Šajā iedaļā ir analizēta visu programmas “Perikls” finansēto pasākumu īstenošana 2021. kalendārajā gadā. Tādējādi tajā ir ietverta gan to pasākumu īstenošana, kam līdzekļi piešķirti no 2021. gada “Perikls IV” budžeta (4 Komisijas pasākumi), gan arī to pasākumu īstenošana, kam līdzekļi piešķirti no iepriekšējiem programmas “Perikls 2020” budžetiem (6 dotācijas). Šādi tiek izcelta programmas nepārtrauktība attiecībā uz tās koncepciju un atspoguļota programmas “Perikls” efektivitāte saistībā ar euro aizsardzību pret viltošanu, veicot katru gadu īstenojamus pasākumus.

Programmas īstenošanā atspoguļojas dalībvalstu un Komisijas apņemšanās aizsargāt euro pret viltošanu. Pateicoties diskusijām Ekspertu grupas euro viltošanas jautājumos (ECEG) sanāksmēs par daudzgadu stratēģiju, 2021. gadā bija iespējams piesaistīt 100 % no kopējiem budžeta līdzekļiem. Programmas laikā bija paredzēts finansēt kopumā 9 projektus. Atbildot uz dalībvalstu kompetento iestāžu iesniegtajiem pieteikumiem, kopumā tika sekmīgi piešķirtas piecas dotācijas. Turklāt tika finansēti četri Komisijas pasākumi, no kuriem divi ir administratīva rakstura, proti, programmas “Perikls 2020” galīgais izvērtējums un apņemšanās segt ikgadējās izmaksas saistībā ar rīka “e-dotācijas” izmantošanu, kas ir pilnībā elektroniska (bez papīra izmantošanas) dotāciju pārvaldības sistēma.

Programmas īstenošanai 2021. gadā atvēlētais gada budžets bija 834 082 EUR, un to finansēja no Eiropas Savienības 2021. gada vispārējā budžeta 06.030100 budžeta pozīcijas. 2021. gadā tika piesaistīti kopumā 834 082 EUR, kas ir 100 % no kopējā budžeta. Programmu īsteno ar līdzfinansētiem pasākumiem (dotācijas), ko rīko dalībvalstu kompetentās iestādes, un ar “Komisijas pasākumiem”, ko tieši rīko Komisija. Lai papildus atbalstītu dalībvalstu pasākumu īstenošanu, 2021. gadā 140 106 70 EUR tika pārvietoti no Komisijas pasākumu budžeta uz dotāciju budžetu.

Programma “Perikls IV” (turpmāk “programma”) ir apmaiņas, atbalsta un mācību programma euro aizsardzībai pret viltošanu. Ar to aizstāj programmu “Perikls 2020”, kas darbojās laikposmā no 2013. gada līdz 2020. gadam, un programmu “Perikls”, kas darbojās laikposmā no 2002. gada līdz 2013. gadam. Programma tika izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/840. Ar Padomes 2021. gada 21. septembra Regulu (ES) 2021/1696 tās piemērošana tika attiecināta arī uz neiesaistītajām dalībvalstīm. Regulā (ES) 2021/840 ir noteikts, ka programma būs spēkā līdz 2027. gada 31. decembrim. Regulas 12. panta 3. punktā Komisijai ir noteikta prasība katru gadu sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par programmas rezultātiem. Ar šo gada ziņojumu minētā prasība tiek izpildīta attiecībā uz 2021. gadu. Ziņojumā ir sniegta informācija par programmas “Perikls IV” saistībām un īstenošanu 2021. gadā, kā arī par to pasākumu īstenošanu 2021. gadā, kam līdzekļi piešķirti iepriekšējā perioda programmas ietvaros.

·dalībvalstis pilnībā īstenoja 4 dotāciju pasākumus: šos pasākumus klātienes digitālā vai hibrīdformātā īstenoja attiecīgi Horvātija, Spānija, Bulgārija un Itālija;

·dalībvalstis daļēji īstenoja divus dotāciju pasākumus: šos pasākumus hibrīdformātā (ir notikusi digitāla sesija, bet klātienes konference vēl tiks rīkota) daļēji īstenoja attiecīgi Portugāle un Nīderlande;

·pilnībā tika īstenoti četri Komisijas iepirktie pasākumi.

Iepriekš minētie pasākumi ietver 5 konferences, 2 tehniskās mācības, 1 darbinieka apmaiņu, pētījums, lai sniegtu programmas “Perikls 2020” galīgo izvērtējumu, un rīka “e-dotācijas” uzturēšanas maksu (sk. arī iepriekš 2. iedaļu). Iepriekšminētajos pasākumos piedalījās aptuveni 482 eksperti.

III un IV diagramma. Dalībnieku izcelsme un dalībnieku darbavieta (2021. gadā īstenotie pasākumi, sk. II pielikumu)

Dalībnieki ir no 54 valstīm. Lielākā daļa apmācāmo (75 %) ir dalībnieki no Eiropas: 40 % ir no eurozonas dalībvalstīm, savukārt ārpus eurozonas esošo dalībvalstu skaits ir palielinājies līdz 19 % un ārpus ES esošo valstu skaits Eiropā ir 16 %; 14 % apmācāmo ir no Latīņamerikas. Visbeidzot, 7 % dalībnieku pārstāv Eiropas iestādes, 2 % ir no Āfrikas un Tuvajiem Austrumiem un 2 % – no citiem reģioniem.

