EIROPAS KOMISIJA Briselē, 5.10.2018 COM(2018) 668 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (ES Kokmateriālu regula)



Divgadu ziņojums par periodu no 2015. gada marta līdz 2017. gada februārim





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (ES Kokmateriālu regula)



Divgadu ziņojums par periodu no 2015. gada marta līdz 2017. gada februārim 1. 2.Ievads 2010. gadā Eiropas Savienība (ES) pieņēma Regulu (ES) Nr. 995/2010 (ES Kokmateriālu regula, turpmāk – ESKR). Tajā noteikti pienākumi tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus, īstenojot ES rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT). Šis rīcības plāns ir ES politikas instruments cīņā pret nelikumīgu mežizstrādi visā pasaulē. Vēl kāds būtisks FLEGT rīcības plāna elements ir brīvprātīgie partnerattiecību nolīgumi (BPN), kas ir juridiski saistoši tirdzniecības nolīgumi starp ES un kokmateriālus ražojošām valstīm ārpus ES, kuru mērķis ir uzlabot mežu pārvaldību un tiesību aizsardzību, kā arī nodrošināt, ka uz ES tiek eksportēti tikai verificēti kokmateriāli un koka izstrādājumi. FLEGT licencēti kokmateriāli tiek uzskatīti par atbilstošiem saskaņā ar ESKR. Tādējādi ESKR ir svarīgs rīks problēmas risināšanā no pieprasījuma puses, kā arī tas papildina un veicina FLEGT BPN, kuri risina problēmas piegādātāju pusē. Kokmateriālu tirdzniecībai ir būtiska loma ES. Saskaņā ar Eurostat laikā no 2006. līdz 2016. gadam ES tirgū tika laisti vairāk nekā 2 miljardi tonnu kokmateriālu un koka izstrādājumu (kuru vērtība pārsniedz 1 triljonu EUR). Vairāk nekā 25% šo kokmateriālu tika importēti no valstīm ārpus ES, un daļa no atlikušajiem iekšējās ES tirdzniecības apjomiem varētu būt kokmateriāli vai koka izstrādājumi, kas sākotnēji tika importēti ES. Vērtējot bruto pievienoto vērtību, ES kokmateriālu rūpniecības nozaru vērtība 2014. gadā sasniedza 107 miljardus EUR, un tajās tika nodarbināti 3,3 miljoni cilvēku (attiecīgi 6,2 % un 11 % no kopējās ražošanas) . ESKR stājās spēkā Eiropas Savienībā 2013. gada martā. Tā attiecas uz Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ), un tādēļ ir piemērojama Islandē, Lihtenšteinā un Norvēģijā. ESKR stājās spēkā EEZ 2015. gada 1. maijā. ESKR piemērošanu šajās valstīs uzrauga Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) Uzraudzības iestāde (ESA). ESKR 20. panta 2. punktā noteikts, ka Komisija sagatavo ziņojumu, pamatojoties uz informāciju, ko savos divgadu ziņojumos paziņojušas dalībvalstis, un tad iesniedz šo ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei katru otro gadu. Šajā ziņojumā sniegta visu 28 dalībvalstu un Norvēģijas – saskaņā ar vienošanos ar ESA – ziņojumu analīze par ESKR īstenošanu, un tas attiecas uz laikposmu no 2015. gada marta līdz 2017. gada februārim. Tajā detalizēti aprakstīts, kā ESKR tiek īstenota visā ES un EEZ, kā arī sniegti secinājumi un turpmākie pasākumi. Šajā ziņojumā apskatīts arī tas, kā veicies ar FLEGT brīvprātīgajiem partnerattiecību nolīgumiem un kāda bijusi to ietekme uz nelikumīgi iegūtu kokmateriālu un koka izstrādājumu sastopamības samazināšanu iekšējā tirgū. ANO Vides programmas Pasaules dabas saglabāšanas monitoringa centrs (UNEP WCMC) ir Komisijai sagatavojis sīkāku analīzi par valstu ziņojumiem. Tajā atrodama sīkāka informācija, un šī analīze ir pieejama Komisijas tīmekļa vietnē . 3.Vispārīga informācija ESKR ir daļa no FLEGT rīcības plānā ierosināta plaša pasākumu kompleksa, kas ir ES visaptveroša atbilde uz izplatīto nelikumīgas mežistrādes problēmu un tās postošo ietekmi uz mežiem. FLEGT rīcības plāns tika pieņemts 2003. gadā, un tajā ir izklāstīti procesi un pasākumi, ar ko i) risina nelikumīgas mežizstrādes un saistītās tirdzniecības problēmu un ii) nodrošina ES ievesto likumīgo kokmateriālu likumību. Būtisks FLEGT rīcības plāna elements ir brīvprātīgie partnerattiecību nolīgumi, ko parakstījusi ES un kokmateriālus ražojošas valstis, kas nav ES sastāvā. Tā kā FLEGT rīcības plānā tika atzīta iespēja izstrādāt jaunus tiesību aktus, lai pārvarētu ierobežojumus, ko uzliek divpusēja piegādes