[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 15.11.2005 COM(2005) 573 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM BULGĀRIJAS UN RUMĀNIJAS PIEVIENOŠANĀS IETEKME UZ KOMISIJAS CILVĒKRESURSIEM KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM BULGĀRIJAS UN RUMĀNIJAS PIEVIENOŠANĀS IETEKME UZ KOMISIJAS CILVĒKRESURSIEM IEVADS Eiropas Parlaments 2005. gada 13. aprīlī deva savu atzinumu par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās procesu. Pamatojoties uz to, 2005. gada 25. aprīlī Luksemburgā Eiropas Savienības dalībvalstis un Bulgārija, un Rumānija parakstīja Pievienošanās līgumu. Saskaņā ar pievienošanās līgumu ratifikāciju un ar nosacījumu, ka tās savlaicīgi nodrošina atbilstību nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai pilnībā varētu pildīt tiesību aktus no pirmās pievienošanās dienas, ir paredzēts, ka Bulgārija un Rumānija kļūs par Eiropas Savienības dalībvalstīm 2007. gada janvārī. Komisija 25. oktobrī pieņēma paziņojumu (Visaptverošais pārraudzības ziņojums par Bulgārijas un Rumānijas gatavību pievienoties ES), kas ir saistībā ar „… pārraudzības ziņojumu, ko Komisija plāno iesniegt Padomei un Parlamentam 2006. gada aprīlī/maijā”, un norāda, ka „Tajā brīdī Komisija var ieteikt Padomei atlikt Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos līdz 2008. gada 1. janvārim, ja pastāvēs nopietns risks, ka kāda no šīm valstīm vairākās svarīgās jomās nebūs redzami sagatavota, lai atbilstu dalības prasībām līdz 2007. gada janvārim. Komisija paredz, ka Bulgārija un Rumānija līdz tam veiks visus vajadzīgos labošanas pasākumus, lai novērstu šāda ieteikuma sniegšanu.” Šā paziņojuma mērķis ir pamatot Komisijas prasību par papildu cilvēkresursiem, izvērtējot departamentu vajadzības saistībā ar šo divu jauno dalībvalstu pievienošanās ietekmi attiecībā uz Komisijas darbībām. Tajā ir apskatīta paplašināšanās ietekme un galvenie virzieni attiecībā uz cilvēkresursiem pa politikas jomām un pa darba veidiem. Tas kalpos par pamatu nākamo budžetu priekšlikumiem un, izstrādājot darbā pieņemšanas stratēģiju. Taču tajā nav ietverti darbā pieņemšanas mērķi attiecībā uz jauno dalībvalstu pilsoņiem, jo tas ir cits jautājums, kam pievērsīsies tuvākajā laikā. Šis novērtējums saistībā ar Bulgāriju un Rumāniju (ES-2) papildina paziņojumu, kas tika iesniegts 2002. gadā saistībā ar desmit dalībvalstīm (ES-10), kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada maijā. Tā raksturs un termiņi padara ES-2 paplašināšanās procesu ļoti līdzīgu pēdējam. Ņemot vērā acīmredzamās līdzības, šī analīze tika veikta, izmantojot to pašu metodoloģiju, ko 2002. gadā, kā arī gūto pieredzi ES-10 pievienošanās procesa laikā, kas notika 2004. gadā. Šis paziņojums tāpēc apstiprina un atjaunina 2002. gadā sagatavoto vidēja termiņa novērtējumu par cilvēkresursu nepieciešamību, kā to savā rezolūcijā par Ikgadējo politikas stratēģiju 2006. gadam prasa Eiropas Parlaments. 1. PAZIŅOJUMA MĒRĶIS UN PAMATS Praksē ir pierādījies, ka jauna personāla pieņemšana darbā un integrēšana Komisijas departamentos notiek daudz vieglāk, ja to dara laikus. Šī stingrā kārtība tiek īstenota, nosakot un plānojot personāla daudzumu pēcpievienošanās periodam. Iepriekšējais ES-10[1] paziņojums iezīmēja šā pasākuma centrālo lomu un noderīgumu gan budžeta iestādei, gan Komisijai. Iesniedzot 2006. gada provizorisko budžeta projektu[2], jaunā Komisija skaidri apstiprināja 2002. gadā veiktās analīzes derīgumu un vidēja termiņa nepieciešamību par