Briselē, 29.12.2004

COM(2004) 841 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI

Rīcības plāns elektroniskā valsts iepirkuma tiesiskā regulējuma ieviešanai{SEC(2004)1639}

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI

Rīcības plāns elektroniskā valsts iepirkuma tiesiskā regulējuma ieviešanai

SATURS

1. Ievads……………………………………………………………………….………..3

2. Mērķi un rīcība……………………………..………………………………………..3

2.1. Nodrošināt labi funkcionējošu iekšējo tirgu elektroniskajā valsts iepirkumā……….3

2.2. Panākt augstāku efektivitāti iepirkumu procedūrā, uzlabot pārvaldību un konkurētspēju …………………………………………………………….………...7

2.3. Darbs pie elektroniskās valsts iepirkuma sistēmas starptautiskās struktūras……….10

3. E-iepirkumu rīcības plāna realizācija un uzraudzība ……………………………….10

1. IEVADS

Šajā paziņojumā ir ierosināts rīcības plāns, lai ieviestu jauno tiesisko struktūru elektroniskā valsts iepirkuma jomā, kas pieņemta 2004. gada aprīlī kā daļa no Valsts pasūtījuma direktīvu 2004/18/EK un 2004/17/EK kopuma. Šīs direktīvas nodrošina saskaņotu struktūru iepirkuma veikšanai elektroniski atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā veidā, nosaka noteikumus konkursu realizācijai elektroniski un definē noteikumus modernajām iepirkuma tehnoloģijām, kas balstītas uz elektroniskajiem saziņas līdzekļiem.

Ja tiešsaistes iepirkumi tiek vispārināti, tas var valdībai ietaupīt līdz 5 % izdevumu un līdz 50 – 80 % darījumu izmaksu gan pircējiem, gan piegādātājiem. Lai arī ir grūti noteikt priekšrocības, kādas ES kopumā iegūst attiecībā uz konkurenci un efektivitāti, lielākai konkurencei un augstākai efektivitātei valsts iepirkuma tirgos var būt tieša un netieša ietekme uz visu ekonomiku kopumā, un tām ir svarīga loma, lai nodrošinātu Lisabonas mērķu sasniegšanu.

Taču nepiemērota e-iepirkumu procedūru ieviešana ir saistīta ar būtiskiem tirgus fragmentācijas riskiem. Juridiskie, tehniskie un organizatoriskie šķēršļi, ko var radīt tiešsaistes iepirkumu ieviešana, ir viens no lielākajiem izaicinājumiem politikas veidotājiem.

Apspriedes, ko veikusi Komisija kā daļu no ietekmes novērtēšanas,[1] apstiprina nepieciešamību izstrādāt rīcības plānu. Dalībvalstis, kandidātvalstis un uzņēmēji ir gatavi piedalīties. Balstoties uz esošajiem centieniem, lai modernizētu Eiropas valsts iepirkuma tirgus, un ar mērķi padarīt tos atklātākus un nodrošināt konkurenci tajos, Komisija ierosina pasākumus trijos galvenajos virzienos:

- nodrošināt labi funkcionējošu iekšējo tirgu, kad valsts iepirkumu veic elektroniski;

- panākt augstāku efektivitāti iepirkumu jomā un uzlabot pārvaldi;

- Strādāt, lai izveidotu starptautisko struktūru elektroniskajiem valsts iepirkumiem.

2. MēRķI UN DARBīBAS

2.1. Nodrošināt labi funkcionējošu iekšējo tirgu valsts iepirkumu jomā

2.1.1. Korekti un savlaicīgi realizēt tiesisko struktūru

Dalībvalstīm tiek prasīts ieviest jauno tiesisko struktūru līdz 2006. gada 31. janvārim, taču nav izslēgtas atkāpes no šī termiņa. Savlaicīga jauno e-iepirkumu noteikumu pieņemšana ir būtiska, lai izvairītos no šķēršļiem un konkurences traucējumiem. Tāpat ir ļoti svarīgi, lai uzņēmēji ātri attīstītu un efektīvi izmantotu e-iepirkumus. Dalībvalstīm ir jāpieliek visas pūles, lai izpildītu direktīvā noteikto termiņu.

Kļūdaina vai atšķirīga jauno noteikumu interpretācija var radīt šķēršļus pārrobežu tirdzniecībai un, visbeidzot, sadrumstalot tirgu. Komisija cieši sekos transponēšanai un veicinās atbilstošu informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm projektu stadijā, lai atvieglotu tiesiskās struktūras izpratni. Tā izdos skaidrojošu dokumentu par tiesiskajām prasībām attiecībā uz e-iepirkumiem. Tajā pat laikā būs pieejami apmācību paraugi jaunās elektroniskās vides simulācijai, lai atbalstītu administrāciju un uzņēmēju darbu.

2005. gada 1. ceturksnis. Komisija izdod skaidrojošu dokumentu par jaunajiem noteikumiem par elektronisko valsts iepirkumu. 2005. gada 1. ceturksnis. Komisija nodrošina tiešsaistes apmācību paraugu pieejamību, ļaujot līgumslēdzējām institūcijām un uzņēmējiem iepazīties ar jaunajiem e-iepirkumu nosacījumiem un instrumentiem. 2005. gads. Komisija nodrošina piemērotu palīdzību dalībvalstīm, lai veiktu jauno tiesību normu transponēšanu. |

- 2.1.2. Papildināt tiesisko struktūra ar piemērotiem pamatinstrumentiem

No visiem paziņojumiem, kas nosūtīti publicēšanai TED[2], 90 % vēl joprojām ir papīra formā. Izmantojot standarta veidlapas, kuras izveidotas ar Direktīvu 2001/78/EK, situācija ir nedaudz uzlabojusies. To apstrāde tomēr vēl joprojām ir saistīta ar augstām izmaksām, publikāciju kavēšanos un pieaugošu kļūdu risku.

