Novērtējums par to, kā tiek īstenota ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām un Padomes Ieteikums par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs — 2016. gads

Komisija progresa pārraudzību romu integrācijas jautājumā ir saistījusi ar plašāko izaugsmes programmu — “Eiropa 2020”. Kopš 2012. gada piecas dalībvalstis, kurās ir lielākās romu kopienas un visakūtākās problēmas, ir saņēmušas konkrētām valstīm adresētus ieteikumus par to, kā panākt, lai vispārējā politika sekmētu romu integrāciju. Komisijas 2016. gadā ierosinātie ieteikumi galvenokārt vērsti uz romu bērnu plašāku līdzdalību kvalitatīvā vispārējā izglītībā. Juridiskie, politikas un finanšu instrumenti Eiropas līmenī tika pilnībā saskaņoti, uzsākot 2014.–2020. gada finanšu plānošanas periodu.

Saskaņā ar ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam dalībvalstis apņēmās izstrādāt, īstenot un pārraudzīt stratēģijas saskaņā ar visaptverošu, uz pierādījumiem balstītu pieeju. Komisija katru gadu novērtē īstenošanu un ziņo par to Eiropas Parlamentam un Padomei. ES programma tika nostiprināta ar Padomes Ieteikumu par efektīviem romu integrācijas pasākumiem. Ar šo ieteikumu programma tika attiecināta uz papildu jomām, un tajā izteikts aicinājums dalībvalstīm reizi gadā informēt Komisiju par veiktajiem pasākumiem saskaņā ar šo ieteikumu un par panākto progresu stratēģiju īstenošanā.

Novērtējums par to, kā tiek īstenota ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām un Padomes Ieteikums par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs — 2016. gads

Romu sieviešu jautājums tiek izskatīts galvenokārt vispārīgos pasākumos. Tomēr, ņemot vērā to, ka sievietes skar dažāda veida diskriminācija (vardarbība, cilvēku tirdzniecība, nepilngadīgu personu un piespiedu laulības un bērnu iesaistīšana ubagošanā), sieviešu jautājums būtu jārisina ar mērķtiecīgākiem pasākumiem, īstenojot uz dzimumu aspektiem balstītu un bērnu vajadzībām atbilstošu stratēģisko pieeju. Šajā jomā lielākoties trūkst rīcības, neraugoties uz šim nolūkam sniegtajām norādēm par romu tautības cilvēku tirdzniecības pieaugumu.

BE, BG, FR, HU, HR, IT, LV, PT, UK

AT, DE, ES, HR

BE, BG, CZ, ES, HR, PT, SI

AT, BE, BG, CZ, DE, ES, FI, HR, HU, LT, LV, PT, SE, SI SK, UK

AT, BG, HR, HU, IT

AT, DE, EL, ES, FI, HR, HU, UK

AT, CZ, DE, ES, HR, HU, PT, SE, SI, SK

AT, DE, ES, HR, SE, SK

AT, DE, ES, LV, PT, SI, SK

AT, ES, LV

Nodrošināt, lai piespiedu izlikšana no mājokļa notiktu, pilnībā ievērojot ES tiesību aktus un starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā

BE, BG, CZ, DE, FI, HR, IT, LT, SI, SK, UK

Noraugoties uz šiem centieniem, reāli uzlabojumi uz vietas nav redzami. Tādēļ ir nepieciešama sistemātiskāka pieeja, un dalībvalstis tiek mudinātas demonstrēt lielāku politisko gribu apkarot diskrimināciju. Arvien pieaug “antičigānisms” kā īpaša rasisma forma, kas ir cieši saistīta ar dziļi iesakņotiem stereotipiem un romu stigmatizāciju. Tā ir saistīta ar pieaugošo radikalizāciju un ekstrēmismu ES. Ir ļoti svarīgi, ka valsts iestādes distancējas no rasistiskām un ksenofobiskām runām, kas vērstas pret romiem, un efektīvi atzīst par sodāmu pret romiem vērstu retoriku, naidīgus izteikumus un naida motivētus noziedzīgus nodarījumus. Ir svarīgi saprast, ka nevēlēšanās rīkoties arī sekmē neiecietības pieņemšanu sabiedrībā.

