LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 44/105

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pārmaiņas Eiropas tekstilizstrādājumu kopšanas pakalpojumu apakšnozarē un tās nākotnes izredzes” (pašiniciatīvas atzinums)

2011/C 44/17

Ziņotājs: Antonello PEZZINI kgs

Līdzziņotājs: Peter BOOTH kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2010. gada 18. februārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Pārmaiņas Eiropas tekstilizstrādājumu kopšanas pakalpojumu apakšnozarē un tās nākotnes izredzes”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) savu atzinumu pieņēma 2010. gada 1. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 464. plenārajā sesijā, kas notika 2010. gada 14. un 15. jūlijā (14. jūlija sēdē), ar 138 balsīm par, 1 balsi pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi (1)

1.1. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzsver, ka Eiropas tekstilizstrādājumu kopšanas pakalpojumu apakšnozare ir ļoti nozīmīga, jo tās attīstība ir daudzsološa gan no ekonomikas un tehnoloģiju aspekta, gan tāpēc, ka tā ir cieši saistīta ar reālajiem darbības un nodarbinātības apstākļiem vietējā līmenī un var sniegt nepārtrauktu ievērojamu ieguldījumu Eiropas ekonomikas attīstībā, nodrošinot nodarbinātību, kā arī ekonomisko un sociālo kohēziju.

1.2. EESK lūdz Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondam sākt izmēģinājuma projektu ar mērķi kartēt nozares uzņēmumu ģeogrāfisko izvietojumu un lielumu, darba ņēmēju dzīves un darba apstākļus, kā arī ēnu ekonomikas apjomu šajā nozarē. Vienlaikus EESK lūdz nopietni pārdomāt nozares NACE klasifikāciju, lai nodrošinātu atbilstošas definīcijas saistībā ar nozares ekonomikas, sociālo un nodarbinātības attīstību.

1.3. Ņemot vērā “Eiropas 2020” iniciatīvas saistībā ar cīņu pret globālo sasilšanu, EESK iesaka Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, izstrādājot jaunus vides noteikumus, pienācīgi ņemt vērā tekstilizstrādājumu kopšanas pakalpojumu nozares resursu ilgtspēju un efektivitāti, kā arī tās iespējas darbavietu radīšanas un ieguldījumu sekmēšanas jomā.

1.4. Komiteja uzskata, ka gan Eiropas līmenī, gan valsts/reģionālajā līmenī jāizvērš strukturēts sociālais dialogs, un ierosina piešķirt Kopienas finansējumu paraugprakses apmaiņas tīkliem, lai:

— attīstītu kvalifikāciju un profesionālo kompetenci, kā arī attiecīgās apmācības prasības, kas jānosaka, izmantojot īpašu CEDEFOP (Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs) pasākumu;

— sadarbībā ar Bilbao Eiropas Darba drošības aģentūru noteiktu taisnīgus darba, drošības un veselības apstākļus;

— nodrošinātu nozares sociālo partneru atbilstošu pārstāvību Eiropas Apkopes pakalpojumu komitejā.

1.5. Komiteja uzsver, ka ir svarīgi pareizi piemērot Kopienas noteikumus par darba ņēmēju informēšanu un uzklausīšanu, kā arī Eiropas Uzņēmumu padomju atbilstošu izveidi un pārvaldību, sadarbībā ar Seviļas Perspektīvo tehnoloģiju pētījumu institūtu (IPTS) izvēršot uz līdzdalību vērstu nozares prognozēšanu Eiropas līmenī.

1.6. Komiteja uzskata, ka Eiropas sociālo un vides standartu piemērošana videi draudzīgos un sociālos valsts iepirkumos, pilnībā un pārredzami īstenojot noteikumus šajā jomā, ir nepieciešamais priekšnoteikums nozares un tīkla veselīgai attīstībai, kurā tiek ievēroti tehniskās un sociālās kvalitātes standarti, sevišķi attiecībā uz apakšlīgumu un atbildības sistēmām, kurās ir iesaistīta visa piegādes ķēde.

1.7. Komiteja lūdz, lai

— Septītās pamatprogrammas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumos,

— Konkurētspējas un inovāciju daudzgadu programmā,

— struktūrfondos

būtu paredzēta atbilstoša vieta nozares tehnoloģiskās un organizatoriskās inovācijas projektiem, sevišķi saistībā ar resursu efektivitāti un taupību, integrētu loģistiku un piegādāto produktu izsekojamību, citastarp izmantojot Galileo lietojumus. Eiropas Investīciju bankai (EIB) vajadzētu atvieglot ieguldījumus, sevišķi MVU.