Jaunās direktīvas neparedz vispārēju elektronisko paziņošanas sistēmu; tas nebūs iespējams īsā termiņā, ņemot vērā dažādos elektronisko līdzekļu attīstības un izplatības līmeņus dalībvalstīs. Tā vietā ir izvēlēta vairāku posmu pieeja. 2005. gada sākumā Komisija pieņems noteikumus par standarta veidlapām, piemērojot esošās veidlapas tiem elementiem, kas ir ieviesti ar jaunajām direktīvām, piemēram, e-izsoles, dinamiskās iepirkumu sistēmas un pircēju profili. Līdz 2006. gada beigām Komisija piedāvās jaunu strukturētu elektronisko standarta veidlapu kopumu, lai varētu elektroniskā veidā apkopot, apstrādāt un izplatīt visus ar iepirkumiem saistītos paziņojumus, uz kuriem attiecas direktīvas. Ar šīm jaunajām veidlapām ir jāatvieglo automātiska apkopojumu izveidošana visās oficiālajās ES valodās, un tām jābūt vienkārši integrējamām visās darbojošās e-iepirkumu sistēmās. Ir jāapsver arī ES valsts sektora pircēju elektroniskā saraksta izveidošana.

Jaunajās direktīvās noteikts, ka obligāti jāizmanto Kopēju iepirkuma vārdnīca (KIV), kas ieviesta ar Regulu 2195/2002/EK. Elektroniskie valsts iepirkumi sniedz jaunas iespējas KIV pielietošanai, piemēram, iepirkumu izdevumu strukturēšanai un analīzei, kā arī statistikas materiālu apkopošanai. Notiek KIV pārskatīšana, lai to pilnībā piemērotu elektroniskai videi. Šim nolūkam tika uzsākta izpēte, kurā aktīvi piedalīties tiks aicinātas dalībvalstis un ieinteresētās puses. Ja šis darbs tiks sekmīgi pabeigts, tā rezultātā jābūt izstrādātam pasaules klases starptautiskajam klasifikācijas modelim valsts iepirkuma līgumiem.

2005. gada sākumā Komisija pieņem jaunas standarta veidlapas, ievērojot jaunās procedūras un elektronisko sakaru līdzekļu izmantošanu. Līdz 2006. gada sākumam Komisija iesniedz priekšlikumus par Kopējās iepirkuma vārdnīcas pārskatīšanu, pamatojoties uz šobrīd notiekošā pārskata izpētes rezultātiem. Līdz 2006. gada beigām Komisija iesniedz projektu par pilnībā elektronisku sistēmu iepirkumu paziņojumu apkopošanai un publicēšanai TED. Līdz 2007. gada beigām Dalībvalstis pilnībā ievieš elektroniskas sistēmas nacionālajā līmenī, tostarp piemērotus instrumentus automatizētai apkopošanai un publicēšanai TED |

- 2.1.3. Likvidēt/novērst šķēršļus, veicot valsts iepirkuma procedūras elektroniski

Šķēršļi, no kuriem uzņēmēji baidās visvairāk pārrobežu iepirkumu konkursos, ir saistīti ar nepiemērotu konkursu sistēmu izveidošanu un nesavietojamiem IT standartiem. Atšķirības un tehnisko risinājumu nesavietojamība var padarīt uzņēmēju pieeju e-iepirkumu sistēmām neiespējamu vai arī apgrūtināt viņu piedalīšanos papildu sarežģījumu un augstu izmaksu dēļ. Var būt gan funkcionāli, gan arī tehniski šķēršļi.

Pārejot uz tiešsaistes iepirkumu procedūru, dalībvalstīm visos posmos ir jābalstās uz pamata koncepciju, ka sakaru līdzekļiem un instrumentiem, ko izmanto elektroniskajās valsts iepirkuma sistēmās, ir jābūt nediskriminējošiem, vispārēji pieejamiem un tie nekādā veidā nedrīkst ierobežot uzņēmēju pieeju konkursa procedūrai.

Lai nepieļautu e-šķēršļu rašanos, dalībvalstīm ir jāizmanto Komisijas funkcionālo prasību analīzes rezultāti, ko veica IDA[3], izstrādājot likumdošanu un e-iepirkumu sistēmas. Projekta rezultātus apstiprinās Komisija un dalībvalstis, ņemot vērā skaidrojošo dokumentu, ko Komisija izdos 2005. gadā.

Lai nostiprinātu uzticību e-iepirkumu sistēmai, ir jāveicina atbilstības pārbaudes shēmu izstrāde. Komisija noteikti iesaka dalībvalstīm saskaņā ar direktīvām ieviest un uzturēt brīvprātīgas akreditācijas shēmas, lai pārliecinātos, ka e-iepirkumu sistēmas atbilst direktīvu prasībām. Lai nodrošinātu iekšējā tirgus stabilu darbību, būtu nepieciešama Eiropas shēma, kas būtu balstīta uz nacionālajām shēmām un integrētu tās. Komisijai un dalībvalstīm, veicot priekšizpēti, jāizskata šādas TRUST (pārskatāma, uzticama, netraucēta un droša konkursu procedūra) shēmas izstrādes iespējas, balstoties uz funkcionālajām prasībām.

