Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Invalīdu stāvoklis Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2008.–2009. gadam {SEC(2007)1548} /* COM/2007/0738 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.11.2007 COM(2007) 738 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Invalīdu stāvoklis Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2008.–2009. gadam{SEC(2007)1548} SATURS 1. Ievads 3 2. Invalīdu stāvoklis 3 2.1. Skaitļi un fakti 3 2.2. Ekonomiskās dimensijas pieaugošā nozīme 3 3. ES rīcības plāna invaliditātes jomā 2006.–2007. gadam īstenojums 4 3.1. Kopiena un dalībvalstis rīkojas kopā 4 3.2. Pasākumi ES līmenī 4 3.3. Norises valsts līmenī 7 4. Prioritātes 2008.-2009. gadam 7 4.1. Rīcības integrējošai līdzdalībai, izmantojot pieejamību 7 4.2. Darbības, kas vērstas uz pamattiesību pilnīgas izmantošanas iespēju 9 5. Secinājumi 11 PIELIKUMI 1. IEVADS Invaliditātes problēmām veltītās Komisijas stratēģijas mērķis kopš 2003. gada[1] ir bijis reāli radīt vienlīdzīgas iespējas invalīdiem. Kopīgi 2007. gadā parakstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām[2] (ANO konvenciju), Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis ir apstiprinājušas savu nostāju, ka invaliditāte ir plašs cilvēktiesību jautājums[3] un juridisks jautājums. ES Rīcības plānā invaliditātes jomā ( DAP ) 2003.–2010. gadam ir paredzēti šīs stratēģijas īstenošanas līdzekļi, visos attiecīgajos ES politikas virzienos rodot integrētu pieeju invaliditātes jautājumiem. Turklāt dalībvalstis īsteno Padomes 2003. gada secinājumus, ar ko tās aicinātas invaliditātes jautājumus ļoti aktīvi integrēt attiecīgajās politikas jomās[4]. DAP ir izstrādāts divgadīgos posmos, nosakot politikas prioritātes, un tā ir reakcija uz nepilnībām, ar ko invalīdi saskaras saistībā ar taisnīgumu. Šā paziņojuma mērķis ir šāds: a) analizēt norises invalīdu stāvokļa uzlabošanā; b) ziņot par DAP 2006.–2007. gadam otrajā posmā sasniegto; c) noteikt prioritātes 2008.–2009. gadam, lai izpildītu DAP stratēģiskos mērķus. 2. INVALīDU STāVOKLIS 2.1. Skaitļi un fakti Visjaunāko datu analīze[5] (skat. 1. pielikumu) apstiprina, ka ir cieša saistība starp invaliditāti un novecošanos. Tā arī liecina, ka invalīdi joprojām pārmērīgi ir atstumti no darba tirgus un ka sieviešu – invalīdu stāvoklis ir sliktāks nekā vīriešu – invalīdu stāvoklis. Turklāt cilvēki, kuri nevar mācīties vai kuriem ir intelektuāla invaliditāte, šķiet, ir pat mazāk iesaistīti darbā nekā tie, kuriem ir fiziska invaliditāte. 2.2. Ekonomiskās dimensijas pieaugošā nozīme Invalīdu atstumšana no darba tirgus ir nopietns jautājums vienlīdzīgu iespēju ziņā. Šai problēmai ir arī ekonomiska dimensija. Demogrāfiskās pārmaiņas ir radījušas darbaspēka samazināšanos, un Eiropadome 2006. gada pavasara sanāksmē[6] uzsvēra, ka pēc iespējas labāk ir jāizmanto daudzu no darba tirgus atstumtu cilvēku neizmantotais potenciāls, un noteica, ka invalīdi ir viena no galvenajām prioritārajām grupām. Kopā ar savstarpēju saistību starp novecošanos un invaliditāti tā rada spēcīgu pieejamības pieprasījumu[7]. Pieejamu preču tirgus ekonomiskā nozīme palielinās, un tādās jomās kā, piemēram, IKT tā ir kļuvusi par jauninājumu virzītāju, galvenokārt, ASV un Japānā. ASV tiesību akti paredz piekļuves noteikumus publiskajos līgumos, veicinot tādu publiskā sektorā nodarbinātu darbinieku pielāgošanos, kuri ir invalīdi. Pieejamība var radīt atšķirību tādā ziņā, ka invalīdi aktīvi integrējas darba tirgū vai arī ir atkarīgi no sociālās apgādes. Sociālo pakalpojumu nozare arī aug, un tiek izveidotas jaunas darba vietas, lai apmierinātu pieprasījumu, ko rada iedzīvotāju novecošanās. Vairāk nekā 8 miljoni cilvēku 2004. gadā bija nodarbināti invalīdiem paredzēto pakalpojumu nozarē, un gada apgrozījums ES 27 bija 68 miljardi euro[8], un sagaidāms, ka šie rādītāji palielināsies[9]. 