1. Ievads

Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) ir zinātniska un tehniska starpvaldību organizācija, kas darbojas vīnkopības, vīna, vīna dzērienu, galda vīnogu, rozīņu un citu vīnkopības produktu nozarē. Tā tika nodibināta ar Starptautisku nolīgumu, ko 2001. gada 3. aprīlī parakstīja Parīzē, un tā ir Starptautiskā Vīnogulāju un vīna biroja pārmantotāja, kurš 1924. gadā bija ticis nodibināts ar 1924. gada 29. novembra Starptautisko vienošanos.

2016. gada janvārī Starptautisko Vīnkopības un vīna organizāciju (OIV) veidoja 45 dalībvalstis, tostarp lielākās vīna ražotājas valstis, izņemot Amerikas Savienotās Valstis, Kanādu un Ķīnu. OIV dalībnieces ir deviņpadsmit Eiropas Savienības dalībvalstis: Beļģija, Bulgārija, Vācija, Francija, Grieķija, Itālija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Austrija, Portugāle, Rumānija, Zviedrija, Slovākija, Slovēnija, Spānija, Čehijas Republika, Ungārija un Kipra. OIV finanšu resursi ik gadu sasniedz gandrīz 2,5 miljonus euro, un to avots ir galvenokārt dalībnieku un novērotāju iemaksas.

OIV mērķi ir sīki izklāstīti tās dibināšanas nolīgumā:

–norādīt tās dalībniekiem pasākumus, kas ļauj ņemt vērā ražotāju, patērētāju un citu vīnkopības un vīna produktu nozarē iesaistīto dalībnieku bažas;

–palīdzēt starpvaldību un nevalstiskām organizācijām, it īpaši tām, kas turpina standartizācijas darbību;

–veicināt gan pašreizējo metožu un standartu harmonizāciju starptautiskā mērogā, gan — pēc vajadzības — jaunu starptautisku standartu izstrādi, lai uzlabotu vīnkopības produktu gatavošanas un tirdzniecības apstākļus, gan patērētāju interešu ievērošanu.

Lai šos mērķus sasniegtu, OIV veic vairākas darbības, kas saistītas ar vīnogulājiem un vīnogu produktiem, it īpaši veicināšanas, informēšanas un standartizācijas darbības.

Saistībā ar savu ieguldījumu esošās prakses un standartu saskaņošanas veicināšanā starptautiskā mērogā OIV cita starpā izstrādā ieteikumus (“rezolūcijas”) šādās jomās:

–vīnkopības produktu ražošanas apstākļi;

–vīndarības metodes;

–produktu definīcija un/vai apraksts, marķēšana un tirdzniecības apstākļi;

–no vīnogulājiem iegūto produktu analīzes un vērtēšanas metodes.

OIV standartizācijas darbības pamatā ir dalībvalstu zinātnisko ekspertu darbi, un to konkrēta izpausme ir it īpaši publikācija, ko regulāri atjaunina, pamatojoties uz organizācijas pieņemtajām rezolūcijām. OIV ir jau publicējusi vairākus standartu kodeksus: Starptautisko vīndarības kodeksu, Starptautisko vīndarības paņēmienu kodeksu, Apkopojumu par starptautiskajām vīnu un misu analīzes metodēm, Apkopojumu par starptautiskajām stipro alkoholisko dzērienu analīzes metodēm, Starptautisko standartu vīnu un vīnkopības izcelsmes degvīna marķēšanai, OIV standartu vīna un vīnkopības izcelsmes stipro alkoholisko dzērienu starptautiskajiem konkursiem, OIV un tās vīnogulāju šķirņu un Vitis sugu aprakstošo sarakstu, pasaules vīnogulāju šķirņu aprakstu un Starptautisko vīnogu šķirņu un to sinonīmu sarakstu. Šīm publikācijām jāpievieno vairākas rezolūcijas un darbi par dažādiem ar vīnkopību saistītiem tematiem.

OIV struktūras un darbības kārtības sīks izklāsts ir pieejams organizācijas tīmekļa vietnē, kuras adrese ir šāda: www.oiv.org .

2. Savienības kompetences OIV darbības jomās

Galvenie OIV standartu kodeksi (Starptautiskais vīndarības kodekss, Starptautiskais vīndarības paņēmienu kodekss, Apkopojums par starptautiskajām vīnu un misu analīzes metodēm, Starptautiskais standarts vīnu un vīnkopības izcelsmes degvīna marķēšanai un Apkopojums par starptautiskajām stipro alkoholisko dzērienu analīzes metodēm) Savienības līmenī attiecas uz kopējo lauksaimniecības politiku vai tiesību aktu tuvināšanas politiku iekšējā tirgus izveidei un darbībai.

Eiropas Savienības tiesību aktos OIV darbības jomās ietilpst jo īpaši:

–Komisijas 2000. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2870/2000, ar ko nosaka Kopienas standartmetodes alkoholisko dzērienu analīzei (OV L 333, 29.12.2000., 20. lpp.),