Iedzīvotāji savas zināšanas par ES pārtikas nekaitīguma novērtēšanas sistēmu un tās tiesisko regulējumu vērtē šādi: ļoti labas (22,64 %), labas (33,65 %), pietiekamas (26,42 %), nepietiekamas (14,78 %) vai to nav vispār (2,52 %). Organizācijas savas zināšanas par minēto sistēmu vērtē šādi: ļoti labas (37,25 %), labas (47,06 %), pietiekamas (14,38 %), nepietiekamas (0,65 %), to nav vispār (0,65 %).

Pēc tam no 2018. gada 23. janvāra līdz 2018. gada 20. martam notika atklāta sabiedriska apspriešana, kuras mērķauditorija bija iedzīvotāji un ieinteresētās personas. Sabiedriskajā apspriešanā tika saņemtas atbildes no 471 dalībnieka: 318 iedzīvotājiem un 153 ieinteresētajām personām. 18 ieinteresētās personas sniedza atsauksmes arī par minēto ceļvedi.

Viedokļi par nozares pētījumu nekonfidenciālo daļu publicēšanai piemērotāko laiku riska novērtēšanas procesā un par ietekmi uz pārredzamību atšķīrās. No iedzīvotājiem saņemto atbilžu sadalījums bija šāds: 58,8 % uzskata, ka tūlītēja publicēšana bez konfidencialitātes pārbaudēm, radīs pozitīvu vai ļoti pozitīvu ietekmi, 6,9 % atbildēja, ka tam nebūs nekādas ietekmes, bet 28,9 % respondentu domā, ka ietekme būs negatīva vai ļoti negatīva. Aptaujās par citiem ar publicēšanas laiku saistītiem scenārijiem viedokļu atšķirības nebija tik izteiktas, izņemot scenāriju, kas paredz nozares pētījumus nepublicēt vispār: 77,1 % iedzīvotāju atzīst, ka tam būs negatīva vai ļoti negatīva ietekme, un tikai 4,1 % iedzīvotāju domā, ka tam būs pozitīva vai ļoti pozitīva ietekme. Savukārt ieinteresēto personu atbildes sadalījās šādi: 71,9 % domā, ka nozares pētījumu nepublicēšanas ietekme būs negatīva vai ļoti negatīva un tikai 1,3 % atbildēja, ka tā būs pozitīva.

Iesaistītās personas kopumā atzīst, ka publicēšanas laiks konkurētspēju var ietekmēt negatīvi vai ļoti negatīvi, jo īpaši, ja publicēšana notiek agrīnā novērtēšanas procesa posmā. Nozares ieinteresētās personas arī uzsvēra nepieciešamību novērst komercdatu negodīgu izmantošanu. Dažos DV iestāžu komentāros pausts, ka tiesību aktos būtu jāprecizē, kāda informācija uzskatāma par konfidenciālu. NVO komentēja, ka nepieciešams pārskatīt nozares pētījumu sakarā iesniegto konfidencialitātes pieprasījumu derīgumu.

Sabiedriskajā apspriešanā gan iedzīvotāji, gan iesaistītās personas par noderīgiem vai ļoti noderīgiem rīkiem atzina atklātu pasūtīto pētījumu reģistru, mašīnlasāma formāta izmantošanu un dažāda līmeņa pieeju pētījumiem. Nozares pasūtīto pētījumu reģistra izveides sakarā DV iestādes galvenokārt norādīja uz problēmām, kas saistītas ar pasākuma piemērojamību ārpus ES. Dažas DV iestādes un nozares ieinteresētās personas uzskatīja, ka tas var kaitēt ES inovācijām.

3.Nozares veiktos pētījumos iegūtie pierādījumi

Lielākā daļa iedzīvotāju un ieinteresēto personu atzina, ka spēkā esošie pasākumi ir vajadzīgi, vai ļoti vajadzīgi, lai nozares iesniegtajiem pētījumiem nodrošinātu pienācīgu robustumu, kāds nepieciešams EFSA riska novērtēšanas vajadzībām.

Kopumā iedzīvotāji atzina, ka visi atklātajā sabiedriskajā apspriešanā ierosinātie papildu pasākumi saistībā ar nozares iesniegtajiem pētījumiem lielākā vai mazākā mērā palīdz stiprināt EFSA riska novērtējumus; tas atzīts vairāk nekā 75 % atbilžu par atsevišķiem pasākumiem. Lai gan kopumā ieinteresēto personu viedokļi bija līdzīgi, neliela daļa uzskatīja, ka atsevišķiem pasākumiem ir relatīvi lielāka vai mazāka ietekme. Konkrētāk, ieinteresētās personas, kas pārstāv nozari, zināmā mērā vai lielā mērā par vērtīgu uzskatīja iespēju individuāliem pieteikumu iesniedzējiem sniegt pirmsiesniegšanas konsultācijas, tajā pašā laikā patērētāju organizācijas un dažas citas NVO neuzskatīja, ka tas dos vērā ņemamus rezultātus, turklāt tās arī uzsvēra vajadzību nodrošināt EFSA zinātniskās procedūras neatkarību. Dažas DV uzskatīja, ka, ņemot vērā pirmsiesniegšanas konsultāciju izmaksu un ieguvumu analīzi, potenciālais ieguvums no tām būs neliels.