Diskriminācija joprojām ir plaši izplatīta visā ES, un tās izpausmes ir vērojamas visās sabiedrībās un visās galvenajās jomās. To apstiprina Eurobarameter nesenās aptaujas konstatējumi un no pilsoniskās sabiedrības saņemtās atsauksmes. Dalībvalstis koncentrējas uz centieniem sekmēt starpkultūru dialogu, daudzveidību un informāciju par romu vēsturi un kultūru, tostarp par romu holokaustu. Dažas no tām jau iekļauj šo informāciju savās skolu mācību programmās. Ir svarīgi pievērsties jautājumam par romu diskriminācijas apkarošanu, izglītojot bērnus un virzot izglītību šādā plašākā perspektīvā. Dažas dalībvalstis īsteno mācību pasākumus, lai uzlabotu ierēdņu un pakalpojumu sniedzēju informētību, tādējādi nodrošinot viņiem pienācīgu starpkultūru izpratni, strādājot ar romiem. Dažas rīko arī kampaņas pret naida motivētiem noziedzīgiem nodarījumiem. Visiem šiem pasākumiem ir būtiska nozīme vienlīdzības veicināšanā. Dalībvalstis tiek aicinātas veidot šādus pasākumus.

Papildus ekonomikas un finanšu krīzei bēgļu krīze radīja dalībvalstīm vēl nepieredzētas problēmas. Valsts iestādes ir spiestas risināt ne tikai savu mazāk aizsargāto romu pilsoņu un to teritorijā dzīvojošu ES vai trešo valstu romu izcelsmes pilsoņu vajadzības, bet arī nesen ieceļojušo bēgļu vajadzības. Neraugoties uz problēmām saistībā ar šo kopienu integrāciju, dalībvalstīm nevajadzētu kādu no tām noteikt par prioritāru. Nepieciešama līdzsvarota pieeja, saskaņojot visas integrācijas vajadzības ar savstarpēji atbalstošām un saskaņotām darbībām.

•brošūra Know your rights (Zini savas tiesības) ar norādījumiem, kā iesniegt prasību par diskrimināciju, un cietušā tiesību skaidrojumu vienkāršā valodā nolūkā uzlabot vienlīdzības direktīvu piemērošanu un izpratni par tiesībām;

Komisija uzsāka starptautisku izpratnes veicināšanas kampaņu “for Roma with Roma”. Tās mērķis it apkarot pret romiem vērstus stereotipus, sadarbojoties ar plašsaziņas līdzekļiem, veicinot kultūru izpratni, organizējot skolu zīmējumu konkursus un atbalstot mērķsadarbības projektus starp vietējām iestādēm.

Komisija uzsāka dialogu ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka tiek pilnīgi un pareizi transponēts un īstenots Padomes Pamatlēmums par cīņu pret rasismu un ksenofobiju pēc tam, kad tā tika pilnvarota pārraudzīt tā piemērošanu. Tā arī pastiprināja centienus palīdzēt dalībvalstīm nodrošināt efektīvu rīcību uz vietas, kas vērsta pret naidīgiem izteikumiem un naida motivētiem noziedzīgiem nodarījumiem. Tā uzsāka diskusijas ar IT uzņēmumiem, dalībvalstīm un pilsonisko sabiedrību, lai nodrošinātu tiešsaistē paustu nelikumīgu naidīgu izteikumu ātru izņemšanu un sekmētu atbildes vēstījumu sagatavošanu.

Nav pienācīgi risinātas vissvarīgākās mājokļu problēmas, proti, segregācijas apkarošana un piespiedu izlikšanas novēršana. Vairākas dalībvalstis ziņojušas par pasākumiem, kas veicina nediskriminējošu piekļuvi sociālajiem mājokļiem, savukārt citas ziņojušas par segregācijas apkarošanas pasākumiem. Abām jomām būtu jābūt svarīgām, lai īstenotu kopīgu, aktīvu darbību, ko, iespējams, varētu finansēt no ES līdzekļiem. Būtu jānovērš Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) izmantošana, kas izraisītu (papildu) segregāciju mājokļos. Segregācijas problēmu risināšanai nepieciešama ilgtermiņa pieeja. Veiksmīgas segregācijas novēršanas priekšnoteikumi ir šādi:

