Komisijas gada pārskats par kopienu tiesību piemērošanas pārraudzību (2004) {SEC(2005)1446} {SEC(2005)1447} /* COM/2005/0570 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.12.2005 COM(2005) 570 galīgā redakcija KOMISIJAS GADA PĀRSKATS PAR KOPIENU TIESĪBU PIEMĒROŠANAS PĀRRAUDZĪBU (2004){SEC(2005)1446}{SEC(2005)1447} KOMISIJAS GADA PĀRSKATS PAR KOPIENU TIESĪBU PIEMĒROŠANAS PĀRRAUDZĪBU (2004) Atbildot uz Eiropas Parlamenta (1983. gada 9. februāra rezolūcija) un dalībvalstu (Māstrihtā 1992. gada 7. februārī parakstītajam līgumam pievienotās 19. deklarācijas 2. punkts) prasību, Eiropas Komisija katru gadu izstrādā pārskatu par Kopienu tiesību piemērošanas pārraudzību. Pārskats arī ietver atbildes uz Eiropadomes vai Padomes prasībām konkrētās darbības jomās. 1.1 Ievads Izpildot savas ekskluzīvās „Līgumu sarga” funkcijas, Komisija atbilstīgi EK Līguma 211. pantam garantē un pārrauga to, lai dalībvalstis vienveidīgi piemērotu Kopienu tiesības. EK Līguma 226. pantā paredzēts, ka Komisija var uzsākt pārkāpumu procedūru pret dalībvalsti, kura ir pieņēmusi vai saglabā tiesību aktus vai noteikumus, kas ir pretrunā ar Līgumos ierakstītajiem Kopienu tiesību pamatprincipiem. Baltajā grāmatā par Eiropas pārvaldi[1], ko Komisija publicēja 2001. gadā, uzsvērts, ka atbildība par Kopienu tiesību piemērošanu pirmām kārtām gulstas uz dalībvalstu pārvaldes un tiesu iestādēm. Pārkāpumu procedūru galvenais mērķis ir mudināt dalībvalstis labprātīgi un iespējami īsos termiņos panākt atbilstību Kopienu tiesībām. Komisija ir centusies stiprināt sadarbību ar dalībvalstīm, lai risinātu problēmas ar papildu vai alternatīvām metodēm. Kopienu tiesību piemērošanas pārraudzība ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu likuma varas ievērošanu kopumā, bet tā arī palīdz padarīt uz tiesību aktiem balstītu Kopienu principu par acīmredzamu realitāti Eiropas pilsoņiem un uzņēmējiem. Daudzās dalībvalstu pilsoņu sūdzības ir būtisks elements Kopienu tiesību pārkāpumu atklāšanā. 22. gada pārskats, kam pievienoti arī pielikumi – dienestu darba dokumenti – Komisijas dienestu ieguldījums (SEK(2005)1446) un statistikas pielikumi (SEK(2005)1447), ir apskats par Komisijas darbībām saistībā ar Kopienu tiesību piemērošanas pārraudzību 2004. gadā. 1.2. Eiropas Savienības paplašināšanās Eiropas Savienībai 2004. gadā pievienojās desmit jaunas dalībvalstis. 2004. gada 3. maijā sāka darboties integrēta sistēma elektroniskai paziņošanai par direktīvu transponēšanas pasākumiem ES-25 dalībvalstīs. 2004. gada beigās tikai Francija, Nīderlande un Zviedrija nebija pievienojušās šai sistēmai, tomēr tās bija veikušas sagatavošanās darbu, lai tai pievienotos. Desmit jauno dalībvalstu ievērojams darbs, izmantojot Komisijas izstrādāto jauno elektronisko iepriekšējas paziņošanas sistēmu, atvieglināja informācijas saņemšanu par lielāko daļu pasākumu, kas bija jāveic, lai transponētu visas pirmspievienošanās acquis iekļautās direktīvas. 2004. gada augustā bija paziņoti jau 94,14% desmit jauno dalībvalstu transponēšanas pasākumu (ES-15 dalībvalstīm šis skaitlis bija 97,96%). 