % | 10,9 % | 17,7 % | 18,4 % | 16,9 % | Rādītājs (2002=100) | 100 | 149 | 242 | 252 | 232 | AR INI (peļņa % no ieguldījumu uzskaites neto vērtības) | 13,3 % | 27,2 % | 45,7 % | 47,0 % | 45,9 % | Rādītājs (2002=100) | 100 | 205 | 344 | 353 | 345 | e) Naudas plūsma un spēja palielināt kapitālu (89) Attiecīgajā periodā naudas plūsma palielinājusies vairāk nekā trīs reizes. Šādas pārmaiņas atbilst kopējās rentabilitātes un INI palielinājumam attiecīgajā periodā. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | AR naudas plūsma (tūkst. EUR) | 30 283 | 52 110 | 84 340 | 99 110 | 105 287 | Rādītājs (2002=100) | 100 | 172 | 279 | 327 | 348 | (90) Izmeklēšanā netika atklāts, ka atlasītajiem Kopienas ražotājiem būtu bijušas grūtības palielināt kapitālu. 5. Secinājums (91) No 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa, kā arī pārdošanas apjoms Kopienas tirgū mazliet samazinājās. Tomēr salīdzinājumā ar periodu pirms iepriekšējās termiņa beigu pārskatīšanas, kuras rezultāts bija spēkā esošo pasākumu saglabāšana 2001. gadā, attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares kopējais finansiālais stāvoklis ļoti uzlabojās. (92) Attiecīgajā periodā atlasīto ražotāju rentabilitāte ievērojami uzlabojās, attiecīgajā periodā ik gadu ievērojami pārsniedzot rentabilitātes līmeni, kas sākotnējā izmeklēšanā bija noteikts kā mērķa peļņa. Daudzkārt palielinājās arī ienākums no ieguldījumiem. Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms palika nemainīgs. Pārdošanas cenas atlasītajiem ražotājiem visā attiecīgajā periodā mainījās labvēlīgi. Algas palielinājās mēreni, un Kopienas ražošanas nozare turpināja ieguldījumus. (93) Jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes ļoti labvēlīgās pārmaiņas notika apstākļos, kad Krievijas eksporta cenas uz Kopienu ievērojami pārsniedza MIC, kaut arī notika dempings. Tāpēc visā attiecīgajā periodā Krievijas eksporta cenas neietekmēja Kopienas ražošanas nozari. (94) Saņēmis Komisijas konstatējumus, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ilglaicīgajai rentabilitātei, ko mēra kā ienākumu no pārdošanas, urīnvielas nozarē jābūt 25 % pēc nodokļu nomaksas. Tas nozīmētu aptuveni 36 % peļņu no apgrozījuma pirms nodokļu nomaksas. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka to pamato jauna amonjaka un urīnvielas kompleksa izveide, kam vajadzīgais ienākums no ieguldījuma būs 11 % (tas atbilstot 36 % peļņas no apgrozījuma pirms nodokļu nomaksas). Šajā ziņā tiek norādīts, ka pieprasījuma iesniedzējs šādā procedūrā nekad nav pieprasījis tik augstu mērķa peļņu un sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta 5 % peļņas norma, ko var sasniegt, ja nebūtu kaitējumu izraisošā dempinga. Turklāt Pirmās instances tiesa spriedumā Lietā T-210/95 apstiprināja, ka „.. peļņas norma, kas Padomei jāizmanto, aprēķinot mērķa cena, ar kuru tiks novērsts attiecīgais kaitējums, nedrīkst pārsniegt peļņas normu, ar kuru normālos konkurences apstākļos bez importa par dempinga cenām, saprātīgi spriežot, Kopienas ražošanas nozare varētu rēķināties.”[9] Tajā pašā lietā apstiprināts, ka „(..) arguments, ka Kopienas iestādēm jāizmanto tāda peļņas norma, kas vajadzīga, lai Kopienas ražošanas nozare būtu dzīvotspējīga un/vai lai nodrošinātu pienācīgu ienākumu no kapitāla, nav pamatots, lai kas būtu noteikts pamatregulā.”