BE, BG, EL, ES, FI, HR, IT, LT, PL, SK

AT, BG, CZ, DE, ES, FI, HR, HU, IT, PL, SI, SK

AT, BE, BG, DE, ES, HU, PL, RO, SI, SK

AT, BG, DE, ES, IT, PL, SI, SK

Uzlabot piekļuvi medicīniskām pārbaudēm, pirmsdzemdību un pēcdzemdību aprūpei, ģimenes plānošanas pakalpojumiem u. c.

AT, BE, BG, CZ, DE, ES, FI, FR, HU, LT, PL, RO, SE, SI, SK, UK

BE, CZ, EL, HU, LT, PT, RO, SK

AT, FI, DE, ES, HR, HU, LT, SK, UK

AT, BE, BG, DE, ES, FR, HR, HU, IT, LV, PT, SE, SI, SK

AT, BE, BG, ES, HR, HU, LT, SI, SK

AT, BE, BG, DE, EL, ES, FI, HR, HU, IT, LT, LV, PL, PT, SI, SK, UK

Romu līdzdalības līmenis darba tirgū joprojām ir ļoti zems. Dalībvalstis piešķīrušas prioritāti vispārīgiem pasākumiem, kas paredzēti bezdarbniekiem, apmācībām un subsidētām darbavietām ilgstošajiem bezdarbniekiem. Dalībvalstis arī piedāvā aktivizēšanas pasākumus/ sabiedrisko darbu un pasākumus cilvēkiem ar migrantu izcelsmi, taču bez īpaša uzsvara uz romu tautības cilvēkiem. Vairums dalībvalstu ziņojušas par pasākumiem, lai atbalstītu pirmās darba pieredzes gūšanu, profesionālo apmācību vai apmācību darbavietā, mūžizglītību un prasmju pilnveidošanu. Vairākas dalībvalstis ir īstenojušas iniciatīvas saistībā ar vispārējiem nodarbinātības dienestiem, pašnodarbinātību vai uzņēmējdarbību. Neraugoties uz visiem šiem pasākumiem, romi joprojām ir vismazāk pārstāvētā grupa darba tirgū. Zems izglītības un prasmju līmenis un plaši izplatīta diskriminācija ir faktori, kas izskaidro vājos nodarbinātības rādītājus. Aktivizēšanas pasākumi un sabiedriskais darbs, iespējams, uzlaboja nodarbinātības statistiku, taču tā vietā, lai nodrošinātu pāreju uz atvērto darba tirgu, tiem bija “ieslēgšanas” ietekme, noturot dalībniekus mazkvalificētās un slikti apmaksātās darbavietās, kas nav pietiekami, lai izrautos no nabadzības.

BE, CZ, ES, FI, DE, HR, HU, IT, LT, LV, RO, SI, SK, UK

AT, BG, CZ, DE, ES, FI, HR, HU, PL, UK

AT, BE, BG, CY, DE, ES, FI, IT, LV, SI, SK

AT, BG, CY, CZ, DE, ES, HR, HU, LV, PT, RO, SI, SK, UK

AT, CZ, DE, ES, HR, IT, LT, LV, PL, RO, SK, UK

AT, BG, CZ, ES, FI, HR, HU, IT, PL, RO, SK

AT, BE, BG, CY, DE, ES, FI, FR, HR, HU, IT, RO, SE, SK, UK

BE, BG, ES, IE, IT, RO, SI, SK

Dalībvalstis galveno uzmanību savos integrācijas pasākumos joprojām pievērš izglītībai. Vairums dalībvalstu ziņoja par pasākumiem, kas attiecas uz agrīno pirmskolas izglītību un aprūpi, mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, iekļaujošu izglītību un individuālu atbalstu. Daudzas dalībvalstis ir pieņēmušas stratēģijas attiecībā uz mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, taču tās nav īpaši paredzētas romiem, kuru vidū joprojām ir pārmērīgi liels mācības priekšlaicīgi pametušo personu īpatsvars. Ievērojama uzmanība tiek pievērsta, lai sekmētu piekļuvi agrīnajai izglītībai, kā arī tās kvalitātei, tādējādi novēršot turpmāku mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un uzlabojot izglītības rezultātus. Pēdējo gadu laikā vērojama pozitīva paradigmas maiņa, atzīstot agrīnās izglītības centrālo nozīmi. Par to liecina palielinātais finansējums bērnudārzu būvniecības vajadzībām un vairākās dalībvalstīs veiktie tiesību aktu grozījumi, lai ieviestu vai paplašinātu obligāto pirmsskolas izglītību.