pieeja, Komisija 2008. gadā iesniedza tiesību akta priekšlikumu. Tā rezultātā 2010. gadā tika pieņemta ESKR. ESKR nosaka trīs galvenos pienākumus: 1)tā aizliedz laist tirgū nelikumīgi iegūtus kokmateriālus (t. i., kokmateriālus, kas iegūti, pārkāpjot iegūšanas valstī piemērojamos tiesību aktus) vai koka izstrādājumus, kas ražoti no šādiem kokmateriāliem; 2)tajā noteikts, ka tirgus dalībniekiem, kas pirmo reizi ES tirgū laiž kokmateriālu un koka izstrādājumus, jāveic likumības pārbaude, t. i., jāveic riska pārvaldības pasākumi, lai nodrošinātu, ka ES tirgū tiek laisti tikai likumīgi iegūti kokmateriāli (kokmateriāli, kas iegūti saskaņā ar iegūšanas valstī piemērojamajiem tiesību aktiem) vai no šādiem kokmateriāliem ražoti koka produkti;

3)tajā noteikts, ka jau ES tirgū laistu kokmateriālu un koka izstrādājumu tirgotājiem jāreģistrē piegādātāju un klientu dati (“izsekojamības pienākums”). ESKR ir pirmais juridiskais instruments Eiropas Savienības līmenī, kuš paredz obligātu likumības pārbaudi, kas ir būtisks princips uzņēmumu ilgtspējīgai atbildībai saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem (UNGP). Saskaņā ar 20. panta 3. punktu Komisija sagatavoja pirmo pārskatu par ESKR darbību un rezultativitāti regulas īstenošanas pirmajos divos gados. Tas bija izvērtējums, kas tika veikts saskaņā ar ES pamatnostādnēm par labāku regulējumu. Izvērtējuma pamatā bija dalībvalstu ziņojumi par laiku no 2013. gada marta līdz 2015. gada februārim, kā arī līdz tam brīdim gūtā pieredze ESKR piemērošanā. Komisija savu ziņojumu publicēja 2016. gada 18. februārī. Lai gan minētais laikposms nebija pietiekams, lai pilnībā novērtētu ESKR darbību un rezultativitāti, it īpaši tādēļ, ka obligātā likumības pārbaude bija samērā jauna prasība, ziņojumā tika secināts, ka ESKR īstenošana un izpilde pirmajos divos gados ir notikusi lēni un nevienmērīgi un ir nepilnīga. Izvērtējuma veikšanas laikā ESKR noteiktos pienākumus bija izpildījusi tikai daļa dalībvalstu. Tika konstatēts, ka tirgus dalībnieki pakāpeniski pilda likumības pārbaudes pienākumu un ka ES uzņēmumi un klienti vairāk apzinājās nelikumīgas mežizstrādes problēmu. Tomēr nevienmērīga īstenošana un fragmentāra izpilde pirmo divu piemērošanas gadu laikā nepalīdzēja nodrošināt vienlīdzīgas iespējas. Gan dalībvalstīm, gan privātajam sektoram vajadzēja pielikt lielākas pūles, lai nodrošinātu regulas sekmīgu un efektīvu piemērošanu. Šie rezultāti tika izmantoti, lai turpinātu uzlabot ESKR īstenošanu un piemērošanu, proti, i) tika veicināta dalībvalstu un Komisijas sadarbība un FLEGT un ESKR ekspertu grupas sanāksmēs notika dalīšanās ar informāciju; ii) tika izstrādāti jauni vadlīniju dokumenti vai atjaunināti esošie; un iii) reizi divos mēnešos tika publicētas informatīvās piezīmes par ESKR jautājumiem. 4.ESKR ziņojumi Saskaņā ar 20. panta 1. punktu dalībvalstis un EEZ/EBTA valstis (turpmāk “valstis”) katru otro gadu līdz 30. aprīlim (pēc 2013. gada 3. marta) iesniedz Komisijai ziņojumu par ESKR piemērošanu iepriekšējos divos gados. Šie ziņojumi ir būtisks rīks, kas palīdz uzraudzīt ESKR īstenošanu, konstatēt izmaiņas vai grūtības un iespējamos risinājumus, kā arī apmainīties ar informāciju starp valstīm un citām ieinteresētajām personām. 5.Īstenošana – pašreizējais stāvoklis 5.1Kompetento iestāžu izraudzīšanās Saskaņā ar 7. panta 1. punktu valstīm ir jāizraugās viena vai vairākas kompetentās iestādes, kas atbild par regulāru pārbaužu veikšanu, kā tirgus dalībnieki ievēro ESKR, kā norādīts 4. pantā (aizliegums laist ES tirgū nelikumīgi iegūtus kokmateriālus vai koka izstrādājumus, kas ražoti no šādiem kokmateriāliem, un pienākums ieviest likumības pārbaužu sistēmu) un 6. pantā (likumības pārbaužu sistēmas elementi). Visas ziņotājvalstis sniedza informāciju par izraudzītajām kompetentajām iestādēm . Izraudzīto iestāžu institucionālā struktūra, juridiskās pilnvaras un statuss dažādās valstīs atšķiras, jo tajās ir dažāds juridiskais un institucionālais regulējums. Saskaņā ar ziņojumiem attiecībā uz ievestajiem kokmateriāliem tirgus dalībnieku pārbaudes 21 valstī veic vienīgi valstu kompetentās iestādes; attiecībā uz vietējiem kokmateriāliem šāda kārtība pastāv 19 valstīs. Pārējās valstīs šī atbildība ir daļēji vai pilnībā deleģēta reģionālajām kompetentajām iestādēm. Dažos gadījumos pārbaudes palīdz veikt arī citas iestādes. 