2004. gada 31. decembrī šis rādītājs bija 97,69% visām ES-25 dalībvalstīm, 97,30% desmit jaunajām dalībvalstīm un 97,95% ES-15 dalībvalstīm. Lietuva ieņēma pirmo vietu (99,45%), kam sekoja Spānija (99,09%), Austrija (98,81%), Dānija (98,81%) un Ungārija (98,66%). Palielinājās arī Komisijas uzsākto pārkāpumu procedūru skaits – 2003. gadā tas bija 2709 (ES-15 dalībvalstīm), bet 2004. gadā 2993 (ES-25 dalībvalstīm). Attiecībā uz ES-15 dalībvalstīm 2004. gadā bija vērojams samazinājums līdz 2146 procedūrām. Attieksme pret jaunajām dalībvalstīm bija tāda pati kā pret vecajām. 2004. gada 31. decembrī joprojām turpinājās 2531 no 2993 reģistrētajām procedūrām. Bija vērojams Komisijas reģistrēto sūdzību skaita samazinājums (attiecībā uz ES-15 dalībvalstīm) – 2003. gadā tas bija 1290, bet 2004. gadā 1080. Attiecībā uz visām ES-25 dalībvalstīm šis skaitlis pieauga līdz 1146. Sūdzības kopumā (visām ES-25 dalībvalstīm) attiecās uz apmēram 38% no visiem 2004. gadā atklātajiem pārkāpumiem. Palielinājās Komisijas uzsākto pārkāpumu procedūru skaits, pamatojoties uz tās veikto izmeklēšanu (attiecībā uz ES-15 dalībvalstīm) – 2003. gadā tas bija 253, bet 2004. gadā 285. Visām ES-25 dalībvalstīm šis skaitlis palielinās līdz 328. Attiecībā uz ES-25 dalībvalstīm palielinājies pārkāpumu procedūru skaits par transponēšanas pasākumu nepaziņošanu, sasniedzot 1519 (781 – ES-15 dalībvalstīm un 738 – 10 dalībvalstīm). Statistika par 2004. gadu liecina, ka pieaugums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir 50,8% (no 1166 līdz 1519). Skaitļi par 2004. gadu ietver gan procedūras par direktīvu savlaicīgu netransponēšanu ES-15 dalībvalstīs, gan procedūras par transponēšanas pasākumu nepaziņošanu attiecībā uz visām pirmspievienošanās acquis direktīvām 10 jaunajās dalībvalstīs. Sīkāka informācija atrodama tabulās statistikas pielikumā SEK(2005)1447. 1.3. Galvenie notikumi pa Komisijas darbības jomām Turpmāk tiks izklāstīti galvenie notikumi atsevišķās jomās. Sīkāka analīze atrodama Komisijas dienestu darba dokumentā SEK(2005)1446, kas pievienots pielikumā. Lauksaimniecības jomā Kopienu tiesību piemērošanas pārraudzība koncentrējās uz šķēršļu novēršanu lauksaimniecības produktu brīvai apritei un regulējošo mehānismu efektīvu un pareizu piemērošanu. Turpinājās ievērojami pasākumi, lai novērstu tradicionālos ierobežojumus lauksaimniecības produktu brīvai apritei. Attiecībā uz jauniem ierobežojumiem lauksaimniecības produktu brīvai apritei Komisijas darbību mērķis bija izvairīties no tā, ka vēršas plašumā patvaļīga diskriminācija pret citu dalībvalstu ražotājiem. Pārraugot konkrētu kopējās lauksaimniecības politikas noteikumu piemērošanu, Komisijai bija jāiejaucas virknē jomu, piemēram, attiecībā uz ģeogrāfiskajiem nosaukumiem. Struktūrfondu jomā Komisija nodrošināja noteikuma par pilnīgu samaksu labumguvējiem ievērošanu, ko apdraudēja IFADAP iekasētās nodevas Portugālē. Tā arī veica pasākumus, lai nodrošinātu to ierobežojumu ievērošanu, kas noteikti tādu produktu lietošanai un galamērķim, uz kuriem attiecas Kopienas politika par labu tās attālākajiem reģioniem, konkrētāk – Azoru salās pārstrādātam cukuram. Visbeidzot, Komisija arī