83,7 % iedzīvotāju un 63,4 % ieinteresēto personu atbildēja, ka, papildinot nozares pētījumus ar verificējošiem pētījumiem, EFSA riska novērtēšanas sistēma zināmā mērā vai lielā mērā tiks stiprināta. Kas attiecas uz verificējošo pētījumu finansēšanu, neliela daļa iedzīvotāju un ieinteresēto personu uzskatīja, ka izmaksas būtu jāsedz katram attiecīgajam pieteikuma iesniedzējam pašam. Iedzīvotāju atbildes par citām ierosinātajām finansēšanas iespējām sadalījās šādi: finansēšanu no ES budžeta atbalstīja 32,1 % respondentu, kopēju finansējumu no visu nozares pieteikumu iesniedzēju iemaksām — 27 % respondentu, bet publiskā un nozares finansējuma kombināciju 25,2 % respondentu. Atbildes ieinteresēto personu grupā: attiecīgi 47,7 %, 21,6 % un 9,2 %.

Kas attiecas uz iespēju padarīt stingrāku revīziju sistēmu, ko izmanto attiecībā uz laboratorijām, kuras veic nozares pētījumus, abu respondentu grupu lielākā daļa — 78,3 % iedzīvotāju un 72,6 % ieinteresēto personu — uzskatīja, ka tas zināmā mērā vai lielā mērā palīdzēs stiprināt EFSA veikto riska novērtēšanu. Dažas DV bija skeptiskas par šā pasākuma iespējamo pievienoto vērtību.

Iedzīvotāji un ieinteresētās personas bija vienisprātis, ka EFSA riska novērtēšanas sistēmas stiprināšanas nolūkā ir svarīgi piešķirt vairāk publisko resursu pārtikas nekaitīguma pētījumu finansēšanai: apmēram 80 % iedzīvotāju atbildēja, ka ES vai nacionālam finansējumam zināmā mērā vai lielā mērā būs pozitīva ietekme, ieinteresēto personu grupā šā pasākuma atbalstītāju līmenis bija nedaudz zemāks. Dažas NVO un EFSA zinātniskā komiteja uzskatīja, ka lielāku publisko resursu piešķiršana pārtikas nekaitīguma pētījumiem dos pievienotu vērtību.

Apspriešanās laikā ar ieinteresētajām personām tika uzsvērts potenciāls, kuru varētu iegūt, iedibinot procedūras atvērtām apspriešanām par datiem, kas saistīti ar pētījumiem, kurus nozare iesniedz atļauju procedūras ietvaros. Lai gan kopumā šādu procedūru iedibināšana tika atbalstīta, dažas DV iestādes un nozares ieinteresētās personas minēja potenciālu negatīvu ietekmi uz EFSA riska novērtēšanas procesa ilgumu. Nozares ieinteresētās personas turklāt aicināja ņemt vērā potenciālo negatīvo ietekmi uz konkurētspēju un inovāciju, jo īpaši jaunu vielu gadījumā, kad pastāv risks, ka izpaustos datus kāds izmantos ļaunprātīgi, un izteica bažas par intelektuālā īpašuma tiesībām.

4.Risku komunikācija [paziņošana]

Kopumā visas aptaujātās puses atzina, ka pasākumi ar mērķi uzlabot risku paziņošanu ir vērtīgi.

Atklātajā sabiedriskajā apspriešanā vairāk nekā trešdaļa iedzīvotāju atzina, ka esošā riska paziņošanas sistēma nepietiekami vai nemaz nepalīdz panākt uzticēšanos ES lēmumu pieņemšanas procesam pārtikas aprites ķēdē. Visus ierosinātos jaunos pasākumus, kuri potenciāli varētu stiprināt riska paziņošanas konsekvenci, lielākā daļa respondentu no abām grupām uzskatīja par efektīviem vai ļoti efektīviem (61,4 % un 92,2 % respondentu). Attiecībā uz šo secinājumu izņēmums ir ieinteresēto personu grupa, kurā 23,5 % (dažas NVO) neuzskata, ka riska paziņošanas galveno principu iekļaušana tiesību aktos būs rezultatīva.