1.8. Komiteja lūdz Eiropas standartizācijas iestādēm, pamatojoties arī uz Eiropas Komisijas piešķirtajām pilnvarām, turpināt darbu, lai izstrādātu no vides, sociālā un tehnoloģiskā aspekta aizvien augstākus visa nozares tīkla tehniskos un tiesiskos standartus, ar kuriem nodrošinātu kvalitatīvus produktus, procesus un pakalpojumus un kuriem būtu pozitīva ietekme uz darba ņēmēju darba apstākļiem.

1.9. Komiteja uzskata, ka reģionālā līmenī būtu lietderīgi izmantot struktūrfondus, lai, pamatojoties uz vairākās dalībvalstīs gūto pozitīvo pieredzi, novatoriski paplašinātu nozares tīklus Eiropas rajonos un attīstītu divpusējas struktūras, kuru mērķis ir apmācība un izglītība, tostarp valodu apguve.

1.10. Komiteja uzskata, ka ir svarīgi izplatīt paraugpraksi un apmainīties ar to, piemēram, par to, kā veidot dažādās valstīs esošas divpusējas struktūras, kas ir devušas labus rezultātus nozares cilvēkresursu veicināšanā.

1.11. EESK uzsver, cik nozīmīga ir Eiropas kampaņa par darba drošību, ekonomikas, sociālo un vides pārredzamību, kā arī darba apstākļiem un iespējām tekstilizstrādājumu kopšanas pakalpojumu nozarē, pilnībā piemērojot Pamattiesību hartu, sevišķi attiecībā uz arodbiedrību tiesībām un sarunām par darba koplīguma slēgšanu.

1.12. Komiteja ierosina Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai izstrādāt pamatstratēģiju tekstilizstrādājumu kopšanas pakalpojumu nozarei, ņemot vērā tās ekonomiskās attīstības, ražošanas un nodarbinātības pilnīgo atbilstību ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kas noteikti 20-20-20 mērķos 2020. gadam.

2. Ievads

2.1. Eiropas tekstilizstrādājumu kopšanas pakalpojumu nozare ietver plašu un daudzveidīgu uzņēmumu klāstu, kas rūpnieciskā mērogā sniedz šādus pakalpojumus:

— rūpnieciskās mazgātavas un tīrītavas, kā arī tekstilizstrādājumu noma ražošanas un pakalpojumu uzņēmumiem un iedzīvotājiem;

— darba apģērbu un kombinezonu, uniformu, aizsargapģērbu un drošības tērpu noma, atjaunošana un apkope;

— viesnīcu, restorānu un kafejnīcu veļas mazgāšana, noma, labošana un apdare;

— medicīnas darbinieku, vidējā medicīniskā personāla un pacientu apģērbu un veļas mazgāšana, noma, sterilizācija, labošana un apdare slimnīcās, atpūtas namos un pansionātos;

— ķirurģisko instrumentu un apģērbu noma, sterilizācija un sterilu medicīnas instrumentu komplektu sagatavošana un piegāde;

— viedu tekstilizstrādājumu ar integrētām ļoti ērtām un lietotājdraudzīgām funkcijām, piegāde, noma un labošana;

— rūpnieciska apdare, filtri, pretputekļu absorbējošas vielas un līdzīgi pakalpojumi tekstilizstrādājumu jomā ražošanas iekārtām un sterilām apstrādes telpām;

— tekstilizstrādājumu nozares higiēnas un veselības pakalpojumi, kas papildina tekstilizstrādājumus vai ir alternatīva tiem;

— apdare un īpaši pakalpojumi saistībā ar “modes sistēmu”.

2.2. Rūpniecisko mazgātavu pakalpojumi ir vajadzīgi daudzu darbību izpildei saistībā ar ēdināšanas pakalpojumiem un tūrismu, piemēram, restorāniem, viesnīcām, ēdnīcām, kruīzu kuģiem u.c., kā arī ar modernu aizsargapģērbu piegādi plašam ražošanas un tirdzniecības nozaru klāstam, tādējādi stabili darbojoties noteiktā reģionā, un risks, ka uzņēmumi pārvietosies ārpus ES, nav liels.

2.3. Mazgātavu pakalpojumi ir nozīmīgi arī tekstilrūpniecībā, jo apģērbu ražotājiem produkcija ir jāpārbauda un jānodod mazgāšanā pirms laišanas tirgū. Ņemot vērā darba slodzi un faktu, ka mazgāšanas kvalitātei obligāti jābūt nevainojamai, mazgātavās, kas sniedz pakalpojumus tekstilrūpniecībai, ir vajadzīgas modernas iekārtas un profesionāli apmācīti darbinieki, kuriem ir nodrošināti atbilstoši darba apstākļi.