atgādināja dalībvalstīm par to pienākumu iesniegt gada pārskatus par tajās esošajām valsts atbalsta shēmām. Tika paziņota lielākā daļa valstu tiesību aktu direktīvu transponēšanai. Izglītības un kultūras jomā viens no galvenajiem Komisijas darbības virzieniem ir studentu brīva aprite. Šķēršļi galvenokārt ir saistīti vai nu ar birokrātisku administratīvo praksi, vai arī ar diskrimināciju valstspiederības dēļ. Šajā virzienā Komisija ir uzsākusi pārkāpumu procedūras par tehnisku un administratīvu kavēšanos diplomu atzīšanā. Vēl viens virziens ir administratīvā maksa, kas tiek pieprasīta personām, kuras vēlas panākt diplomu atzīšanu. Ja studentam pieprasītā finansiālā līdzdalība nav proporcionāla, tās rezultātā šī persona var nespēt izmantot savas tiesības – īpaši uz piekļuvi izglītībai un brīvu apriti. Attiecībā uz piekļuvi izglītībai pēc jauno dalībvalstu pievienošanās ir saņemtas divas sūdzības, saskaņā ar kurām attieksme pret šiem studentiem nav tāda pati kā pret citu ES dalībvalstu pilsoņiem. Komisija attiecīgajai dalībvalstij ir nosūtījusi oficiālu brīdinājuma vēstuli. Komisija ir tikusi informēta par dažu dalībvalstu atteikšanos iekļaut citā dalībvalstī iegūta tiesību diploma turētājus advokātu-stažieru sarakstos. Šis jautājums tiek izskatīts, pamatojoties uz Morgenbesser lietu. Audiovizuālajā politikā tehnoloģiju un tirgus attīstība ir likusi kopā ar ieinteresētajām personām izskatīt iespēju grozīt direktīvu par televīziju bez robežām. Nodarbinātības jomā attiecībā uz darba ņēmēju brīvu apriti problēmas pastāv galvenokārt saistībā ar EK Līguma noteikumu un attiecīgo regulu nepareizu piemērošanu, par ko Komisijai sūdzas pilsoņi. Citos virzienos (vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm, darba apstākļi, drošība un veselības aizsardzība darbā un vienlīdzīga attieksme/nediskriminācija (EK Līguma 13. pants) pārkāpumu procedūras parasti tiek uzsāktas par direktīvu transponēšanas valstu tiesību aktu neievērošanu un nepaziņošanu. Viens no galvenajiem notikumiem bija pirmie gadījumi, kad EK Tiesā tika nodota lieta par Līguma 13. panta direktīvu (vienlīdzīga attieksme/nediskriminācija) netransponēšanu. EK Tiesā nonāca arī pārkāpuma procedūra saistībā ar EK Līguma 228. pantu pret Itāliju par to, ka tā nebija ieviesusi Tiesas nolēmumu saistībā ar bijušo svešvalodu asistentu ( „lettori” ) tiesību neatzīšanu dažās Itālijas universitātēs. Komisija pieprasīja Tiesai uzlikt naudas sodu 309 750 euro apmērā par katru kavējuma dienu. Vēl viena svarīga prioritāte ir bijusi pārraudzīt acquis communautaire piemērošanu jaunajās dalībvalstīs. Periodisks un sistemātisks pārraudzības process turpinājās arī pēc 1. maija. Dažādi divpusēji kontakti ir ļāvuši atklāt galvenās problēmas sociālās jomas acquis transponēšanā un dažas no tām arī atrisināt. Pirmā sanāksme par šo jomu notika decembrī, un tajā galvenokārt pievērsās transponēšanas pasākumu nepaziņošanai. Uzņēmumu un rūpniecības jomā 2004. gada beigās bija 480 direktīvas, no kurām 23 stājās spēkā 2004. gada laikā. 