Likumdevēji atzina metroloģiju par vienu no šādām prioritārajām jomām Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā, tāpēc tika sagatavots šis priekšlikums par Eiropas Metroloģijas partnerību. Tā pamatā ir atziņas, kas gūtas no Eiropas Metroloģijas pētniecības programmas (EMRP) un Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmas (EMPIR). Tomēr šī iniciatīva paredz jaunu partnerību jaunu problēmu risināšanai. Tā nav paredzēta tikai kā iepriekšēju programmu turpinājums.

Sagatavojot priekšlikumu par Eiropas metroloģijas iniciatīvu, Komisija sadarbojās ar plašu ārējo ekspertu loku. Pieejas mērķis bija izmantot analīzi no neatkarīga ārēja pētījuma, to papildinot ar sanāksmēm un intervijām ar galvenajām ieinteresētajām personām, kā arī rakstveida atsauksmēm.

Eiropas metroloģijas iniciatīvas ex ante ietekmes novērtējumā ir secināts, ka LESD 185. pants ir vispiemērotākais pamats mērķa sasniegšanai. Tas ir sīkāk izklāstīts ietekmes novērtējuma 6. iedaļā, kur norādīts, ka uz LESD 185. panta izveidota iniciatīva tiek vērtēta visaugstāk no efektivitātes un konsekvences viedokļa un izmaksu ziņā ir tikpat lietderīga kā pamatscenārijs, proti, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus.

Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo dalībvalstis būs atbildīgas par to kopīgās programmas izstrādi un visiem darbības aspektiem. Speciālā īstenošanas struktūra — Valstu metroloģijas institūtu Eiropas apvienība (EURAMET) — iepriekšējās Eiropas līmeņa metroloģijas iniciatīvās (EMRP un EMPIR) jau ir apliecinājusi, ka tā var īstenot programmu efektīvi un lietderīgi. Savienība sniegs stimulus koordinācijas uzlabošanai, nodrošinās sinerģiju ar ES politiku un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātēm un ieguldījumu to īstenošanā, uzraudzīs programmas īstenošanu un nodrošinās ES finanšu interešu aizsardzību.

Saskaņā ar 2. variantu tiktu izveidota institucionalizēta Eiropas partnerība (LESD 185. pants). Šādas iniciatīvas pamatā būtu progress, kas gūts esošajā institucionalizētajā Eiropas partnerībā EMPIR, paplašinot Eiropas metroloģijas tīklu sarakstu ar papildu tīkliem, kas vērsti uz jaunām mērķjomām. Tajā tiktu iesaistīti dalībnieki no plašākas metroloģijas vērtības ķēdes, tostarp valstu ministrijas, standartizācijas iestādes, regulatori, rūpniecības dalībnieki, galalietotāji un patērētāji. No pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” saņemtā ES finansējuma līmenis būtu augstāks salīdzinājumā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, jo būtu vajadzīgi resursi, lai kompensētu programmas paplašināto darbības jomu.

(7)Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāsaista ar iesaistīto valstu oficiālu apņemšanos nodrošināt finansiālu ieguldījumu Metroloģijas partnerības īstenošanā un ar šīs apņemšanās izpildi. No iesaistīto valstu ieguldījuma būtu jāsedz arī administratīvās izmaksas, nepārsniedzot 5 % no Metroloģijas partnerības budžeta. Iesaistītajām valstīm būtu jāapņemas vajadzības gadījumā palielināt savu ieguldījumu Metroloģijas partnerībā un šim nolūkam būtu jāparedz iespēja sniegt rezerves finansējumu, lai nodrošinātu to spēju finansēt savas valstu subjektus, valsts metroloģijas institūtus (VMI) un norīkotos institūtus (NI), kas piedalās Metroloģijas partnerības darbībās. Lai būtu iespējams kopīgi īstenot Metroloģijas partnerību, ir vajadzīga īstenošanas struktūra. Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un attiecīgajiem netiešas pārvaldības noteikumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046.

(2)Jo īpaši ir paredzams, ka Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pīlārā “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” būs svarīga nozīme stratēģisko mērķu sasniegšanā, proti, virzības uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem un pārejas uz zaļu un digitālu Eiropu paātrināšanā un atveseļošanās veicināšanā. Eiropas partnerībām ir svarīga nozīme tādu sarežģītu pārrobežu jautājumu risināšanā, kuriem vajadzīga integrēta pieeja. Tās nodrošina iespēju pievērsties ar pārveidi saistītajām, sistēmiskajām un tirgus nepilnībām, apvienojot plašu dalībnieku loku no vērtības ķēdēm un rūpniecības ekosistēmām, lai virzītos uz kopēja redzējuma īstenošanu un to pārvērstu konkrētos ceļvežos un koordinētā darbību īstenošanā. Turklāt tās ļauj mērķtiecīgi vērst centienus un resursus uz kopējām prioritātēm, lai risinātu sarežģītās problēmas, kas gaidāmas nākotnē.