Padomes ierosinātie pasākumi Dalībvalstis, kas ir ziņojušas par pasākumu Novērst jebkādu teritoriālo segregāciju un veicināt segregācijas novēršanu CZ, HU, ES, IT, RO Veicināt nediskriminējošu piekļuvi sociālajiem mājokļiem AT, BE, BG, CZ, DE, ES, FI, FR, IT, SK, UK Nodrošināt apmešanās vietas romiem, kuri neuzturas vienā vietā AT, BE, FR, UK Nodrošināt piekļuvi komunālajiem pakalpojumiem ES, HR, RO, SI Citi AT, BE, BG, CZ, ES, HR, HU, IT, LT, PL, PT, RO, SK

Dažas valstis īstenojušas arī pasākumus saistībā ar citu prioritāti, kas uzsvērta ES programmā un ieteikumā: nodrošināt apmešanās vietas ceļotājiem samērīgi ar vietējām vajadzībām. Jautājums par piekļuvi komunālajiem pakalpojumiem būtu jārisina visām attiecīgajām dalībvalstīm, lai uzlabotu romu dzīves apstākļus.

3.6. Strukturāli pasākumi

Ir veikti pozitīvi pasākumi, īstenojot romu nacionālo kontaktpunktu darbu un pastiprinot iestāžu veiktspēju, lai gan to pilnvaras un resursi joprojām ievērojami atšķiras. Daudzi ir iesaistīti ne tikai attiecīgo politiku saskaņošanā, bet arī to izstrādē un pārskatīšanā. Vairāki kontaktpunkti aktīvi piedalījās politikas prioritāšu saskaņošanā ar pieejamo finansējumu 2014.–2020. gada plānošanas periodam. Pateicoties to centieniem, kā īpaša ieguldījumu prioritāte saistībā ar darbības programmām tika izvēlēta nelabvēlīgos apstākļos esošu romu kopienu sociālekonomisko apstākļu uzlabošana. Tas nodrošināja ilgtspējīgu finansējumu romu integrācijas pasākumiem līdz 2020. gadam.

Daži romu nacionālie kontaktpunkti cieši sadarbojas ar vietējām iestādēm, sniedzot metodoloģisko atbalstu vietējo rīcības plānu izstrādē, un sadarbojas ar romu (atbalsta) pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem. Arvien vairāk palielinās to atpazīstamība visu ieinteresēto personu vidū. Tomēr ir nepieciešami papildu uzlabojumi, proti, attiecībā uz sadarbību ar vietējām iestādēm, pilsonisko sabiedrību un jo īpaši ar privāto sektoru īstenošanā. Dalībvalstu ziņojumi liecina, ka to valsts iestādes īsteno lielāko daļu no paziņotajiem pasākumiem, jo īpaši izglītības un veselības aprūpes jomā, savukārt vietējās iestādes parasti atbild par pasākumu īstenošanu mājokļu un nodarbinātības jomā. Sabiedriskās organizācijas visaktīvāk iesaistās veselības aprūpes jomā un pēc tam izglītības jomā, taču būtu aktīvāk jāveicina to partnerība visās attiecīgajās jomās. Joprojām ir maz izpētīta privātā sektora iespējamā nozīme.

Daudzās dalībvalstīs ir izveidota sadarbība starp kontaktpunktiem un vienlīdzību veicinošām iestādēm. Abas iesaistītās puses vajadzības gadījumā izmanto politiku un sniedz atbalstu. Joprojām ir nepieciešams palielināt abu iesaistīto pušu cilvēkresursus un finanšu līdzekļus, uzlabot to sadarbību un padarīt to efektīvāku.

