[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 18.5.2005

SEC(2005) 642 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS

par 2004. gada 2. jūnija Lēmuma par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Nīderlandē atcelšanu

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. IEVADS

Komisija 2004. gada 31. martā saņēma Nīderlandes varas iestāžu oficiālu apstiprinājumu tam, ka valsts budžeta deficīts 2003. gadā sasniedzis 3,2 % no IKP[1], tādējādi pārsniedzot Līguma atsauces vērtību. Balstoties uz minētajiem pierādījumiem, Komisija 2004. gada 28. aprīlī uzsāka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru („EDP”) pret Nīderlandi saistībā ar pieņemto ziņojumu, kā to paredz Līguma 104. panta 3. punkts. Ņemot vērā visus attiecīgos faktorus, kas ietverti šajā Ekonomikas un finanšu komitejas ziņojumā un atzinumā saskaņā ar 104. panta 4. punktu, Komisija 2004. gada 19. maijā pieņēma atzinumu (saskaņā ar Līguma 104. panta 5. punktu) par pārmērīga deficīta pastāvēšanu Nīderlandē. Padome 2004. gada 2. jūnijā pieņēma attiecīgu lēmumu[2] saskaņā ar 104. panta 6. punktu.

Vienlaikus Padome pieņēma Nīderlandei adresētu ieteikumu atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam nolūkā novērst pārmērīgu budžeta deficītu, jo īpaši Padome ieteica – „Nīderlandes iestādēm vēlākais līdz 2005. gada beigām jānovērš pašreizējais pārmērīgais deficīts saskaņā ar 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97”. Padome noteica Nīderlandes valdībai 2004. gada 2. oktobri kā pēdējo izpildes termiņu, lai „2005. gadā veiktu, galvenokārt strukturālas dabas, korektīvus pasākumus, kas sasniegtu vismaz pus procenta punktu no IKP”.

Sagatavojot ieteikumus, lai labotu pārmērīgu deficītu, Padome uzsvēra, ka „budžeta konsolidācijas pasākumiem jānodrošina nepārtraukta valsts budžeta deficīta samazināšanās, kas tiek virzīta uz valsts finanšu kvalitātes un ekonomikas izaugsmes potenciāla pastiprināšanu”. Turklāt Padome mudināja Nīderlandes varas iestādes nodrošināt "budžeta konsolidāciju virzoties uz budžeta stāvokli, kas būtu tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, jo īpaši, samazinot cikliski koriģēto deficītu par vismaz 0,5 procenta punktiem no IKP gadā, pat pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas.”

2004. gada 6. oktobrī Komisija nolēma[3], ka Nīderlandes valdība ir rīkojusies efektīvi līdz paredzētā termiņa beigām 2004. gada 2. oktobrī, ko Padome izvērtēja 21. oktobrī[4].

2. PāRMēRīGA BUDžETA DEFICīTA NOVēRšANA 2004. GADā

2004. gada 16. aprīlī pēc tam, kad izrādījās, ka 3 % no IKP salīdzināmās vērtības 2003. gadā ir pārsniegti vienlaicīgi ņemot vērā ilglaicīgu ekonomikas lejupslīdi, Nīderlandes valdība ieviesa papildu taupīšanas pasākumus 2004. gadam, kas līdzinās 0,5% no IKP, ar mērķi labot pārmērīgu deficītu jau 2004. gadā. Šis pasākumu kopums papildina taupīšanas pasākumus, ko ieviesa 2004. gada budžetā[5]. Aptuveni puse no tiem bija strukturālas dabas pasākumi, tā piemēram, augstākas apdrosināšanas prēmijas veselības apdrosināšanai, mazāki izdevumi par veselības aprūpi un pakāpeniska subsīdiju samazināšana mazkvalificētiem strādniekiem. Atlikušie bija vienreizēji pasākumi, kas ietekmēja deficīta samazināšanos tikai 2004. gadā. Paši svarīgākie vienreizējie pasākumi bija saistīti ar laika izmaiņām attīstības atbalsta izmaksās, reģistrētajā centrālās bankas peļņā, un zemākos nekā iepriekš paredzēts izdevumos ieguldījumiem infrastruktūrā.