2004. gadā sūdzību un pārkāpumu procedūru skaits šajā jomā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir pieaudzis, un tas ir apmēram 12% no visām Komisijas izmeklēšanā esošajām lietām. Tomēr attiecībā uz ES-15 dalībvalstīm pārkāpumu procedūru skaits ir samazinājies. To var saistīt ar pēdējos gados izveidoto dialogu transponēšanas termiņu ievērošanai, īpaši attiecībā uz trim jaunajām farmācijas izstrādājumu direktīvām. Direktīvā 98/34/EK paredzētā tehnisko noteikumu projektu paziņošanas procedūra turpināja izrādīties noderīga, 95% gadījumu ļaujot panākt risinājumus, kas atbilst Kopienu tiesībām. Turklāt Komisija ir izmantojusi arī citus instrumentus problēmu novēršanai un sadarbībai ar dalībvalstīm, piemēram, ekspertu grupas un divpusējus kontaktus ar dalībvalstīm, īpaši farmācijas un kosmētikas sfērā, lai izvairītos no transponēšanas grūtībām un vajadzības gadījumā sniegtu tehnisku palīdzību, kas ļauj nodrošināt direktīvu pareizu transponēšanu un vienveidīgu piemērošanu. Kopienas paplašināšanās rezultātā ir palielinājies pārkāpumu procedūru skaits pret desmit jaunajām dalībvalstīm par pasākumu nepaziņošanu. Ņemot vērā transponējamo direktīvu daudzumu, šis skaits nav liels. Tas ir pateicoties valstu iestāžu darbam sagatavošanās posmā pirms paplašināšanās un Komisijas darbam saskaņā ar atbilstības novērtējuma nolīgumiem. Vides jomā Kopienu tiesību aktu īstenošana dalībvalstīs pēdējo gadu laikā ir uzlabojusies. Par to liecina Komisijā reģistrētu jaunu sūdzību skaita ievērojams samazinājums: 2004. gadā to bijis 336, kamēr 2002. gadā – 555. Komisija ir sniegusi 101 argumentētu atzinumu atbilstīgi EK Līguma 226. pantam un 45 gadījumos vērsusies EK Tiesā. Komisija arī ir nosūtījusi 14 oficiālas brīdinājuma vēstules un sniegusi 6 argumentētus atzinumus atbilstīgi EK Līguma 228. pantam. Tā ir uzsākusi pārkāpumu procedūras pret astoņām jaunajām dalībvalstīm. Lai nodrošinātu iespējami vislabāko Kopienu tiesību piemērošanu, Komisija izmanto arī papildu instrumentus. Jāmin tādas pašiniciatīvas kā pamatnostādņu un interpretācijas dokumentu izstrāde, apspriešanās tehniskajās komitejās un divpusēji kontakti ar dalībvalstīm, kā sanāksmes par attiecīgo jomu. Pārbaudot atbilstību tiesību aktiem, Komisija cenšas būt iespējami sistemātiska. Dažās jomās galvenā loma ir pārskatiem, bet citās Komisija savāc un analizē vajadzīgo informāciju. Komisija ir nodrošinājusi ārējo tiesību speciālistu atbalstu sagatavošanas posmā pirms ikgadējās stratēģiskās pārbaudes par Kopienu tiesību aktu ievērošanu. Tā arī ir uzsākusi desmit jauno dalībvalstu pieņemto tiesību aktu atbilstības kontroles procesu. Konkurences politikas jomā Komisija ir pārraudzījusi to, kā tiek transponēta konkurences direktīva, kas ir daļa no reglamentējošajiem noteikumiem par elektronisko saziņu, un pārredzamības direktīva (abas pamatojas uz EK Līguma 86. panta). Attiecībā uz atsevišķiem gadījumiem Komisija ir izskatījusi vairākas sūdzības EK Līguma 86. panta perspektīvā, vienlaikus ņemot vērā tā 82. pantu. Tā ir pieņēmusi lēmumu pret Vāciju par šīs valsts tiesību aktiem attiecībā uz pasta dienestiem. Informācijas sabiedrības jomā 2002. gada reglamentējošie noteikumi elektroniskās saziņas sfērā pilda trīs nozīmīgus Lisabonas