Arī dažas horizontālā līmeņa problēmas apdraud iekšējā tirgus funkcionēšanu un e-iepirkumu ieviešanu. Potenciālie sarežģījumi ir saistīti ar modernu elektronisko parakstu izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz parakstiem, kas balstīti uz apstiprināto apliecinājumu un kas tiek radīti ar drošu parakstu izveidošanas iekārtas palīdzību (turpmāk “kvalificētie paraksti”).

Jaunās direktīvas nenosaka, kāds paraksta veids jāizmanto elektroniskajās konkursu procedūrās. Tādējādi dalībvalstis, kurās ir atšķirīgas paraksta koncepcijas, var izvēlēties tādu līmeni, kādu tās pieprasa saskaņā ar Direktīvu 1999/93/EK par e-parakstiem. Taču direktīvas uzliek saistības visiem valsts sektora pircējiem ES atzīt, pieņemt un izskatīt konkursa piedāvājumus, kas, ja tā tiek prasīts, ir iesniegti ar kvalificēto parakstu un tam pievienotiem apliecinājumiem, neatkarīgo no to izcelsmes ES un to tehniskā raksturojuma, un pat tādā gadījumā, ja šajos piedāvājumos ir dažādas izcelsmes dokumenti (piemēram, no piegādātāju konsorcija) un dažāda līmeņa paraksti no dažādiem avotiem (piemēram, dažādām nacionālajām institūcijām).

Tas padara e-iepirkumus par pirmo nozari, kurā uzņēmēji izmanto kvalificētos parakstus darījumos ar valsts institūcijām dalībvalstī, kas nav viņu mītnes valsts. Tādēļ pastāvošās būtiskās atšķirības starp kvalificētajiem parakstiem atbilstoši tam, kā to pieprasa atsevišķas dalībvalstis, ir iemesls būtiskiem sarežģījumiem. Sadarbības problēmas, kas atklājas par spīti standartu pastāvēšanai[4], kā arī nobrieduša Eiropas tirgus neesamība rada reālu un iespējams pastāvīgu šķērsli pārrobežu e-iepirkumu jomā[5] attiecībā uz šāda veida parakstiem.

IDA programmas ietvaros 2002. gadā tika uzsākts projekts Bridge/Gateway CA , lai risinātu dažādu sertificēšanas iestāžu (SI) izdotu elektronisko apliecinājumu atzīšanas jautājumus attiecībā uz drošu e-pastu un parakstu apmaiņu starp dažādām valsts pārvaldes iestādēm. Izmēģinājuma projekta Bridge/Gateway CA rezultāti, tostarp ieteikumi šādu darbības shēmu tehniskajiem, organizatoriskajiem un operatīvajiem aspektiem, jāsagatavo līdz 2005. gada vidum. Lai arī tiks apskatītas atsevišķas problēmas, kas saistītas ar e-iepirkumiem, tomēr tas nebūs pietiekami, lai atrisinātu iepriekš aprakstītās problēmas pirms 2006. gada termiņa beigām. Pamatojoties uz patreizējiem centieniem, dalībvalstīm un Komisijai, uzklausot nozares viedokļus, jāstrādā pie kopīga darbības projekta, lai pēc iespējas ātrāk rastu risinājumu, kas pamatotos uz savstarpējās atzīšanas principu. Šajā posmā Komisija atbalstītu risinājumu, lai pārbaudītu un veicinātu risinājumus, kas nodrošina kvalificēto parakstu lietošanas iespējas pārrobežu līmenī. Jebkuram pieņemtajam risinājumam ir jābūt tādam, lai to varētu attiecināt arī uz citām darbības jomām. Šobrīd Komisija iesaka dalībvalstīm izskatīt piemērotos pārejas pasākumus, piemēram, papīra formāta apstiprinājumu tiem konkursa dalībniekiem, kuru elektroniskais paraksts neatbilst prasītajam.

Vispārinātu un savietojamu e-pasūtīšanas un e-rēķinu izrakstīšanas instrumentu trūkums iekšējā tirgū arī rada šķēršļus vienlīdzīgai piegādātāju līdzdalībai pārrobežu iepirkšanas procedūrā. Šobrīd praksē šie darījumi tiek maz izmantoti un pēc izvēles. Komisija turpinās uzraudzīt šo situāciju, kamēr tiek meklēti risinājumi ES veikto darbību standartizācijai.

2005. gadā dalībvalstis un Komisija pārbauda, izstrādā un apstiprina IDA e-iepirkumu sistēmām kopējo funkcionālo prasību rezultātus, kas pamatojas uz 2004. gada IDA pētījumu par kopējām funkcionālajām prasībām. 2006. gada sākumā dalībvalstis pārskata, vai visas e-iepirkumu sistēmas ir piemērotas, lai nodrošinātu atbilstību direktīvu prasībām. Līdz 2005. gada vidum dalībvalstis ievieš nacionālās akreditācijas shēmas, lai pārbaudītu elektronisko konkursu procedūru sistēmu atbilstību tiesiskajam regulējumam. Līdz 2005. gada beigām dalībvalstis un Komisija, veicot priekšizpēti, izlemj par Eiropas atbilstības pārbaudes shēmas ieviešanu 2005.-2006. gadā Komisija ierosina rīcību saskaņā ar IDABC programmu, lai palīdzētu dalībvalstīm koordinēt modernizēto kvalificēto parakstu izmantošanas uzsākšanu, lai atrisinātu sadarbības problēmas[6]. Līdz 2006. gada 31. janvārim dalībvalstis, ja to prasa valsts likumdošana, piemēro savietojamus kvalificētus elektroniskos parakstus. |