2005. gada paziņojums par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (iesniegts 2005. gada 28. februārī un apstiprināts Eurostat 2005. gada 18. martā) paredz valsts budžeta deficītu 2004. gadā 2,5 % apmērā no IKP (1. tabula). 2005. gada 31. martā tika pārskatīts 2004. gada deficīts un noteikts 2,3 % apmērā no IKP regulārajos ziņojumos Eurostat par valsts finanšu stāvokli, ņemot vērā pilnīgāku informāciju par pašvaldību finansēm.

Rezultāts sakrīt ar plānoto deficītu 2005. gada budžetā 3,0 % no IKP 2004. gadam un stabilitātes programmas 2004. gada novembra atjaunināto versiju un Komisijas 2004. gada rudens prognozi ar deficīta aplēsi 2,9 % apmērā no IKP.. Labāks rezultāts par iepriekš paredzēto, salīdzinot ar 2005. gada budžeta aplēsi, skaidrojams daļēji ar faktu, ka 2004. gada beigās nodokļu ieņēmumi vairumā nodokļu kategoriju bija labāki neka iepriekš prognozēts. Augstas naftas cenas un ar to saistīti augstāki valsts ienākumi no dabasgāzes pārdošanas arī ietekmēja ieņēmumus. Turklāt izdevumu pieaugums bija zemāks, nekā prognozēts, galvenokārt dēļ lēnāka bezdarbnieku pabalsta pieauguma, zemākiem nekā paredzēts ieguldījumiem infrastruktūrā un zemām tīrām iemaksām ES. Saskaņā ar Komisijas 2005. gada pavasara prognozi šķiet, ka cikliski koriģētais deficīts 2003. gadā krities no 2,0 % no IKP līdz 1,2 % no IKP 2004. gadā.

2004. gadā valsts parāda attiecība pret IKP pieauga līdz 55,2 % - no 54,3 % no IKP 2003. gadā[6], galvenokārt dēļ vājas ekonomiskās situācijas un ievērojama nominālā deficīta. Līdz ar to valsts parāda attiecība joprojām bija 60% no IKP Līguma atsauces vērtības.

1. tabula: Budžeta attīstība 2002. – 2004. gadā (% no IKP) |

Izlietojums | 2002 | 2003 | 2004 |

Valsts bilance | -1.9 | -3,2 | -2,3 |

- Kopējie ieņēmumi | 45,9 | 45,8 | 45,5 |

No kuriem: kārtējie nodokļi | 12,0 | 11,2 | 11,0 |

sociālās iemaksas | 14,9 | 15,5 | 15,1 |

- Izdevumi kopā | 47,8 | 49,0 | 48,0 |

No kuriem: kolektīvais patēriņš | 11,3 | 11,4 | 11,4 |

sociālie pabalsti | 13,3 | 14,0 | 14,0 |

procentu izdevumi | 3,1 | 2,9 | 2,9 |

bruto ieguldījumi pamatkapitālā | 3,6 | 3,6 | 3,5 |

Primārā bilance | 1,1 | -0,3 | 0,4 |

Pm Nodokļu slogs | 40,1 | 40,0 | 39,9 |

Valsts parāds | 52,6 | 54,3 | 55,7 |

Pm Cikliski koriģētā bilance 1 | -2,3 | -2,0 | -1,2 |

Pm Cikliski koriģētā primārā bilance 1 | 0,8 | 0,9 | 1,7 |

Pm reālais IKP1 (gada procentuālās izmaiņas) | 0,6 | -0,9 | 1,3 |

Procentu izdevumos, kopējos izdevumos un bilancē iekļauti apmaiņas darījumi saskaņā ar definīciju, kas izmantota pārmērīga budžeta deficīta procedūrai. 1 Komisijas dienestu 2005. gada pavasara ekonomikas prognoze. Avots: Komisijas dienesti. |