kādiem 3900[3] jauniem darbiniekiem līdz 2008. gadam, kas veiktu uzdevumus, kuri rodas saistībā ar jauno dalībvalstu pievienošanos. Joprojām ir aktuāli 2002. gada paziņojuma secinājumi attiecībā uz ES-10[4]. Pēdējo trīs gadu laikā no 2003. līdz 2005. gadam budžeta lēmējinstitūcija ir devusi atļauju 1980 jauniem darbiniekiem ar paplašināšanu saistītu uzdevumu veikšanai (1480 jauni ierēdņi un 500 ārštata darbinieki). Šie sākotnējie papildspēki neatkarīgi no sava apjoma tik un tā ir nepietiekami, lai nodrošinātu paplašinātās Eiropas Savienības pareizu darbību un Komisijas politikas, Kopienas noteikumu un programmu pilnīgu izpildi. Lai nodrošinātu visu uzsākto pasākumu turpināšanos, jo īpaši galvenās kopējās politikas jomās saistībā ar kohēziju un vienoto tirgu, Komisijai vajadzēs atlikušos 3900 pilnslodzes ekvivalentus, lai plānotajā periodā varētu izpildīt savus institucionālos pienākumus. 2. PIENĀKUMU MĒROGS 2.1. Ko sagaida no Komisijas paplašinātā Eiropas Savienībā? Kā Eiropas Savienības izpildinstitūcija Komisija ir atbildīga par Parlamenta un Padomes apstiprināto budžetu un politiku, un programmu pārvaldību un izpildi. Pēc paplašināšanās Komisijai vajadzēs pārvaldīt programmas, lai atbalstītu jaunās dalībvalstis, galvenokārt, saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku, strukturālām darbībām un iekšējo politiku. Kā Līgumu uzraudzītājai Komisijai būs jānodrošina, ka Kopienas tiesību akti ir pareizi piemēroti visās dalībvalstīs. Kaut gan kandidātvalstis ir pielikušas ievērojamus pūliņus, lai uzņemtos turpmāko atbildību kā dalībvalstis, var paiet vairāki gadi, kamēr sakārto to administratīvās un tiesu sistēmas un uzlabo šo sistēmu spējas. Vienotā tirgus pienācīga darbība, veselības aizsardzība un sabiedrības drošība, vides aizsardzība, ES ārējo robežu uzraudzība un rūpīga Kopienas līdzekļu pārvaldīšana paplašinātā ES, visi šie pienākumi prasa, lai Komisijai tiktu piešķirti papildu cilvēkresursi, lai tā varētu: - aktīvi pārvaldīt ES politikas jomas un uzraudzīt to īstenošanu jaunajās dalībvalstīs; - palīdzēt jaunajām dalībvalstīm pareizi piemērot Kopienas tiesību aktus un, ja vajadzīgs, uzsākt pārkāpumu tiesvedību; - piedāvāt un tad izpildīt Kopienas programmas, lai nodrošinātu jaunās dalībvalstis ar finansiālu atbalstu; - uzraudzīt, vai plānošana un tērēšana notiek pareizi; - darīt zināmus un publicēt Kopienas dokumentus divās jaunās valodās. 2.2. Pienākumu apjoms skaitļos Mērogu un pienākumus var novērtēt ar šādiem rādītājiem: - divas jaunās dalībvalstis palielinās ES dalībvalstu skaitu no 25 uz 27 (8 % palielinājums); - divas jaunās oficiālās valodas palielinās to skaitu no 20 uz 22 (10 % palielinājums[5]); - papildu 30 miljonu iedzīvotāju palielinās ES kopējo iedzīvotāju skaitu no 452 uz 482 (2007. gada) (6,6 % palielinājums); - ar iekšzemes kopproduktu uz vienu iedzīvotāju, kas ir 30 % no ES-25 vidējā rādītāja, jaunās dalībvalstis pašreiz ir visnabadzīgākās pievienojošās valstis. Šīs paplašināšanās ietekme uz Komisijas darbību ir jāaplūko kontekstā ar iepriekšējo paplašināšanos, jo 12 jaunu dalībvalstu pievienošanās tik īsā laika periodā Kopienas iestādēm uzliek jaunus izaicinājumus, jo tām tagad ir jāstrādā ar 80 % vairāk dalībvalstu un divreiz vairāk valodām. 