stratēģijas uzdevumus: radīt stabilu un paredzamu normatīvo vidi, veicināt jauninājumus un sekmēt ieguldījumus komunikāciju tīklos un pakalpojumos. Jaunās grupas un komitejas un jaunie koordinācijas mehānismi, kas paredzēti jaunajos reglamentējošajos noteikumos, 2004. gadā ir sākuši darboties ar pilnu jaudu. To darbība galvenokārt koncentrējās uz jauno noteikumu īstenošanu un kopējas reglamentējošas pieejas veidošanu. Komisija ir turpinājusi ciešo sadarbību ar regulējošajām iestādēm saistībā ar paziņojumiem par „7. panta pasākumu” projektiem un ir pirmo reizi izmantojusi savas veto tiesības. Komisija ir turpinājusi stingri uzraudzīt Kopienu tiesību transponēšanu ES-15 dalībvalstīs, kurām reglamentējošie noteikumi stājās spēkā 2003. gada jūlijā. Tā arī cieši sadarbojās ar jaunajām dalībvalstīm jauno noteikumu īstenošanā līdz pievienošanās datumam, kad tie šīm valstīm stājās spēkā. 2004. gada beigās 20 dalībvalstis bija pieņēmušas visus primāros tiesību aktus, ar ko transponē 2002. gada reglamentējošos noteikumus, un paziņojušas par to Komisijai. Tādējādi 2004. gada laikā uzmanība pakāpeniski tika novirzīta no transponēšanas uz pilnīgu atbilstību un ieviešanu praksē ES-25 dalībvalstīs. Decembrī tika pieņemts paziņojums „Eiropas Elektronisko komunikāciju regula un tirgi 2004. gadā” (10. īstenošanas ziņojums)[2]. Tiesiskuma, brīvības un drošības jomā Komisija ir vērsusies EK Tiesā virknē lietu par valstu īstenošanas pasākumu nepaziņošanu saistībā ar divām 2001. gadā pieņemtām direktīvām. Personu brīvas aprites jomā Komisija ir nosūtījusi Nīderlandei divus argumentētus atzinumus par to, ka tā no valsts izraidījusi divus itāļus, kas bija šajā valstī pastāvīgi dzīvojošas personas. Likuma nr. 2003–1119 pieņemšana Francijā ļāva Komisijai izbeigt pārkāpumu procedūru pret Franciju par studentu uzturēšanās tiesībām. Pēc Itālijas autoceļu kodeksa grozīšanas Komisija izbeidza pārkāpumu procedūru pret šo valsti par citādu un neproporcionālu attieksmi pret citās dalībvalstīs reģistrētu transportlīdzekļu vadītājiem. Visbeidzot, lietā par citu dalībvalstu valstspiederīgo balsstiesībām – šīs personas dzīvoja onnelles komūnā un bija tikušas svītrotas no pašvaldību vēlēšanu vēlētāju saraksta – Komisija nolēma izbeigt pārkāpumu procedūru pret Beļģiju, kad Beļģija šīs personas rakstiski informēja par to, ka tās tiks reģistrētas nākamajām pašvaldību vēlēšanām uz sākotnējā iesnieguma pamata. Iekšējā tirgus jomā pasākumi tika veikti trīs šādos galvenajos virzienos. Veikti vairāki pasākumi, lai attīstītu sadarbību ar dalībvalstīm direktīvu transponēšanas jomā un saistībā ar procedūrām par pienākumu neizpildīšanu. Komisija ir pieņēmusi ieteikumu, kurā tā aicina dalībvalstis sekot paraugpraksei, lai nodrošinātu direktīvu ātru un kvalitatīvu transponēšanu. Iekšējā tirgus rezultātu pārskata publicēšana un regulāri atjauninātu datu publicēšana par transponēto direktīvu skaitu ir sekmējusi stāvokļa uzlabošanos. Vidējais netransponēto tiesību aktu daudzums 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā ir samazinājies no 7,1% 2004. gada jūlijā līdz 3,6% 2005. gada janvārī. Palielinājies gan