3. BUDžETA PROGNOZES 2005. UN 2006. GADAM

Budžetu 2005. gadam iesniedza parlamentam 2004. gada 21. septembrī un neilgi pēc tam pieņēma ar dažam relatīvi nenozīmīgām izmaiņām. Tajā ietverti turpmāki deficīta samazināšanas pasākumi 2005. gadam, ieskaitot samazinātus izdevumus medicīnas aprūpei, ienākuma nodokļa likmes pieaugumu, ierobežotu pieeju bezdarbnieka pabalstam un augstākas apdrošināšanas prēmijas darba nespējas gadījumā. Pasākumi, par kuriem paziņots 2005. gada budžetā (kurā iekļauta pasākumu strukturālā daļa 2004. gada 16. aprīļa pasākumu kopumā), papildina pus procenta punkta korekcijas 2005. gada IKP. Kopumā, korektīvie pasākumi lielākoties ir strukturālas dabas.

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2005. gada pavasara prognozi, valsts budžeta deficīts 2005. gadam prognozēts 2,0% apmērā no IKP (2. tabula). Tas sakrīt ar oficiālo mērķi, kas noteikts pēdējā paziņojumā par pārmērīga budžeta novēršanas procedūru (2005. gada marts) par 2,1 %[7]. Reālais IKP pieauguma ātrums nedaudz samazinājās līdz 1,0 % 2005. gadā, no 1,4% 2004. gadā. Tomēr ceturkšņa pārskats norāda uz pakāpenisku situācijas uzlabošanos gada laikā, rezultātā pieaug nodokļu ieņēmumi, galvenokārt dēļ uzņēmumu un pašnodarbinātu personu lielākas peļņas. Turklāt, paredzams, ka ieņēmumi no dabas gāzes pārdošanas paaugstinās ieņēmumus arī 2005. gadā. Izdevumu daļā paredzams, ka 2005. gadā izdevumi nedaudz samazināsies. Ierobežots valsts izdevumu pieaugums atspoguļo ietaupījuma pasākumu ietekmi un nulles pieaugumu līguma algu likmēm ierēdņiem un sociālajiem maksājumiem.

2006. gadam, Komisijas 2005. gada pavasara prognoze paredz reālā IKP pieaugumu līdz pat 2,0 % 2006. gadā, kā rezultātā pieaugs ieņēmumi līdz ar sagaidāmo ekonomikas kāpumu. Tomēr, pamatojoties uz pašreizējiem politikas pieņēmumiem, pamata deficīts 2005. gadā samazināsies salīdzinoši nedaudz no 2,0 % līdz 1,6 % no IKP, jo līdz ar tālākiem ietaupījumiem uz sociāla nodrošinājuma, pabalstu un valsts sektora algu rēķina pieaugs izdevumi transporta, drošības un uz zināšanām balstītas ekonomikas nozarē un kompensācijām, kas paredzētas, lai ierobežotu veselības apdrošināšanas reformas ietekmi uz mājsaimniecību ieņēmumiem.

Cikliski koriģētais deficīts 2005. gadā ievērojami samazināsies, sasniedzot 0,4 % no IKP, atspoguļojot uzsākto budžeta konsolidāciju. Tas varētu nozīmēt IKP pieaugumu par 0,8 % otro gadu pēc kārtas, kas ir augstāks par minimālo 0,5 % no IKP korekcijas turpmākajos gados pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas uz ko mudinājusi Komisija. Tas arī nozīmē, ka Nīderlande jau 2005. gadā sasniegs budžeta stāvokli, kas tuvs līdzsvaram cikliski koriģētā budžeta izpratnē. Saskaņā ar pašreizējo politiku Komisijas dienestu pavasara prognoze paredz cikliski koriģētas bilances turpmāku uzlabojumu, sasniedzot līdzsvaru 2006. gadā. Lielā atšķirība starp pamata deficītu un cikliski koriģēto deficītu atspoguļo ieilgušu ekonomikas kritumu un sagaidāmu pakāpenisku atlabšanu. Reālā IKP pieaugums kritās zem 2001. gada potenciāla pieauguma rādītajiem un sagaidāms, ka potenciāls tiks atkal sasniegts tikai 2006. gadā. Šā iemesla dēļ negatīvā reālā un faktiskā produkcijas apjoma starpība palielināsies no 1,9 % no IKP 2003. gadā līdz 2,5 % no IKP 2005. un 2006. gadā.