- 2.1.4. Atklāt un risināt savietojamības problēmas

Ņemot vērā šeit norādīto, ir skaidrs, ka savietojamības problēmas pastāv un var vēl rasties. Dažas no tām jau ir atklātas un jau ir uzsākta atbilstoša rīcība; citas ir jānosaka, veicot trūkumu analīzi par savietojamības vajadzībām e-iepirkumu jomā, ko šobrīd veic CEN/ISSS[7]. Taču savietojamības jautājumam jāpievērš pastāvīga uzmanība. Tehniskie un darbības sasniegumi rada nepieciešamību pastāvīgi pārskatīt un uzlabot esošās sistēmas, kas attiecas uz visiem iepirkuma cikla posmiem. Standartus šajā jomā nosaka tirgus. Ir jāapsver arī attiecīgais ieguldījums no RTD projektiem e-pārvaldes jomā. Valdībām ir jāseko attīstībai šajā jomā un jāstrādā pie savietojamiem risinājumiem, izmantojot dialogu starp dažādām pusēm, kas tajā iesaistītas vai nu nacionālajā vai arī Eiropas līmenī, nodarbojoties ar „uzņēmums – uzņēmums” (B2B) elektronisko tirdzniecību, lai neatdalītu privātā un valsts iepirkuma vajadzības.

Komisija turpinās uzraudzīt situāciju attiecībā uz savietojamības problēmām, kas parādās iekšējā tirgū un starptautiskajā tirdzniecībā, un nepieciešamības gadījumā apsvērs iespēju izdot standartizācijas rīkojumus. Būtu vēlams turpināt patreizējo darbu IDA e-iepirkumu seminārā, kā arī turpināt sekot attīstībai, lai dalītos ar informāciju par specifikācijām un labo praksi.

Līdz 2005. gada 1. ceturksnim CEN/ISSS pabeidz trūkumu analīzi attiecībā uz savietojamības vajadzībām efektīvai elektroniskajai valsts iepirkuma procedūrai. 2005. –2007. gads Komisija ierosina turpināt darbu elektroniskā valsts iepirkuma jomā saskaņā ar IDABC programmu, lai veiktu viedokļu apmaiņu un apspriestu savietojamības problēmas, un sekotu notikumu attīstībai dalībvalstīs. 2005. –2007. gads Komisija un dalībvalstis veicina standartizāciju darbības Eiropas līmenī un sadarbojas ar starptautiskajām standartizācijas organizācijām. |

- 2.2. Panākt augstāku efektivitāti iepirkumu procedūrā, uzlabot pārvaldību un konkurētspēju

2.2.1. Paaugstināt valsts iepirkuma procedūras efektivitāti un uzlabot pārvaldību

Valsts sektora iepirkumu pārveidošana tiešsaistes režīmā izvirza prasības veikt juridiskas, institucionālas un organizatoriskas izmaiņas daudzos līmeņos. Dalībvalstīm būs jāpieņem lēmumi par to iepirkumu veidu un apmēru, kuri tiks datorizēti, politikām, kuras realizēt, sistēmām un instrumentiem, kurus izmantot, kā arī iesaistīto pārvalžu līmeni. Kļūdīšanās risks ir augsts. Tāpēc ir ļoti svarīgi plānot un sekot šīm darbībām.

Augstāka efektivitāte būs atkarīga no automatizācijas līmeņa valsts iepirkuma sfērā vispār, kaut gan e-iepirkumu procedūras ieviešana posmos visdrīzāk maksimāli paaugstinās ieguvumus gan valsts, gan arī privātajam sektoram. Komisija aicina visas dalībvalstis saskaņotā veidā transponēt nacionālajā likumdošanā visus likumdošanas paketes aspektus. Valdībām jāvar modelēt un piemērot jaunu elektronisko instrumentu un tehniku ieviešanu laika gaitā. Jo īpaši, tām ir jāpievērš uzmanība potenciālajai pārmērīgajai un aizskarošai pirkumu centralizācijai, nepiemērotai elektronisko izsoļu piemērošanai un slēgto iepirkumu sistēmu izvēlei (piemēram, pamatnolīgumi) atklāto sistēmu vietā. Šāda prakse var likvidēt ieguvumus, ko sniedz paaugstinātā efektivitāte.

Lai optimizētu ieguvumus, dalībvalstīm jāizstrādā nacionālie plāni, kurus papildinātu atsevišķi plāni, jo īpaši attiecībā uz to spēcīgākajiem pircējiem. Vienotu mērķu noteikšana un vispārinātas e-iepirkumu sistēmas nebūs piemērotas, jo nosacījumi katrā dalībvalstī ir būtiski atšķirīgi. Komisijai vajadzības gadījumā jāpalīdz dalībvalstīm šajā jomā un jāatvieglo informācijas izplatīšana un apmaiņa. Tā arī uzraudzīs notikumu attīstību ar atbilstošu rādītāju palīdzību, izmantojot datus no TED datu bāzes. Valsts iepirkumu tīkls, kas izveidots Kopenhāgenā 2003. gada janvārī, varētu nodrošināt forumu apmaiņai dalībvalstu starpā.

Paaugstināta efektivitāte ir atkarīga arī no noteiktu veidu transakciju, kā piemēram, rēķinu, pasūtījumu un maksājumu, automatizācijas. Šobrīd pirmajā posmā to attīstība būs balstīta uz finansiālo un budžeta sistēmu standartizāciju un automatizāciju. Ņemot vērā no Komisijas saņemtās pilnvaras, CEN/ISSS ir novērtējis standartu prasības un izstrādā vadlīnijas par Direktīvas 115/EK/2001 par elektroniskajiem rēķiniem ieviešanai. Papildus tam IDA strādā pie projekta, lai izstrādātu XML shēmas e-iepirkumiem, tostarp e-rēķinu izrakstīšanai un e-pasūtījumiem. Darbs šajā jomā ir jāturpina ar mērķi izstrādāt savietojamību nodrošinošus risinājumus.

Nacionālās politikas praktiski nav iespējams izstrādāt nepieciešamajā kvalitātes līmenī, ja nav precīza priekšstata par iepirkumu tirgiem. Esošā statistikas informācija ir lielākoties nepilnīga un datu apkopošanas mehānismi ir vāji organizēti. E-iepirkumu sistēma sniedz iespēju šo situāciju labot. Komisija piesaistīs Valsts līgumu padomdevēju komiteju (VLPK) un statistikas informācijas darba grupu, lai pilnībā izmantotu e-iepirkumu jauno tehnoloģiju ieviešanu.

Līdz 2005. gada beigām visas dalībvalstis sagatavo nacionālo plānu elektroniskās valsts iepirkumu sistēmas ieviešanai, nosakot izpildāmus darbības mērķus, ņemot vērā specifiskās valsts prasības Līdz 2005. gada beigām visas dalībvalstis veicina, lai atsevišķi valsts pircēji izstrādātu līdzīgus plānus, kā arī koordinē un uzrauga to realizāciju. 2005. –2006. gadā Komisija turpina uzraudzīt CEN/ISSS e-rēķinus un ierosina turpināt XML darbības, kas veiktas 2003. – 2004. gadā attiecībā uz e-rēķiniem un e-pasūtījumiem saskaņā ar IDABC. Līdz 2006. gada beigām dalībvalstis izveido efektīvas elektroniskās sistēmas statistisko iepirkumu datu apkopošanai un apstrādei. |

- 2.2.2. Paaugstināt valsts iepirkuma tirgu konkurētspēju ES līmenī

Komisijas tiešsaistes konsultācijas par uzņēmēju noteikto pārredzamību kā galveno valsts iepirkuma datorizācijas aspektu, apvienojumā ar uzticēšanos līgumu piešķiršanas procedūru taisnīgumam. Elektroniskie līdzekļi nodrošina augstāka līmeņa pārredzamību, jo tie ļauj vienkārši un savlaicīgi izplatīt līguma informāciju, kā arī samazina krāpšanas iespējas un motivāciju. Tie tāpat arī paaugstina valdības iepirkumu vadības kvalitāti, ieskaitot uzraudzību un lēmumu pieņemšanu. Prakse ar līgumiem saistītās informācijas izplatīšanai, tāpat arī prasības e-iepirkumu darbības izsekojamībai un revīzijai dažādās dalībvalstīs var atšķirties. Valsts iepirkumu tīklu varētu aktīvi izmantot informācijas un pieredzes apmaiņas nodrošināšanā saistībā ar šiem jautājumiem. Komisija varētu atbalstīt kritēriju noteikšanu, lai salīdzinātu un novērtētu darbības sasniegumus.

Lielākā daļa uzņēmēju uzskata, ka tiešsaistes iepirkumu procedūrai būtu nepieciešamas mazāk pūles nekā tradicionālajās sistēmās. Valsts administratīvie nosacījumi un norādījumi, kas regulē iepirkšanas procedūras, ir paredzēti, lai darbības veiktu papīra formātā. Elektroniskie līdzekļi piedāvā jaunas iespējas vienkāršot procedūras un ietaupīt piegādātāju laiku un naudu. Sekmes ir atkarīgas pakāpes, kādā tradicionālās sistēmas pārveido pilnīgās tiešsaistes sistēmās. Tādēļ ir nepieciešams pārdomāt sniegto pakalpojumu un pārveidot dažādos procesus.

Lai vispārinātu e-iepirkumu piemērošanu, ir svarīgi, lai tiktu veiktas visas darbības, kas vērstas uz reglamentējošā sloga samazināšanu. Uzņēmējdarbības dokumentu standartizācijai un restrukturizācijai, kā arī vienveidīgākiem konkursu dokumentiem būtu jāpalīdz automatizēt zināmas iepirkumu procedūras un abas puses varētu koncentrēt uzmanību tikai uz iepirkuma būtību.

Tipisks birokrātijas piemērs ir saistīts ar pieprasītajiem daudzajiem apliecinājumiem un uzņēmējdarbības dokumentiem. Ļoti reti tie ir pieejami elektroniskā formātā. Papildus tam, tiem ir jābūt izmantojamiem un pieņemamiem pārrobežu līmenī. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāanalizē un jāsalīdzina šajā jomā panāktie rezultāti valsts līmenī saskaņā ar ACPC, lai 2006. gada sākumā vienotos par kopīgu elektronisko apliecību kopumu, kas ietver vismaz biežāk pieprasītās apliecības. E-iepirkumi būtu teicams izmēģinājuma pamats šādu e-pārvaldības pakalpojumu izstrādei. Komisija ierosinās šādas darbības dalībvalstīm.

