LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 11.11.2011 
SEC(2011) 1333 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
priekšlikums Padomes direkt īvai par kop īgu nodok ļu sistēmu, ko piem ēro procentu un 
honorāru maksājumiem, kurus veic asoci ēti uzņēmumi daž ādās dalībvalstīs 
(pārstrādāta redakcija) 
{COM(2011) 714 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011 ) 1332 galīgā redakci ja}  
 
LV    LV ANALĪTISKS KOPSAVILKUMS 
Šis ietekmes nov ērtējums tiks pievienots priekšlikumam p ārstrādāt Padomes 
Direktīvu 2003/49/EK par kop īgu nodok ļu sistēmu, ko piem ēro procentu un honor āru 
maksājumiem, kurus veic asoci ēti uzņēmumi daž ādās dalībvalstīs (turpm āk tekstā 
„direktīva”). Direkt īva ir groz īta ar Direkt īvu 2004/66/EK, Direkt īvu 2004/76/EK, 
Direktīvu 2006/98/EK un Bulg ārijas un Rum ānijas Pievienošan ās līguma VI un 
VII pielikumu, paplašinot t ās piemērošanu attiec ībā uz uzņēmumiem un nodok ļiem jaunaj ās 
dalībvalstīs un dažām dalībvalstīm piešķirot pagaidu atvieglojumus attiec ībā uz dažiem t ās 
nosacījumiem1. Lai vienk āršotu piem ērojamos noteikumus, ir lietder īgi visus šos ties ību aktus 
apvienot vien ā juridiskā tekstā. 
Direktīvas atvieglojumi tiek pieš ķirti uzņēmumiem, kuriem ES piem ēro uzņēmumu ien ākuma 
nodokli, kuri ir nodok ļu rezidenti ES dal ībvalstī un kuriem ir viena no direkt īvas pielikum ā 
uzskaitītajām juridiskaj ām formām. Tā aptver maks ājumus starp asoci ētajiem uz ņēmumiem, 
tas ir, kad viens uz ņēmums ir tiešais minim āli 25 % otra uz ņēmuma kapit āla turētājs vai 
trešais uz ņēmums ir tiešais minim āli 25 % gan maks ātāja, gan sa ņēmēja uzņēmuma kapit āla 
turētājs.  
Direktīvas 8. pant ā noteikts, ka Komisija zi ņo Padomei par direkt īvas darbību, lai paplašin ātu 
tās darbības jomu. Zi ņojums tika iesniegts 2009. gada 23. apr īlī (COM(2009) 179), un taj ā 
tika secin āts, ka var ētu tikt veikti juridiski groz ījumi, lai direkt īva darbotos lab āk un tādējādi 
pilnīgāk sasniegtu t ās mērķus. 
Problēmas raksturojums 
Galvenais jaut ājums, ko risina šis ties ību akts, ir nodok ļi, kas pārrobežu kapit āla plūsmām ir 
lielāki nekā vietējiem darījumiem. Starptautisku maks ājumu gad ījumā saņēmējs maksā 
uzņēmumu ien ākuma nodokli valst ī, kurā tas ir reģistrēts, un papildus tiek ietur ēts nodoklis, 
ko piemēro valsts, kur ā maksājums tiek veikts (l īdzekļu avota valsts). Nodok ļu attiecības starp 
dalībvalstīm parasti regul ē konvencijas par nodok ļu dubultās uzlikšanas nov ēršanu, kur ās var 
noteikt atbr īvojumu no nodok ļiem vai nodok ļu samazin ājumu; arī valsts, kur ā uzņēmums 
reģistrēts, var ļaut nodok ļu maksātājam samazin āt uzņēmumu ien ākuma nodokli, pieš ķirot 
tam nodok ļa atlaidi, kas saist īta ar ietur ēto nodokli. Ietur ētie nodok ļi un administrat īvās 
procedūras, kas nepieciešamas to atvieglojumiem, kav ē iekšējā tirgus netrauc ētu darbību. 