3. PIEŅĒMUMI, METODOLOĢIJA UN STRATĒĢIJA 3.1. Pieņēmumi Darba modelis, ko izmanto, lai novērtētu paplašināšanās ietekmi, pamatojas uz šādiem pieņēmumiem: 1. Saskaņā ar pievienošanās līgumu ratifikāciju un ar nosacījumu, ka valstis savlaicīgi nodrošina atbilstību nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai pilnībā varētu pildīt tiesību aktus no pirmās pievienošanās dienas, ir paredzēts, ka divas jaunas dalībvalstis pievienosies Eiropas Savienībai 2007. gada janvārī. Ja šie nosacījumi netiek izpildīti, tad šajā paziņojumā minētie datumi tiks attiecīgi pielāgoti. Novērtējums par vajadzīgajiem cilvēkresursiem paliks spēkā neatkarīgi no galīgā pievienošanās datuma. 2. Pieņem, ka darbības tiek izpildītas ar pilnu jaudu, tiklīdz visas darbības un uzdevumi, kas ir saistīti ar paplašināšanos, tiek uzsākti vai izbeigti, jo īpaši, ņemot vērā vajadzību nodrošināt, ka personāla nodrošinājums ir pilnībā atbilstīgs pirmspievienošanās programmu pārvaldības un kontroles pasākumu veikšanai līdz to slēgšanai. Vajadzīgo cilvēkresursu laika grafiks dažādiem departamentiem būs atšķirīgs, šī atšķirība būs redzama gada asignējumā[6]. 3. Sākotnējais cilvēkresursu daudzuma sadalījums pa darbībām atspoguļo 2006. gada situāciju, pieņemot, ka paplašināšanās nemainīs politikas, programmas un piegādes sistēmas. Taču tās izmaiņas, kas ir jau apstiprinātas vai ko ir ierosinājusi Komisija, ir ņemtas vērā (piemēram, izpildaģentūra[7]). 4. Visi cilvēkresursu veidi (štata un ārštata darbinieki) un visi finansējuma avoti (administratīvais budžets vai darbības programmas) tiek uzskatīti kā vienādi. Vajadzīgais personāls ir izteikts pilnslodzes ekvivalentos ( FTE ). Pamatpieņēmums ir tāds, ka paplašināšanās principiāli nemainīs Komisijā esošo cilvēkresursu dažādo veidu proporciju. Cilvēkresursu sadalījums pa veidiem un finansējuma avotiem ir sagatavots, norādot kopsummas, kas tiks sīkāk noteiktas katrā atsevišķā budžeta procedūrā. 5. Novērtējums ir veikts pēc neto principa, ņemot vērā personāla pārcelšanu, saistībā ar šajā laika periodā gaidāmo pirmspievienošanās pasākumu pabeigšanu (pirmspievienošanās programmas, sarunas, attiecības ar kandidātvalstīm). 6. Kopējais novērtējums ietver 100 ārštata amata vietas, kas ir jau izveidotas 2006. gada provizoriskajā budžeta projektā kā avanss vidēja termiņa vajadzībām. Lai būtu gatavi paplašināšanai, sagatavošanās darbiem ir jāsākas 2006. gadā. Savā provizoriskajā budžeta projektā Komisija norādīja prioritārās cilvēkresursu vajadzības – 100 darbinieki, kas veiktu svarīgas darbības paplašināšanās sagatavošanai, galvenokārt valodu jomā. Tās nav amata vietas papildus noteiktajām pēcpievienošanās vajadzībām, bet daļa no kopējās paketes. 3.2. Metodoloģija Tā kā šis novērtējums atjaunina 2002. gada paziņojumu par ES-10 valstu pievienošanos saistībā ar šo ES-2 paplašināšanos, ir lietderīgi pielietot tādu pašu metodoloģiju. Cilvēkresursu nepieciešamība tika novērtēta, pamatojoties uz darbībām, kas ir noteiktas budžeta līdzekļu sadales pēc darbības jomām ( ABB ) nomenklatūrā. Lai nodrošinātu metodoloģisku un vienveidīgu pārskatu par plānoto attīstību, visiem departamentiem tika nosūtīta anketa. Tad tika analizēts, kā paplašināšanās ietekmē darbības, un tās tika sakārtotas pēc tā, vai tās pieauga, palika nemainīgas vai samazinājās. Nākamais solis bija novērtēt ietekmi uz cilvēkresursiem. Parasti izmaiņas nepieciešamībā pēc cilvēkresursiem tika novērtētas saistībā ar galveno faktoru izmaiņām, nosakot darba apjomu konkrētai darbībai. Ja darbība, organizācija vai piegādes sistēma neuzrādīja vai negatavojas uzrādīt būtiskas izmaiņas kopš 2002. gada un kur ES-2 paplašināšanās ietekme tiek novērtēta kā proporcionāla ES-10 paplašināšanās ietekmei, iepriekšējā paziņojuma rezultāti par ES-10 tika ekstrapolēti uz ES-2 paplašināšanos. Lai nodrošinātu dažādu darbību vajadzību saskaņotību, atbildes tika pārbaudītas, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un datu salīdzināmību , pārliecinoties, ka: - skaitļi un pamatojumi ir saskaņoti; - dažādu departamentu vajadzības līdzīgām darbībām ir analizētas vienādi; - ir ņemts vērā tikai tas papildu darba apjoms, kas izriet no paplašināšanās; - ir ņemta vērā personāla pārcelšana no pirmspievienošanās darbībām. 