5.2 Sankcijas Saskaņā ar 19. pantu valstīm ir jāparedz noteikumi par sankcijām, ko piemēro par ESKR noteikumu pārkāpumiem; sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. Valstīm tāpat arī jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka šie noteikumi tiek ievēroti. Visas ziņotājvalstis sniedza informāciju par savu tiesisko regulējumu. Visas ziņotājvalstis sniedza informāciju par to, kādas sankcijas iespējams piemērot par ESKR pārkāpumiem . 13 valstīs iespējamas gan administratīvas, gan kriminālas sankcijas, 10 valstīs paredzētas tikai administratīvas sankcijas, bet divās – tikai kriminālsankcijas. Četras valstis nenorādīja sankciju veidu (administratīvas un/vai kriminālas sankcijas). 21 valstī var izsniegt paziņojumus par korektīvām darbībām, ja tiek konstatētas nepilnības. Tādējādi tirgus dalībnieki pirms atkārtotas pārbaudes var veikt pielāgojumus savā likumības pārbaužu sistēmā. Paziņojumus var papildināt ar tādiem pagaidu pasākumiem kā kokmateriālu konfiskācija vai aizliegums tos laist tirgū. Informāciju par naudas sodiem, ko piemēro par ESKR pārkāpumiem, sniedza 25 valstis; tie variē no nieka 14 EUR līdz pat neierobežotam naudas soda apmēram (sk. 1. attēlu). Lielākie ziņotie sodi attiecas uz aizliegumu ES tirgū laist nelikumīgi iegūtus kokmateriālus un no šādiem kokmateriāliem ražotus koka izstrādājumus: -sods līdz 100 000 EUR: Austrijā, Bulgārijā, Horvātijā, Kiprā, Vācijā (administratīvu sankciju gadījumā), Grieķijā, Ungārijā, Lietuvā, Maltā, Nīderlandē, Polijā, Portugālē, Slovākijā, Slovēnijā un Zviedrijā; -sods līdz EUR 1 000 000: Čehijas Republikā, Francijā, Īrijā, Itālijā, Latvijā, Luksemburgā un Spānijā; -sods virs EUR 1 000 000: Beļģijā, Igaunijā, Vācijā (kriminālsankciju gadījumā) un Apvienotajā Karalistē. Dānija ziņoja, ka naudas sodam nav noteikts limits. Somijā un Zviedrijā naudas sodi ir atkarīgi no pārkāpēju ieņēmumiem.

Kokmateriālu vai koka izstrādājumu konfiskācija kā sankcija ieviesta 19 valstīs, bet 10 valstīs paredzēta iespēja apturēt tirdzniecības atļauju. 15 valstīs par ESKR pārkāpumiem iespējams sodīt ar cietumsodu; maksimālais termiņš ir 10 gadi (Grieķijā), savukārt īsākais – 30 dienas (Luksemburgā). 1. attēls. Maksimālie naudas sodi*, kas uzlikti tirgus dalībniekiem par ESKR pārkāpumiem, kas saistīti ar pienākumu veikt likumības pārbaudi, aizliegumu laist tirgū nelikumīgi iegūtus kokmateriālus un no šādiem kokmateriāliem ražotus koka izstrādājumus un pienākumu izsekot piegādes ķēdi, ja norādīts. Grieķija un Zviedrija datus iesniedza tikai pēc lūguma sniegt sīkāku informāciju. * Maksimālais sods Apvienotajā Karalistē var būt neierobežots, tāpat arī Vācijā kriminālsankciju gadījumā (norādītās summas attiecas tikai uz administratīvajām sankcijām). Lielākajā daļā valstu, kas ziņoja par salīdzināmiem tiesību aktiem (piem., FLEGT regulas vai Savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības regulas īstenošanas tiesību akti), par ESKR pārkāpumiem paredzētie naudas sodi ir līdzīgā līmenī ar sodiem, kas ir paredzēti par minēto tiesību aktu pārkāpumiem. 5.3Tirgus dalībnieku, tirgotāju un uzraudzības organizāciju pārbaudes 4.3.1. Tirgus dalībnieku skaita aplēse Kopējā tirgus dalībnieku skaita aplēsi iesniedza 22 valstis (sk. 1. tabulu). Svarīgi atzīmēt, ka, lai gan tā nav ESKR prasība, dažās valstīs noteikts, ka tirgus dalībniekiem ir jāreģistrējas. Citās valstīs aplēse ir balstīta dažādos avotos (muitas dati un citas valsts datubāzes vai reģistri, tostarp mežizstrādes atļaujas). Turklāt tirgus dalībnieku skaits ir atkarīgs no katras valsts kokrūpniecības nozares apmēra un mežsaimniecības sektora uzbūves. Tāpat jānorāda, ka tirgus dalībnieku skaits ne vienmēr ir tieši salīdzināms, jo dažās aplēsēs iekļauti tikai aktīvie tirgus dalībnieki, bet citās – arī tirgus dalībnieki, kas vairs nav aktīvi. Tirgus dalībnieki var atšķirties arī pēc lieluma, riska līmeņa piegādes ķēdēs, kokmateriālu importa biežuma un daudzuma, kā arī no ievesto kokmateriālu vērtības. 