XX gadsimta 90. gadu s ākumā ar mātesuzņēmuma - meitasuz ņēmuma direkt īvu tika 
harmoniz ēts nodokļu režīms, ko piem ēro ES pe ļņas sadalei2. Tikai 2003. gad ā Padome 
saskaņoja nodok ļu režīmu, ko piem ēro pārrobežu procentu un honor āru maksājumiem starp 
asociētajiem uz ņēmumiem, lai, nosakot atbr īvojumu no nodok ļu ieturēšanas ien ākuma 
gūšanas viet ā, padarītu tos līdzvērtīgus iekšzemes maks ājumiem. T ā kā tiek piem ērotas 
atšķirīgas tiesisk ās proced ūras un 2003. gad ā veikti jaun ākie mātesuzņēmuma - 
meitasuzņēmuma direkt īvas grozījumi, abu šo instrumentu darb ības joma atš ķiras. 
                                                 
1 OV L 157, 26.6.2003., 49. lpp., OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp., OV L 157, 30.4.2004., 106. lpp., 
OV L 363, 20.12.2006., 129. lpp. un OV L 157, 21.6.2005., 278. lpp. un 311. lpp. 
2 Padomes Direkt īva 90/435/EEK par kop ēju nodok ļu sistēmu, ko piem ēro mātesuzņēmumiem un 
meitasuzņēmumiem, kas atrodas daž ādās dalībvalstīs, OV L 225, 20.8.1990., 6. lpp., kas groz īta ar 
Direktīvu 2003/123/EK, OV L 7, 13.1.2004., 41. lpp. 
 
LV    LV Attiecībā uz šo probl ēmu apm ēru: 82 % gad ījumu gan m ātesuzņēmumam, gan 
meitasuzņēmumam ir juridisk ā forma, uz kuru attiecas direkt īvas darbība; direkt īva attiecas 
arī uz gandr īz 95 % honor āru un aptuveni 90 % procentu maks ājumu. Attiec ībā uz prasību 
apvienoties neasoci ētajiem uzņēmumiem (0–25 % l īdzdalības) ir 12 % tur ējuma saik ņu. Ar šo 
iniciatīvu ir mēģināts risināt dažas probl ēmas, kas saist ītas ar pārrobežu maks ājumiem un kas 
atrodas ārpus tās darbības jomas.  
- Izmaksu mazin āšanas uzņēmumi cenšas izvair īties no nodok ļu ieturēšanas, veicot nodok ļu 
plānošanu: uz ņēmumu grupas var nodibin āt ārpusbilances ieguld ījumu starpniekfondu 
(intermediate conduit entity ) citā dalībvalstī, lai uz t ā saņemto maks ājumu attiektos 
atbrīvojums no nodok ļu maksāšanas, kuru cit ā gadījumā nepiemērotu. Tā rezultātā tiek 
veiktas neoptim ālas izvēles, kurās galvenais ir nevis efektivit āte, bet nodok ļu faktori; no otras 
puses, dal ībvalstis zaud ē nodokļu ieņēmumus. 
- Nodok ļu ieturēšanas likmes ir atš ķirīgas atkar ībā no divpus ējām attiecībām starp 
dalībvalstīm: dažādās konvencij ās par nodok ļu dubultās uzlikšanas nov ēršanu noteiktas 
atšķirīgas likmes. Tas var krop ļot tautsaimniec ībā pieņemtos lēmumus, piesaistot 
ieguldījumus zemo nodok ļu valstīm. 
- Saskaņā ar direkt īvu nosac ījumi nodok ļu atbrīvojumu piem ērošanai saist ībā ar 
organizatorisko formu, attiec ībām starp dar ījuma pus ēm, īpašumties ību apjomu, minim ālo 
turējuma periodu utt. mudina uz ņēmumus izv ēlēties, ņemot vērā nodokļu faktorus, nevis 
efektivitātes nosacījumus. 