[10] Patiešām pašlaik pieprasījuma iesniedzējs nav iesniedzis pierādījumus, ka tad, ja nebūtu importa par dempinga cenām, Kopienas ražošanas nozare gūtu ienākumus vajadzīgajā apmērā. Pieprasījuma iesniedzējs arī nepierādīja, ka Kopienas ražošanas nozares peļņas normu varētu sasniegt, kaut arī būtu imports par dempinga cenām. Šo prasību tāpēc noraidīja. (95) Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozarei vairs netika nodarīts būtisks kaitējums. F. KAITĒJUMA ATSĀKŠANĀS IESPĒJAMĪBA (96) Attiecīgās valsts importam vairs neizraisot būtisku kaitējumu, analīzē lielākā uzmanība tika pievērsta būtiskā kaitējuma atsākšanās iespējamībai, ja spēkā esošos pasākumus atceltu. Šajā ziņā tika analizēts, vai spēkā esošie pasākumi neietekmē Krievijas importa apjomus un cenas. Turklāt tika pārbaudīta Krievijas pašreizējās jaudas un iespējamās jaunās jaudas iespējamā ietekme, kā arī iespējamība, ka Krievijas ražotāji uz Kopienu varētu novirzīt citus pārdevumus. 1. Spēkā esošo pasākumu ietekmes trūkums uz importa apjomiem un cenām (97) Kā parādīts nākamajā tabulā, kopš 2002. gada attiecīgā ražojuma Krievijas eksporta cenas uz Kopienu vienmēr ir pārsniegušas MIP EUR 115 par tonnu, savukārt kopš 2003. gada līdz attiecīgā perioda beigām šīs cenas ir ievērojami pārsniegušas MIC. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējās Krievijas eksporta cenas uz Kopienas tirgu par 68 % pārsniegušas MIC. Tas nepārprotami liecina, ka vismaz kopš 2003. gada spēkā esošie pasākumi nav ietekmējuši Krievijas eksporta cenas. Vidējā vienības cena (EUR par tonnu) | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods | Vidējā Krievijas eksporta cena | 119 | 133 | 154 | 180 | 193 | MIC | 115 | 115 | 115 | 115 | 115 | Krievijas cenas, kas pārsniedz MIC (%) | 3 % | 16 % | 34 % | 56 % | 68 % | Avots: Statistikas biroja dati par Krievijas eksporta cenām. (98) Tāpēc, ceteris paribus , ja spēkā esošos pasākumus atceltu, Krievijas ražotājiem eksportētājiem nebūtu iemesla piemērot zemākas cenas, jo iepriekš viņiem ir izdevies saglabāt daudz augstākas cenas. (99) Turklāt, kā norādīts iepriekš 64. apsvērumā, visā attiecīgajā periodā eksportētāji ir saglabājuši eksporta apjomus uz Kopienas tirgu relatīvi nemainīgus, kaut arī spēkā esošie pasākumi kopš 2002. gada praktiski nav ietekmējuši eksporta cenas un tādējādi nav traucējuši palielināt Krievijas eksportu. (100) Tāpēc, ceteris paribus , maz ticams, ka Krievijas ražotāji eksportētāji Kopienas tirgū pārdotu vēl lielākus apjomus, ja spēkā esošos pasākumus atceltu, jo tie nav ietekmējuši Krievijas eksporta apjomus. (101) Tāpēc tiek secināts, ka, spēkā esošajiem pasākumiem neietekmējot ne Krievijas eksportētāju prasītās eksporta cenas, ne Kopienas importētāju maksātās cenas par šo importu, ne arī daudzumus, ko Krievija eksportē Kopienā, pasākumu atcelšana nevarētu ietekmēt ne minētās cenas, ne daudzumus. Tādējādi pasākumu atcelšana neietekmētu Kopienas ražošanas nozares stāvokli. No tā nevar secināt, ka, tad, ja spēkā esošos pasākumus atceltu, varētu atsākties kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. (102) Neatkarīgi no iepriekš secinātā un kā norādīts tālāk, izmeklēšanā tika arī pārbaudīti dažādi Kopienas ražošanas nozares apgalvojumi par to, kā stāvokli varētu ietekmēt pašreizējā Krievijas neizmantotā jauda un iespējamā jaunā jauda, un iespējamība, ka Krievijas ražotāji uz Kopienu varētu novirzīt citus pārdevumus. 