Vēl viens svarīgs jautājums ir e-katalogu izmantošana. To izmantošana ir svarīga, jo īpaši, lai iesaistītu valsts iepirkumā mazos un vidējos uzņēmumus (MVU). Patreizējās lietojumprogrammas dod uzņēmumiem iespēju piedāvāt savus izstrādājumus un pakalpojumu pasūtītājiem par pamatotām izmaksām, attiecīgos termiņos un ieguldot pamatotas pūles. Vienotu e-katalogu specifikāciju un standartu trūkums rada risku, ka tirgū esošās IT lietojumprogrammas neatbilst valsts sektora prasībām. Darbs pie standartu izstrādāšanas katalogu sagatavošanai tika uzsākts tam veltītā īpašā CEN/ISSS seminārā. Pamatojoties uz IDA funkcionālo prasību projektu, ir iespējams tālāk izpētīt un pārbaudīt e-katalogu izmantošanu dinamiskajās iepirkumu sistēmās un e-iepirkuma pamata līgumos.

Visbeidzot, uzņēmumi sagaida, lai e-iepirkumu sistēma palielinātu līgumu slēgšanas iespējas, atvieglotu pārrobežu tirgus pieejamību un padarītu iepirkumu procedūras ātrākas un lētākas. Valsts e-iepirkumu sistēma sniedz lielas iespējas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Lai ieinteresētu šos mazos un vidējos uzņēmumus valsts līgumu slēgšanā, dalībvalstis ir ieinteresētas veicināt standarta e-iepirkumu sistēmas, kas pamatotos uz esošajām un vienkāršām tehnoloģijām, kā arī piemērot līgumu slēgšanas iespējas, lai neizslēgtu mazos un vidējos uzņēmumus.

2005. gada otrā puse. Komisija apsver iespēju ierosināt pakalpojumus uzņēmējdarbības informācijas un apliecinājumu elektroniskai iesniegšanai valsts iepirkuma vajadzībām, lai to ieviestu saskaņā ar IDABC programmu. 2005. – 2006. gads. Dalībvalstis un Komisija vienojas par bieži pieprasīto elektronisko apliecinājumu kopēju kopumu izmantošanai e-iepirkuma procedūrās. 2005. gads. Komisija ierosina sākt pētījumu par e-katalogiem dinamiskās iepirkumu sistēmās un elektroniskajos pamatlīgumos, izmantojot darbu, ko veicis CEN/ISSS saskaņā ar IDABC programmu. 2005. gads. Valsts iepirkumu tīkls uzsāk salīdzinošo kritēriju izstrādi saistībā ar e-iepirkumu sistēmu pārredzamību, revīziju un izsekojamību. 2006. gads. Valsts iepirkumu tīkls organizē seminārus, lai veicinātu konkursa dokumentu standartizācijas informācijas apmaiņu. 2005. – 2007. gads. Dalībvalstis uzsāk un atbalsta īpašas informatīvās kampaņas un mācību programmas, kas paredzētas uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nacionālajā un reģionālajā līmenī. |

- 2.3. Darbs pie starptautiskās struktūras elektroniskajai valsts iepirkuma sistēmai

Lai arī e-iepirkumi attīstās visā pasaulē, esošie starptautiskie līgumi neregulē to izmantošanu. Juridiskās un tehniskās izvēles e-iepirkumu sistēmās var samazināt iepirkumu iespējas ES uzņēmumiem trešajās valstīs, kā arī ierobežot trešo valstu piegādātāju pieeju ES tirgum. Komisija uzraudzīs notikumu attīstību, lai nodrošinātu, ka jaunā ES iepirkumu režīma ieviešanā tiek pilnībā ievērotas Eiropas Savienības starptautiskās saistības, tajā pat laikā realizējot attiecīgās iniciatīvas, lai adaptētu starptautiskās disciplīnas. Tāpat arī tā uzmanīgi sekos patreizējām un nākotnes standartizācijas iniciatīvām.

Komisija izskatīs arī nepieciešamās izmaiņas un e-iepirkumu iespējamību saistībā ar ES ārējās palīdzības instrumentiem. Tā jau sadarbojas ar starptautiskām institūcijām, kā piemēram, Pasaules banku, lai nodrošinātu, ka šo institūciju trešajās valstīs finansēto iepirkumu izpildē netiek kavēti ES piegādātāji. Visbeidzot, tā veiks attiecīgos pasākumus, lai dalītos ar ES pieredzi un sasniegumiem ar jaunattīstības valstīm.

2005. gads. Komisija ved sarunas par Valsts iepirkuma nolīguma (VIN) pārskatīšanu. 2007. gads. Komisija uzsāk iniciatīvas VIN, lai izmantotu vienu kopēju nomenklatūru iepirkuma preču un pakalpojumu klasifikācijai. 2005. – 2007. gads. Komisija veicina standartizācijas organizāciju darbību un sadarbojas ar tām, lai izvairītos no tehnoloģiskās nesavietojamības šķēršļu izveidošanās starptautiskajā līmenī. 2005. – 2007. gads. Komisija sadarbojas ar daudzpusējas attīstības banku tīklu, lai koordinētu tehnisko palīdzību trešajām valstīm, atbalstot to valsts iepirkuma režīma reorganizāciju un datorizāciju. 2005. gads. Komisija apsver arī nepieciešamās izmaiņas un e-iepirkumu iespējamību saistībā ar ES ārējās palīdzības instrumentiem. |