Attiecībā uz dalībnieku darbvietu jānorāda, ka 32 % no visiem dalībniekiem pārstāv policijas spēkus. Tik liela pārstāvība vērojama tāpēc, ka policijas iestādes ir pirmās, kas dodas cīņā pret euro viltošanu, un policijas darbinieki ietver gan izmeklētājus, gan tehnisko personālu. Tomēr pirmo reizi programmas “Perikls” īstenošanas laikā policijas iestāžu darbinieki neveido lielāko dalībnieku grupu. Tā vietā 68 % no dalībnieku kopējā skaita veido citas dalībnieku kategorijas, un eksperti no valstu centrālajām bankām veido 36 %, tādējādi veidojot lielāko dalībnieku grupu. Tas ir skaidrojams ar to, ka vairāki 2021. gadā īstenotie liela mēroga pasākumi bija vērsti uz centrālo banku līdzdalību.

Ir vērojama arī būtiska tiesu iestāžu darbinieku līdzdalība (11 %), kā arī finanšu sektora (4 %), finanšu ministriju/iekšlietu ministriju (3 %), muitas (2 %), komercbanku (3 %) un kaltuvju (2 %) līdzdalība, kas atspoguļo visu dalībnieku darba jomu. Visbeidzot, pateicoties Komisijas pasākuma “Platformas 1210 trešā sanāksme” īstenošanai, jau piekto gadu piedalījās daudz pārstāvju no monētu apstrādes iekārtu (MAI) nozares (4 %), un tas vēlreiz apliecina, ka privātais sektors ir būtiska ieinteresētā puse cīņā pret viltošanu.

Tādējādi var secināt, ka programmas īstenošanā tiek ievērota programmas starptautiskā un daudzdisciplīnu dimensija, kā prasīts Regulā (ES) Nr. 331/2014, un ir augsts diversifikācijas līmenis.

Būtiskākie notikumi saistībā ar īstenošanu 2021. gadā

Ar programmu 2021. gadā ir izdevies uzturēt un vēl vairāk stiprināt reģionu spēcīgu starptautisko sadarbību Dienvidaustrumeiropā un Latīņamerikā:

·2021. gadā tika īstenoti vairāki programmas “Perikls” pasākumi, kas bija vērsti uz to, lai sekmētu un uzturētu ciešu sadarbību starp kompetentajām valstu iestādēm Dienvidaustrumeiropā. Tas ietvēra darbinieku apmaiņu, ko organizēja Itālijas Carabinieri Antifalsificazione Monetaria (CCAFM), un konferenci, ko organizēja Bulgārijas prokuratūra, kas izveido un uztur tiesu iestāžu sadarbību ar valstīm Austrumbalkānu un Melnās jūras reģionā, tostarp ar Turciju, Moldovu un Ukrainu. Turklāt Horvātijas Valsts bankas organizētajā konferencē “4th Balkan Network Conference” piedalījās pārstāvji no valsts bankām un reģiona komercbankām un tika atbalstīta agrīna brīdinājuma sistēmas darbība un informācijas apmaiņa starp iesaistītajām valstīm. Visbeidzot, Komisija īstenoja digitālu “Pristina-Tirana” tehnisko apmācību par monētu analīzi un klasifikāciju.

·Spānijas Brigada de Investigación del Banco de España (BIBE) 2021. gadā Montevideo (Urugvaja) organizēja mācību kursu “Training course on money counterfeiting for experts from Latin American countries” (par naudas viltošanu Latīņamerikas valstu ekspertiem), kuros piedalījās 13 Latīņamerikas valstu iestādes, veicinot pasākumus, kas paredzēti, lai aizsargātu euro pret viltošanu Latīņamerikas valstīs, kurās varētu pastāvēt šāds risks. Ar šo pasākumu tika atbalstīta valūtas viltošanas novēršanai paredzēto valstu centrālo biroju (VCB) izveide un darbība iesaistītajās valstīs. Pamatojoties uz iepriekš notikušajām tāda paša veida mācībām, Argentīna izveidoja šādu VCB.

4.Kvantitatīvo un kvalitatīvo rādītāju uzraudzība

Regulas (ES) 2021/840 12. panta 2. punktā noteikts, ka šajā ziņojumā būtu jāņem vērā programmas “Perikls IV” kvantitatīvie un kvalitatīvie rādītāji. Ikgadējie dati par šiem rādītājiem ir šādi:

1.atklāto viltoto euro skaits 2021. gadā (banknotes: 347 000 /monētas: 195 082). Šā rādītāja mērķis ir kontrolēt atklāto viltoto euro (banknotes un monētas) skaitu ± 5 % robežās salīdzinājumā ar vidējo rādītāju 2014.–2020. gadā (671 000/174 112). Lai gan monētu skaits ir tuvu atskaites robežvērtībai (± 5 %, kas atbilst mērķim), viltoto banknošu skaits ir mazāks, nekā gaidīts. To varētu izskaidrot ar ārējiem faktoriem, piemēram, pandēmijas radīto ierobežojumu iespējamo ietekmi uz viltotu banknošu apriti;