- Prasības, lai sa ņemtu direkt īvā noteiktos atvieglojumus, ir strikt ākas nekā mātesuzņēmuma - 
meitasuzņēmuma direkt īvā noteiktais attiec ībā uz nodok ļu atbrīvojumiem dividend ēm. 
Atšķirīgi nodok ļu režīmi dividend ēm, procentu maks ājumiem un honor āriem var krop ļot 
uzņēmumu kapit āla struktūru un nemateri ālo aktīvu sadalījumu. 
- Nodokļu ieturēšanas atbr īvojums ien ākuma gūšanas viet ā, kas paredz ēts konvencij ās par 
nodokļu dubultās uzlikšanas nov ēršanu, ietver administrat īvās procedūras, kas uz ņēmumiem 
rada smagu administrat īvo slogu un izmaksas. Daudzos gad ījumos tas tiek nodrošin āts tikai 
vēlāk, piemērojot atmaks āšanu. Tādējādi rodas likvidit ātes izmaksas. T āpat, ja to pieš ķir 
reģistrācijas valst ī, izmantojot nodok ļa atlaides, past āv aizkavējums starp ietur ēšanas maksu 
un ieturējumu nodok ļu pārskatos. Ar ī tas rada likvidit ātes izmaksas. Š īs atbilstības izmaksas 
katru gadu ES uz ņēmumiem tiek l ēstas EUR 126 miljonu apm ērā. 
- Uzņēmumi tiks pak ļauti nodok ļu dubultajai uzlikšanai: vi ņiem tiek iekas ēts maksājums 
ienākuma gūšanas viet ā un uzņēmumu ien ākuma nodoklis vi ņu reģistrācijas valst ī. Šī otrā 
valsts var atbr īvot no dubult ās aplikšanas ar nodokli, vai nu atbr īvojot no nodok ļu maksāšanas 
par šādu ienākumu, vai ļaujot atskait īt nodokli, kas iekas ēts ienākuma gūšanas viet ā. Tomēr, 
ja ieturētais nodoklis bruto maks ājumam ir augst āks nekā uzņēmumu ien ākuma nodoklis 
(zemas nomin ālās likmes), kas apr ēķināts tīrajai peļņai, kas atvasin āta no šāda maksājuma, 
uzņēmumiem j āmaksā augstāka nodok ļu likme nek ā tā, kas tiktu piem ērota līdzvērtīgam 
iekšzemes maks ājumam. 
Vēl viena probl ēma ir saist īta ar nosac ījumiem, kas noteikti atbr īvošanai no nodok ļa 
ieturēšanas, ja uz ņēmums veicis maks ājumu, izmantojot past āvīgu uzņēmumu, piem ēram, 
 
LV    LV filiāli: šādam maks ājumam attiec ībā uz šādu nodok ļu maksātāju jābūt no nodok ļiem 
atbrīvojamiem izdevumiem. K ā šobrīd noteikts, direkt īvu nepiem ēro gadījumos, kad 
atbrīvojumu ne ļauj piem ērot tādēļ, ka netiek izpild ītas visas ofici ālās prasības, lai gan 
maksājums faktiski ir saist īts ar pastāvīga uzņēmuma darb ību. 
Visbeidzot, direkt īva nepieprasa, lai atbr īvojums no nodok ļiem ienākuma gūšanas viet ā būtu 
sasaistīts ar nodok ļu piemērošanu maks ājumam sa ņēmēja reģistrācijas valst ī. Tas noz īmētu 
beznodok ļu maksājumus. Laik ā, kad tika pan ākta vienošan ās par direkt īvu, Padome aicin āja 
Komisiju ierosin āt nepieciešamos groz ījumus. Komisija pie ņēma priekšlikumu par 
grozījumiem (COM(2003) 841), lai atbr īvojumu no nodok ļiem nepiem ērotu uzņēmumiem, 
kuri jau tika atbr īvoti no nodok ļu piemērošanas procentiem un honor āriem, ko tie sa ņēma 
reģistrācijas valst ī. Lai gan past āvēja vispārēja vienprātība par kompromisa tekstu, diskusijas 
Padomes darba grup ās laikposm ā no 2004. l īdz 2006. gadam nebeidz ās ar vienpr ātīgu 
lēmumu. Komisija atsauca savu priekšlikumu, kad t ā pieņēma Paziņojumu „Komisijas 
2010. gada darba programma „Laiks r īkoties””, COM(2010) 135 gal īgā redakcija, jo t ā 
plānoja izteikt priekšlikumu no jauna p ārstrādāt direktīvu. 