2. Krievijas neizmantotā jauda (103) Kā paskaidrots 43. un 47. apsvērumā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nevienam atlasītajam Krievijas uzņēmumam nebija vērā ņemamas neizmantotās jaudas, un tika lēsts, ka kopējā neizmantotā jauda ir aptuveni 5 %. Izmeklēšanā konstatētais šajā ziņā pilnībā atbilst pieprasījuma iesniedzēja apgalvotajam. (104) Kā jau minēts 49. apsvērumā, nav arī konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja minētie deviņi projekti varētu lielā mērā negatīvi ietekmēt Kopienas tirgu, jo lielu daļu no papildu daudzumiem, ko nodrošinās šie projekti, izmantos ekskluzīvi. Turklāt, kā minēts 51. apsvērumā, Krievijas eksports uz Kopienu varētu ievērojami palielināties tikai tad, ja tāpat palielinātos pieprasījums, un tādā gadījumā papildu eksports negatīvi neietekmētu cenu līmeni Kopienas tirgū. (105) No iepriekš minētā tiek secināts, ka pārveidojumu, atjaunojumu un pārprodukcijas novēršanas dēļ Krievijas ražotāji varēs paplašināt pārdošanu tikai ar nelieliem papildu daudzumiem. Tas norāda, ka, ņemot vērā Krievijas neizmantoto jaudu, Krievijas ražotājiem nebūs iespējams ievērojami palielināt eksporta pārdevumus uz Kopienas tirgu. 3. Iespējamība, ka uz Kopienu tiks novirzīti citi pārdevumi (106) Kā norādīts iepriekš 64. apsvērumā, visā attiecīgajā periodā imports no Krievijas uz Kopienas tirgu ir palicis relatīvi nemainīgs, un attiecīgajā periodā tā tirgus daļa no Kopienas patēriņa bijusi aptuveni 16 %, izņemot kāpumu 2004. gadā (aptuveni 20 %). Kā minēts iepriekš, tas noticis, kaut arī spēkā esošie pasākumi visā attiecīgajā periodā praktiski nav ietekmējuši eksporta cenas un eksportētos daudzumus un tādējādi nav traucējuši palielināt Krievijas eksportu. (107) Izmeklēšanā atklāts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem eksporta cenas uz Kopienu, pamatojoties uz ražotāja cenu, bijušas aptuveni par 1-5 % zemākas nekā eksporta cenas uz citām trešām valstīm. Kā norādīts 53. apsvērumā, arī Krievijas ražotāja pārdošanas cenas iekšzemes tirgū bijušas augstākas nekā eksporta cenas uz Kopienu, jo īpaši uzņēmumiem attālos apgabalos lielās transporta izmaksu starpības dēļ. No tā var secināt, ka cenas ziņā Kopienas tirgus nav īpaši vilinošs salīdzinājumā ar citiem Krievijas ražotājiem pieejamiem tirgiem. (108) Turklāt, kā minēts 54. apsvērumā, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka produkcija, ko saražos, izmantojot papildu jaudu konkrēti Ziemeļāfrikā (Alžīrijā un Ēģiptē) un Vidējos Austrumos (Irānā), ietekmēs cenas visā pasaulē, samazinot Krievijas eksportētāju spēju iekļūt šajos tirgos, tāpēc viņi eksportēs lielākus daudzumus uz Kopienas tirgu. Šajā ziņā, pamatojoties uz iepriekš 51. apsvērumā minētajām prognozēm, tika konstatēts, ka šie ieguldījumi ievērojami neietekmēs piedāvājuma un pieprasījuma bilanci pasaulē, jo tiek prognozēts, ka pieprasījums pasaulē palielināsies kopā ar jaudu. Turklāt izmeklēšanā tika atklāts, ka Krievija jau ir zaudējusi lielu tirgus daļu Āzijā (jo īpaši Ķīnas Tautas Republikā) un Āfrikā un ka tā ļoti labi pārvar spiedienu Latīņamerikas tirgos. Ņemot vērā prognozēto piedāvājuma un pieprasījuma bilanci pasaulē, apgalvojums, ka Krievijas ražotāji eksportētāji varētu zaudēt vēl citas tirgus daļas pasaulē, izņemot Eiropu, šķiet nepamatots. (109) Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka netaisnīgo cenu priekšrocību dēļ, ko bauda Krievijas ražotāji dubultās gāzes cenu noteikšanas dēļ, Krievijas eksportētāji cita starpā varētu izraisīt pārmērīgu cenu samazinājumu, ja pasaules pieprasījuma un piedāvājuma bilance kļūtu nelabvēlīga. Kaut arī tas nav izslēdzams, jo izmeklēšanā atklāts, ka Krievijas eksportētāju praktizēto izmaksu struktūru patiešām