2.4. Rūpniecisko mazgātavu pakalpojumi viesnīcām ietver tādu dažādu veidu veļas apkopi un mazgāšanu, kuriem ir vajadzīgs pastāvīgs uzturēšanas un tīrīšanas cikls. Uzņēmumiem, kas sniedz mazgāšanas pakalpojumus, jābalstās uz efektīvu darba organizāciju un kvalificētiem darbiniekiem, lai tiktu līdzi ātrajam veļas maiņas ritmam un izvairītos no termiņa pagarinājuma vai kavējumiem.

2.5. Mazgātavu pakalpojumus papildina tādu arvien sarežģītāku produktu noma, kuriem jāatbilst aizvien progresīvākām tehniskajām un funkcionālajām prasībām un arvien stingrākiem vides noteikumiem un tehniskajiem normatīviem, sevišķi attiecībā uz aizsargekipējumiem un moderniem militārajiem piederumiem.

2.6. Kopumā iepriekšējos gados tekstilizstrādājumu kopšanas pakalpojumu nozare ir izstrādājusi nozīmīgas tehnoloģisku jauninājumu sistēmas gan uzņēmumiem (B to B), gan patērētājiem (B to C) (2); gan attiecībā uz viesnīcām un slimnīcām sniegtu tradicionālu pakalpojumu (tostarp arī higiēnas un veselības aprūpes) kvalitāti un tehniskajiem un vides standartiem, gan uz moderniem “viedajiem” aizsargmateriāliem (3).

2.7. Tradicionālā nozare darbojas plašā mērogā, un tās apgrozījums sasniedz aptuveni 9 miljardus euro (2007); tā ir ģeogrāfiski koncentrēta, un to pārvalda neliels skaits starptautisku uzņēmumu (4). Savukārt atlikušajai tirgus daļu raksturīga liela sadrumstalotība un neskaitāmi mazi uzņēmumi, kuri darbojas galvenokārt vietējā līmenī. Tas ir strauji augošs tirgus gan apgrozījuma (aptuveni 10 miljardi euro gadā), gan strādājošo skaita (vairāk nekā 200 000) ziņā.

2.8. Augstas efektivitātes aizsargapģērbu nozare strauji attīstās un ir saistīta ar viedo audumu jauno paaudzi, kuru pamatā ir viedie materiāli, moderni ražošanas procesi, ļoti ērta integrēta funkcionalitāte, individuālo risku profilakse un pārvaldība. Individuālo aizsarglīdzekļu (IAL) tirgus, kas ir viens no visdaudzsološākajiem ES pirmtirgiem (5), pašreizējais apjoms tiek lēsts 9,5–10 miljardu euro apmērā, nodarbinot aptuveni 200 000 darbinieku, kas tieši vai netieši ir saistīti ar IAL precēm un pakalpojumiem.

2.9. Tirgus pieprasījums pēc šādām precēm un pakalpojumiem ir atkarīgs no stingrāka regulējuma attiecībā uz personīgās drošības standartiem darba vietā, augstākiem drošības rādītājiem un prasībām visiem darbiniekiem, kā arī labākas personas risku pārvaldības, uzticamības kultūras izplatīšanas un vēlmes novērst iespējamās sūdzības.

2.10. Sevišķi svarīga ir uzmanība, ko nozare velta tekstilizstrādājumu apstrādes un sniegto pakalpojumu ietekmei uz vidi. Tekstilizstrādājumu kopšanas pakalpojumu nozarē ir veiktas dažādas pārbaudes par ietekmi uz vidi, piemēram, dzīves cikla novērtējums (6).

3. Pašiniciatīvas atzinuma mērķis

3.1. Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir izskatīt priekšnoteikumus tekstilizstrādājumu kopšanas pakalpojumu nozares attīstībai,

— kurā tiek ievēroti cilvēkresursu dzīves un darba apstākļi, sevišķi saistībā ar veselību un drošību;

— kura ir balstīta uz sociālo partneru strukturētu nozares dialogu dažādos līmeņos;

— kuru papildina darbinieku kvalifikācijas un profesionalitātes celšana un nodarbinātības perspektīvas, kas balstās uz paātrinātu apmācību un izglītību;

— kurā ir lielāka vides un enerģētisko un ūdens resursu aizsardzība visā produkta dzīves cikla un otrreizējās pārstrādes laikā;

— kura pārredzami iegulda tehnoloģiskajos, loģistikas un organizatoriskajos jauninājumos, novēršot dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un nodrošinot labvēlīgu vidi mazo un vidējo uzņēmumu izveidei un attīstībai;

— kura veicina konkurenci, kas balstās uz kvalitāti un progresīvu tehnisko un normatīvo standartu izstrādi un piemērošanu;

— kurā tiek veicināta publisko iepirkumu pārredzamība, pilnībā ievērojot vides prasības un sociālās klauzulas, jo īpaši apakšuzņēmēju ķēdē;

— kas uzlabo nozares atpazīstamību un pārredzamību, tādējādi uzlabojot tās tēlu.