Saskaņā ar 2005. gada marta paziņojumu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru valsts parāds 2005. gadā pieaugs par 57,4 % no IKP, rādītājs, kas ir ļoti tuvs parāda attiecībai 57,6 % no IKP, kas paredzēts Komisijas dienestu 2005. gada pavasara prognozē. Šogad to ietekmē gāzes transporta infrastruktūras iegāde, kuras izmaksas ir 0,6 % no IKP. Saskaņā ar pašreizējās politikas pieņēmumiem, parāda attiecība nedaudz turpinās pieaugt 2006. gadā līdz 57,9 % no IKP saskaņā ar Komisijas dienestu pavasara prognozi. Taču parāda attiecība saglabāsies zem 60 % no IKP atsauces vērtības.

2. tabula: Valsts finanšu prognozes (% no IKP) |

2004 | 2005 | 2006 |

SP | Komisija | SP | Komisija (1) |

Valsts bilance | -2,5 | -2,6 | -2,1 | -2,1 | -1,6 |

- Kopējie ieņēmumi | 45,5 | 44,9 | 45,8 | 44,6 | 47,6 |

No kuriem: kārtējie nodokļi | 11,0 | 24,8 | 11,1 | 24,7 | 11,2 |

sociālās iemaksas | 15,1 | 13,9 | 15,0 | 13,9 | 16,9 |

- Izdevumi kopā | 48,0 | 47,5 | 47,9 | 46,7 | 49,3 |

No kuriem:- kolektīvais patēriņš | 11,4 | 17,5 | 11,4 | 17,2 | 11,4 |

- procentu izdevumi | 2,9 | 2,9 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |

- bruto ieguldījumi pamatkapitālā | 3,5 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,4 |

Primārā bilance | 0,4 | 0,3 | 0,8 | 0,7 | 1,2 |

Valsts parāds | 55,7 | 58,1 | 57,6 | 58,6 | 57,9 |

Pm Cikliski koriģētā bilance | -1,2 | -1,2 | -0,4 | -1,3 | 0,0 |

Pm Cikliski koriģētā primārā bilance | 1,7 | 0,3 | 2,5 | 0,7 | 2,9 |

Pm reālais IKP (gada procentuālās izmaiņas) | 1,3 | 0,75 | 1,0 | 1,5 | 2,0 |

Avoti: 2005. gada marta paziņojums par pārmērīgu budžeta deficītu 2004. gadā, 2004. gada novembra atjauninātā versija stabilitātes programmai (SP), valsts uzskaites dati 2004. gadam un Komisijas 2005. gada pavasara prognoze (Komisija). Cikliski koriģētā bilance SP, ko aprēķina Komisijas dienesti par pamatu ņemot programmā sniegtos datus (atšķirība ar Komisijas prognozi atspoguļo atšķirīgus makroekonomiskās attīstības scenārijus). Jāņem vērā, ka pēc 2005. gada marta paziņojuma par pārmērīga budžeta deficīta procedūras uzsākšanu Nīderlandes statistikas dienests publicēja pārskatītu (zemāku) deficītu 2004. gadam, t.i., 2,3 % no IKP (skatīt 1. tabulu) un par to ziņoja Eurostat. (1) Pieņemot pašreiz zināmo politiku |