- 3. E-IEPIRKUMU RīCīBAS PLāNA REALIZāCIJA UN UZRAUDZīBA

Valsts iepirkuma sistēmas datorizācija ilgstoši ietekmēs valsts iepirkumu organizācijas veidu.. Sekmīgai e-iepirkumu ieviešanai var būt nepieciešamas ne tikai to pārvaldības metožu, kas ir tieši saistītas ar iepirkumu procesu, bet arī netieši saistīto metožu izmaiņas, kā piemēram, budžeta pārskatos. Jo ātrāk šādas reformas tiks realizētas, jo labāk tas būs Eiropas pilsoņiem un uzņēmumiem. Komisija uzskata, ka Rīcības plānā paredzētie pasākumi nodrošina labāko iespējamo kombināciju, lai pilnībā izmantotu potenciālos ieguvumus, ko sniedz valsts iepirkuma pārveidošana tiešsaistes režīmā, tajā pat laikā līdz minimumam samazinot riskus. Kandidātvalstis būs cieši saistītas ar Rīcības plāna īstenošanu.

Komisija ar Valsts līgumu padomdevēja komitejas palīdzību uzraudzīs panākto progresu. Komisija līdz 2007. gada beigām pārskatīs situāciju un sniegs ziņojumu par panāktajiem rezultātiem; nepieciešamības gadījumā tā jebkurā laikā var ierosināt korektīvu rīcību vai papildu pasākumus.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area(s): Internal Market Activit(y/ies): IDABC Programme, Standardisation, Publications |

TITLE OF ACTION: ACTION PLAN FOR THE IMPLEMENTATION OF THE LEGAL FRAMEWORK FOR ELECTRONIC PUBLIC PROCUREMENT |

1. BUDGET LINES

1.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B. A lines)) including headings.

The administrative and operational expenditure form part of and are covered by, the existing budget lines and programmes and do not lead to the commitment of supplementary credits with regard to official Commission financial programming.

MARKT

12.0201 Implementation and development of the Internal Market

OPOCE

260201 Procedures for awarding and advertising public supply, works and services contracts

ENTR

020403 Standardisation and approximation of legislation

02020401 Pan-European eGovernment services to public administrations, enterprises and citizens (IDAbC)

02010405 Pan-European eGovernment services to public administrations, business and citizens (IDABC) - Administrative expenditure

1.2. Duration of the action and of the financial impact:

2005-2007

1.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

120201 | Non-comp | Diff[1] | NO | YES | NO | No [3] |

020403 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No [3] |

260201 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No [3] |

02020401 | Non-comp | Diff | No | YES | NO | No [3] |

02010405 | Non-comp | Non-Diff | No | YES | NO | No [3] |

2. SUMMARY OF RESOURCES

2.1. Financial Resources

2.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

Expenditure type | Section no. | Year n (2005) | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 and later | Total |

Operational expenditure[8] |

Commitment Appropriations (CA)[9] | 8.1 | a | 1,15 | 1,35 | 0,705 | 3,205 |

Payment Appropriations (PA) | b | 0,855 | 0,875 | 0,875 | 0,6 | 3,205 |

Administrative expenditure within reference amount[10] |

Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,240 |

TOTAL REFERENCE AMOUNT |

Commitment Appropriations | a+c | 1,23 | 1,43 | 0,785 | 3,445 |

Payment Appropriations | b+c | 0,935 | 0,955 | 0,955 | 0,6 | 3,445 |

Administrative expenditure not included in reference amount[11] The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure |

Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0,594 | 0,594 | 0,594 | 1,782 |

Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0,109 | 0,109 | 0,109 | 0,327 |

Total indicative financial cost of intervention

TOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e | 1,933 | 2,133 | 1,488 | 5,554 |

TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 1,638 | 1,658 | 1,658 | 0,6 | 5,554 |

2.1.2. Compatibility with Financial Programming

X Proposal is compatible with existing financial programming for 2005 and 2006.Pour l'année 2007, la proposition est conforme au nouveau cadre des perspectives financières 2007-2013, voir la Communication [COM(2004)101] de la Commission de février 2004.

( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[12] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).

2.1.3. Financial impact on Revenue

X Proposal has no financial implications on revenue

( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

3. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:

3.1. Need to be met in the short or long term

On 30 April 2004, the European Parliament and the Council have adopted Directives 2004/17/EC and 2004/18/EC as part of the legislative package of Procurement Directives. These Directives provide for the first time a coherent framework for conducting procurement electronically in an open, transparent and non-discriminatory way, establish rules for tendering electronically and fix the conditions for modern purchasing techniques based on electronic means of communication.

However, the move towards using electronic means in the procurement process is not without risks. Incorrect application of the new EU rules and discriminatory technical solutions and practices could fragment the Internal Market and increase the risk of inefficiencies and bad governance. Implementing the new EU provisions on electronic public procurement correctly and as quickly as possible will determine Europe’s capacity to keep open the markets for electronic public procurement and contribute to achieving the Lisbon objectives.

3.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

The transformation of public procurement from procedures carried out on paper to electronic procedures is a complex operation which requires action and decisions at many levels beyond the simple transposition of the new rules by Member States. Organisational, technical and institutional issues should be addressed by governments in order to re-engineer existing processes for tendering and purchasing, and to exploit the available ICT solutions and tools. Adoption of the EU legal framework for the use of electronic means in the public procurement process was a first significant step in order to remove legal uncertainties and to establish the required safeguards for open, transparent and non-discriminatory public procurement using electronic means.