1. tabula. Aplēstais skaits tirgus dalībnieku, kuri laiž kokmateriālus ES tirgū, pa valstīm Valsts Iekšzeme Imports Austrija 145 000 6000 Beļģija Nav zināms Nav zināms Bulgārija 4013 Nav zināms Horvātija 50 5000 Kipra 63 781 Čehija 300 000 2500 Dānija 28 000 3800 Igaunija 10 000 450 Somija 350 000 2000 Francija 5000 14 000 Vācija 2 000 000 25 000 Grieķija 1930 604 Ungārija 46 700 2674 Īrija Nav zināms Nav zināms Itālija Nav norādīts Nav norādīts Latvija 140 000 290 Lietuva 25 940 800 Luksemburga 200 245 Malta Nav zināms 750 Nīderlande 100 4900 Norvēģija 120 000 5000 Polija 45 73 Portugāle 2525* 853* Rumānija 4372 162 Slovākija 9700 Nav zināms Slovēnija 460 1423 Spānija 1000 11 000 Zviedrija 100 4500 Apv. Karaliste Nav zināms 6000 *Apzīmē reģistrēto tirgus dalībnieku faktisko skaitu. 4.3.2. Plāni tirgus dalībnieku un tirgotāju pārbaudēm Saskaņā ar 10. pantu valstīm ir jāsagatavo un periodiski jāpārskata plāni pārbaudēm, ko veic saskaņā ar risku analīzē balstītu pieeju, ar iespēju veikt papildu pārbaudes, ja saņemta jauna informācija, piemēram, pamatotas bažas par pārkāpumu. Tām arī ir noteikta prasība dokumentēt šīs pārbaudes (11. pants). Visas valstis apstiprināja, ka šādi plāni ir izveidoti, lai gan Bulgārija ziņoja tikai par pārbaužu plānu tirgus dalībniekiem, kas veic darbības ar iekšzemes kokmateriāliem; lielākā daļa valstu nesniedza pietiekamu informāciju par plāniem, lai varētu veikt detalizētāku salīdzināšanu. Beļģija ziņoja, ka ierobežotu resursu dēļ prioritāte piešķirta sūdzību izskatīšanai, nevis pārbaužu plānošanai . Valstis galvenokārt izmantoja muitas datus un savus tirgus dalībnieku reģistrus, lai apzinātu pārbaudāmos tirgus dalībniekus. Visas dalībvalstis, izstrādājot riskos balstītus pārbaužu plānus, ņem vērā dažādus riska kritērijus, tostarp to vidū ir ieguves valsts, produkta veids, koka suga un bažas, ko paudušas trešās personas (sk. 2. attēlu).

2. attēls. Riska kritēriji, ko valstis ņem vērā pārbaužu plānošanā. 4.3.3. Tirgus dalībnieku pārbaudes No 2015. gada marta līdz 2017. gada februārim kompetentās iestādes veikušas 17 700 pārbaudes, kurās pārbauda tirgus dalībniekus, kas laiduši tirgū vietējos kokmateriālus, un gandrīz 2800 pārbaudes, kurās pārbaudīja tirgus dalībniekus, kas laiduši tirgū importētus kokmateriālus. Attiecībā uz vietējiem kokmateriāliem 20 valstis veica 80 % vai vairāk no plānotajām pārbaudēm, bet attiecībā uz importētajiem kokmateriāliem – 22 valstis (sk. A pielikumu). Tirgus dalībnieku pārbaužu skaits attiecībā uz vietējiem kokmateriāliem dažādās valstīs būtiski atšķīrās, proti, dažas valstis ziņoja par tūkstošiem pārbaužu, bet citas ziņoja, ka pārbaudes veiktas ierobežotā skaitā vai nav veiktas vispār. Dažās valstīs ESKR pārbaudes ir integrētas pārbaudēs, ko veic iestādes, kuras atbild par mežu apsaimniekošanu. Šajos gadījumos valstu ziņojumi par veikto pārbaužu skaitu bija atšķirīgi (piemēram, Vācija neziņoja par plāniem vai pārbaužu skaitu, taču ziņoja par piemēroto sankciju skaitu). Beļģija, Horvātija, Īrija, Malta, Nīderlande un Apvienotā Karaliste neveica tirgus dalībnieku pārbaudes attiecībā uz vietējiem kokmateriāliem un to pamatoja ar dažādiem iemesliem, tostarp ierobežotu iekšzemes ražošanu. Papildus minētajiem riska kritērijiem valstis arī ziņoja, ka veikušas pārbaudes attiecībā uz konkrētiem areāliem, piemēram, apaļkoku eksports no Ukrainas (Ukrainas valsts iestāžu uzliktā eksporta aizlieguma dēļ), vietējā malka (Ungārija), imports no ES kandidātvalstīm/iespējamām kandidātvalstīm un augsta riska imports no Baltkrievijas, Brazīlijas, Kamerūnas, Indonēzijas , Mjanmas, Vjetnamas, Ķīnas, Malaizijas, Krievijas Federācijas, Ukrainas un Taivānas, kā arī attiecībā uz specifiskiem produktiem (apmalots zāģmateriāls, papīra masa, grīdas klājums, finieris, saplāksnis, malka, apaļkoki, mēbeles) un tādām konkrētām augu sugām kā tīks vai ozols.