4. SECINāJUMI

Nīderlandes varas iestādes ir izpildījušas Padomes 2004. gada 2. jūnija ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Proti, tās ir izpildījušas ieteikumu novērst pārmērīgu budžeta deficītu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu, kas minētajā gadījumā nozīmē vēlākais 2005. gadā. Faktiski Nīderlandes varas iestādes samazināja deficītu 2004. gadā līdz 2,3 % no IKP, kas ir ievērojami zemāk par 3 % robežu. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2005. gada pavasara prognozi atbilstīgi pašreizējai politikai paredzams, ka deficīts 2005. gadā samazināsies līdz 2,0 % no IKP, reaģējot uz tālākiem fiskāliem ierobežojumiem, kas noteikti 2005. gada budžetā un 2006. gadā samazināsies līdz 1,6 % no IKP, norādot, ka īstenotie pasākumi paredz pastāvīgu budžeta deficīta novēršanu. Cikliski koriģētā bilance 2004. gadā ievērojami uzlabojusies par 0,8 % no IKP līdz 1,2 % no IKP deficītam. Paredzams, ka tā kritīsies vēl par 0,8 % no IKP un sasniegs līmeni, kas tuvs 2005. gada bilancei un ko saglabās 2006. gadā. Visbeidzot saskaņā ar 2005. gada marta paziņojumu par pārmērīgu budžeta deficītu, parāda attiecība 2004. gadā sasniedza 55,2 % no IKP, par 54,3 % augstāka nekā 2003. gadā; saskaņā ar 2005. gada pavasara prognozi, tiek paredzēts, ka tas saglabāsies 60 % no IKP apjomā zem atsauces vērtības 2005. un 2006. gadā.

Tātad no vispārīgā novērtējuma izriet, ka Nīderlandes varas iestādes jau 2004. gadā laboja pārmērīga deficīta situāciju atbilstīgi Padomes 2004. gada 2. jūnija ieteikumam. Tādējādi Komisija iesaka Padomei atcelt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Nīderlandē.

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS

par 2004. gada 2. jūnija Lēmuma par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Nīderlandē atcelšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

(1) Ar Komisijas 2004. gada 2. jūnija Lēmumu 2005/136/EK[8], ņemot vērā Padomes ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, tika nolemts, ka Nīderlandē pastāvēja pārmērīgs budžeta deficīts.

(2) Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu Padome izdeva ieteikumu, kas adresēts Nīderlandei nolūkā novērst pārmērīgu budžeta deficītu[9]. Šis ieteikums, saistībā ar 3. panta 4. punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[10], nosaka 2005. gadu kā pēdējo termiņu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.

(3) Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes Lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, kad pārmērīgs budžeta deficīts dalībvalstī, pēc Padomes uzskata, ir novērsts.

(4) „Valdības”, „budžeta deficīta” un „ieguldījumu” definīcijas ir noteiktas Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ar norādi uz Eiropas integrēto ekonomisko norēķinu sistēmu (ESA), otrais izdevums. Datus par pārmērīgu deficītu sniedz Komisija.

(5) Pamatojoties uz Komisijas sniegtajiem datiem, pēc Nīderlandes ziņojuma pirms 2005. gada 1. marta saskaņā ar Padomes 1993. gada 22. novembra Regulu (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru[11], kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 475/2000,[12] par regulārajiem ziņojumiem Eurostat par valsts finanšu stāvokli 2005. gada 31. martā un Komisijas dienestu 2005. gada pavasara prognoze, var secināt, ka:

- Valsts budžeta deficītu 2004. gadā lēš 2,3 % no IKP salīdzinājumā ar 3,2 % 2003. gadā. Rezultāts 2004. gadam saskan ar Padomes ieteikumu, kas izdots saskaņā ar 104. panta 7. punktu, jo īpaši attiecībā uz valsts deficīta samazināšanu 2005. gadā līdz līmenim zem atsauces vērtības vismaz 3 % no IKP. Nodokļu pielāgošanu īstenoja 2004. gadā ar ievērojamiem taupības pasākumiem, kas daļēji iekļauti 2004. gada budžetā un daļēji nolemts par to konsolidāciju 2004. gada 16. aprīlī. Turklāt lielāki nekā paredzēts nodokļu ieņēmumi un papildu ieņēmumi no dabasgāzes pārdošanas, reaģējot uz augstām naftas cenām, palīdzēja deficītu samazināt.