3. ES RīCīBAS PLāNA INVALIDITāTES JOMā 2006.–2007. GADAM īSTENOJUMS 3.1. Kopiena un dalībvalstis rīkojas kopā Vienotajai Eiropas pieejai invaliditātes jomā ir bijusi nozīmīga ietekme uz ANO konvencijas būtību, kurā invaliditāte atzīta kā jēdziens, kas attīstās, tādējādi atspoguļojot Eiropas sociālo modeli attiecībā uz invaliditāti. Turklāt ANO konvencijas pamatā ir galvenie ES pieejas elementi, kuros apvienotas nediskriminēšana, vienlīdzīgas iespējas un aktīva iesaistīšana. Invaliditātes jautājumiem veltītajā neoficiālajā darba sanāksmē, kas notika 2007. gada jūnijā, dalībvalstis un Komisija vienojās, ka kopā ar pilsoņu sabiedrību izstrādās skaidru un saskaņotu pieeju ANO konvencijas īstenošanai. Sanāksmē apstiprināja, ka ES augsta līmeņa [darba] grupai invaliditātes jautājumos jānosaka kopējās problēmas un to risinājumi un turpmākajās darba sanāksmēs jāsniedz ziņojums par paveikto. 3.2. Pasākumi ES līmenī Galvenā uzmanība Rīcības plānā invaliditātes jomā ( DAP ) 2006.–2007. gadam ir pievērsta četrām jomām, lai veicinātu neatkarīgu dzīvi, un tās ir šādas: (ekonomiskās) aktivitātes veicināšana, kvalitatīvi atbalsta un aprūpes pakalpojumi, pieejamība plaša patēriņa precēm un pakalpojumiem un ES analītiskās kapacitātes palielināšana[10]. - Aktivitātes veicināšana Tam, ka invalīdu iesaistīšanās nodarbinātībā ir nepietiekama, var būt gan ar diskrimināciju saistīti, gan ar to nesaistīti iemesli. Tādējādi ir vajadzīgs instrumentu apvienojums, lai cīnītos pret diskrimināciju, sniegtu aktīvu atbalstu un likvidētu pieejamības barjeras. Direktīva, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju[11], ir transponēta visu dalībvalstu tiesību aktos, un ziņojumu par tās piemērošanu sagatavos līdz 2008. gada sākumam. Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumā par invaliditātes jēdzienu[12] ir uzsvērts, ka direktīvas piemērošanā ir atšķirības starp slimību un invaliditāti. Vēl nav pieņemts nolēmums attiecībā uz jautājumu par diskrimināciju pret personu, kam ir saistība ar invalīdu un kura aprūpē invalīdu[13]. Komisija drīz pabeigs priekšlikumu jaunai regulai par grupālo atbrīvojumu valsts atbalsta jomā[14], ar kuru vienkāršos noteikumus par nodarbinātības un mācību atbalstu invalīdiem un dažas atbalsta shēmas neiekļaus iepriekšējā paziņojumā Komisijai. Kohēzijas politikai ir būtiska nozīme, atbalstot invalīdu nodarbinātību un sociālo integrāciju, kā arī piekļuvi, izmantojot darbības programmas, kuras ir izstrādātas un īstenotas dalībvalstu, reģionu līmenī un plašākā partnerībā ar Komisiju un kuras ir finansējis Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Eiropas Sociālais fonds (ESF). Vispārējā regulā 2007.