4.3.4. Tirgotāju pārbaudes 19 valstis pārbaudīja tirgotājus un to, kā viņi ievēro izsekošanas pienākumu; pārbaužu skaits variēja no vienas (Dānija, Francija, Luksemburga) līdz 747 (Kipra) pārbaudēm. 4.3.5. Pamatotas bažas Saskaņā ar 10. panta 2. punktu papildus pārbaudēm, ko veic atbilstoši risku analīzē balstītajiem plāniem, var veikt pārbaudes arī tad, ja kompetentās iestādes rīcībā ir attiecīga informācija, tostarp pamatotas bažas par tirgus dalībnieka atbilstību ESKR, ko paudušas trešās personas. 14 valstis ziņoja, ka ir saņēmušas informāciju par pamatotām bažām par tirgus dalībniekiem, galvenokārt no nevalstiskajām organizācijām (NVO) un muitas (sk. 3. attēlu). No 80 identificētajiem tirgus dalībniekiem tika pārbaudīti 69 (86 %), no kuriem 33 (aptuveni 50 %) tika piemērotas sankcijas. Dažos gadījumos ziņošanas laikā pārbaudes vēl tika veiktas. Septiņas valstis saņēma pamatotas bažas arī attiecībā uz tirgotājiem, galvenokārt no NVO un iedzīvotājiem. No 64 identificētajiem tirgotājiem tika pārbaudīti 63 (98 %), no kuriem 16 (aptuveni 25 %) tika piemērotas sankcijas. 3. attēls. Valstis, kas saņēma informāciju par pamatotām bažām par tirgus dalībniekiem, pārbaudīto tirgus dalībnieku skaits un piemērotās sankcijas. 4.3.6. Pārbaužu rezultātā veiktās izpildes nodrošināšanas darbības Par nepilnībām likumības pārbaudēs attiecībā uz vietējo kokmateriālu laišanu tirgū tika izsniegti 583 paziņojumi par korektīvām darbībām, kuros tirgus dalībniekiem tika prasīts uzlabot likumības sistēmu (3 % pārbaužu), piemērotas 269 sankcijas (1,5 % pārbaužu), 154 citi pasākumi (1 % pārbaužu) un sākta viena tiesvedība. Attiecībā uz importētiem kokmateriāliem tika izsniegti 483 paziņojumi par korektīvām darbībām (17 % pārbaužu), piemērotas 103 sankcijas (4 % pārbaužu) un 277 citi pasākumi (10 % pārbaužu) un sāktas 5 tiesvedības. Attiecībā uz aizliegumu par nelikumīgi iegūtu vietējo kokmateriālu laišanu tirgū tika izsniegti 189 paziņojumi par korektīvām darbībām (1 % pārbaužu), piemērotas 628 sankcijas (3,5 % pārbaužu), 197 citi pasākumi (1 % pārbaužu) un sāktas 20 tiesvedības. Attiecībā uz importētajiem kokmateriāliem tika izsniegti 22 paziņojumi par korektīvām darbībām (1 % pārbaužu) un tika piemērotas 27 sankcijas (1 % pārbaužu). Par problēmām ar vietējo kokmateriālu izsekojamību tirgotājiem tika izsniegti 144 paziņojumi par korektīvām darbībām (1 % pārbaužu), piemērotas 95 sankcijas (0,5 % pārbaužu) un 190 citi pasākumi. Attiecībā uz importētajiem kokmateriāliem tirgotājiem tika izsniegti 20 paziņojumi par korektīvām darbībām (1 % pārbaužu), tika piemērotas 4 sankcijas un 9 citi pasākumi. Lielākā daļa sankciju piemērotas saistībā ar vietējiem kokmateriāliem (sk. 4. attēlu).