3.3. Jauno amata vietu pārejas laika periods Novērtējumā ir ņemtas vērā departamentu vajadzības un iestāžu spēja pieņemt darbā jaunos darbiniekus. Tāpēc Komisija ierosina, ka jaunās amata vietas tiks ieviestas trīs gadu laikā atbilstoši rezerves saraksta pieejamībai un attiecīgo dienestu uzņemšanas spējai. Taču vairums Komisijas departamentu uzskata, ka piecu gadu periods jaunajām ES-10 amatu vietām, ko nosaka budžets un personāla pieņemšanas nosacījumi, ir pārāk ilgs un atlases, un pieņemšanas temps ir sasniedzis savu vajadzīgo ātrumu. Tas nenosaka pārejas perioda ilgumu attiecībā uz ierēdņu pieņemšanu darbā no šīm divām jaunajām dalībvalstīm, ko Komisija piedāvā, lai tas būtu 5 gadu periods. Tāpēc Komisija savlaicīgi noteiks darbā pieņemšanas mērķus attiecībā uz jauno dalībvalstu pilsoņiem, kas ir cits jautājums. 4. IZRIETOŠĀS VAJADZĪBAS PĒC CILVĒKRESURSIEM 4.1. Pārbaudes rezultāti Savos sākotnējos novērtējumos Komisijas departamenti noteica savas bruto vajadzības papildu personālam - aptuveni 1 084 pilnslodzes ekvivalentus, un paredzēja, ka pirmspievienošanās darbību beigās atbrīvosies 237 pilnslodzes ekvivalenti. Pārbaudes rezultātā tika pārskatīti novērtējumi, kuros cilvēkresursu bruto palielinājums saistībā ar darbību paplašināšanos ir virs 984 pilnslodzes ekvivalentiem. Šīs vajadzības var izpildīt, pārceļot 98 darbiniekus (no tiem 23 departamenta ietvaros) un pieņemot 886 jaunus darbiniekus. Personāla pārcelšanu nosaka Komisijas mērķis piedāvāt kvalitatīvus pakalpojumus par saprātīgām izmaksām. Tiek pieņemts, ka aptuveni 145 ārštata darbinieki, kuri pašlaik strādā ar pirmspievienošanās instrumentiem (kurus finansē no agrākiem BA budžeta posteņiem), būs jāatbrīvo, jo viņus nav iespējams pārcelt citā amatā. Tādējādi neto papildu resursi ir 741 pilnslodzes ekvivalenti. [pic] Salīdzinot ar pašreizējo situāciju, papildu 741 pilnslodzes ekvivalenti nozīmē aptuveni 2,5 % palielinājumu no kopējā cilvēkresursu apjoma, kas strādā iestādēs, kas ir zem pievienojošo valstu relatīvā rādītāja, kā aprēķināts ar vairākiem indikatoriem, kas minēti šā paziņojuma 2. iedaļā. 4.2. Cilvēkresursu veidi un finansējuma avoti Kā norādīts zemāk 1. tabulā, 741 papildu darbinieku sadalījums pa veidiem un finansējuma avotiem var orientējoši būt sadalīts šādi: - 750 darbības štata amata vietas (administratīvais budžets - pašreizējās finanšu perspektīvas 5. pozīcija), ieskaitot aptuveni 166 amata vietas valodniekiem; - 36 zinātniskās izpētes štata amata vietas (darbības budžets); - papildu apropriācijas aptuveni 100 ārštata darbiniekiem no administratīvā budžeta; - apropriāciju samazinājums par 145 ārštata darbiniekiem, kurus pašlaik finansē no darbības budžeta (agrākās pirmspievienošanās instrumentu BA pozīcijas). 1. tabula Štata amata vietas | Ārštata darbinieki (pilnslodzes ekvivalenti) | Administratīvais budžets | 750 | 100 | 850 | Darbības budžets | 36 | -145 | -109 | 786 | -45 | 741 | Šī tabula apstiprina, ka no administratīvā budžeta būs vajadzīgs finansējums kādiem 850 pilnslodzes ekvivalentiem, saskaņā ar pieņēmumu, kura pamatā ir ierosinātā finanšu perspektīva. 