Visos līmeņos iesaistītās puses aizvien vairāk atzīst starptautiskās sadarbības nozīmi, praktizē un veicina to. Iestādes apmainās ar labāko praksi gan valsts līmenī (piem., ES romu tīkls, kas apvieno kontaktpunktus un vadošās iestādes, lai uzlabotu ESI fondu izmantošanu romu integrācijai), gan pašvaldību līmenī (piem., saskaņā ar ES stratēģiju Donavas reģionam). Lai pastiprinātu starpvalstu sadarbību romu integrācijai, tika noslēgti divpusējie valstu nolīgumi (piem., starp Franciju un Rumāniju un starp Zviedriju un Rumāniju). Vietējā līmeņa starpvalstu sadarbība ietver arī romu integrāciju (piem., saskaņā ar EUROCITIES darba grupu romu jautājumā vai jauno elementu saskaņā ar ROMACT programmu, atbalstot spēju veidošanas un starpvalstu sadarbības pasākumus, lai palīdzētu vietējām iestādēm). Vairāki pozitīvi piemēri attiecībā uz sadarbību starp Rietumeiropas un Austrumeiropas pašvaldībām ir vērsti uz pakalpojumu sniegšanu romiem, tostarp izglītības jomā (piem., Glāzgovā un Oslo, kā arī Belfāstā, Aradā, Krajovā, Timišoarā) un nodarbinātības jomā (piem., Gentē, kā arī Glazgovā, Atēnās, Malmē).

Dalībvalstis ir veikušas pasākumus, lai izstrādātu romu integrācijas valsts stratēģiju pārraudzību. ESI fondu prasībai ieviest stingras pārraudzības metodes ir svarīga nozīme romu integrācijas pasākumu ietekmes novērtējuma uzlabošanā. Neraugoties uz to, ir nepieciešami turpmāki centieni, lai varētu novērtēt paziņoto mērķtiecīgo un vispārīgo pasākumu ietekmi uz romiem, tostarp ietekmi uz segregācijas tendencēm, romu skolu apmeklējuma un nodarbinātības līmeņiem un piekļuvi mājoklim un veselības aprūpes pakalpojumiem integrētā vidē. Šim nolūkam Pamattiesību aģentūra turpinās darbu pie romu integrācijas rādītāju izstrādes, kas papildinātu ziņošanas metodoloģijas izstrādi, apkopojot visu attiecīgo ieinteresēto personu ieguldījumu. Nepieciešams labāk saskaņot romu integrācijas pasākumu un romu iekļaušanai paredzēto ESI fondu līdzekļu pārraudzību, sekmējot kontaktpunktu un ESI fondu vadošo iestāžu ciešāku koordināciju, lai nodrošinātu, ka līdzekļi sasniedz romus.

3.7. Finansēšana

Savā 2015. gada paziņojumā Komisija iepazīstināja ar iespējām, kas ir pieejamas 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Komisijas dienestu darba dokumentā ir sniegts ziņojums par dalībvalstu plašākiem piešķīrumiem sociālās iekļaušanas veicināšanai un nabadzības un diskriminācijas apkarošanai . Jānorāda, ka, paredzot plašāku piešķīrumu sociālās iekļaušanas vajadzībām, 12 dalībvalstis noteica jaunu ieguldījumu prioritāti, kas ļauj skaidri formulēt romus kā noteiktu, bet ne ierobežotu mērķgrupu, un piešķīra tai kopumā EUR 1,5 biljonus. Romu iekļaušanas veicināšanai tika noteiktas vairākas citas ESI fondu ieguldījumu prioritātes.

Valsts budžeta finansējuma ziņā starp būtiskajām politikas jomām vislielāko finansējumu piesaista izglītība un mājokļi, mazāku daļu atvēlot nodarbinātībai un vēl mazāku — veselības aprūpei. Saskaņā ar ziņojumiem horizontālajiem un strukturālajiem pasākumiem piešķirtais valsts finansējums ir nenozīmīgs. Kas attiecas uz ESI finansējuma izmantošanu un saskaņā ar Eiropas pusgada ietvaros konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, iekļaujoša (tostarp agrīnā) izglītība un nodarbinātība ir divas galvenās ieguldījumu jomas, ievērojamu piešķīrumu atvēlot arī mājokļiem. Daudz mazāka summa ir atvēlēta ieguldījumiem veselības aprūpē. Attiecībā uz horizontālajiem un strukturālajiem pasākumiem vislielāko finansējumu, galvenokārt no ESI fondiem, saņem sieviešu un bērnu aizsardzības un diskriminācijas apkarošanas pasākumi.

