EIROPAS KOMISIJA Briselē, 18.8.2020 COM(2020) 386 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ex Post evaluation of the 2018 European Capitals of Culture (Leeuwarden and Valletta) {SWD(2020) 165 final}



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2018. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu (Leuvardenas un Valletas) retrospektīvais novērtējums 1.Ievads Šis ziņojums tiek iesniegts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmuma Nr. 1622/2006/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. gada līdz 2019. gadam (turpmāk “lēmums”), 12. pantu, kur noteikts, ka Komisija katru gadu nodrošina iepriekšējā gada pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” rezultātu ārēju un neatkarīgu novērtēšanu un attiecīgajām Eiropas Savienības (ES) iestādēm un struktūrām sniedz ziņojumu par novērtējumu. Retrospektīvā novērtējuma konstatējumi un metodes vispusīgāk ir izklāstīti pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. 2.Rīcības priekšvēsture 2.1.ES rīcība “Eiropas kultūras galvaspilsēta” (EKG) Projekts “Eiropas kultūras pilsēta”, kas 1985. gadā sākās starpvaldību līmenī , 1999. gadā pārtapa par pilntiesīgu ES rīcību . To pašlaik reglamentē Lēmums Nr. 445/2014/ES , bet pilsētas, kas izraudzītas par EKG līdz 2019. gadam, noteiktas Lēmumā Nr. 1622/2006/EK. EKG rīcība ir paredzēta, lai uzsvērtu Eiropas kultūru bagātību, daudzveidību un kopīgās iezīmes, tādējādi veicinot Eiropas pilsoņu labāku savstarpēju saprašanos . Tā paredzēta arī tam, lai veicinātu pilsētu ilgtermiņa kultūras attīstību šā jēdziena plašākajā nozīmē, kas ietver sociālekonomisku ietekmi, stiprinot sadarbību starp kultūras darbiniekiem, māksliniekiem un pilsētām Eiropā, kā arī veicinot vietējo iedzīvotāju (un ārvalstu pilsoņu) iesaistīšanos un dalību kultūras pasākumos. 2.2.2018. gada EKG atlase un uzraudzība Saskaņā ar lēmumu tiesības 2018. gadā rīkot pasākumu “Eiropas kultūras galvaspilsēta” tika piešķirtas divām dalībvalstīm — Maltai un Nīderlandei. Abu dalībvalstu attiecīgās iestādes (t. i., to attiecīgās kultūras ministrijas) paralēli īstenoja divu posmu atlases procedūras (priekšatlasi un galīgo ieteikumu). Atlases procedūra sākas ar publikāciju, aicinot ieinteresētās pilsētas iesniegt pieteikumus. Atlases žūrija, kurā darbojās trīspadsmit locekļi, no kuriem sešus iecēla attiecīgā dalībvalsts un pārējos septiņus — ES iestādes un struktūras, novērtēja kandidātpilsētu iesniegtos piedāvājumus, pamatojoties uz lēmumā noteiktajiem mērķiem un kritērijiem. Malta izlēma savu atlases procedūru sākt gadu agrāk par ierasto grafiku, lai pabeigtu lielus infrastruktūras projektus, kas bija nepieciešami EKG gada rīkošanai. 