3.2. EESK 2010. gada 11. maijā Briselē rīkoja atklātu uzklausīšanas sanāksmi par šo jautājumu; tajā piedalījās valsts un Eiropas līmeņa nozares arodbiedrību un uzņēmumu pārstāvji, kā arī pārstāvji no Bilbao Eiropas veselības un drošības darba vietā aģentūras, Eiropas Komisijas (Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD), divpusējām struktūrām, kas aktīvi darbojas dažādās valstu iniciatīvās, dažādiem lieliem ražošanas un pakalpojumu uzņēmumiem.

4. Vispārīgas piezīmes

4.1. EESK uzskata, ka nozares stratēģijas un rīcības plāna izstrādes priekšnosacījums ir izmēģinājuma projekta sākšana Eiropas līmenī, kura uzdevums būtu kartēt un izvērtēt Eiropas tekstilizstrādājumu kopšanas nozares dažādās un daudzveidīgās jomas, kā arī to ģeogrāfisko izvietojumu un lielumu ES 27 valstīs, ņemot vērā ar dzimumu saistītā faktora un neoficiālās nodarbinātības lielo ietekmi.

4.2. EESK uzskata, ka būtu lietderīgi atrast labāku nozares definīciju, kas ļautu to skaidrāk identificēt Eurostat NACE kodu sistēmā, lai varētu labāk sekot līdzi nozares ekonomiskajai attīstībai, ieguldījumiem, jauninājumiem, nodarbinātībai un profesiju kvalifikācijai.

4.3. Tekstilizstrādājumu kopšanas pakalpojumu nozare ir sevišķi dinamiska, tā strauji attīstās, un tās attīstības iespējas ir cieši saistītas ar sociālās un kultūrvides uzlabošanos, kā arī uzņēmumu tehniskajām un ekonomiskajām spējām.

4.4. EESK uzskata: ir svarīgi, lai Eiropas standartizācijas iestādes, pamatojoties arī uz Eiropas Komisijas piešķirtajām pilnvarām, izstrādātu no vides, sociālā un tehnoloģiskā aspekta arvien progresīvākus visas nozares tīkla tehniskos un normatīvos standartus ar mērķi nodrošināt produktu, procesu un pakalpojumu kvalitāti, kā arī darbiniekiem piemērojamos noteikumus, un saglabāt konkurētspēju pasaules tirgū.

4.5. Nozares attīstība jāatbalsta ar strukturētu dialogu Eiropas, valsts un reģionālajā līmenī, kurā būtu uzsvērti taisnīgi darba apstākļi, kas saskaņā ar Kopienas direktīvām par dzimumu līdztiesību, darba laika organizēšanu, darbinieku informēšanu un uzklausīšanu ir nozares kopējais pamats Eiropā. EESK uzskata, ka nozarē jāpanāk labāks līdzsvars starp patērētāju apmierinātības un darbinieku motivēšanas principiem, kā tas notiek dažās progresīvās ražošanas jomās.

4.6. EESK uzskata, ka nozares attīstībai būtiska ir Pamattiesību hartas pilnīga piemērošana, sevišķi attiecībā uz arodbiedrību tiesībām un sarunām par darba koplīguma slēgšanu visās nozares ražošanas un pakalpojumu jomās Eiropas Savienībā.

4.7. EESK uzskata, ka paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstu uzņēmumiem ir Eiropas līmeņa risinājums, kas jāizmanto, finansējot Eiropas pārrobežu projektus šajā jomā.

4.8. Vides aizsardzībai jābūt šīs nozares prioritātei, mudinot izplatīt Kopienas vides pārvaldības un audita sistēmu (EMAS) un ekomarķējumus, kā arī piemērot ISO 14000 standartus.

4.8.1. Nozares 2006. gada dati ir lielisks pamats pārdomām un analīzei, lai pētītu dažādu nozares jomu attīstību (7), tomēr tos vajadzētu aktualizēt vismaz reizi divos gados, kā arī veikt vides ietekmes analīzi, kas jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Komitejai.