Saglabājot pašreiz ējo scenāriju, tiktu saglab āti uzņēmējdarbības krop ļojumi, atbilst ības 
izmaksas uz ņēmumiem un nodok ļu dubultās uzlikšanas risks. T ā rezultātā būtu mazākas 
pārrobežu kapit āla plūsmas, samazin ātos kapitāla un tehnolo ģiju pārnese. Negat īvi tiktu 
ietekmēts pārrobežu resursu pieš ķiršanas process. Rezult ātā iekšējā tirgus potenci āls netiktu 
sasniegts. 
Principā šāda situācija ietekm ē visu lielumu uz ņēmumus vis ās nozarēs, lai gan atbilst ības 
izmaksas maz ākiem uzņēmumiem veido liel āku daļu no to kop ējām izmaks ām. Attiec ībā uz 
procentiem: šeit risin ātās problēmas galvenok ārt ietekmē finanšu nozari. Tom ēr korporat īvo 
grupu kapit āla struktūru jebkurā darbības nozar ē veido pamatkapit āls un parāds. Tas noz īmē, 
ka tiek ietekm ētas visas darb ības nozares. Attiec ībā uz honor āriem: nozar ēs, kur intens īvi 
izmanto tehnolo ģijas un intelektu ālā īpašuma ties ības, biežāk saskaras ar šo nodok ļu slogu. 
Tas ietekm ē arī nodokļu pārvaldes, jo t ās saņem ienākumus no nodok ļu ieturēšanas vai to 
nodokļu ieņēmumus samazina nodok ļa atlaides, ko nodok ļu maksātāji izmanto, lai izvair ītos 
no nodokļu dubultās uzlikšanas. 
Subsidiarit āte 
Šī iniciatīva ir nepieciešama, jo saska ņā ar divpus ējiem nodok ļu līgumiem, kuri nosl ēgti 
divpusēju pārrunu rezult ātā, dalībvalstis piem ēro nodok ļus pārrobežu darb ībām. Ik divas 
dalībvalstis non āk pie atšķirīga risinājuma. Ja nepiem ēro konvenciju par nodok ļu dubultās 
uzlikšanas nov ēršanu, nodok ļu ieturēšana tiek veikta, piem ērojot vienpus ējus nosac ījumus, 
kas ir saska ņā ar valsts nodok ļu politiku. Nepast āv spontāni koordin ēta darbība šo šķēršļu 
likvidēšanai attiec ībā uz iekšējo tirgu. T ādējādi ir nepieciešama r īcība ES līmenī, lai garant ētu 
harmonisku un saska ņotu nodok ļu politiku tieši šaj ā nodokļu piemērošanas jom ā. 
Eiropas līmeņa rīcības pamatojums saist īts ar probl ēmas pārrobežu raksturu un to, ka katra 
atsevišķa dalībvalsts nevar izveidot atseviš ķu nodokļu politiku sev un visai ES. R īcība ES 
līmenī garantēs, ka dalībvalstīm būs vienlīdz saistoši atbr īvot no aplikšanas ar nodokli. 