2010. gadā decembrī tā publicēja aicinājumu iesniegt pieteikumus. Galvenās ieinteresētās personas valsts un vietējā līmenī agri pieņēma lēmumu, ka Valletas vārdā iesniegs vienu pieteikumu, kas aptvers visu Maltas salu teritoriju. Tāpēc Valletas pieteikums bija vienīgais, kas tika iesniegts līdz termiņam 2011. gada 17. oktobrī. Pēc priekšatlases sanāksmes 2012. gada janvārī pilsētu iekļāva atlasīto pilsētu sarakstā, bet 2012. gada novembrī žūrija ieteica piešķirt Valletai 2018. gada EKG statusu Maltā . Nīderlande publicēja savu aicinājumu 2011. gada decembrī saskaņā ar ierasto laika grafiku. Līdz termiņam 2012. gada 31. oktobrī konkursā pieteicās piecas pilsētas: Eindhovena, Leuvardena, Māstrihta, Hāga un Utrehta. Priekšatlases sanāksmē 2012. gada novembrī atlases sarakstā no tām iekļāva trīs (Eindhovenu, Leuvardenu un Māstrihtu). 2013. gada septembrī žūrija ieteica 2018. gada EKG statusu Nīderlandē piešķirt Leuvardenai. Eiropas Savienības Padome oficiāli izraudzījās Valletu un Leuvardenu par 2018. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu attiecīgi 2013. gada maijā un 2014. gada maijā . Vēlāk abām pilsētām tika piemēroti uzraudzības pasākumi: Komisijas aizgādībā pilsētu gatavošanās progresu novēroja un vadīja žūrija septiņu neatkarīgu ekspertu sastāvā, kurus iecēlušas ES iestādes un struktūras. Žūrijai bija papildu uzdevums nodrošināt atbilstību programmai un saistībām, uz kuru pamata abas minētās pilsētas tika izraudzītas. Valletas un Leuvardenas pārstāvji piedalījās divās Komisijas sasauktās oficiālās uzraudzības sanāksmēs — 2015. gada septembrī un 2017. gada martā. Pēc uzraudzības procesa pabeigšanas žūrija sniedza pozitīvu ieteikumu Komisijai piešķirt katrai no šīm pilsētām 1,5 miljonus EUR vērto Melinas Merkuri vārdā nosaukto balvu. Šo balvu, ko finansē programmas “Radošā Eiropa” ietvaros, abām minētajām EKG piešķīra 2017. gada rudenī. 2.3.Abu 2018. gada EKG temati un galvenais mērķis Valleta ir Maltas galvaspilsēta, un tā ir daļa no plašākas lielpilsētas teritorijas, kurā dzīvo teju 400 000 cilvēku, proti, 90 % no valsts iedzīvotājiem. Šī teritorija lielā mērā ir atkarīga no atpūtas tūrisma, bet citu pamatnozaru vidū ir medicīniskais tūrisms, elektronika, tekstilrūpniecība un filmu ražošana. Vēstures gaitā Valleta ir ieguvusi bagātīgu kultūras un arhitektūras mantojumu, kas 1980. gadā pilsētai ļāva iegūt UNESCO Pasaules mantojuma statusu. Valletas 2018. gada sākotnējā tēma un moto bija “Iedomājies 18” ar mērķi veicināt pilsētas kultūras nozari, kam ir tendence būt iekšupvērstai. Pieteikums bija saistīts ar Valletas stratēģiskās attīstības plānu, un tas guva vienprātīgu visu 68 vietējo padomju atbalstu un starppartiju politisko atbalstu Parlamentā. Tajā bija izvirzīti četri galvenie mērķi: attīstīt karjeras kultūras jomā; augt starptautiskā mērogā; radīt Valletas kā radošas pilsētas tēlu; veicināt ilgtspējīgas attiecības ar vidi. Taču pēc vadības maiņas, kas notika pēc 2013. gada vispārējām vēlēšanām, Valleta no sākotnējās koncepcijas atteicās, nomainot to ar moto “Valleta 2018. gadā: svētki visā salā” ar mērķi panākt, ka EKG pārstāv visu Maltu, un veicināt visas teritorijas iedzīvotāju līdzdalību. Šo tēmu izvēlējās arī tāpēc, ka tā sasaucas ar Maltas vietējām tradīcijām un svētkiem, kas apvieno visas kopienas.