4. attēls. Kopējais piemēroto sankciju skaits valstīs, kuras ziņoja par sankciju piemērošanu. 4.3.7. Pārraudzības iestāžu pārbaudes Saskaņā ar ESKR 8. panta 4. punktu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 607/2012 par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz likumības pārbaužu sistēmu un attiecībā uz pārraudzības organizācijām veikto pārbaužu biežumu un raksturu 6. panta 1. punktu kompetentajām iestādēm ir jāpārbauda valstī reģistrētās pārraudzības organizācijas vismaz reizi divos gados. Līdz pārskata perioda beigām (2017. gada marts) ES ir atzītas 13 pārraudzības organizācijas . Kompetentās iestādes pārbaudīja visas pārraudzības organizācijas (izņemot ICILA S.R.L. Itālijā), kuras bija jāpārbauda pārskata periodā, un Komisija ne par vienu pārbaudi nesaņēma paziņojumu par problēmām, kas varētu novest pie pārraudzības organizācijas atzīšanas atsaukšanas. 4.4. FLEGT brīvprātīgie partnerattiecību nolīgumi – ieguldījums ESKR īstenošanā un izpildes nodrošināšanā Līdz šim ir noslēgti seši brīvprātīgie partnerattiecību nolīgumi (ar Kamerūnu, Centrālāfrikas Republiku, Ganu, Indonēziju, Libēriju un Kongo). Notiek pārrunas vēl ar deviņām partnervalstīm: Kotdivuāru, Kongo Demokrātisko Republiku, Gabonu, Gajānu, Hondurasu, Laosu, Malaiziju, Taizemi un Vjetnamu. FLEGT licencēšanas shēmu darbībās ar ES pašlaik izmanto tikai Indonēzija, kas shēmu ieviesa 2016. gada 15. novembrī. Saskaņā ar 2016. gadā publicēto FLEGT rīcības plāna izvērtējumu BPN kopumā ir devuši labus rezultātus attiecībā uz pārvaldības uzlabošanu un juridisko reformu, it īpaši, nodibinot efektīvus daudzu ieinteresēto personu līdzdalības procesus, veidojot spējas un sekmējot pārredzamību, informēšanu un politisko dialogu. Turklāt BPN ietvaros izveidotas kokmateriālu likumības nodrošināšanas sistēmas, ar kuru palīdzību verificē, ka koka izstrādājumi atbilst BPN partnervalsts tiesību aktiem. Lai gan šie centieni, izņemot Indonēzijas gadījumā, vēl nav materializējušies FLEGT licencētu kokmateriālu plūsmā, partnervalstīs veiktie pasākumi jau ir zināmā mērā veicinājuši atbilstību ESKR prasībām. Attiecībā uz valstu atsauksmēm tikai četras no 22 valstīm, kas ziņoja par to, kā BPN palīdz mazināt nelikumīgi iegūtu kokmateriālu un koka izstrādājumu sastopamību ES tirgū, norādīja, ka FLEGT licencēšanas shēma Indonēzijā jau veicina atbilstību ESKR un ka varētu samazināt pārbaužu skaitu. Tomēr citas valstis sagaida šādus rezultātus nākotnē. Ziņošanas laikā sešas valstis norādīja, ka joprojām nav uzticamu konstatējumu par to, vai un kā BPN veicina ESKR īstenošanu un izpildi. FLEGT procesos iegūtās zināšanas un lietpratību par noderīgām ESKR pārbaudēs atzina divas valstis, bet viena valsts norādīja, ka par BPN pieejamā informācija ir pārāk vispārīga ESKR pārbaužu kontekstā un ir nepieciešama sīkāka informācija par pārkāpumu gadījumiem. 14 valstis ziņoja, ka ietekme ir neliela vai tās nav vispār, bet deviņas paskaidroja, ka tās ar BPN valstīm neveic tirdzniecību vai tā ir minimāla. Attiecībā uz ieguldījumu ESKR īstenošanā un izpildes nodrošināšanā valstu vērtējums par dažādo BPN procesu (kā noslēgto, tā sarunu procesā esošo) iespējamo nozīmību ir ļoti atšķirīgs un ir atkarīgs no to tirdzniecības apjomiem ar šīm valstīm. Kamerūnu, Kongo Demokrātisko Republiku, Indonēziju, Malaiziju, Kongo un Vjetnamu uzskata par valstīm, ar kurām BPN procesiem ir ļoti augsta vai vidēji augsta nozīme, un tām seko BPN procesi ar Centrālāfrikas Republiku, Kotdivuāru, Gabonu un Taizemi. Citu BPN iespējamo nozīmību valstis lielākoties vērtēja kā zemu. Ir daži izņēmumi – piemēram, par kādu BPN kā potenciāli ļoti nozīmīgu ziņoja tikai viena vai divas valstis. Kompetentās iestādes kā prioritāras ESKR īstenošanā un izpildes nodrošināšanā identificēja vairākas citas valstis, kas nav iesaistītas BPN procesā, tostarp Krievija, Ķīna, Ukraina un Brazīlija. 