–2013. gadam paredzēts, ka „pieejamība invalīdiem ir viens no kritērijiem, kas jāievēro, nosakot no fondiem līdzfinansējamas darbības, un kas jāņem vērā dažādajos īstenošanas posmos”[15]. - Piekļuve kvalitatīvai aprūpei un atbalsta pakalpojumiem Augsta līmeņa [darba] grupa invaliditātes jautājumos ( D-HLG )[16] ir izdevusi dokumentu par nostāju invaliditātes jautājumu integrācijā saskaņā ar racionalizēto, atklāto koordinācijas metodi (AKM) sociālās integrācijas, sociālās aizsardzības un ilgtermiņa aprūpes jomā. Tajā aplūkota paraugprakse un sniegti ieteikumi skaidrai pieejai, izmantojot pastiprinātu integrāciju valsts līmenī. Patlaban izpētes priekšmets ir īpašais diskriminācijas apdraudējums, ar ko invalīdi saskaras, lielā mērā atrodoties atkarības situācijā vai pastāvot sarežģītām vajadzībām[17]. D-HLG ir saskaņojusi praktisku ES līmeņa programmu vispārējas intereses sociālo pakalpojumu ( SSGI )[18] jomā, kura ir paredzēta invalīdiem un kuras pamatā ir cilvēktiesības un visaptverošā kvalitātes vadība. Sistēmā ir sniegts skaidrojums par to, kas ir šo pakalpojumu kvalitāte, un raksturotas vispārīgas iezīmes un atbilstīgi kritēriji. Sistēmā ir uzsvērta to daudzveidība un īpatnības, un nepieciešamība pēc kvalitātes rādītājiem. Eiropas sociālās aizsardzības komiteja pārbaudīs šo ierosmi, kas tiks ņemta vērā jaunajā Eiropas stratēģijā SSGI kvalitātes jomā. Kopienas atbalstīti pakalpojumi ( CBS ), nevis institucionālisms, sniedz labākas iespējas neatkarīgai dzīvei[19]. Par CBS (aprūpes, veselības [aprūpes] un atbalsta) izmaksām veiktā pētījuma rezultāti[20], kas sagaidāmi 2007. gada beigās, tiks iekļauti dialogā ar Eiropadomi[21] par deinstitucionalizāciju bērnu – invalīdu [aprūpē]. - Preču un pakalpojumu pieejamība [Eiropas Parlamenta un Padomes] 2006. gada Regula par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu[22], ir pirmais Eiropas [Savienības] tiesību akts, kas paredz, ka invalīdu stāvoklis ir vienlīdzīgs ar citu personu stāvokli. Tā uzliek saistības lidostām sniegt palīdzību un bez [papildu] maksas, nodrošināt atbilstīgas ērtības un pieejamību. Noteikumi par līdzīgām saistībām ir pieņemti starptautiskās dzelzceļa satiksmes nozarē. Saskaņā ar paziņojumu „E – pieejamība”[23] ir veicināta pieejamība informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT). Ir izdots standartizācijas pilnvarojums, lai pilnveidotu Eiropas [līmeņa] pieejamības prasības attiecībā uz preču un pakalpojumu publisko iepirkumu ICT jomā, tādējādi risinot atbilstības novērtēšanas jautājumu. Pētījumā par dalībvalstu tiesību aktiem attiecībā uz pieejamību elektronisko sakaru jomā ir norādīts uz to, ka jāpastiprina noteikumi Eiropas līmeņa pieejamības jomā[24]. Ievērojami ieguldījumi ir izdarīti pieejamu IKT un atbalstošu tehnoloģiju pētniecībā un attīstībā[25]. [Turklāt], atbalstot lietotājus un IKT nozari, dialogā ar ASV iestādēm galvenā uzmanība ir pievērsta standartiem un globālo tirgu priekšrocībām attiecībā uz pieejamību. Komisija līdzdarbojas par pieejamības jautājumiem atbildīgajā ASV komisijā, lai pārskatītu ASV Likuma par rehabilitāciju 508. sadaļas standartus. Ir notikusi arī informācijas apmaiņa par apbūvētas vides pieejamības standartu izmantošanu. Komisija ir atbalstījusi vairākus izmēģinājumprojektus un pētījumus apbūvētas vides pieejamības jomā. Rezultātā ir izstrādāta valsts pārvaldes rokasgrāmata, lai publiskajā iepirkumā ņemtu vērā pieejamību ēkām, mācību materiāli par piekļuvi profesionāļiem, un izveidots Eiropas tīkls pieejama tūrisma jomā[26]. - ES analītiskās kapacitātes palielināšana Labāk informētas