Nīderlandes ziemeļrietumu pilsēta Leuvardena, kurā ir 100 000 iedzīvotāju, atrodas Frīzlandē, kur dzīvo 646 000 cilvēku un vienpadsmit vēsturiskās pilsētas ir savienotas ar ūdensceļiem. Leuvardena ir arī viena no vecākajām pilsētām Nīderlandes ziemeļos, un tai ir bagāta vēsture, kas iesniedzas romiešu laikos. Pilsēta un reģions ir salīdzinoši labi attīstīti kultūras infrastruktūras un aktivitāšu ziņā, taču tā kultūras nozari bieži raksturo kā tādu, kas pievēršas vietējai un iekšupvērstai darbībai kultūras satura, mērķauditorijas un ambīciju ziņā. Leuvardena savā piedāvājumā, kura pamatelements bija “Iepen (atvērts) Mienskip”, iekļāva Frīzlandes reģionu. Mienskip ir frīzu vārds un tradīcija, kas saistīta ar tādām pamatvērtībām kā savstarpējā cieņa, iesaistīšanās, iedzīvotājiem tuvākā līmeņa attīstība, līdztiesība un pilsoniskā atbildība. Īpašības vārds “Iepen” pievieno svarīgu otro elementu — “atvērtību” — un pauž gribu iekļaut arī tos, kuri sākotnēji nepiederēja “frīzu kopienai”. Atvērtā “mienskip” pieeja dominēja Leuvardenas-Frīzlandes 2018. gada attīstības centienos un kultūras programmas saturā ar galveno visaptverošo principu, proti, ar kultūras palīdzību risināt sabiedrības problēmas. Ņemot to vērā, kultūras programma tika organizēta atbilstoši šādiem tematiskajiem virzieniem: daba un kultūra; pilsēta un lauki; kopiena un dažādība; Lab Lws (inovāciju laboratorijas); karaliskie frīzi. 3.Vērtēšana 3.1.Vērtēšanas noteikumi Vērtēšanā tiek izskatīts, kā abas 2018. gada EKG programmas ir īstenotas un izpildītas visā norises ciklā — no pirmsākuma līdz ilgtspējas un pieredzes tālāknodošanas apsvērumiem. Īpaši vērtē abu 2018. gada EKG pasākumu atbilstību, efektivitāti un rezultativitāti. Vērtēšanā pēta arī EKG rīcības ES pievienoto vērtību, kā arī saskanību un savstarpējo papildināmību ar citām ES iniciatīvām. Visbeidzot izdara secinājumus, kas izriet no abu pilsētu pieredzes. 3.2.Izvēlētās pieejas metodika un ierobežojumi Šāda vērtēšana un tās metodika tika izstrādāta, lai apmierinātu lēmumā izklāstītās prasības un palīdzētu detalizētāk izprast EKG rīcības izpildi un sasniegumus. Svarīgākais, ka šis process dod vērtīgu iespēju kritiski izvērtēt iepriekšējo gadu, lai uzsvērtu gūtās atziņas un ieteikumus nolūkā pārveidot pašreizējās zināšanas un izpratni atbilstīgi rīkotājpilsētu jaunajai pieredzei. Visās iepriekšējās vērtēšanās intervences loģika balstījās uz mērķu hierarhiju atbilstīgi lēmumam. Lai rezultāti būtu salīdzināmi, vērtēšanas metodikas pamatā bija pierādījumu vākšanas un analīzes pieeja, kas tika pieņemta EKG rīcības iepriekšējos novērtējumos . Vērtēšanas pamatā bija divu veidu dati un attiecīgi avoti: -primārie dati ietvēra datus, kas savākti uz vietas, vai datus, kurus iesniedza katra EKG, piemēram, intervijas un tiešsaistes aptaujas. Interviju galvenais mērķis bija iegūt dažādus viedokļus par katru EKG, tostarp viedokli, ko pauda vadības komandas, lēmumu pieņēmēji vietējā un valsts līmenī, galvenie kultūras darbinieki un dažādi programmu izpildē iesaistītie partneri, kā arī