ļoti deformē dubultā gāzes cenu noteikšana Krievijā, tomēr potenciālais pārmērīgais cenu samazinājums nebūtu tiešas pasākumu atcelšanas sekas, bet to izraisītu citi apstākļi. (110) Tāpēc nevar secināt, ka pasākumu atcelšanas dēļ Krievijas ražotājiem varētu būt nodoms novirzīt kādu ievērojamu daļu no pašlaik eksportētajiem apjomiem uz trešām valstīm vai pārdevumus iekšzemes tirgū uz Kopienas tirgu vai samazināt cenas, pat ja nav izslēdzams, ka tas var notikt citu apstākļu dēļ. 4. Secinājumi par kaitējuma atsākšanās iespējamību (111) Kā norādīts iepriekš, spēkā esošie pasākumi nav ietekmējuši ne Krievijas eksportētāju prasītās eksporta cenas, ne Kopienas importētāju maksātās cenas par attiecīgo importu, ne arī daudzumus, ko Krievija eksportē uz Kopienas tirgu. Vienlaikus, kaut arī Krievija turpināja importu par dempinga cenām, Kopienas ražošanas nozarei netika nodarīts kaitējums. Tādējādi, atceļot spēkā esošos pasākumus, Krievijas eksporta cenas vai apjomi netiks ietekmēti un tādējādi netiks arī ietekmēts stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē. (112) Turklāt citu ārēju, pieprasījuma iesniedzēja minētu faktoru analīze nerada šaubas par iepriekš secināto, jo šie faktori neliecina par kādu vērā ņemamu iespējamību, ka to dēļ Krievijas importam uz Kopienas tirgu tiks palielināti apjomi un samazinātas cenas. (113) No iepriekš minētā nevar secināt, ka, tad, ja spēkā esošos pasākumus atceltu, varētu atsākties kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. G. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (114) Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pēc kuriem paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu atcelšanu. Kad tas bija paziņots, minētajām personām tika dots laiks, kurā paust savu viedokli. (115) No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktā paredzēto jāatceļ Krievijas izcelsmes urīnvielas importam piemērojamie antidempinga pasākumi. (116) Ņemot vērā iepriekš 106. apsvērumā aprakstītos apstākļus, t.i., ka Krievijas eksportētāju praktizēto cenu struktūru ļoti deformē dubultā gāzes cenas noteikšana Krievijā, tiek atzīts par nepieciešamu rūpīgāk novērot norises, kas saistītas ar Krievijas izcelsmes urīnvielas importu, lai vajadzības gadījuma būtu vieglāk ātri un piemēroti rīkoties. (117) Jāizbeidz arī daļēja starpposma pārskatīšana attiecībā pasākumu formas piemērotību, kā arī daļēja starpposma parskatīšana attiecībā uz EuroChem dempinga pārbaudi, jo saskaņā ar iepriekšējiem apsvērumiem spēkā esošie pasākumi jāatceļ un procedūra jāizbeidz, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo atceļ antidempinga maksājumu par Krievijas izcelsmes urīnvielas importu, kas atbilst KN kodiem 3102 10 10 un 3102 10 90, un attiecībā uz šo importu izbeidz procedūru. 2. pants Ar šo izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Krievijas izcelsmes urīnvielas importam, kas atbilst KN kodiem 3102 10 10 un 3102 10 90. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.). [2] OJ L 49, 4.3.1995., 1. lpp. [3] OV L 127, 9.5.2001., 11. lpp. [4] OV L 339, 24.12.2003., 1. lpp. [5] OV C 209, 26.8.2005., 2. lpp. [6] OV C 105, 4.5.2006., 12. lpp.; OV C 23, 1.2.2007., 8. lpp. [7] Kopš sākotnējās izmeklēšanas un iepriekšējās termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas „ Hydro Agri ” uzņēmumi mainījuši nosaukumu, kļūstot par „ Yara ”. [8] OV L 17, 19.1.2002., 1. lpp. [9] Lieta T-210/95 EFMA v Council [1995] ECR II-3291, 60. punkts [10] Turpat, 59. punkts.