un mērķtiecīgākas politikas veidošanā ir jābūt vēl vairāk datiem par invalīdu stāvokli. Eurostat ir pastiprinājis centienus Eiropas statistikas sistēmā, lai sīkāk izstrādātu Kopienas statistiku attiecībā uz invalīdiem. Ziņojums par Komisijas darbību, pilnveidojot invaliditātes statistiku, sniegts 3. pielikumā. - Citi attiecīgi jaunumi Programmā „PROGRESS” 2007. – 2013. gadam[27], kuru pieņēma 2006. gadā, ir paredzēts atbalsts invaliditātei veltītās stratēģijas īstenošanā, cita starpā, līdzfinansējot[28], redzamāko Eiropas invalīdu organizāciju kārtējās izmaksas. Turklāt diskriminācija, ieskaitot invaliditātes dēļ, ir bijusi uzmanības centrā ES un valsts ierosmēs 2007. gadā – Eiropas gadā par vienlīdzīgām iespējām visiem. Sīka informācija par DAP īstenošanu 2006. – 2007. gadā sniegta 4. pielikumā. 3.3. Norises valsts līmenī Lielākā daļa dalībvalstu uzskata, ka invalīdi kā sociālā grupa ir visnelabvēlīgākajā stāvoklī. Tās ir izstrādājušas pasākumus un programmas, atspoguļojot ES prioritātes[29], lai uzlabotu invalīdu nodarbinātības iespējas atvērtā darba tirgū. Konstruktīvu pasākumu skaits palielinās, taču tie nav pietiekami saistīti ar plašākām nodarbinātības stratēģijām, kas atspoguļotas nacionālajās reformu programmās. Dalībvalstis arī ziņo par to, ka ir uzlabojušies tiesību akti saistībā ar invaliditātes jautājumiem, ir izstrādātas mācību un rehabilitācijas programmas, ir veikti mērķtiecīgi pasākumi pieejamības barjeru atcelšanā, ieskaitot pasākumus neatkarīgai dzīvei, izmantojot aprūpi, ko nodrošina pašvaldība, un mājas aprūpi, ir pilnveidoti invalīdu papildaprīkojums un sistēmas, kas nodrošina, ka invalīdiem faktiski būtu pieejama tiesību aizsardzība. Lai veicinātu invalīdu iespēju vienlīdzību, vairākas dalībvalstis ir noteikušas pienākumus valsts struktūrām. Ziņojums par dalībvalstu pasākumiem sniegts 5. pielikumā. 4. PRIORITāTES 2008.-2009. GADAM Analizējot norises attiecībā uz invalīdu stāvokli un apspriežoties[30] ar invalīdu pārstāvjiem, dalībvalstis un citas ieinteresētās personas ir noteikušas, ka pieejamība ir prioritāte, īstenojot aktīvu integrāciju un piekļuvi tiesību izmantošanai. Pieejamas preces un pakalpojumi un infrastruktūra ir būtiski, lai stiprinātu nediskriminējošus un integrējošus līdzdalības veidus daudzos ikdienas dzīves aspektos sabiedrībā, kura noveco, vienlaikus likvidējot [piekļuves] šķēršļus izglītībai un darba tirgum. Pieejamība ir arī ANO konvencijas pamatā[31] un tā dod iespēju vīriešu un sieviešu invalīdu neviendabīgās vajadzības risināt integrēti. Lai panāktu pieejamību, jāvairās no barjerām, kuras aizkavē invalīdus, īstenojot neizmantotās iespējas un pilnīgu līdzdalību un piemērojot vienlīdzīgus noteikumus, un šīs barjeras ir jālikvidē. Integrētā pieeja „Mērķis visiem” visās politikas jomās jāapvieno ar īpašiem atbalsta risinājumiem un instrumentiem tā, lai vērstos pret sistēmiskiem diskriminācijas veidiem. ES sabiedriskās domas apsekojumā[32], kam bija zināma loma Eiropas gadā par vienlīdzīgām iespējām visiem, 91 % respondentu piekrita tam, ka vairāk uzmanības jāvelta invalīdu fizisko šķēršļu likvidēšanai, iespējams, apsverot iedzīvotāju novecošanās [radītās] vajadzības. Šajā ziņā ir sagaidāma kohēzijas politikas īstenošana, lai atbalstītu invaliditātes saimnieciskos aspektus, ieskaitot pieejamību. 