to organizāciju izlase, kuras vadīja konkrētos projektus vai piedalījās tajos; -sekundārie datu avoti ietvēra ar EKG saistītus ES politikas un likumdošanas dokumentus, akadēmiskos pētījumus par EKG un kultūras nozīmi pilsētu attīstībā, abus 2018. gada EKG sākotnējos piedāvājumus, ar pieteikumu iesniegšanas procesiem saistītus iekšējos ziņojumus, uzraudzības un novērtējuma ziņojumus, EKG ietvaros sagatavotus vai pasūtītus pētījumus un ziņojumus, pasākumu programmas, popularizēšanas materiālus un tīmekļa vietnes, kā arī abu pilsētu apkopotos pamata statistikas datus par budžetiem un sīkāku informāciju par tēriņiem, projektu skaitu un veidiem, līdzdalības līmeņiem un apmeklētāju skaitu, ieguvumiem un rezultātiem; -vērtēšanā netika iekļauta plašāka sabiedriskā apspriešana. Kā paskaidrots ceļvedī, šī rīcība ir uzskatāma par vietēju un starptautiskie dalībnieki ir izkaisīti gan Eiropā, gan ārpus tās un ir grūti sasniedzami. Šo secinājumu pastiprināja ierobežotais ieskats, ko sniedza publiskās apspriešanas, kuras tika veiktas abu 2017. gada EKG vērtēšanas ietvaros, kā izklāstīts attiecīgajā dienestu darba dokumentā, kuru Komisija pieņēma 2019. gadā . Tāpat kā visos iepriekšējos EKG retrospektīvajos novērtējumos, Komisija uzskata, ka izraudzītā metodika ir piemērota, lai izstrādātu ziņojumu, kas nodrošina pietiekami stabilu pamatu racionāliem secinājumiem par EKG pasākuma rezultātiem. Tomēr, kā jau tika uzsvērts pagājušā gada ziņojumā, joprojām ierobežo tas, ka nav izejas datu, kas iekļaujami salīdzinošā pētījumā par pilsētu pirms EKG titula iegūšanas un titulgada sākuma un pēc EKG gada īstenošanas. Šie dati ir būtiski, lai sasniegtu līdzsvarotu perspektīvu, ko atbalsta pamatotu un plašu datu bāze par EKG rīcības faktisko ietekmi uz pilsētu. Tomēr vērtēšanai atvēlētie budžeta līdzekļi (ik gadu aptuveni 75 000 EUR), kuri ir proporcionāli nelielajam ES finansējuma apmēram, ko ES tieši piešķir katrai EKG pasākuma rīkotājpilsētai (Melinas Merkuri balva 1,5 miljonu EUR apmērā), nedod iespēju veikt sākotnējo (“izejas datu”) izpēti un situācijas izpēti pēc pasākuma. Vēl citas nelielā budžeta sekas ir tendence, ka pierādījumu primāro datu vākšana ir drīzāk kvalitatīva, nevis kvantitatīva; lai gan vērtēšanā liela nozīme joprojām ir kvalitatīviem datiem , datu avotu daudzveidības trūkums mazina uzticamību, piemēram, procesā, kurā pierāda objektīvos rezultātus un EKG ietekmi uz līdzdalības paplašināšanu kultūras pasākumos. Tāpēc šis ziņojums un tā secinājumi vairāk balstās uz daudziem kvalitatīviem datiem (piem., dažādu ieinteresēto personu uzskatiem un viedokļiem), nevis uz visaptverošu kvantitatīvo datu kopumu. Šajā ziņojumā Komisija var vienīgi atkārtot to pašu, ko jau vairākkārt paudusi iepriekšējos gada ziņojumos par EKG retrospektīvajiem novērtējumiem, t. i., ka tā pilnībā apzinās un pieņem šos ierobežojumus, kuri ir arī skaidri identificēti un paziņoti dienestu darba dokumentā, kas pievienots lēmuma projektam, kurā paredzēta Savienības rīcība attiecībā uz EKG laikposmā no 2020. līdz 2033. gadam .