 
LV    LV Mērķi 
Šīs iniciatīvas mērķis ir samazin āt iepriekš min ētos iekšējā tirgus p ārrobežu š ķēršļus, 
paplašinot direkt īvā noteiktā nodokļu ieturēšanas atbr īvojuma piem ērošanas jomu ar iesp ējami 
vismazākajām izmaks ām. Jo īpaši ir svar īgi novērst kropļojumus, kas rodas dividenžu, 
procentu un honor āru kapitāla plūsmām piemērojamo daž ādo režīmu dēļ. Tādēļ viens no 
galvenajiem m ērķiem ir direkt īvas darb ības jomas vien ādošana ar m ātesuzņēmuma – 
meitasuzņēmuma direkt īvas darbības jomu. Tas veicin ātu finans ēšanas un tehnolo ģiskās 
darbības un pastiprin ātu ES īpašās politikas šaj ās jomās. 
Politikas varianti 
Ir vairāki apsverami politikas varianti. 
- 1. variants — nek āda konkrēta darbība netiek veikta. 
- 2. variants — direkt īvas atvieglojumus var ētu paplašin āt, piemērojot maks ājumiem starp 
neasociētajiem uz ņēmumiem, turkl āt varētu paplašin āt to uzņēmumu veidu sarakstu, kuriem 
piemēro direktīvu.  
- 3. variants — cits risin ājums būtu vienādot direkt īvas atvieglojumus ar tiem, kas noteikti 
mātesuzņēmuma - meitasuz ņēmuma direkt īvā, uzskatot, ka uz ņēmumi ir asoci ēti, ja ir tiešs 
vai netiešs 10 % kapit āla turētājs, un paplašinot to uz ņēmumu veidu sarakstu, kuriem piem ēro 
direktīvu. 
- 4. variants — direkt īvas juridisko tekstu var ētu grozīt, lai skaidrotu, ka maks ājumiem, ko 
veic pastāvīgi uzņēmumi saist ībā ar savu darb ību, piemēro atbrīvojumu no nodok ļiem. 
- 5. variants — var ētu ieviest pras ību piemērot nodokli, kas izsl ēgtu atbrīvojumu no nodok ļa 
piemērošanas, ja maks ājuma saņēmējam nepiem ēro nodokli ien ākumiem, kas rodas no š ī 
maksājuma. 
Politikas variantu ietekme  
1. variants neietekm ētu tautsaimniec ības izmaksas un krop ļojumus, kas rodas no nodok ļu 
ieturēšanas, un nerisin ātu iepriekš aprakst ītās problēmas. 
2. variants ietekm ētu dalībvalstu nodok ļu ieņēmumus. Attiec ībā uz procentu maks ājumiem: 
nodokļi no procentu maks ājumiem, ko iekas ē 13 ES dal ībvalstis, kuras joproj ām piemēro 
nodokļus izejošajiem procentu maks ājumiem, — Apvienot ā Karaliste, Be ļģija, Bulgārija, 
Čehija, Grie ķija, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Polija, Portug āle, Rumānija, Slov ēnija un 
Ungārija —, 2008. gad ā veidoja iekš ējo ES procentu maks ājumus aptuveni EUR 112 miljardu 
apmērā. Ņemot vērā, ka tikai 10 % kop ējā parāda pozīciju ES valst īs ir starp uz ņēmumiem un 
ka vidējā likme valst īs, kas piem ēro nodokli p ārrobežu maks ājumiem, ir 7,1 %, bruto 
ieņēmumi no nodok ļu ieturēšanas starpuz ņēmumu maks ājumiem dos EUR 0,8 miljardus. Šos 
zaudētos ieņēmumus par izejošajiem procentu maks ājumiem vajadz ētu aizstāt ieņēmumiem 
no mazākiem kred ītiem nodok ļu ieturēšanai, kas maks ājami uzņemošajā dalībvalstī. Tādējādi 
 
LV    LV šā mērķa saldo efekts, visticam āk, ļoti minim āli ietekmētu tīros ieņēmumus: zaud ējumiem 
nevajadzētu pārsniegt EUR 200–300 miljonus3. 