4.1. Rīcības integrējošai līdzdalībai, izmantojot pieejamību - Darba tirgus pieejamības veicināšana Lai palielinātu invalīdu nodarbinātības līmeni, ir nepieciešama visaptveroša pieeja, izmantojot elastīgas nodarbinātības shēmas, atbalstītu nodarbinātību, aktīvu integrāciju un konstruktīvus pasākumus, ar ko, savstarpēji kombinējot, papildina spēkā esošos Eiropas [Savienības] tiesību aktus. Tāpēc Komisija analizēs paraugprakses modeļus attiecībā uz invalīdu atbilstīgu iekārtošanu darba vietā. Atbilstīgi savam Paziņojumam par elastīgumu un sociālo drošību[33] Komisija noskaidros, kādas ir invalīdu iespējas saskaņā ar darba tirgus pastiprināta elastīguma un sociālās drošības vispārējo programmu, kura apvienota ar nodarbinātības drošības palielināšanu un saglabāšanu. Raksturīgi elastīguma un sociālās drošības īstenošanas modeļi ir elastīgas un uzticamas līgumiskās attiecības, nepilns darba laiks un darbs uz noteiktu laiku, aktīvas darba tirgus politikas virzieni, visaptverošas mūžizglītības stratēģijas un modernas sociālās aizsardzības shēmas, kuras paredz atbilstīgu ienākumu atbalstu bezdarba laikā. Darba vietas saglabāšanas shēmas novērš pāragru darba tirgus pamešanu, un tiks pārbaudīti [darbības] virzieni attiecībā uz finansiālās kompensācijas reformu, kas paredz ienākumu aizstāšanu (invaliditātes pabalsti). To risinās, izmantojot ekspertu apmaiņas, un paraugpraksi noteiks, izmantojot tematisku profesionālapskati, kā arī D-HLG un Eiropas nodarbinātības komitejas ( EMCO ) kopīgus ieguldījumus. Atbalstīta nodarbinātība paredz personīgu palīdzību un darba vietas adaptāciju, ņemot vērā invalīdu vajadzības atvērtā darba tirgū, taču tā vēl nav sasniegusi pilnu potenciālu. Lai atbilstu darba tirgus vajadzībām, vairāk uzmanības jāpievērš uzņēmumu vajadzībām. Komisija veicinās to, ka nodarbinātības pakalpojumu sniedzēji, plānojot profesionālo apmācību un rehabilitācijas pakalpojumus, [savu darbību] saskaņos ar darba devējiem. Lai uzlabotu nodarbinātības pakalpojumu pieejamību invalīdiem, Komisija sadarbosies ar Eiropas Valsts nodarbinātības dienestu vadītāju tīklu[34]. Tā izdos apspriežu dokumentu, kurā būs iekļauti attiecīgi paraugprakses modeļi, kas atspoguļos Eiropas nodarbinātības stratēģijas pamatnostādnes, un ierosinājumi, kā palīdzēt jauniešiem – invalīdiem pēc mācību iestādes beigšanas pāriet uz darba tirgu[35]. Šo dokumentu iesniegs D-HLG kā arī EMCO , lai turpmāk pastiprinātu invaliditātes jautājumu integrāciju valsts reformu programmās un veicinātu valstisku mērķu sasniegšanu[36]. Komisija arī turpmāk veicinās atbalstītu nodarbinātību saskaņā ar vienkāršotajiem noteikumiem valsts atbalsta jomā un sekmēs no darba tirgus tālāk esošo cilvēku, tostarp invalīdu, aktīvas integrācijas politiku, nodrošinot atbilstīgu ienākumu atbalstu un piekļuvi kvalitatīviem sociālajiem pakalpojumiem[37]. - Veicinot pieejamību precēm, pakalpojumiem un infrastruktūrām Labāka pieejamība plaša patēriņa precēm, pakalpojumiem un infrastruktūrām dod iespēju invalīdiem rīkoties kā patērētājiem. Eiropas tirgum pieejamības jomā ir vajadzīgi skaidri noteikumi, kas regulē attiecīgās nozares. Personām, kuras dažādās nozarēs ir iesaistītas plānošanā, attīstībā un ražošanā, ir vajadzīga atbilstīga lietpratība pieejamības jomā. Instrumenti, kas paredzēti pieejamības nodrošināšanai, jāpiemēro šo nozaru atsevišķajiem attīstības cikliem. Komisija pilnveido likumdošanas aktus, kuri skar pieejamību transporta