4.8.2. Ir pilnībā jānovērtē nozares centieni EN 14065 sertifikācijas izplatīšanā ar sociālo partneru palīdzību, lai apkarotu negodīgu konkurenci, reglamentējot tirgu un ar stimulu, tostarp nodokļu, starpniecību izplatot paraugpraksi ar kvalitātes marķējumiem.

4.8.3. Izraugoties apģērbus, kurus pakļaut “pilna spektra pakalpojumiem”, jāņem vērā to raksturlielumu funkcionalitāte un noturīgums visā tekstilizstrādājuma dzīves ciklā.

4.8.4. EESK uzskata: ir svarīgi, lai nozarei būtu aktīva loma, sekmējot šķīdinātāju un ķīmisko vielu izmantošanu saskaņā ar Kopienas noteikto REACH regulējumu, kā arī īstenojot ES tiesību aktus par ūdeni.

4.9. EESK aicina Septītās pamatprogrammas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem ikgadējās darba programmās, Konkurētspējas un inovāciju daudzgadu programmā, kā arī struktūrfondu pasākumos paredzēt atbilstošu vietu nozares tehnoloģiskās un organizatoriskās inovācijas projektiem, sevišķi saistībā ar integrētu tehnoloģiju un piegādāto produktu izsekojamību, citastarp izmantojot Galileo lietojumus. EIB vajadzētu atvieglot ieguldījumus, sevišķi MVU.

4.10. Publiskajā iepirkumā jānodrošina attiecīgo noteikumu pilnīga un pārredzama piemērošana, kas ir nepieciešamais priekšnoteikums videi nekaitīgai un sociālai nozares attīstībai, sevišķi saistībā ar apakšlīgumu un atbildības sistēmām, kurās ir jāiesaista visa piegādes ķēde.

4.11. Tehnoloģiskajos, loģistikas un organizatoriskajos jauninājumos jānodrošina atklāta vide, kurā ir novērsta dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana un nodrošināti labvēlīgi apstākļi mazo un vidējo uzņēmumu izveidei un attīstībai.

4.12. Jānodrošina personāla kvalifikācijas un profesionalitātes celšana un nodarbinātības perspektīvas, kas pamatojas uz paātrinātu apmācību un izglītību, ar Seviļas Perspektīvo tehnoloģiju pētījumu institūta atbalstu izvēršot uz līdzdalību vērstu nozares prognozēšanu un paredzot struktūrfondu pasākumus divpusēju personāla apmācības, kvalifikācijas un izglītības (arī valodu apguves) koordinācijas struktūru attīstībai.

4.13. Veselībai un drošībai darba vietā jābūt vienai no nozares kvalitātes attīstības prioritātēm. Nozares sociālajiem partneriem Eiropas līmenī jāveido strukturēts dialogs un jābūt atbilstoši pārstāvētiem Eiropas Apkopes drošības komitejā.

4.14. Komiteja aicina Eiropas Komisiju nekavējoties izstrādāt paziņojumu par iespējamo Eiropas ekonomikas un nodarbinātības stratēģiju tekstilizstrādājumu kopšanas pakalpojumu nozares attīstībai, lai izstrādātu ES rīcības plānu šajā jautājumā, saistot to ar Eiropas pirmtirgu iniciatīvu, kurā tekstilizstrādājumu kopšanas pakalpojumi minēti sakarā ar turpmākajām panākumu stratēģijām.

Briselē, 2010. gada 14. jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Mario SEPI

(1) Papildu informācija saistībā ar atzinumu, piemēram, uzstāšanās uzklausīšanas sanāksmēs, tehniskie pielikumi vai statistikas aptauju rezultāti, ir pieejami Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas tīmekļa vietnē:

http://www.eesc.europa.eu/sections/ccmi/Hearingsandconferences/Textile_2010/index_en.asp

(2) Par kompleksajiem pakalpojumiem sk. atzinumā par tematu “Attīstības tendences uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē Eiropā”, OV C 27, 03.02.2009., 26.–33. lpp.

(3) Sk. EUROPA INNOVA – INNOVATION WATCH. Sectorial Innovation Foresight: Textile and Clothing – INTERIM REPORT. 2009. gada jūnijs, 3.–4. lpp. un 9.–10. lpp.

(4) Elis, Rentokil, Johnson Service, Davis, Alsco, HTS u.c.

(5) Sk. Lead Market Initiative for Europe/Mid-term progress report, SEC (2009) 1198 galīgā redakcija, 09.09.2009.

(6) Sk. 1. pielikumu: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.textile-services-sub-sector-in-europe

(7) Sk. 5. zemsvītras piezīmi.