(11)Metroloģijas partnerības darbībām būtu jāatbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un pētniecības un inovācijas prioritātēm un vispārīgajiem principiem un nosacījumiem, kas noteikti Regulas (ES) [Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula] XXX. pantā.

(12)Būtu jānosaka maksimālais apjoms Savienības finansiālajai dalībai Metroloģijas partnerībā visā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbības laikā. Šā maksimālā apjoma robežās Savienības ieguldījumam vajadzētu tiekties uz apjomu, kāds ir iesaistīto valstu ieguldījumam Metroloģijas partnerībā, lai panāktu spēcīgu sviras efektu un nodrošinātu iesaistīto valstu programmu spēcīgāku integrāciju.

(13)Saskaņā ar Regulas (ES) [XXX] [Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula] XX. pantu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vispārējais mērķis ir nodrošināt zinātnē un pētniecībā veikto Savienības ieguldījumu zinātnisko, ekonomisko un sociālo ietekmi, lai tādējādi stiprinātu Savienības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un veicinātu tās konkurētspēju, cita starpā tās rūpniecībā, īstenot Savienības stratēģiskās prioritātes un palīdzēt risināt globālas problēmas, tostarp sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus, ievērojot principus, kas noteikti Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemtajā Parīzes nolīgumā.

(14)Iesaistītās valstis ir vienojušās par īstenošanas struktūru priekštecīgajām iniciatīvām — Eiropas metroloģijas pētniecības programmai (EMRP) un EMPIR. 2007. gadā kā šāda struktūra tika izveidota EURAMET e.V. (EURAMET) — Eiropas reģionālā metroloģijas organizācija, bezpeļņas apvienība, kas darbojas saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem. EURAMET ir arī uzdevumi un pienākumi, kas saistīti ar metroloģijas saskaņošanu plašākā Eiropas un pasaules mērogā. Par EURAMET dalībniekiem var kļūt visi Eiropas VMI, bet NI — par asociētajiem dalībniekiem. Dalība EURAMET nav atkarīga no tā, vai valstī ir metroloģijas pētniecības programmas. Tā kā saskaņā ar EMPIR vidusposma izvērtējuma ziņojumu pārvaldības struktūra EURAMET ir izrādījusies efektīva un ļoti kvalitatīva EMRP un EMPIR īstenošanā, EURAMET būtu jāizmanto arī Metroloģijas partnerības īstenošanai. Tāpēc EURAMET būtu jāpārvalda Savienības finansiālais ieguldījums.

(15)Lai sasniegtu Metroloģijas partnerības mērķus, EURAMET būtu jāsniedz finansiāls atbalsts galvenokārt dotāciju veidā to darbību dalībniekiem, kas izraudzītas EURAMET līmenī. Minētās darbības būtu jāizraugās pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, par kuriem atbild EURAMET. Sarindojumam vajadzētu būt saistošam attiecībā uz priekšlikumu izraudzīšanos un finansējuma piešķiršanu no Savienības finansiālā ieguldījuma un no iesaistīto valstu finansiālā ieguldījuma attiecīgajiem pētniecības projektiem un saistītajām darbībām. Arī darbībām, ko finansē no iesaistīto valstu ieguldījumiem Eiropas metroloģijas tīklos, vajadzētu būt EURAMET atbildībā.

(16)Uz līdzdalību netiešajās darbībās, ko finansē Metroloģijas partnerība, attiecas Padomes Regula (ES) XXX [pētniecības pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”]. Tomēr, ņemot vērā Metroloģijas partnerības īpašās darbības vajadzības, jo īpaši vajadzību izveidot un pārvaldīt topošos Eiropas metroloģijas tīklus un veicināt iesaistīto valstu pienācīgu finansiālo līdzdalību, vajadzētu būt iespējai vajadzības gadījumā paredzēt koordinatora lomas ierobežojumu priekšlikumā, to piešķirot tikai iesaistīto valstu VMI un NI.

