Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 25. oktobris ) ar konstatējumiem, kas ir Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome, neatņemama daļa



Oficiālais Vēstnesis L 313 , 26/11/2011 Lpp. 0013 - 0016



Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 25. oktobris) ar konstatējumiem, kas ir Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome, neatņemama daļa EIROPAS PARLAMENTS, ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu [1], ņemot vērā Eiropas Savienības galīgos gada pārskatus par 2009. finanšu gadu (SEC(2010) 963 – C7-0213/2010) [2], ņemot vērā Padomes gada ziņojumu par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei, ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm [3], ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību [4], ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu, ņemot vērā 2011. gada 10. maija lēmumu [5], ar ko atliek lēmumu par 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī tajā iekļauto rezolūciju, ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [6] (Finanšu regula), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu, ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā Lēmumu Nr. 190/2003 par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu [7], ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību [8], ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu, ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas otro ziņojumu (A7-0328/2011), A. tā kā "pilsoņiem ir tiesības zināt, kā tiek izmantoti viņu maksātie nodokļi un kā politiskās iestādes īsteno tām uzticētās pilnvaras" [9]; B. tā kā attiecībā uz Savienības līdzekļu izmantošanu Padomes administrācijai vajadzētu būt demokrātiski atbildīgai Savienības pilsoņu priekšā; C. tā kā ir svarīgi nodrošināt lielāku pārredzamību arī attiecībā uz Savienības tiesību aktu piemērošanu un Eiropas pilsoņiem ir tiesības būt labāk informētiem arī šajā ziņā, Parlaments atzinīgi vērtē ar Padomi panākto vienošanos par atbilstības tabulām; D. tā kā Parlaments ir vienīgā tieši ievēlētā Savienības iestāde un tam ir pienākums sniegt apstiprinājumu attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi, Neatrisinātie jautājumi 1. pauž nožēlu par grūtībām, ar kurām nācās saskarties 2007.–2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrās, turklāt atkārtoti apstiprina savu nostāju, kas pausta iepriekšējās budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijās attiecībā uz šiem finanšu gadiem; 2. apliecina Padomes ģenerālsekretāra vēstules saņemšanu 2011. gada 28. februārī, kura satur vairākus dokumentus Padomes 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai (galīgos finanšu pārskatus par 2009. gadu, tostarp kontu pārskatus, finanšu darbības pārskatu un 2009. gada iekšējo revīziju kopsavilkumu) un to atzinīgi novērtē kā konstruktīvu soli, lai nodrošinātu demokrātisko atbildību par Padomes administratīvo budžetu; 3. atzinīgi vērtē to, ka Padome iesniedza iepriekš minētos dokumentus Parlamentam un ka Padomes prezidentvalsts pārstāvji piedalījās plenārsēdē, kas bija veltīta 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanai; tomēr atgādina, ka budžeta izpildes apstiprināšana tika atlikta, jo Parlaments nav saņēmis atbildes uz vairākiem neatrisinātiem jautājumiem attiecībā uz Padomes 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu, kas tika izvirzīti jau agrāk, jo īpaši: a) Padomes administrācija nav pieņēmusi nevienu ielūgumu tikties ar Parlamenta komiteju, kura ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, lai apspriestu jautājumus attiecībā uz Padomes 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu, un tādēļ Parlamentam joprojām ir nepieciešams apstiprinājums par Padomes ģenerālsekretāra gatavību personiski ierasties par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru atbildīgās komitejas sanāksmē un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem; b) Parlaments no Padomes administrācijas nav saņēmis 2011. gada 10. maija rezolūcijā pieprasīto informāciju un dokumentus; Parlamenta tiesības sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi 4. ņem vērā Padomes prezidentvalsts 2011. gada 2. jūnija vēstuli Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, kurā Padome pauž viedokli, ka "atbilstoši LESD 319. pantam ar Parlamenta 2011. gada 10. maija balsojumu visiem Savienības pārskatiem par 2009. gadu, tostarp arī tās pārskatam, ir sniegts apstiprinājums saskaņā ar ES tiesību aktiem"; 5. uzsver ka Parlamenta tiesības sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi saskaņā ar LESD 316., 317. un 319. pantu, kuri būtu jāinterpretē atbilstoši to kontekstam un mērķim, t. i., pakļaut visa Eiropas Savienības budžeta izpildi Parlamenta kontrolei un pārbaudei, nepieļaujot nekādus izņēmumus, un sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi autonomi ne tikai attiecībā uz tām budžeta iedaļām, ko izpilda Komisija, bet arī citu Finanšu regulas 1. pantā minēto iestāžu izpildāmajām budžeta iedaļām; 6. uzskata, ka LESD 319. pants un Finanšu regulas 50. pants prasa, lai arī citas iestādes budžeta pildīšanā ievērotu tos pašus noteikumus un nosacījumus kā Komisija; tādēļ uzskata, ka nevis tikai Komisija, bet ikviena attiecīgā iestāde pati ir atbildīga par sava budžeta izpildi; 7. uzsver, ka, neraugoties uz iespējamām dažādām juridiskām interpretācijām par autonomu kontu slēgšanu, Parlaments uzskata, ka jebkurā gadījumā jāsniedz arī politisks novērtējums par iestādes finanšu pārvaldību pārbaudāmā gada laikā, tādējādi saglabājot pašreizējo institucionālo līdzsvaru, saskaņā ar kuru Parlaments gādā par demokrātiskas atbildības nodrošināšanu Savienības pilsoņu priekšā; 8. uzskata, ka iepriekš minētais juridiskais pamatojums, kā arī izveidojusies prakse pieņemt atsevišķus lēmumus par budžeta izpildes apstiprināšanu attiecībā uz katru ES iestādi un struktūru apstiprina šādas interpretācijas lietderību un ka lēmumi par budžeta izpildes apstiprināšanu ir jāpieņem atsevišķi arī ar darbību saistītu iemeslu dēļ, lai izvairītos no Savienības darbības traucējumiem un nodrošinātu šādas darbības nepārtrauktību; 9. uzskata, ka Finanšu regulas 147. panta un LESD 265. panta pareiza interpretācija dod Parlamentam tiesības iesniegt prasību par bezdarbību gadījumā, ja netiek veikti pienācīgi pasākumi, reaģējot uz Parlamenta lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajiem konstatējumiem; Parlamenta un Padomes atšķirīgā loma budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā 10. atzīmē, ka saskaņā ar Budžeta kontroles komitejas 2011. gada 21. jūnija sanāksmē sniegto Padomes prezidentūras paziņojumu Coreper 2011. gada 2. martā pieņemtais saprašanās memorands ir paredzēts, lai veidotu pamatu attiecībām starp Parlamentu un Padomi saistībā ar to attiecīgo budžetu izpildes apstiprināšanu; turklāt atzīmē, ka šajā memorandā prasīts pilnīgs savstarpīgums starp Parlamentu un Padomi attiecībā uz dokumentu iesniegšanu, atbildēm uz jautājumiem un divpusējām sanāksmēm, kuras katru gadu jāorganizē pārstāvjiem no Padomes un tās Eiropas Parlamenta komitejas, kura ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, kā arī abu iestāžu ģenerālsekretāriem; 11. pilnībā atzīst Padomes kā ieteikumu sniedzējas lomu ikgadējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā, kā tas paredzēts LESD 319. pantā; tomēr varētu nepiekrist Padomei, ja tā uzskatīs, ka ir vienlīdzīga ar Parlamentu attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanu; 12. atkārtoti norāda, ka ir jānošķir Parlamenta un Padomes dažādās lomas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā un ka Padomes administrācijai (tās Ģenerālsekretariātam), tāpat kā citām Savienības iestāžu pārvaldes struktūrām, tostarp arī Parlamenta administrācijai, to attiecīgo budžetu izpildē vajadzētu būt pakļautām Revīzijas palātas kontrolei un pilnībā atbildīgām Savienības pilsoņu priekšā, izmantojot LESD paredzēto budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru; 13. atzīmē, ka Revīzijas palāta veic pārbaudes šajās iestādēs atsevišķi no Komisijas pārbaudēm, un uzsver, ka atbildības ķēdes galīgajam elementam vajadzētu būt demokrātiskajai kontrolei, ko, apstiprinot budžeta izpildi, īsteno Parlaments; 14. atgādina Revīzijas palātai par Parlamenta ierosinājumu veikt Padomes pārraudzības un kontroles sistēmu padziļinātu novērtēšanu, kas būtu līdzīga tai novērtēšanai, ko Revīzijas palāta, gatavojot gada pārskatu par 2010. finanšu gadu, veica attiecībā uz Tiesas, Eiropas Ombuda un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pārraudzības un kontroles sistēmām; Svarīgākie elementi attiecībā uz Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu 15. atgādina, ka Padomes izdevumi ir rūpīgi jāpārbauda tāpat, kā tiek pārbaudīti citu iestāžu izdevumi, un ka šādas pārbaudes pamatelementiem vajadzētu būt: a) Padomes un par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru atbildīgās Parlamenta komitejas pārstāvju oficiālai sanāksmei (iespējams, aiz slēgtām durvīm), lai atbildētu uz komitejas locekļu jautājumiem. Šajā sanāksmē būtu jāpiedalās Padomes ģenerālsekretāram, par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru atbildīgās komitejas biroja pārstāvjiem, attiecīgajam referentam un deputātiem, kuri pārstāv politiskās grupas (koordinatoriem un/vai ēnu referentiem); b) kā norādīts 2010. gada 16. jūnija rezolūcijā par Padomes 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru [10], budžeta izpildes apstiprināšanas pamatā jābūt šādiem rakstiskiem dokumentiem, ko iesniegušas visas iestādes: - iepriekšējā finanšu gada pārskati attiecībā uz budžeta izpildi, - finanšu pārskats par aktīviem un pasīviem, - gada darbības pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību, - iekšējā revidenta gada pārskats. [1] OV L 69, 13.3.2009. [2] OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp. [3] OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp. [4] OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp. [5] OV L 250, 27.9.2011., 23. lpp. [6] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [7] Lēmums pamatojas Padomes 2002. gada 22. jūlija Reglamentā (OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.). [8] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [9] Eiropas pārredzamības iniciatīva. [10] OV L 252, 25.9.2010., 22. lpp. --------------------------------------------------