4.3. Jauno 850 amatu iestrādāšana administratīvajā budžetā Komisija piedāvā jaunos amatus iestrādāt trīs gadu laikā. Tas ļautu ņemt vērā departamentu faktiskās vajadzības un iestāžu spēju pieņemt darbā jaunos darbiniekus. Zemāk 2. tabulā ir doti orientējoši skaitļi ar nosacījumu, ka pievienošanās notiek 2007. gadā. 2. tabula Gads | Papildu amata vietu procentuālā daļa | Jaunās štata amata vietas (administratīvais budžets) | Ārštata amata vietas[8] | Kopējais plānotais amata vietu skaits, administratīvais budžets | 2006 | 100 | 100 | 2007 | 33 % | 250 | 350 | 2008 | 33 % | 250 | 600 | 2009 | 33 % | 250 | 850 | Šis laika griezums un gada procentuālā daļa attiecībā uz štata amata vietu vajadzību nākotnē var prasīt elastīgu pieeju. Komisija katrā ikgadējā politikas stratēģijā un provizoriskajā budžeta projektā iesniegs sīkākus jaunu amata vietu pieprasījumus kopā par 1280 cilvēkiem, kurus pieņems saistībā ar ES-10 paplašināšanos 2007.-2008. gadā[9]. Tiks ņemts vērā arī plānotais laika grafiks konkursiem. Sadalījums starp štata un ārštata amata vietām arī būs jāprecizē katra gada budžeta procedūrā. Tomēr, lai gan līgumdarbiniekus, ko pieņems darbā 2006. gadā, lai sagatavotu paplašināšanos, vēlāk aizstās ar ierēdņiem, Komisijai būs nepieciešami ārštata darbinieki, pat strādājot normālā režīmā, galvenokārt valodas dienestos un jauno dalībvalstu pārstāvniecībās. Ja galīgā vajadzība pēc ārštata amata vietām būs mazāka par 100, Komisija var prasīt pārveidot dažas ārštata amata vietas štata amata vietās. 4.4. Ietekme uz administratīvo izdevumu budžetu Strādājot normālā režīmā, jauno amata vietu kopējās izmaksas ir plānotas aptuveni EUR 85 miljoni[10] (ieskaitot ar to saistītās infrastruktūras izmaksas) Komisijai vien[11]. Summa pilnībā atbilst Komisijas piedāvātajam finanšu perspektīvas projektam. Vienojoties par galīgo finanšu perspektīvu, ir jāparūpējas par šo īpašo budžetu, kas ļauj Komisijai pieņemt darbiniekus paplašināšanās vajadzībām; ir jāņem vērā arī citu iestāžu atbilstošās vajadzības. 5. IETEKME UZ POLITIKĀM UN DARBĪBĀM Komisijas veiktā analīze par tai vajadzīgajiem cilvēkresursiem ļauj rezultātus sadalīt pa „politikas jomām” (departamentiem) un „darba veidiem” (personas). 5.1. Izmaiņas pa politikas jomām [pic] 5.1.1. Iekšējās politikas Tiesību aktu izstrādāšana un šo tiesību aktu nostiprināšana jaunajās dalībvalstīs ir divi galvenie faktori, kas veido personāla palielinājumu iekšējās politikās. No pievienošanās dienas Kopienas tiesību akti būs piemērojami jaunajās dalībvalstīs un būs jāpielāgo viss likumdošanas process, lai iekļautu tos konsultāciju procesā par politikas iniciatīvām un tiesību aktu projektiem. Joma ietver tādus daudzveidīgus un sarežģītus uzdevumus kā iekšējais tirgus, vide, konkurence, nodokļu uzlikšana un muitas savienība, un veselības un patērētāju tiesību aizsardzība. Turklāt vairāki jauni ES stratēģijas mērķi ir fokusēti uz iekšējām politikām, starp tiem „Lisabonas stratēģija” par labklājību caur ekonomisko izaugsmi, arī Eiropas komunikāciju tīkli un „Hāgas programma” brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā. Šajā postenī ir ietverta pakāpeniska preses biroju izveidošana jaunajās dalībvalstīs. Jauno dalībvalstu pilnīga integrēšana šo politiku un Kopienas noteikumu piemērošanai prasa piešķirt aptuveni 349 pilnslodzes ekvivalentus. Ņemot vērā virkni politiku, kas ir jāievieš visās 27 dalībvalstīs, un pašreizējos resursus, tas uzrāda samērā nelielu cilvēkresursu pieaugumu un precīzi atspoguļo šodienas Komisijas galvenās darbības. 