divpusējo (transponēšanai konkrētajā jomā veltītas sanāksmes), gan daudzpusējo kontaktu skaits direktīvu transponēšanas jomā. Saistībā ar jaunajām direktīvām par apdrošināšanas starpniecību, tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un pensiju fondiem organizētas ekspertu sanāksmes. Saistībā ar publisko iepirkumu notikušas vairākas sanāksmes par šajā sfērā uzsāktajām pārkāpumu procedūrām. Vairums šo sanāksmju noslēdzās ar lieliskiem rezultātiem. Turpmāk attīstīts SOLVIT tīkls iekšējā tirgus tiesību piemērošanas problēmu risināšanai. No pievienošanās brīža 10 jaunajās dalībvalstīs darbojas SOLVIT centri. Tīklā izskatītas 289 lietas, kas ir par 73% vairāk salīdzinājumā ar 2003. gadu. 2004. gadā atrisināti 80% lietu salīdzinājumā ar 73% 2003. gadā. Visbeidzot, jāatzīmē pastāvīgi centieni, lai nodrošinātu to, ka procedūras par pienākumu neizpildīšanu norisinās ātri un efektīvi. Veselības un patērētāju aizsardzības jomā Komisija ir uzsākusi 457 pārkāpumu procedūras par transponēšanas pasākumu nepaziņošanu un nosūtījusi 37 argumentētus atzinumus. Komisija ir nosūtījusi piecus argumentētus atzinumus par to, ka nav transponēta direktīva par produktu nekaitīgumu, un ir uzsākusi pārkāpumu procedūru pret Igauniju par tabakas direktīvas netransponēšanu. Komisija ir uzsākusi pārkāpumu procedūru atbilstīgi EK Līguma 228. pantam pret Beļģiju (direktīvas par dējējvistu aizsardzību netransponēšana) un Franciju (direktīvas par patēriņa preču garantiju netransponēšana). Pārtikas un veterinārā biroja veiktās pārbaudes ir veicinājušas Kopienu tiesību aktu piemērošanas uzlabošanos pārtikas un dzīvnieku barības, dzīvnieku veselības un augu un dzīvnieku aizsardzības sfērā. Komisija ir nosūtījusi oficiālu brīdinājuma vēstuli un argumentētu atzinumu Grieķijai par veterinārās kontroles stiprināšanu. Līdzīga pārkāpumu procedūra pret Apvienoto Karalisti tika izbeigta, kad tā pieņēma attiecīgus pasākumus. EK Tiesa savā nolēmumā vērsās pret Spāniju par direktīvas par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos nepareizu transponēšanu. Pieliktas lielas pūles, lai nodrošinātu desmit jauno dalībvalstu pievienošanos. 2004. gada beigās transponēšanas līmenis tajās bija tikai mazliet augstāks nekā vecajās dalībvalstīs. Enerģētikas un transporta jomā izskatītas 458 pārkāpumu lietas, no kurām 266 attiecās uz direktīvu transponēšanas pasākumu nepaziņošanu un 192 uz direktīvu neatbilstīgu transponēšanu vai Kopienu tiesību nepareizu piemērošanu. Pārkāpumu procedūru skaits ir palielinājies, neskatoties uz ievērojamo daudzumu šajā laikposmā izbeigto lietu (kopā 154, no kurām 103 pārkāpumu procedūras par nepaziņošanu). Tas ir sakarā ar transporta direktīvu ātrāku transponēšanu, lai gan dalībvalstis bieži neievēro transponēšanas termiņus. Šajā laikposmā uzsāktas 223 jaunas pārkāpumu procedūras (tostarp 183 par nepaziņošanu) un izskatītas 38 reģistrētas sūdzības. EK Tiesa 22 lietās ir lēmusi, ka valstis nav izpildījušas savu pienākumu. Transporta sfērā jāatzīmē, ka transponēšanas termiņš ir beidzies 8 direktīvām (2003. gadā – 15). Enerģētikas un transporta jomā direktīvu transponēšanas