Daži iedzīvotāji uzsvēra, ka riska paziņošanā nebūtu jāpieļauj sarežģītība un/vai neskaidrības un ieteica šo procesu vienkāršot un padarīt skaidrāku. Patērētāju organizācijas izteicās, ka vajadzētu labi izskaidrot pieņemtos politiskos risinājumus un uzlabot DV iesaisti riska paziņošanā. DV atzina, ka visām iesaistītajām pusēm vajadzētu rīkotie koordinētāk.

5.Riska novērtēšanas sistēmas ilgtspēja un DV iesaiste

Tika konstatēts, ka rīki, kas pašlaik pieejami EFSA un DV zinātniskās sadarbības atbalstam, jau tagad lielā mērā iesaista dalībvalstis ES riska novērtēšanas sistēmā: vairāk nekā 70 % respondentu (gan iedzīvotāju, gan ieinteresēto personu grupā) uzskata, ka visi minētie rīki zināmā mērā vai lielā mērā ir noderīgi.

Vairāk nekā 40 % iedzīvotāju nepiekrita vai kategoriski nepiekrita apgalvojumam, ka DV ir pietiekami iesaistītas EFSA darbā. Arī ieinteresēto personu grupā atbildes bija līdzīgas. Turklāt gan iedzīvotāji (75,2 %), gan ieinteresētās personas (79,7 %) piekrīt vai pilnībā piekrīt apgalvojumam, ka nacionālo struktūru zinātniskais pienesums EFSA uzdevumu izpildē būtu pienācīgi finansiāli jāatlīdzina. Lielākā daļa respondentu (vairāk nekā 75 % gan iedzīvotāju, gan ieinteresēto personu grupās) piekrita vai pilnībā piekrita, ka intensīvākai DV iesaistei ir svarīga nozīme, lai nodrošinātu, ka EFSA ir piekļuve plašam DV ekspertu lokam. DV iestādes atzina, ka sadarbības veicināšanā svarīgi ir stimuli. Dažas DV, nozares ieinteresētās personas, NVO (ieskaitot patērētāju organizācijas) un EFSA zinātniskā komiteja uzsvēra, ka, īstenojot sadarbību ar DV, ir jārespektē EFSA uzdevumu izpildē iesaistīto ekspertu neatkarība un riska novērtēšanas un riska pārvaldības nošķirtība.

57,5 % iedzīvotāju un 53,6 % ieinteresēto personu piekrita vai pilnībā piekrita apgalvojumam, ka DV jābūt pārstāvētām EFSA valdē. Tomēr 27,7 % pilsoņu un 26,1 % ieinteresēto personu šim apgalvojumam nepiekrīt vai kategoriski nepiekrīt. Daži iedzīvotāji un ieinteresētās personas (tostarp DV iestādes) uzsvēra nepieciešamību skaidri nošķirt riska novērtēšanu un riska pārvaldību, kā arī ierosināja citu ieinteresēto personu grupu pārstāvību. DV iestādes arī uzskatīja, ka ir svarīgi skaidri definēt valdes pienākumus, lai neveidotos dublēšanās ar EFSA konsultatīvās padomes darbību.

Gan iedzīvotāju, gan ieinteresēto personu grupās vairāk nekā 80 % respondentu par noderīgiem vai ļoti noderīgiem atzina tādus elementus kā, piemēram, EFSA tiesības izraudzīties izcilus un neatkarīgus ekspertus no liela kandidātu saraksta un EFSA neatkarība no riska pārvaldītājiem (Komisijas un DV) un nozares. Iespēja no liela kandidātu saraksta izvēlēties izcilus un neatkarīgus ekspertus ieguva vēl lielāku atbalstu: 96,2 % iedzīvotāju un 98,7 % ieinteresēto personu to uzskatīja par noderīgu vai ļoti noderīgu risinājumu. Zinātnisko viedokļu atšķirību nepieļaušanu ES un nacionālā līmenī par noderīgu vai ļoti noderīgu uzskatīja 72,3 % respondentu iedzīvotāju grupā un 79,1 % respondentu ieinteresēto personu grupā. Vairāk nekā 75 % respondentu no abām grupām par lietderīgu vai ļoti lietderīgu atzina dublēšanās nepieļaušanu starp riska novērtēšanu ES un valstu līmenī, un to, ka EFSA vajadzētu būt nodrošinātam atbilstošam resursu līmenim.

Dažas DV iestādes uzsvēra vajadzību panākt līdzsvaru starp EFSA neatkarības politiku un tās saikni ar zinātnisko izcilību un nepieciešamību piedāvāt stimulus (gan finansiālus, gan nefinansiālus), lai veicinātu DV ekspertu pienesumu EFSA darbā.