Vairākas dalībvalstis ir izstrādājušas romu kopienu kartēšanas projektu, ieviešot etniskos vai sociālekonomiskos rādītājus (t. i., trūcīgas/nošķirtas apkaimes, ļoti trūcīgi cilvēki, nabadzības kartes u. c.), lai uzlabotu ESI fondu līdzekļu mērķplānošanu un piešķiršanu romu integrācijai.

4. Paplašināšanās

Romu integrācija joprojām ir galvenā prioritāte paplašināšanās procesā. Komisija cieši sadarbojas ar Rietumbalkānu valstīm un Turciju un pārrauga saistību īstenošanu. Nozīmīgs darbs ir paveikts saistībā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II), lai atbalstītu romu integrācijas programmas valsts un reģionālajā līmenī. Tomēr situācija vairumā romu kopienu joprojām ir satraucoša. Ar leģislatīvu vai politikas dokumentu pieņemšanu vien nepietiek. Nepieciešams piešķirt pienācīgus budžeta līdzekļus valsts līmenī, lai īstenotu integrācijas pasākumus, īpašu uzmanību veltot īstenošanas pasākumiem vietējā līmenī. Romu kopienas ir pilnībā jāiesaista plānošanā, īstenošanā un pārraudzībā. Pateicoties Romu desmitgadei, romu integrācija kļuva par daļu no politiskās darba kārtības. Periodā pēc desmitgades būtu jākoncentrējas uz novērtējamu rezultātu sasniegšanu uz vietas, nepārprotami samazinot atšķirību starp romiem un pārējiem iedzīvotājiem un īpašu uzmanību pievēršot prioritārajām jomām (izglītība, nodarbinātība, veselības aprūpe, mājokļi un pilsoniskās sabiedrības dokumentācija), kā arī ar dzimuma un “antičigānisma” jautājumiem saistītajās starpnozaru jomās. Romu integrācijas politika ir jāstiprina, reaģējot uz pašreizējo bēgļu krīzi; ievērojama daļa no personām, kas ir atgriezušās Rietumbalkānu valstīs (tagad tās ir noteiktas par drošām izcelsmes valstīm), ir romi.

5. Secinājumi un turpmākā virzība

Eiropas līmenī ir ieviesti juridiskie, politikas un finanšu instrumenti. Dalībvalstis ir izveidojušas koordinēšanas struktūras, ieviesušas mērķtiecīgus un vispārīgus pasākumus atbilstīgi Padomes ieteikumam un ir piešķīrušas finansējumu. Novērtējumā konstatētas dažas pozitīvas tendences, piemēram, aizvien pieaugoša pievēršanās agrīnai pirmsskolas izglītībai, jauna sasaiste starp romu integrācijas politikas prioritātēm un 2014.–2020. gada ESI fondu izmantošanu un romu nacionālo kontaktpunktu nozīme šā finansējuma plānošanā. Tomēr ar šiem centieniem nevarēja novērst romu dzīves apstākļu pasliktināšanos un plaši izplatīto naidīgo attieksmi sabiedrības vairākuma vidū. Ir konstatēti nopietni trūkumi “antičigānisma” apkarošanas jomā, jo īpaši attiecībā uz dzīvesvietas un izglītības segregācijas un piespiedu izlikšanas novēršanu. Joprojām jārisina jautājums par to, kā nodrošināt ilgtspējīgas saistības un īstenošanu vietējā līmenī. Turklāt ir nepieciešams uzlabot sadarbību ar pilsonisko sabiedrību un privātā sektora iesaisti īstenošanā. Ir jāuzlabo arī pārskatu sniegšana par vietējā līmenī veikto integrācijas centienu ietekmi.