5.1.2. Tulkošanas pakalpojumi Nodrošināt kvalitatīvus tulkošanas pakalpojumus ir viena no Komisijas galvenām prioritātēm laika periodā pēc paplašināšanās. Relatīvi ievērojams palielinājums (322 pilnslodzes ekvivalenti) šajā darbības jomā (rakstiskā tulkošana, mutiskā tulkošana un publicēšana) ir jāaplūko kontekstā ar ļoti efektīvu pieprasījuma pārvaldības un kvalitātes nodrošināšanas sistēmu ieviešanu. Tās ļauj nodrošināt, ka vajadzības pēc resursiem ir minimālas, tomēr vienlaicīgi nodrošinot daudzvalodību un veicinot ES leģitimitāti, pārredzamību un efektivitāti. 5.1.3. Atbalsta pakalpojumi un koordinēšana Visaptverošas paplašināšanās stratēģijas īstenošanā noteicoša loma ir atbalsta pakalpojumiem un koordinēšanai, un ir jānodrošina atbilstošs personāls, lai visas darbības noritētu gludi. Lēmumu pieņemšana ES kļūs ievērojami sarežģītāka un prasīs vairāk darbinieku jauno Komisāru birojos un politikas koordinēšanai ES ar 27 dalībvalstīm. Īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu Eiropas tiesību aktu piemērošanu visās jaunajās valodās. Citi pasākumi ietver darbā pieņemšanas procesa un krāpšanas apkarošanas, un revīzijas spēju pastiprināšanu paplašinātā Eiropā. Šiem neviendabīgajiem mērķiem 144 pilnslodzes ekvivalenti šķiet pietiekami. 5.1.4. Strukturāli intervences pasākumi, ieskaitot lauksaimniecību un zivsaimniecību Struktūrpolitikas un kohēzijas politikas ir vērstas uz ekonomiskās konverģences mērķu sasniegšanu, veicinot izaugsmi un konkurētspēju, un stiprinot Eiropas Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Tās ir galvenās Eiropas programmas ar būtisku makroekonomisko ietekmi. Atbilstoši spēkā esošiem tiesību aktiem abas pievienojošās valstis ir tiesīgas saņemt atbalstu, kas paredzēts mazāk attīstītiem reģioniem (1. mērķis). Tā ir darbības joma, kurā ir gaidāms, ka pievienošanās izraisīs lielāko pieaugumu apropriācijās. Tā kā programmas tiek pārvaldītas decentralizēti, (kopīga pārvaldība), būs vajadzīgi salīdzinoši mazāk darbinieku. Taču ir jāizpilda kontroles un revīzijas funkcijas prasības. Lauksaimniecībai ir svarīga loma abu valstu, kas iestājas ES, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē. Pašreizējās darbības saskaņā ar pirmspievienošanās instrumentu lauku attīstībai ( Sapard ) tiks pakļautas lauksaimniecības politikas galvenajam virzienam. Taču, kā tas ir gadījumos ar citiem pirmspievienošanās instrumentiem (piemēram, PHARE un ISPA ), būs pārejas periods, jo šo programmu izpilde turpināsies pēc pievienošanās līdz to slēgšanai. Komisijai būs arī jāuzrauga, kā dalībvalstis piemēro tiesību aktus pēc pievienošanās ar tiem pašiem mehānismiem, ko pielieto esošajām dalībvalstīm. Attiecībā uz strukturāliem intervences pasākumiem, lauksaimniecību un zivsaimniecību kopā vajadzīgi aptuveni 93 pilnslodzes ekvivalenti - papildu cilvēkresursi, kas ir relatīvi mazs skaitlis, ņemot vērā iesaistītās summas, bet pietiekami atbilstīgi piegādes mehānismiem. 5.1.5. Ārpolitika Galvenās izmaiņas skar tirdzniecības politiku un tirdzniecības aizsardzības pasākumus, ieskaitot sarunas Pasaules tirdzniecības organizācijā (PTO) pēc kopējā muitas tarifa pieņemšanas jaunajās dalībvalstīs, un vajadzību stiprināt Eiropas kaimiņattiecību politiku, jo īpaši attiecībā uz Austrumu kaimiņiem. Vispārējā ietekme uz ārējām attiecībām tiks diezgan ierobežota apmierinot vajadzību pēc 17 pilnslodzes ekvivalentiem. 