Kā minēts Komisijas iepriekšējos ziņojumos, ņemot vērā šo problēmu, Komisijas turpmākajā priekšlikumā un uz tā pamata pieņemtajā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā ir paredzēts, ka par galvenajām vērtēšanas procesa īstenotājām kļūst pašas izraudzītās pilsētas, jo tās ir EKG rīcības galvenās finansētājas un labuma guvējas un tām ir lielākas iespējas iegūt izejas datus un savākt primāros datus par EKG titula ietekmi. Tomēr šo jauno pienākumu, kas liek EKG — nevis Komisijai — veikt to titulgada retrospektīvo novērtēšanu, piemēros, tikai sākot no 2020. gada titulpilsētām. Tāpēc Komisija pati turpinās vērtēt 2019. gada EKG, ņemot vērā iepriekš izklāstītos ierobežojumus. Vēlāk Komisija veiks arī vispārēju novērtēšanu, kas aptvers vairākus EKG gadus, ļaujot izmērīt EKG rīcības ilgtermiņa ietekmi, kā norādīts Lēmumā Nr. 445/2014/ES. Ir vērts uzsvērt arī to, ka Komisijas novērtējumā, kad vien iespējams, tika iekļauti Valletas un Leuvardenas pasūtīto plašo vietējo pētniecības darbību rezultāti. Visbeidzot, lai gan trūkst kvantitatīvu datu un citu neatkarīgu pierādījumu, Komisija uzskata, ka šā novērtējuma pamatošanai ir savākti pietiekami pierādījumi, un piekrīt vispārējam vērtējumam un secinājumiem, uzskatot, ka tie nodrošina kopumā pareizu un pamatotu priekšstatu par 2018. gada EKG. 4.Galvenie konstatējumi 4.1.Atbilstība Saskaņā ar novērtējumā izklāstītajiem konstatējumiem abu 2018. gada EKG mērķi atbilda EKG rīcības mērķiem, kas noteikti lēmumā. Leuvardenas-Frīzlandes 2018. gada programmā tika veicināta kultūras daudzveidība un lielāka izpratne starp Eiropas iedzīvotājiem gan satura ziņā (kultūras programmās piešķirot būtisku vietu Eiropas tēmām, piem., mazākumtautību valodām vai saiknei starp pilsētu un laukiem), gan procesa ziņā (1600 starptautisko sadarbības projektu, kuros iesaistītas 87 valstis). Programma atbilda arī pašas EKG mērķiem, it īpaši tiem, kas saistīti ar kultūras piedāvājumu klāsta un daudzveidības uzlabošanu un kultūras pieejamības un dalības tajā paplašināšanu; neapšaubāmi EKG izmantoja kultūru par vietējo iedzīvotāju iesaistīšanas līdzekli un saskatīja, ka atvērtā programma (ar tās augšupvērstajiem principiem) ir visa projekta mugurkauls, nevis īpašs un atsevišķs sabiedrības “pielikums”. Kas attiecas uz Valletu, EKG programmā bija daudz vairāk plašu sadarbības projektu, kas iesaista Eiropas māksliniekus un kultūras organizācijas, salīdzinot ar Maltas kultūras piedāvājumu iepriekšējos gados, tostarp, piemēram, jauna mākslinieku rezidentūras shēma, kas deva iespēju valstī uzstāties 50 starptautiskiem māksliniekiem. Programmā tika pievērsta uzmanība arī būtiskām Eiropas tēmām, piemēram, migrācijai. Visbeidzot, lai gan programma kopš pieteikuma brīža bija būtiski mainījusies, tajā lielā mērā tika saglabāta atbilstība trim no četriem sākotnējiem mērķiem, mazāk uzmanības praksē pievēršot ceturtajam mērķim, kas saistīts ar vidi. 4.2.Efektivitāte Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka EKG joprojām ir efektīva ES rīcība, kas ES