- Īstenotie budžeta pasākumi ir vērsti uz ilglaicīgu valsts budžeta bilances uzlabošanos. Attiecībā uz 2005. gadu, Komisijas 2005. gada pavasara prognoze paredz valsts deficīta tālāku samazināšanos līdz 2 % no IKP, galvenokārt ar strukturālas dabas taupīšanas pasākumiem, kas palielināja IKP par 0,5 %. Tas atbilst oficiālajam mērķim – sasniegt 2,1 % deficītu no IKP. Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2005. gada prognoze paredz, pamatojoties uz pašreiz zināmo politiku, turpmāku deficīta kritumu līdz 1,6 % no IKP, norādot uz pastāvīgu budžeta deficīta koriģēšanu.

- Budžeta konsolidācija tiks turpināta, samazinot cikliski koriģēto deficītu, kas kā paredzams sasniegs stāvokli, kas tuvs līdzsvaram pēc tam, kad pārmērīgs deficīts būs novērsts. 2004. gadā cikliski koriģētais deficīts ievērojami samazinājās līdz 1,2 % no IKP salīdzinājumā ar 2,0 % no IKP 2003. gadā. Komisijas dienestu 2005. gada prognoze paredz cikliski koriģētā deficīta tālāku samazināšanos 2005. gadā par vēl 0,8 % no IKP, līdz 0,4 % no IKP, kas ir tuvu līdzsvaram un 2006. gadā samazināsies līdz 0,0 % no IKP.

- Saskaņā ar 2005. gada marta paziņojumu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, valsts parāda attiecība 2004. gadā tika turēta zem 60 % no atsauces vērtības. Komisijas dienestu 2004. gada pavasara prognoze paredz noturēt deficītu zem šī sliekšņa 2005. gadā un 2006. gadā.

(6) Tādēļ Lēmums 2005/136/EK ir jāatceļ.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

1. pants

No kopējā novērtējuma izriet, ka pārmērīga budžeta deficīta situācijas novēršana Nīderlandē tika pabeigta 2004. gadā saskaņā ar 2004. gada 2. jūnijā Nīderlandei adresētu ieteikumu atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam.

2. pants

Ar šo tiek atcelts Lēmums 2005/136/EK.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē,

Padomes vārdā -

priekšsēdētājs

[1] Šis bija augšupejošs deficīta pārskats no 2, 98% no IKP, par ko ziņots 2004. gada 1. martā. Tas bija galvenokārt dēļ augstāka nekā iepriekš paredzēts vietējo pašvaldību deficīta, par kuru sākotnējie dati par visu 2003. gadu nebija iepriekš zināmi.

[2] Padomes Lēmums 2005/136/EK publicēts 18.2.2005. Oficiālajā Vēstnesī OV L 47, 26. lpp.

[3] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_inf_note_en.pdf

[4] Eiropas Savienības Padomes paziņojums presei 13017/04 (prese 284) 2004. gada 21. oktobris.

[5] 2004. gada budžets bija vērsts uz 2,3 % no IKP, taču tas tika pamatots ar 2003. gada vasaras prognozēm, kas vēlāk strauji zaudēja aktualitāti, jo pieņēmumi par ekonomikas izaugsmi bija pārāk optimistiski un budžeta izlietojums, par kuru informācija kļuva pieejama pēc 2004. gada budžeta, bija sliktāks nekā iepriekš prognozēts.

[6] Šī ir negatīva korekcija atjauninātajiem 2005. gada 31. marta nacionālo kontu datiem salīdzinājumā ar valsts parāda attiecību 55,7 % no IKP par kuriem ziņots 2005. gada 28. februārī.

[7] Nedaudz zemāks atskaites punkts 2004. gada deficītam nekā noteikts Komisijas dienestu pavasara prognozē var kļūt par labvēlīgu pamata efektu 2005. gadā. Taču saskaņā ar pašreizējo informāciju nav skaidrs, cik lielā mērā pašvaldību finanšu situācijas uzlabošanās 2004. gadā būs strukturālas dabas ar pozitīvu ietekmi arī turpmākajos gados.

[8] Padomes 2004. gada 2. jūnija Lēmums, publicēts OV L 47, 18.2.2005., 26. lpp.

[9] Padomes 2004. gada 2. jūnija ieteikums.

[10] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

[11] OJ L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 351/2002 (OV L 55, 26.2.2002., 23. lpp.).

[12] OV L 58, 3.3.2000., 1. lpp.