līmenis joprojām ievērojami atpaliek no Lisabonā noteiktā mērķa (98,5%). Enerģētikas sfērā astoņpadsmit dalībvalstīm nosūtītas oficiālas brīdinājuma vēstules par valsts transponēšanas pasākumu nepaziņošanu attiecībā uz divām direktīvām par elektrības un/vai gāzes iekšējo tirgu. Uzsāktas procedūras pret vairākām dalībvalstīm par to, ka tās neievēro direktīvu par jēlnaftas un/vai naftas produktu minimāliem uzkrājumiem. Izskatītas sūdzības par to, ka tiek nepareizi piemērota direktīva par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu, kas ražota, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus. Komisijas dienesti ir pastiprinājuši pārkāpumu procedūras saistībā ar veselības aizsardzības pasākumiem pret jonizējošu starojumu un iedzīvotāju aizsardzību radioloģiskas avārijas gadījumā. Transporta sfērā attiecībā uz ceļu satiksmes drošību uzsāktas pārkāpumu procedūras saistībā ar tehniskajiem noteikumiem un vadītāju apliecībām. Dzelzceļa infrastruktūras sfērā EK Tiesa savos nolēmumos vērsās pret tām dalībvalstīm, kuras joprojām nebija paziņojušas valsts īstenošanas pasākumus par kādu no trim direktīvām. Pēc 2002. gada 19. decembra nolēmumiem „atvērto debesu” lietā Komisija pieprasīja dalībvalstīm veikt pasākumus situācijas labošanai. Uzsāktas jaunas pārkāpumu procedūras attiecībā pret diskriminējošiem divpusējiem nolīgumiem ar trešām valstīm. Uzsāktas arī pārkāpumu procedūras par to tiesību aktu neievērošanu, kas attiecas uz civilās aviācijas drošību. Jūras drošības sfērā Komisija nolēma vērsties EK Tiesā pret astoņām dalībvalstīm, kas joprojām nebija transponējušas direktīvas par kuģu satiksmes uzraudzības un informēšanas sistēmu uzstādīšanu. Zivsaimniecības jomā Komisija uzsāka pārkāpumu procedūras pret dažām dalībvalstīm par kontroles pienākuma nepildīšanu – bija pārsniegtas dažas zvejas kvotas – un par dažu datu nepaziņošanu attiecībā uz nozveju un zvejas intensitāti. EK Tiesa vērsās pret trim dalībvalstīm par kvotu pārsniegšanu. Komisija iesniedza EK Tiesā prasību pret Grieķiju par to, ka tā nebija ievērojusi kuģu satelītnovērošanas sistēmas īstenošanas termiņu. Nodokļu un muitas jomā saņemts liels skaits iedzīvotāju sūdzību pret dalībvalstīm. Tiešo nodokļu sfērā tajās jo īpaši vērsās pret valstu tiesību aktiem un praksi, kad ar lielākiem nodokļiem tiek aplikta darbība un ieguldījumi citās dalībvalstīs. Tomēr šajā pašā sfērā Komisija ir secinājusi, ka dalībvalstis ir pozitīvi reaģējušas uz diviem tās paziņojumiem[3] – ar profesiju saistītu pensiju sistēmas un dividenžu aplikšana ar nodokli – un ir panākušas savu sistēmu atbilstību Kopienas principiem. Tomēr Komisijai reizi bija jāvēršas EK Tiesā par pienākuma nepildīšanu (pret Dāniju attiecībā uz pensijām, lieta C-150/04). Tika uzsākta arī virkne jaunu pārkāpumu procedūru. Piemēram, netiešo nodokļu sfērā prioritāte tika noteikta lietām, kas ietekmē pašu resursus, un tika pastiprināti kontrolēta direktīvu (īpaši Direktīvas 2000/65/EK par nodokļu pārstāvi un Direktīvas 2001/115/EK par rēķinu piesūtīšanu) pareiza piemērošana, kā rezultātā procedūras laikā tika panākta atbilstība prasībām. Komisijai vienlaikus