5.1.6. Pirmspievienošanās (ieskaitot delegācijas, PHARE [12]) Delegācijas pievienojošās valstīs un pirmspievienošanās darbības saistībā ar Rumāniju un Bulgāriju, tādas kā sarunas un uzraudzība, un pirmspievienošanās instrumentu pārvaldība tiks izbeigtas saskaņā ar atbilstošiem Pievienošanās līguma noteikumiem. Tādējādi attiecīgais personāls delegācijās un vairums viņu kolēģu galvenajos birojos pakāpeniski tiks pārcelti citā amatā, ņemot vērā pievienošanās procesa laika grafiku. Pārceļot pirmspievienošanās darbiniekus cita amatā, tiks ņemts vērā tas, ka pirmspievienošanās programmas tiek veiktas saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem atbilstīgi programmu pārvaldības cikla laika grafikam. Visbeidzot tas pakāpeniski samazinās darbinieku skaitu par 220 pilnslodzes ekvivalentiem (75 pilnslodzes ekvivalenti finansēti no administratīvā budžeta un 145 ārštata darbinieki finansēti no PHARE programmas). 5.1.7. Zinātniskā izpēte Vairums zinātniskās izpētes programmu ir jau pieejamas valstīm, kuras pievienojas, un Sestā pamatprogramma vēl vairāk iesaistīja kandidātvalstis pirms paplašināšanās. Vēl vairāk ir notikusi koncentrēšanās uz mazāku skaitu prioritāšu un vienkāršākām vadības metodēm un procedūrām. Ja turpmākajā daudzgadu pamatprogrammā tiks turpināta virzība uz lielāku efektivitāti un koncentrāciju, novērtētā vajadzība pēc cilvēkresursiem ES-2 paplašināšanās procesā garantē nelielu palielinājumu 36 pilnslodzes ekvivalentus, ko finansēs no Septītās pamatprogrammas administratīvo izdevumu griestu robežās. 5.2. Izmaiņas pa darba veidiem [pic] 5.2.1. Tulkošana Valodnieku skaits pieaugs vairāk nekā jebkurā citā darba veidā, lai Komisija varētu savu politiku tuvināt pilsoņiem un atvieglotu ES lēmumu pieņemšanas procesu sanāksmēs. Novērtētā vajadzība ir 328 pilnslodzes ekvivalenti, ieskaitot ārštata un atbalsta personālu. 5.2.2. Tiesību aktu izstrādāšana, uzraudzība un nostiprināšana Tiesību aktu izstrādāšana ir vēl viens Komisijas darba centrālais pīlārs, darbības joma, kas iekļauj uzraudzību un nostiprināšanu, kas ir vajadzīgs, lai izveidotu īstu „tiesību kopienu”. Šī darbības joma piedzīvos vairāk nekā otro vissvarīgāko paplašināšanos. Paplašināšanās izraisītais darba apjoms lielākajā daļā tiesību aktu izstrādāšanas procesa posmos ir tieši proporcionāls dalībvalstu skaitam. Tas jo īpaši ir proporcionāls nostiprināšanas stadijā. Ieinteresēto pušu skaits un to dažādība arī ietekmēs tiesību aktu izstrādāšanu un uzturēšanu. Novērtētā vajadzība ir 279 pilnslodzes ekvivalenti. 5.2.3. Politikas veidošana un koordinēšana Politikas izstrādāšana kļūs aizvien sarežģītāka, pieaugot dalībvalstu un ieinteresēto personu skaitam. Politikas izstrādāšanas vajadzības pieaugs, lai atspoguļotu svarīgumu iekļaut jaunās dalībvalstis visos procesos. Novērtētā vajadzība ir 135 pilnslodzes ekvivalenti. 5.2.4. Programmu pārvaldība Cilvēkresursu nelielais pieaugums programmu pārvaldībai (59 pilnslodzes ekvivalenti) sākumā var izskatīties pārsteidzošs. Iemesli šādam pieaugumam kļūst redzami, ja ņem vērā, ka pašreizējās kandidātvalstis jau šobrīd ir tiesīgas piedalīties daudzās ES programmās un ka būtiski pūliņi pašlaik tiek pielikti, lai racionalizētu administratīvās procedūras saistībā ar programmām. Novērtētā papildu vajadzība programmu pārvaldībai tiks kompensēta ar to darbinieku pakāpenisku pārcelšanu amatā, kuri pašlaik ir nodarbināti pirmspievienošanās instrumentu pārvaldībā un kontrolē līdz to faktiskai slēgšanai, kas prasīs vairāk nekā 3 gadus pēc pievienošanās[13]. Tomēr turpmākas vajadzības rodas plānošanas un koordinēšanas vajadzībām, kā arī kontroles funkciju pildīšanai. Ja ņem vērā šos aspektus, situācija kļūst skaidrāka. 