par to, kā darbojas Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Regula (ES) Nr. 1337/2011 attiecībā uz Eiropas statistiku par ilggadīgām kultūrām

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par to, kā darbojas Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Regula (ES) Nr. 1337/2011 attiecībā uz Eiropas statistiku par ilggadīgām kultūrām

1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Regula (ES) Nr. 1337/2011 (“regula”) attiecībā uz Eiropas statistiku par ilggadīgām kultūrām stājās spēkā 2012. gada 1. janvārī. Ar to tika atcelti divi tiesību akti: Padomes 1979. gada 5. februāra Regula (EEK) Nr. 357/79 par statistikas pārskatiem attiecībā uz vīnogulāju stādījumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. decembra Direktīva 2001/109/EK par dalībvalstīm veicamajiem statistiskajiem apsekojumiem nolūkā noteikt dažu augļu koku sugu stādījumu ražošanas potenciālu. Regula (ES) Nr. 1337/2011 attiecas uz divām strukturālām datu vākšanām par ilggadīgām kultūrām:

·augļu dārzu datu vākšana par ābelēm, bumbierēm, persiku kokiem, nektarīnu kokiem, apelsīnu kokiem, citronkokiem, sīko citrusaugļu kokiem un olīvkokiem, kā arī galda vīnogu vīnogulājiem un

·datu vākšana par vīna dārziem, kuros iegūst vīnogas vīnam, rozīnes un divējādas izmantošanas vīnogas.

Līdz šim ir organizētas trīs datu vākšanas: divas par augļu dārziem (2012. un 2017. gadā) un viena par vīna dārziem (2015. gadā).

Regulas 13. pantā ir noteikts, ka “līdz 2018. gada 31. decembrim un pēc tam reizi piecos gados Komisija pārskata šīs regulas darbību. Saistībā ar šo pārskatīšanu Komisija izvērtē, vai ir nepieciešams sagatavot visus 4. pantā minētos datus. Ja Komisija uzskata, ka daži no šiem datiem vairs nav nepieciešami, tā ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 11. pantu, svītrojot no I un II pielikuma dažus datus”.

Šajā ziņojumā ir apkopoti regulas darbības pārskatīšanā gūtie galvenie konstatējumi. Tajā par atsauci ir izmantota Eiropas lauksaimniecības statistikas stratēģija 2020. gadam, ko apstiprināja Eiropas Statistikas sistēmas komiteja savā 27. sanāksmē 2015. gada 19. novembrī, un ir izklāstīts jaunais tiesiskais regulējums attiecībā uz strukturālo statistiku par ilggadīgām kultūrām, ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1337/2011, kuras darbība ir šā ziņojuma priekšmets.

2. GALVENIE KONSTATĒJUMI UN NOVĒRTĒJUMS

Kā liecina pieredze, kas gūta 2012. un 2017. gada augļu dārzu datu vākšanās un 2015. gada vīna dārzu datu vākšanā, kā arī atgriezeniskā saite, kas sniegta dažādās ekspertu grupu sanāksmēs, un dalībvalstu iesniegtie kvalitātes ziņojumi, Regulu (ES) Nr. 1337/2011 zināmā mērā ir problemātiski īstenot. Arī lietotāju vajadzības pēdējos 10 gados ir mainījušās.

2.1. Ar datu vākšanu saistītās problēmas

Datu un kvalitātes ziņojumu analīze skaidri liecina, ka augļu dārzu datu vākšana un vīna dārzu datu vākšana ir saistīta ar dažiem iepriekšdefinētiem sarežģījumiem.

2.1.1. Augļu dārzu datu vākšana

Datu mainīgo lielumu (sugas grupa, augļa krāsa, novākšanas laiks, vecums, blīvums) savstarpējai šķērstabulācijai ir divējādas sekas. Pirmkārt, dalībvalstīm jāizmanto ļoti apjomīgas izlases. Valstīs, kurām nebija augļu dārzu reģistra, vidējais izlases īpatsvars bija ļoti liels, proti, 54 %. Tāpēc piecām no šīm valstīm bija jāorganizē skaitīšana, lai savāktu datus par augļu dārziem. Otrkārt, detalizētais datu sadalījums nozīmē, ka ir jāveic dārgas un laikietilpīgas datu vākšanas. Augļu dārzu datu vākšanas vidējās izmaksas (par atsauces gadu) ir aptuveni 220 000 EUR vienai valstij un ir robežās no 2500 EUR līdz 900 000 EUR. Darbaspēka izlietojums statistikas iestādēs ir robežās no 0,1 pilnslodzes ekvivalenta (FTE) līdz 6,2 FTE. Ļoti lielās izlases un apjomīgas aptaujas anketas, kuru aizpildīšanai jāveic daudz platības mērījumu, arī rada ļoti lielu slogu respondentiem.