un IKT nozarē. Pamatojoties uz jaunākajiem Eiropas [Savienības] tiesību aktiem par gaisa transportu[38] un regulu par starptautisko dzelzceļa satiksmes nozari, kuros paredzētas invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesības, Komisija plāno ierosināt tiesību aktus jūras transporta un vietējās un starptautiskās autobusu satiksmes jomā. Attiecībā uz IKT Komisija plāno pastiprināt noteikumus par pieejamību, pārskatot vienošanos par elektroniskās saziņas jautājumu kopumu[39], ieskaitot tādās jomās kā, piemēram, pakalpojumi ārkārtējos gadījumos un teksta paziņojumi. Izpildot 2005. gada paziņojumā par E – pieejamību paredzētās saistības, Komisija ir novērtējusi sasniegto un savā paziņojumā par E – integrāciju[40] ir sniegusi jaunus priekšlikumus. Jo īpaši Komisija 2008. gadā izstrādās horizontālu pieeju tiesību aktiem par pieejamu informācijas sabiedrību, lai garantētu vienlīdzīgas tiesības un efektīvu iekšējo tirgu. Pētniecības un attīstības pasākumiem attiecībā uz pieejamām IKT ir piešķirts budžets vairāk nekā 100 miljonus euro[41] apmērā. Šajā jomā veicinot konkurenci nozaru starpā, vēl vairāk attīstīsies Eiropas tirgus pieejamības jomā, tādējādi nokļūstot labākā stāvoklī pasaules tirgū. Savienojamus un konkurētspējīgus risinājumus veicina, pilnveidojot un izmantojot pieejamības standartus, piemēram, publiskā iepirkuma jomā, tādējādi ievērojot lietotāju funkcionālās prasības, kā arī savstarpējas izmantojamības jautājumus, kas dod iespēju rast novatoriskus risinājumus. Apbūvētas vides pieejamība veicina būvniecības tirgus noturību. Lai paātrinātu to, ka publiskās ēkas ir pieejamas visiem, Komisija sagatavos pilnvarojumu Eiropas standartizācijas organizācijām, lai tās izstrādātu jo īpaši publiskā iepirkuma jomā piemērojamus noteikumus attiecībā uz pieejamību. - Komisijas analītiskās kapacitātes nostiprināšana, lai atbalstītu pieejamību Lai noteiktu invalīdu integrācijas jomā panākto virzību un izpildītu ANO konvencijā paredzētos pārraudzības noteikumus[42], datiem par invaliditāti un invalīdu līdzdalību jābūt ticamākiem un vēl vairāk salīdzināmiem. Jauno invaliditātes un sociālās integrācijas moduli, kas aprakstīts 3. pielikumā, var izmantot kā brīvu pastāvīgu moduli. Lai sniegtu zinātnisku pamatojumu un atbalstu, konstatējot faktus un izplatot pierādījumus un ieteikumus saistībā ar DAP , tiks izveidots Eiropas akadēmiskais tīkls, kurā darbosies eksperti invaliditātes jomā. 4.2. Darbības, kas vērstas uz pamattiesību pilnīgas izmantošanas iespēju - ANO konvencijas īstenošanas veicināšana Pamatojoties uz to, ka 2007. gada martā veiksmīgi tika pieņemts Padomes Lēmums par ANO konvencijas parakstīšanu, ES ministri, kuri ir atbildīgi par invaliditātes jautājumiem, jūnijā tiekoties Berlīnē, vienojās, ka dalībvalstīm tas nekavējoties jāratificē. Komisija 2008. gada sākumā ierosinās Padomes Lēmumu, lai dotu iespēju Eiropas Kopienai pievienoties ANO konvencijai. Sagatavojot lēmuma projektu, Komisija pārbaudīs Kopienas tiesību aktus, lai noteiktu Kopienas kompetenču jomu un novērtētu nepieciešamību grozīt Eiropas [Savienības] sekundāros tiesību aktus vai pielāgot attiecīgus politikas virzienus. Šajā pārskatīšanā arī ņems vērā [iespējamo] ietekmi uz Eiropas iestādēm. D-HLG regulāri sniegs ziņojumus par sasniegto, īstenojot ANO konvenciju. Ņemot vērā spēcīgo konverģenci starp Eiropas pieeju invaliditātei