līmenī nodrošina augstu ienesīguma līmeni apmaiņā pret salīdzinoši nelielu ES ieguldījumu: jau pašai EKG titula piešķiršanai ir ievērojams sviras efekts attiecībā uz EKG kultūras programmas izstrādei un īstenošanai atvēlamā rīkotājpilsētu finansējuma apjomu, un šis tituls ir ievērojams intereses un finansēšanas ģenerators plašam ieinteresēto personu lokam, ieskaitot reģionu un valsts varas iestādes un privātos ieguldītājus. Turklāt Melinas Merkuri balvas — kas ir vienīgais tiešais finanšu ieguldījums, kuru rīkotājpilsētas saņem no Eiropas Savienības — absolūtā vērtība ir neliela (1,5 miljoni EUR vienai EKG) salīdzinājumā ar EKG kopējām izmaksām, jo 2018. gada EKG darbības izdevumi Leuvardenai-Frīzlandei bija apmēram 104,6 miljoni EUR un Valletai — 26,5 miljoni EUR. Pilsētas līmenī — novērtējumā tika secināts, ka pārvaldības pasākumu efektivitāte abās minētajās pilsētās bija atšķirīga: Leuvardenā-Frīzlandē tā kopumā bija spēcīga, bet Valletā tā piedzīvoja būtiskas izmaiņas un zaudēja nozīmīgus ekspertus, un tas galu galā ietekmēja kultūras programmas māksliniecisko ievirzi un saturu. Turklāt “Valletas 2018 fonda” politiskā dimensija izsauca kritiku vietējā un starptautiskā mērogā. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, Leuvardena-Frīzlande piesaistīja pietiekami daudz finansējuma, lai īstenotu vērienīgu kultūras programmu. Finansējums Valletā bija daudz pieticīgāks, tomēr pietiekams, lai gan galīgais darbības budžets bija ievērojami mazāks nekā pieteikumā ierosinātais (26,5 miljoni EUR salīdzinājumā ar 49,6 miljoniem EUR). 4.3.Rezultativitāte Novērtējumā ir secināts, ka abas 2018. gada EKG ir būtiski veicinājušas lēmuma mērķu sasniegšanu. Abas pilsētas sagatavoja kultūras programmas, kas bija plašākas, daudzveidīgākas, inovatīvākas un starptautiskākas, salīdzinot ar pamatscenārija kultūras piedāvājumu iepriekšējos gados. Abas pilsētas palīdzēja paplašināt pieeju kultūrai un dalību tajā, lai arī pierādījumi ir pārliecinošāki Leuvardenai-Frīzlandei ar tās “Iepen Mienskip” pieeju (5,4 miljoni cilvēku apmeklēja EKG projektus, un 60 000 vietējo iedzīvotāju faktiski piedalījās EKG kā izpildītāji vai brīvprātīgie) nekā Valletā (kopējais apmeklētāju skaits tika lēsts ap 400 000) — lielā mērā saistībā ar tās vadības stabilitātes trūkumu. Minētās pilsētas arī palīdzēja stiprināt savu kultūras un radošo nozaru spējas kultūras jomā, kā arī to saikni ar citām nozarēm. Turklāt abas EKG paaugstināja savu pilsētu starptautisko profilu (Leuvardenā-Frīzlandē 6 % no apmeklētājiem bija ārzemnieki, savukārt Maltā tika konstatēts viesu skaita pieaugums par 14,3 % laikposmā no 2017. līdz 2018. gadam), lai arī Valleta piedzīvoja būtisku negatīvu starptautisko publicitāti, kā aprakstīts iepriekš. Izstrādes laikā Leuvardenā-Frīzlandē bija mazāk attīstīts turpmākās darbības plāns. Valletas gadījumā skaidrs mehānisms, kas turpinās darbības pēc 2018. gada, būs Valletas Kultūras aģentūra, kā arī Valletas Dizaina kopa, kas palīdzēs uzturēt kultūras virzītu pilsētas atjaunotni. 4.4.Saskanība