bija jānodrošina tehniska pārraudzība pār aizvien lielāku skaitu Tiesā iesniegtu prasību pēc prejudiciāla nolēmuma sniegšanas. Budžeta jomā saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu Komisijas pienākums ir garantēt budžeta sloga godīgu sadalījumu starp dalībvalstīm. Tai jāuzrauga, lai tiktu uzsāktas procedūras par pārkāpumiem, kam ir negatīva ietekme uz pašu resursiem, lai citas dalībvalstis finansiāli neciestu no šiem pārkāpumiem. Tradicionālo pašu resursu sfērā EK Tiesā paskaidrojuma saņemšanai nesen nācās iesniegt interpretācijas atšķirības par pašu resursu pareizu iekasēšanu. Kopienas statistikas jomā uzsāktas 20 jaunas pārkāpumu procedūras. Viena uzsākta pret Grieķiju par to, ka tā nav izpildījusi pienākumu nosūtīt Komisijai statistikas datus par pārliecīgu deficītu. Komisija arī nosūtījusi oficiālas brīdinājuma vēstules Grieķijai par īstermiņa statistiku un Beļģijai par sociālo statistiku. Lauksaimniecības statistikas sfērā 9 dalībvalstīm nosūtītas oficiālas brīdinājuma vēstules par valsts transponēšanas pasākumu nepaziņošanu. Paplašināšanās ir prasījusi pielikt papildus pūles. Komisija ir uzsākusi 8 pārkāpumu procedūras pret 5 jaunajām dalībvalstīm par valsts transponēšanas pasākumu nepaziņošanu. Attiecībā uz statistiku par preču pārvadājumiem pa autoceļiem Komisija ir vērsusies EK Tiesā pret Grieķiju. Reģionālās politikas jomā lielākā daļa pārkāpumu procedūru pēc atklātiem pārkāpumiem struktūrfondu izlietošanā saistās ar nepareizi piemērotiem nozaru noteikumiem, kuru ievērošana ir priekšnosacījums, lai varētu gūt labumu no Kopienas līdzekļiem. Atklāto pārkāpumu rezultātā Kopienas atbalsts tiek pilnīgi vai daļēji atņemts. Paplašināšanās jomā pārkāpumu procedūras pamatojas uz sūdzībām par to, ka tiek nepareizi piemēroti Asociācijas nolīgumi un Eiropas nolīgumi starp Kopienu un kandidātvalstīm. Desmit jaunām dalībvalstīm pievienojoties ES 2004. gada maijā, attiecīgie Asociācijas nolīgumi un Eiropas nolīgumi tika uzskatīti par izbeigtiem pēc jauna līguma noslēgšanas par to pašu tematu. Šīs izmaiņas skāra vēl neizskatītās sūdzības, ko bija iesnieguši daži Polijas un Lietuvas pilsoņi par to, ka Austrijas un Zviedrijas iestādes neievēro viņu tiesības veikt uzņēmējdarbību. Tomēr uzsāktā analīze ļāva secināt, ka šīs sūdzības nav pamatotas. Nācās noraidīt arī virkni jauno dalībvalstu pilsoņu sūdzību par tiesībām sniegt pakalpojumus, uzturēšanās tiesībām un tiesībām iegūt darba atļauju, jo šīs jomas vēl nav pilnīgi liberalizētas. Komisija sāka izskatīt sūdzības par tiesībām piekļūt dalībvalstu darba tirgum atbilstīgi Lēmumam nr. 1/80 par ES un Turcijas asociācijas nolīgumu. Ārējo attiecību jomā atklāts sešu dalībvalstu pārkāpums, kuras nav ievērojušas Kopienu tiesību aktus saistībā ar 27. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem . [1] Baltā grāmata par Eiropas pārvaldi (KOM (2001)428). [2] KOM(2004)759, 2.12.2004. [3] Komisijas paziņojums par fiskālo šķēršļu novēršanu ar profesiju saistītu pensiju pārrobežu izmaksai, 19.4.2001. (IP/01/575) un Komisijas paziņojums par dividenžu aplikšanu ar nodokli iekšējā tirgū (KOM 2003/810), 19.12.2003.