5.2.5. Cilvēkresursi un budžeta vadība Vispārējs palielinājums darbībā prasa attiecīgu palielinājumu darbības budžeta un cilvēkresursu vadībā. Novērtētā vajadzība ir 49 pilnslodzes ekvivalenti. 6. SECINĀJUMI Ņemot vērā savu pieredzi un 2002. gada paziņojuma rezultātus par iepriekšējo paplašināšanos, Komisija ir novērtējusi vajadzību pēc cilvēkresursiem saistībā ar turpmāko paplašināšanos. Komisija apstiprina cilvēkresursu vajadzību attiecībā uz iepriekšējo paplašināšanos un novērtē tās vajadzības pēc cilvēkresursiem saistībā ar turpmāko paplašināšanos – papildus vajadzīgi 850 pilnslodzes ekvivalenti no administratīvā budžeta un 36 pilnslodzes ekvivalenti no zinātniskās izpētes budžeta. Šis iznākums ir atbilstīgs iepriekšējam novērtējumam un rādītājiem, ar kuriem novērtē pievienošanās ietekmi. Tas arī pierāda Komisijas spēju ģenerēt labumu no produktivitātes, neriskējot ar spējām veikt savus uzdevumus pareizi. Analīze izceļ jaunā personāla orientēšanu uz darbības aktivitātēm, parādot, ka cilvēkresursu politika atbilst politiskām prioritātēm. Laika grafiks jauno amatu iestrādāšanai ir atbilstīgs summām, kas atvēlētas administratīviem izdevumiem 2007.-2013. gada finanšu perspektīvas projektā un Komisijas spējai pieņemt jaunus darbiniekus. Budžeta lēmējinstitūcijas atbalsts šo resursu finansēšanai ir būtisks pareizai darbā pieņemšanas stratēģijas sagatavošanai un uzdevumu plānošanai. [1] KOM(2002) 311, 5.6.2002. [2] KOM(2005) 300, 15.6.2005. [3] No kuriem 3960 pilnslodzes ekvivalenti ir paredzēti no administratīvā budžeta un no 60 pilnslodzes ekvivalentu samazinājuma no citām pozīcijām. [4] Turpmāki paskaidrojumi tika iesniegti budžeta lēmējinstitūcijai pēc tās pieprasījuma budžeta procedūras laikā. Skatīt 2005. gada 14. jūlija darba dokumentu „Paplašināšanās procesam nepieciešamie cilvēkresursi”. [5] Salīdzināšanai, īru valoda nav iekļauta 20 oficiālo valodu sarakstā, jo uz to attiecas īpaši noteikumi un 5 gadu pārejas periods, sākot no 2007. gada. [6] Tā tas varētu būt saistībā ar tulkošanas pakalpojumiem. [7] Šajā paziņojumā nav ņemts vērā personāls izpildaģentūrās. Taču cilvēkresursu vajadzību aprēķins attiecībā uz Komisiju ir atbilstoši samazināts, salīdzinot ar 2002. gada analīzi, kurā bija izveidota izpildaģentūra no 2002. gada. [8] Dažas no šīm 100 ārštata amata vietām var būt pārveidotas štata amata vietās, nemainot pilnslodzes ekvivalentu skaitu – 850. [9] Pieņemot, ka 700 jaunas amata vietas 2006. gadam tiks piešķirtas, kā paredzēts. [10] 2004. gada cenās. [11] Aprēķinā, kas tika veikts finanšu perspektīvas projektam, redzams, ka aptuveni 130 miljoni ir jāiekļauj finanšu perspektīvā attiecībā uz Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos, pieņemot, ka citu iestāžu vajadzība pēc cilvēkresursiem ir proporcionāla iepriekšējai paplašināšanai. [12] Izņemot attiecībā uz ISPA un Sapard , jo atbilstošie darbinieki tiks pārcelti darbā tā paša departamenta ietvaros, tā kā nepieciešamība pēc cilvēkresursiem attiecībā uz lauksaimniecību un strukturālām darbībām ir norādīta neto skaitļos. [13] Ņemot vērā resursus, ko nevar pārcelt no agrākām BA pozīcijām, programmu pārvaldības personāla skaita samazinājums sakarā ar pirmspievienošanās instrumentu beigām ir lielāks.