un ANO konvenciju, DAP veicinās tās praktisku īstenošanu Eiropas līmenī, vienlaikus papildinot valsts līmeņa pasākumus. ANO konvencijas īstenošanu īpaši veicinās darbības nodarbinātības, sociālo pakalpojumu, neatkarīgas dzīves, pieejamības un atbalsta attīstības jomā. Komisija uzmanību pievērsīs tiem noteikumiem, kuros pieprasa dzimumu integrācijas jautājumus apvienot ar pasākumiem saistībā ar jutīgiem dzimumu jautājumiem. Pieejamības jomā Komisija ir saistīta ar ANO pasaules līmeņa ierosmi attiecībā uz integrējošām IKT, kuru mērķis ir veicināt to, lai tiktu īstenoti noteikumi par pieejamību. Komisija turpinās sadarboties ar Eiropas NVO saskaņā ar saistībām[43], kuras noteiktas ANO konvencijā, lai apspriestos ar invalīdu organizāciju pārstāvjiem un iesaistītu tās, kā arī aicinās ANO konvencijas komitejas[44] ES locekļus pievienoties D-HLG . Lai efektīvi īstenotu ANO konvenciju, turklāt ir jārīkojas reģionālajām un pašvaldību iestādēm. Izmantojot attīstības un mācību modeļus, Komisija atbalstīs šo procesu, lai padziļinātu izpratni un veicinātu tiesību aktu interpretāciju, ņemot vērā minēto ANO konvenciju. Jaunais Eiropas apsekojuma modulis attiecībā uz invaliditāti un sociālo integrāciju ( ESDIM ), kurš paredzēts, lai noteiktu invaliditātes, integrējošas līdzdalības un vides faktorus, veicinās to, ka tiek pārraudzīti panākumi ceļā uz ANO konvencijas mērķu izpildi. - Pilnveidojot Kopienas likumdošanas aktus cīņā pret diskrimināciju Komisija plāno 2008. gadā sagatavot priekšlikumu direktīvai[45], lai pilnveidotu pašreizējo ES tiesisko regulējumu saskaņā ar EK līguma 13. pantu par cīņu pret diskrimināciju, arī invaliditātes dēļ, un nodrošinātu aizsardzību pret to ne tikai darba tirgū, bet arī citās jomās. Šāda ierosme skar indivīda tiesības, un tā arī veicinās pieejamas vides nodrošināšanu. Pamatojoties uz informāciju, kas gūtu pašreizējā tiesiskā regulējuma izpētes ceļā, patlaban tiek sagatavots ietekmes novērtējums[46]. Veicot ietekmes novērtējumu, notika dažādas apspriedes, ieskaitot publisku anketu tiešsaistē un apspriešanos ar NVO un uzņēmumiem. 5. SECINāJUMI Šajā paziņojumā ir atspoguļotas Eiropas saistības, lai nodrošinātu to, ka invalīdiem ir iespējams izmantot savas tiesības. Tajā invalīdus uzskata par pilsoņiem un aktīviem sociāli ekonomiskās dzīves dalībniekiem, kuri veicina noturīgas un tādas Eiropas izveidi, kura ir spējīga savienoties un sniedz visiem vienlīdzīgas iespējas. Visu šajā paziņojumā minēto darbību mērķis ir apmierināt invalīdu individuālās un atšķirīgās vajadzības. Sekmes, kas vērojamas galvenajās politikas jomās, prasa līdz ar norisēm dalībvalstīs maksimāli pastiprināt sinerģijas un papildu pasākumus. Ministru uzņemtās saistības, lai risinātu kopējos uzdevumus un rastu risinājumus, īstenojot ANO konvenciju, paver ceļu mērķiem, kuri ir savienojami ar valstu mērķiem un salīdzināmi, tādējādi atspoguļojot ANO konvencijā izvirzītos mērķus, kā arī Komisijas un dalībvalstu virzību ceļā uz minēto mērķu izpildi. Tāpēc izšķirīga ir sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm, iesaistot invalīdus un citas ieinteresētās personas. Par invaliditātes jautājumiem atbildīgo ministru jaunā ikgadējā sanāksme būs solis uz priekšu invaliditātei veltītajā Eiropas stratēģijā. [1] COM (2003) 650. [2] http://www.un.org/esa/socdev/enable/. [3] Civiltiesības, politiskas tiesības, ekonomiskās