Attiecībā uz honor āru maksājumiem: kop ējais ES iekš ējais honor āru un licen ču maksājumu 
izejošais apjoms 2008. gad ā bija vairāk nekā EUR 31 miljards. To 22 ES dal ībvalstu ietur ētie 
nodokļi, kuras piem ēro nodok ļu ieturēšanu izejošo honor āru maksājumiem, ES iekš ējos 
honorāru maksājumos veido EUR 23,3 miljardus. Bruto ie ņēmumi no izejošajiem honor āru 
maksājumiem, ņemot vērā vidējo ieturēto nodok ļu likmi 5,5 %, vis ā ES kopum ā veido 
aptuveni EUR 1,3 miljardus. Šos zaud ētos ieņēmumus par izejošajiem honor āriem vajadz ētu 
aizstāt ieņēmumiem no maz ākiem kred ītiem nodok ļu ieturēšanai, kas maks ājami uzņēmējā 
dalībvalstī. Tādējādi šā mērķa saldo efekts, visticam āk, ļoti minim āli ietekm ētu tīros 
ieņēmumus: septi ņām valstīm, kurām ir visliel ākā negatīvā honorāru bilance IKP, — 
Bulgārijai, Čehijai, Grie ķijai, Polijai, Portug ālei, Rumānijai un Slov ākijai — zaud ējumiem 
nevajadzētu pārsniegt EUR 100 –200 miljonus4. 
Šobrīd direktīvas un m ātesuzņēmuma –meitasuz ņēmuma direkt īvas piem ērošanas joma 
attiecas tikai uz asoci ētajiem uz ņēmumiem. Direkt īvas atvieglojumu piem ērošanas 
paplašināšana attiec ībā uz nesaist ītajiem uzņēmumiem b ūtu jauns aspekts, kas ietekm ētu visu 
ES dalībvalstu nodok ļu attiecības. 
Uzņēmumiem otr ā varianta galven ā ietekme b ūtu samazin ātas atbilst ības izmaksas: katru 
gadu varētu ietaupīt līdz pat apm ēram EUR 126 miljoniem. Pozit īvā ietekme b ūtu svarīga 
MVU, kuriem š īs izmaksas proporcion āli ir augst ākas. Šī veida uz ņēmumi ieg ūtu arī tad, ja 
tiktu atcelta nodok ļu ieturēšana honor āriem: tie cenšas izsniegt licences sava r ūpnieciskā 
īpašuma lietošanai, jo paši nesp ēj ekspluat ēt savus izgudrojumus. No otras puses, atš ķirības 
nodokļu uzlikšan ā dividend ēm, procentu maks ājumiem un honor āriem saglab ātos kopā ar 
attiecīgajiem krop ļojumiem, kas ietekm ē starpuzņēmumu kapit āla struktūru, ES uz ņēmumu 
intelektuālā īpašuma strukt ūru un organizatorisko formu. 
Izmantojot 3. variantu, tiktu vien ādoti direkt īvā ietvertie nosac ījumi attiec ībā uz nodok ļu 
piemērošanu dividend ēm, procentu maks ājumiem un honor āriem. Tas sekm ētu iepriekš 
minēto nodokļu kropļojumu samazin ājumu. Turkl āt tas varētu radīt atvieglojumus palielin ātas 
elastības un samazin ātu pārstrukturēšanas izdevumu veid ā, uzņēmumiem veicot izv ēli 
attiecībā uz to organizatorisko formu, kapit āla struktūru, īpašumties ību strukt ūru un 
nemateriālo aktīvu sadalījumu. Atbilst ības izmaksu ietaup ījumus uzņēmējdarbībai varētu lēst 
no EUR 38,4 l īdz 58,8 miljonu apm ērā. Tīro ieņēmumu ietekme dal ībvalstīm būtu pat maz āka 
nekā iepriekšējā politikas variant ā; to varētu lēst apmēram EUR 160–310 miljonu apm ērā. Šo 
pārmaiņu transpon ēšanai valstu ties ību aktos nevajadz ētu būt īpaši apgrūtinošai, jo pieredze 
tika gūta, ieviešot m ātesuzņēmuma - meitasuz ņēmuma direkt īvu. 