(17)Iesaistīto valstu ieguldījumi būtu jānodrošina, izmantojot VMI un NI institucionālo finansējumu. Ļoti dažādajām pamatā esošajām darbībām būtu jāveicina Metroloģijas partnerības mērķu sasniegšana, un tās būtu jāizklāsta gada darba plānos, norādot saiknes ar darbības izmaksām un izdevumiem. Cita starpā no ieguldījumiem būtu jāsedz to pakalpojumu izmaksas, kuri tieši nodrošina kalibrāciju, un citu līdz starptautiskajai mērvienību sistēmai izsekojamu pakalpojumu izmaksas. Iesaistīto valstu ieguldījumiem būtu jāietver arī finansiāls ieguldījums Metroloģijas partnerības administratīvo izmaksu segšanā.

(18)Lai nodrošinātu programmas pārredzamību un pieejamību, Metroloģijas partnerības uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus būtu jāpublicē arī vienotajā dalībnieku portālā, kā arī izmantojot citus pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” elektroniskos izplatīšanas līdzekļus, ko pārvalda Komisija.

(19)Finansēšanas modeļa darbība attiecībā uz Savienības un ārpussavienības finansējuma atbilstības principu būtu atkārtoti jānovērtē Metroloģijas partnerības starpposma izvērtēšanas laikā, lai pārliecinātos, ka tiek ievērots atbilstības princips attiecībā uz iesaistīto valstu finansiālajiem ieguldījumiem.

(20)Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus.

(21)Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, Komisijai vajadzētu būt tiesīgai samazināt, apturēt vai izbeigt Savienības finansiālo ieguldījumu, ja Metroloģijas partnerību īsteno neatbilstoši, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās valstis ieguldījumu Metroloģijas partnerības finansēšanā nesniedz vai sniedz daļēji vai novēloti. Šīs tiesības būtu jāparedz iemaksu nolīgumā, kas jānoslēdz starp Savienību un EURAMET.

(22)Vienkāršošanas nolūkā būtu jāsamazina visu pušu administratīvais slogs. Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un nesamērīgi liela skaita dokumentu un ziņojumu. Veicot revīzijas, attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā valstu programmu specifika. Saskaņā ar šo lēmumu piešķirto Savienības līdzekļu saņēmēju revīzijām būtu jānodrošina administratīvā sloga samazināšana saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046.

(23)Pēc Komisijas, Eiropas Parlamenta, Padomes vai Revīzijas Palātas pieprasījuma EURAMET un iesaistītajām valstīm būtu jāiesniedz jebkura informācija, kas Komisijai jāiekļauj ziņojumos par Metroloģijas partnerības izvērtēšanu.

(24)Komisijai ne vēlāk kā 2025. gadā būtu jāveic starpposma izvērtēšana, kurā īpaši novērtē Metroloģijas partnerības kvalitāti un efektivitāti un panākumus izvirzīto mērķu sasniegšanā, un ne vēlāk kā 2030. gadā būtu jāveic galīgā izvērtēšana, un būtu jāsagatavo ziņojums par minētajiem izvērtējumiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalība Eiropas Metroloģijas partnerībā

1.Savienība piedalās Eiropas Metroloģijas partnerībā (“Metroloģijas partnerība”) — institucionalizētā partnerībā, kas minēta Regulas (ES) (..) [“Apvārsnis Eiropa”] 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā un ko kopīgi īsteno Austrija, Beļģija, [Bosnija un Hercegovina], Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Itālija, Īrija, Lietuva, Nīderlande, [Norvēģija], Polija, Portugāle, Rumānija, [Serbija], Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, [Šveice, Turcija,] Ungārija, Vācija un Zviedrija (“iesaistītās valstis”), — saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem.

2.Jebkura dalībvalsts, kas nav kāda no 1. punktā norādītajām, un jebkura cita pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētā valsts var piedalīties Metroloģijas partnerībā ar noteikumu, ka tā atbilst 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam. Šā lēmuma nolūkos to uzskata par iesaistīto valsti.

3.Jebkura trešā valsts, kas nav pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētā valsts, var piedalīties Metroloģijas partnerībā ar nosacījumu, ka tā noslēdz ar Savienību starptautisku nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, kurā izklāstīti noteikumi tās dalībai Metroloģijas partnerībā, un ka tā saņem Metroloģijas partnerības komitejas apstiprinājumu, kas minēts 13. panta 3. punkta f) apakšpunktā. Ja tā atbilst šiem nosacījumiem, to uzskata par iesaistīto valsti šā lēmuma nolūkos.