tiesības un vides tiesības. [4] Padomes secinājumi par Eiropas Invalīdu gadā izvirzīto mērķu izpildi, 15512/03. [5] „ Men and women with disabilities in the EU ”, Applica , CESEP and Alphametrics , 2007. [6] 34. secinājums. [7] http://ec.europa.eu/employment_social/social_situation/studies_en.htm. [8] Saskaņā ar Eiropas pakalpojumu sniedzēju invalīdiem asociācijas datiem. [9] ESAO, 4.4.2007., 26. dokuments par veselību, http://www.oecd.org/dataoecd/13/8/38343783.pdf. [10] COM (2005) 604, 28.11.2005. [11] Direktīva 2000/78/EK, 27.11.2000. [12] Lieta C-13/05 Chacon-Navas pret Eurest CSA . [13] Lieta C-303/06 Coleman pret Attridge Law . [14] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm. [15] Padomes Regulas 1083/2006/EK 16. pants. [16] http://ec.europa.eu/employment_social/index/hlg_esf_nsrf_en.pdf. [17] Uzaicinājums uz konkursu VT/2006/014, galīgais ziņojums 2008. [18] Sīkāka informācija par SSGI :http://ec.europa.eu/employment_social/social_protection/questionnaire_en.htm. [19] Pētījums „ Included in Society ” (Iekļauts sabiedrībā), http://ec.europa.eu/employment_social/index/socinc_en.pdf. [20] Uzaicinājums uz konkursu VT/2006/021, galīgais ziņojums 2007. [21] Komiteja invaliditātes jautājumos ( CDPRR ). [22] Regula (EK) Nr. 1107/2006, 5.7.2006. [23] COM(2005) 425, galīgā redakcija, 13.09.2005. [24] INCOM Iekļaujošas Komunikācijas INCOM grupas ziņojums. [25] Sestajā ES pētniecības pamatprogrammā – vairāk nekā 60 miljoni euro. [26] COM (2005) 604 I pielikums. [27] Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1672/2006/EK, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu – Progress. [28] 2007. gadā – vairāk nekā 1,2 miljoni euro. [29] Nacionālie ziņojumi par stratēģijām sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā 2007. gadā un dalībvalstu ziņojumi par nodarbinātību 2006. gada nacionālajās reformu programmās. [30] 2007. gada februāra un jūnija D-HLG sanāksmes. [31] 3. pants par vispārīgiem principiem un 9. pants par pieejamību. [32] Diskriminācija Eiropas Savienībā – http://ec.europa.eu/employment_social/eyeq/uploaded_files/documents/Eurobarometer_report_en_2007.pdf. [33] COM (2007) 359, 2007. gada 27. jūnijs. [34] Izveidots 2007. gadā. Skat. http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/pub_empl_services_en.htm . [35] http://ec.europa.eu/employment_social/news/2007/sep/com498_en.pdf . [36] Jo īpaši, pamatojoties uz Eiropas nodarbinātības stratēģijas 19. pamatnostādni. [37] COM (2006) 44, galīgā redakcija, 8.2.2006. [38] Regula (EK) Nr. 1107/2006, 2006. gada 5. jūlijs, OV L 204, 26.7.2006. [39] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/roadmap/index_en.htm. [40] COM (2007) 694, Eiropas i2010 iniciatīva par e-integrāciju „Iesaistīties informācijas sabiedrībā.” [41] Septītā [pētniecības] pamatprogramma, IKT un novecošanās, un IKT, kuras ir pieejamas un integrējošas. Skat. http://cordis.europa.eu/fp7/ict/programme/challenge7_en.html .Konkurētspējīga un novatoriska programma, IKT pieejamībai, novecošanās un sociālās integrācijas jomai. Skat. http://ec.europa.eu/information_society/activities/ict_psp/library/ref_docs/docs/cip_ictpsp_wp.pdf . [42] 31. pants. [43] 4.3. pants. [44] 34. pants. [45] http://ec.europa.eu/atwork/programmes/docs/clwp2008_en.pdf. [46] http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/pdf/pubst/stud/mapstrand1_en.pdf.