Turklāt ir divas citas iniciat īvas, kuras var apvienot ar 2. vai 3. variantu, lai risin ātu divas no 
jau aprakst ītajām īpašajām problēmām. 4. un 5. variants noteikti pal īdzētu direktīvai darboties 
labāk, un tāpēc tie jāiekļauj jebkur ā grozījumu priekšlikum ā. 
                                                 
3 Avots: Copenhagen Economics , Nodokļu piemērošana procentu maks ājumiem un honor āriem – 
pašreizējās direktīvas grozījumu ietekmes nov ērtējums, 2010. gada oktobris. 
4 Avots: sk. 3. zemsv ītras piezīmi. 
 
LV    LV Iepriekš aprakst ītās aplēses tomēr ir jāaplūko piesardz īgi, jo to pamat ā ir daudzi pie ņēmumi 
un statistikas dati, no kuriem tiesiskus apsv ērumus izdar īt nevar. 
Politikas variantu sal īdzinājums 
Tā kā 4. un 5. variantu var apvie not ar 2. un 3. variantu, m ēs izskatīsim šādas divas iesp ējas: I 
iespēja, kurā apvienots 2., 4. un 5. variants, un II iesp ēja, kura apvienots 3., 4. un 5. variants. 
Lai gan I iesp ēja būtu efektīvāka, samazinot atbilst ības izmaksas, t ā būtu mazāk efektīva un 
neatbilstīga pārējiem mērķiem, lai uzlabotu direkt īvas funkcion ēšanu. Nestabilu valsts finanšu 
kontekstā šis risinājums nozīmētu lielākus dalībvalstu nodok ļu ieņēmumu samazin ājumus, tā 
īstenošana b ūtu grūtāka, un tas b ūtu neatbilst īgs mērķim samazin āt kropļojumus, kas izriet no 
direktīvas un mātesuzņēmuma - meitasuz ņēmuma direkt īvas piemērošanas jomas atš ķirībām. 
Tādējādi II iespējai ir dodama priekšroka, jo t ā piedāvā līdzsvarotāku risinājumu. Tā nebūs tik 
efektīva kā I iespēja attiecībā uz atbilst ības izmaksu samazin āšanu, bet ar to var ēs sasniegt 
visus šajā iniciatīvā noteiktos m ērķus, panākot mazāku nodok ļu ieņēmumu samazin ājumu. 
Komisijas aizs āktā sabiedrisk ā apspriešana ar ī parāda, ka liel ākā daļa ieinteres ēto personu, 
kuras piedal ījās apspriešan ā, priekšroku dod šai iesp ējai. No otras puses, I iesp ējas galvenais 
variants — paplašin āt direktīvas piemērošanu maks ājumiem starp nesaist ītiem uzņēmumiem 
— saņēma ļoti nelielu atbalstu, proti, tikai 29 % no sa ņemtajām atbildēm. 
Arī dalībvalstīm bija iesp ēja izteikt savu viedokli par šiem variantiem san āksmē, kurā tika 
apspriests Komisijas zi ņojums par direkt īvu un kura notika 2009. gada 23. novembr ī. Kopumā 
tās vairāk sliecās pieņemt 3. varianta iniciat īvas, dažas skaidri noraid īja jebkurus groz ījumus, 
balstoties uz 2. variantu. Attiec ībā uz tehniskiem groz ījumiem, kas ieteikti 4. variant ā, 
vairuma dal ībvalstu deleg ācijas vienoj ās par risin ājuma nepieciešam ību. Attiec ībā uz 
5. variantu t ēma tika aizs ākta Ekonomikas un finanšu padomes san āksmē, kurā notika 
vienošanās par direkt īvu, kad liela da ļa dalībvalstu atbalst īja Komisijas iniciat īvas šajā jomā. 
Tomēr ir jāuzsver, ka 2009. gada 23. novembra san āksme bija tehniska un deleg ācijām netika 
lūgts pieņemt politisku nost āju attiecībā uz šīm iniciat īvām. Būtībā debašu laik ā daudzi 
delegāti klusēja.