4.5. Sadarbība ESKR īstenošanas un izpildes nodrošināšanas jomā 12. pantā aicināts sadarboties, lai nodrošinātu atbilstību ESKR, un apmainīties ar informāciju par nopietniem trūkumiem, kas konstatēti pārbaužu laikā, un par sankcijām, kas ir piemērotas valsts mērogā. 26 valstis ziņoja, ka sadarbojas ar valsts aģentūrām informācijas apmaiņas jomā vai kopīgu pārbaužu koordinēšanā, it īpaši ar muitas un nodokļu iestādēm, CITES iestādēm un policiju vai citām tiesībaizsardzības iestādēm. Turklāt 19 valstis ziņoja, ka sadarbojas ar citām kompetentajām iestādēm un citām ES iestādēm. Tas attiecās galvenokārt uz dalību ESKR un FLEGT ekspertu grupas sanāksmēs, ESKR un FLEGT kompetento iestāžu tiešsaistes platformas izmantošanu, ko pārvalda Komisija vietnē Capacity4dev, kopdarbību ar Komisiju un dalību Ziemeļvalstu un Baltijas valstu sadarbības tīklā. 16 valstis ziņoja par informācijas apmaiņu ar iestādēm valstīs ārpus ES, it īpaši Amerikas Savienotajās Valstīs, kā arī ar NVO. 4.6. ESKR īstenošanai un izpildes nodrošināšanai pieejamie resursi Cilvēkresursi un finanšu resursi, kas kompetentajām iestādēm ir pieejami ESKR īstenošanai un izpildes nodrošināšanai, ļoti atšķiras dažādās valstīs, lai gan paziņotos resursus ir grūti salīdzināt, jo valstu sniegtā informācija nav vienlīdz detalizēta. Cilvēkresursi variē no vienas astotdaļas (0,125) pilnslodzes ekvivalenta (FTE) līdz astoņiem FTE importēto kokmateriālu jomā un no vienas astotdaļas (0,125) FTE līdz 20 FTE vietējo kokmateriālu jomā, lai gan vairākās valstīs darbinieku pamatsastāvam atbalstu sniedz papildu cilvēkresursi. Pieejamie finanšu resursi ir ļoti atšķirīgi, jo dažās valstīs (piemēram, Beļģijā) budžets ir ārkārtīgi ierobežots, bet citās valstīs (piemēram, Vācijā) nav noteikta budžeta limita. 6.Tehniskā palīdzība tirgus dalībniekiem un to spēju veidošana

Pārskata perioda laikā 23 valstis nodrošināja palīdzību un apmācību tirgus dalībniekiem, galvenokārt kursu, lekciju vai semināru veidā, kā arī tika sniegta informācija tiešsaistē. Septiņas valstis arī ziņoja, ka mācības tirgus dalībniekiem nodrošināja NVO un ka palīdzībā bija iekļauta tiešsaistes informācija, darbsemināri, kursi, drukāti materiāli un vispārīgas konsultācijas par ESKR prasībām. Paziņotais tirgus dalībnieku skaits bija atšķirīgs dažādās valstīs, sākot no 23 (Norvēģijā) līdz 2500 (Vācijā). To apmācīto tirgus dalībnieku daļa, kuri ir mikrouzņēmumi un mazi un vidēji uzņēmumi (MVU), variē no 42 % (Spānijā) līdz 100 % (Kiprā, Čehijā, Maltā, Latvijā un Portugālē); vidēji 88 % apmācīto tirgus dalībnieku bija MVU. 7.Komunikācijas metodes Informācijas izplatīšanai ieinteresētajām personām kompetentās iestādes visbiežāk izmantoja tīmekļvietnes (23 valstīs), sanāksmes/konferences/seminārus (18 valstīs), e-pastus (15 valstīs), tālruni (12 valstīs) un citas metodes (15 valstīs). Kompetentās iestādes veidoja izpratni tirgus dalībniekiem (13 valstīs), tirgotājiem (9 valstīs), nozares organizācijām (7 valstīs) un plašākai sabiedrībai (6 valstīs). Atsaucoties uz bažām, sūdzībām un apelācijas sūdzībām, kas galvenokārt tika saņemtas no NVO (9 valstīs), tirgus dalībniekiem (8 valstīs) un tirgotājiem (6 valstīs), visbiežāk izmantotā komunikācijas metode ir e-pasts (16 valstīs). 8.Secinājumi Šajā otrajā ziņojumā par ESKR īstenošanu konstatēts, ka regulas četru gadu piemērošanas periodā panākts stabils progress. Gandrīz visas valstis ievēro formālās ESKR prasības . Pārskata perioda laikā ir ievērojami pieaudzis veikto pārbaužu, kā arī ESKR pārkāpumu sakarā piemēroto sankciju skaits. Neraugoties uz acīmredzamu progresu, ir jāturpina centieni nodrošināt vienādu un sekmīgu ESKR piemērošanu visās valstīs. Nevienmērīga īstenošana var mazināt tiesību aktu iedarbīgumu, kā arī negatīvi ietekmēt tirgus dalībnieku vienlīdzīgas konkurences apstākļus. Dažās valstīs pārbaužu skaits joprojām ir samērā zems, salīdzinot ar tirgus dalībnieku skaitu, un ir krietni mazāks, nekā vajadzīgs, lai nodrošinātu patiesi atturošu efektu visā nozarē. Tāpat jāstrādā pie tā, lai nodrošinātu, ka veikto pārbaužu tvērums un kvalitāte uzrāda konsekventāku pieeju visā ES. 2017. gadā Komisija Beļģijai nosūtīja oficiāla paziņojuma vēstuli par tās kompetento iestāžu veikto pārbaužu skaitu un kvalitāti un argumentētu atzinumu Slovākijai par noteikumiem attiecībā uz sankcijām, ko piemēro par ESKR noteikumu pārkāpumiem saistībā ar importētiem kokmateriāliem. Komisija arī uztur divpusēju dialogu ar vairākām dalībvalstīm par ESKR īstenošanu. Lai gan dažās valstīs ir vērojams progress, kompetento iestāžu pašreizējā tehniskā spēja un pieejamie resursi (cilvēkresursu un finanšu resursu) ne vienmēr atbilst to vajadzībām un ir jākāpina lielākajā daļā dalībvalstu, lai palielinātu atbilstības pārbaužu skaitu un kvalitāti. Pamatojoties uz dalībvalstu pieredzi, pierādījumu par to, kā BPN palīdz īstenot ESKR, joprojām nav daudz, it īpaši tādēļ, ka tikai viena BPN partnervalsts (Indonēzija) pašlaik izsniedz FLEGT licences. Tomēr FLEGT rīcības plāna izvērtējums liecina, ka BPN zināmā mērā ir sekmējuši ESKR īstenošanu, jo ir uzlabojusies pārvaldība. 8. Turpmākie pasākumi Komisija turpinās sadarbību ar dalībvalstīm ESKR vadlīniju papildināšanā pēc nepieciešamības, lai panāktu vienādu ESKR piemērošanu un palīdzētu tirgus dalībniekiem to īstenot. Komisija arī turpinās veicināt komunikāciju un palīdzēs tuvināt kompetento iestāžu izpildes nodrošināšanas pieejas ekspertu grupas sanāksmēs un kompetento iestāžu komunikācijas platformā. Te ietilpst informācijas apkopošana un analīze par gadījumiem, kad varētu būt nepieciešama kompetento iestāžu īpaša uzmanība, pamatojoties uz publiski pieejamu informāciju un specifiskiem ziņojumiem gan ES, gan valstīs ārpus ES. Jaunais Komisijas ieviestais TAIEX Vides tiesību aktu īstenošanas savstarpējās pārskatīšanas rīks dalībvalstīm būs vēl viens kanāls, kurā dalīties lietpratībā un gūtajā pieredzē. Komisija turpinās izpētīt papildu rīkus, ar ko uzlabot ESKR īstenošanu sadarbībā ar dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām. Turklāt tiek veikta tirdzniecības analīze, lai novērtētu tendences un modeļus un identificētu sugas, produktus un tirdzniecības ceļus, uz kuriem kompetentajām iestādēm vajadzētu vērst uzmanību. Tiek gatavota analīze par dalībvalstu tiesību aktiem, ar ko īsteno ESKR un FLEGT, un tā ļaus apzināt labāko praksi un iespējamās jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi. Komisija arī sāks pētījumu par to, kā ESKR uzliktos pienākumus pilda tirgus dalībnieki, kas pārstāv dažādus nozares segmentus. Tā mērķis būs apzināt labāko praksi, grūtības un nepilnības, ņemot vērā to, cik kvalitatīvi un izmaksefektīvi tiek izmantotas likumības pārbaudes sistēmas, kā arī tiks analizētas administratīvās izmaksas un citas sekas, ko nozarei (it īpaši MVU) rada vajadzība izpildīt ESKR prasības. Attiecībā uz BPN ir paredzēts paplašināt sinerģiju ar ESKR, nodrošinot, ka BPN īstenošana valstīs, kurās vēl nedarbojas FLEGT licencēšanas shēma, dod pieejamāku informāciju, kas būtu nozīmīga ESKR īstenošanai. Šis otrais ziņojums ir ļāvis konstatēt jaunas jomas, kurās būtu jāuzlabo ziņošanas formāts. Tādēļ ziņojumu formāts 2019. gadam varētu tikt pārskatīts, lai vēl vairāk uzlabotu datu salīdzināmību, it īpaši attiecībā uz 10., 12. un 19. pantu. Nākamajā ziņošanas ciklā Komisija apsvērs iespēju izveidot elektronisku ziņojumu iesniegšanas platformu, kas uzlabotu efektivitāti un atvieglotu darbu dalībvalstīm.



A PIELIKUMS Dažādu veidu plānoto un veikto pārbaužu skaits valstīs (tās var būt atsevišķas pārbaudes vai pārbaudīto tirgus dalībnieku skaits). (Paskaidrojums: pl. p.: plānotās pārbaudes, v. p. : veiktās pārbaudes, izsk.: dokumentu izskatīšana, dok.: dokumentu izskatīšana uz vietas, prod.: produktu inspekcija uz vietas, komb.: dokumentu izskatīšana un produktu inspekcija uz vietas.)