Use of electronic means should guarantee in practice that any business in Europe with a PC and internet connection can participate in a public purchase conducted electronically. Besides ensuring compliance with the legal framework, Community involvement is intended to provide guidance and impetus to Member States’ efforts and coordination. Through the Action Plan, it addresses risks and problems in particular in the following areas: legal environment; technical environment; administrative and organisational processes; businesses’ access to public procurement markets; knowledge-building, skills and awareness.

In doing so, Community action in relation to e-procurement may be expected to provide a coherent framework for introducing e-government services more generally and sustain convergence of RTD efforts in this field. Eventually, use of e-procurement at national, regional and local level in the Member States may also contribute to more efficient management of Community structural funds.

3.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

To achieve generalised use of for electronic public procurement by 2010, the Commission proposes an Action Plan for a functioning Internal Market and good governance in electronic public procurement. The Action Plan shall assist Member States and facilitate implementation of the relevant provisions of the Directives correctly and in time, in particular with the aim:

- To prevent fragmentation, e.g. the emergence of new ‘e-barriers’ in EU public procurement markets;

- To provide the conditions for ensuring good governance and greater efficiency of public procurement markets and

- To work towards an international framework for electronic public procurement.

The Commission assisted by the Advisory Committee for Public Contracts will monitor overall progress in implementing the Action Plan. By the end of 2007, the Commission will review the situation and report on the results achieved. This assessment will concentrate on the progress achieved on the legal front, the development of the necessary infrastructures for carrying procurement electronically, the use of electronic means and progress achieved in implementing the Action Plan. An assessment of economic impacts would be rather premature as experience shows that benefits from such reforms take longer to materialise. The Commission will use the following indicators to monitor progress:

- Indicators for the implementation of the legal framework: Proper alignment of national legislations to the legislative package, e.g. transposition of all provisions on electronic public procurement in each Member State; implementation of the directives in due time; number of legal actions for failure in transposing into national legislation; date of transposition of the directives into national legislation.

- Indicators for use of electronic means in public procurement process: General development of electronic procurement across the Union, e.g. share of notices dispatched electronically by contracting authorities; share of tender documents accessible electronically; number and volume of dynamic purchasing systems; share of calls for tender using electronic auctions; share of cross-border procurement. And increased transparency and compliance in public procurement activities

- Economic indicators: statistical information is already being collected on public procurement markets; this information will be progressively extended to cover electronic means such as the share of central purchasing and evolution of dynamic purchasing systems. The Action Plan envisages improvements to collection and processing of procurement data at both, national and Community level.

To implement the Action Plan on e-procurement, the Commission intends to carry out a substantial number of actions, among which an Interpretative Communication on electronic public procurement and a Commission Regulation establishing standard forms for the publication of notices. In this context, the Commission will table proposals and take the appropriate initiatives according to the time-table set out in the Action Plan. It will provide the necessary legal support and assistance to the Member States for the transposition of the public procurement directives and monitor the application of Community law as well as organise meetings of the relevant committees, in particular, the Public Procurement Advisory Committee and the Working Group on e-procurement; it will also propose continuation of the activities of the e-procurement workshop managed under the IDA programme. In addition, meetings with Member States will be organised within the Statistics working group to improve data collection and explore solutions to automate it in view of the end-2006 deadline laid down in the e-procurement Action Plan. Finally, the Commission will participate actively in international fora and provide adequate input to international standardisation fora, most particularly on interoperability issues.

Commission output will be surveyed in terms of timely delivery and content of outputs; the completion of studies on time; compliance cost indicators for public procurement rules; appropriate impact assessments where applicable and the degree of acceptance from stakeholders. The quality of economic indicators will be judged by the quantity of reliable data available, and the fulfilment of EU statistical obligations.

3.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[13] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

4. MONITORING AND EVALUATION

4.1. Monitoring system

4.2. Evaluation

4.2.1. Ex-ante evaluation

Extended impact assessment

4.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

Not relevant

4.2.3. Terms and frequency of future evaluation

Review by the Commission and Advisory Committee for Public Contracts in 2007; if necessary, additional evaluation exercises will be considered.

[1] SEC (2004)1639, Paplašinātais ietekmes novērtējums par Rīcības plānu par elektroniskajiem valsts iepirkumiem, Komisijas personāla darba dokuments.

[2] „Tenders Electronic Daily”, ES oficiālā Internet tīkla mājas lapa, kurā publicē visus paziņojumus, uz kuriem attiecas Iepirkumu Direktīvas.

[3] „Datu apmaiņas starp administrācijām” programma.

[4] Saskaņā ar Direktīvu 1999/93/EK, tehniskie standarti ir izsludināti ETSI ESI un CEN/ISSS e-Sign semināra ietvaros.

[5] Sīkāku analīzi skatīt “Elektronisko parakstu tiesiskie un tirgus aspekti”, pētījums Eiropas Komisijai, Starpnozaru likumdošanas un informācijas tehnoloģiju centrs, CUL, Leuven, 2003. gada oktobris.

[6] Eiropas Parlaments un Padome oficiāli 2004. gada 21. aprīlī pieņēma Lēmumu 2004/387/EK, ar ko tiek izveidota jaunā IDABC Programma. Pamatojoties uz iepriekšējās IDA programmas rezultātiem, tās mērķis ir identificēt, atbalstīt un veicināt savietojamu Eiropas līmeņa e-pārvaldības izstrādi no 2005. gada.

[7] Centre Européen de Normalisation/seminārs par informācijas sabiedrības standartizācijas sistēmām.

[8] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[9] Investments by the Publications Office should over time considerably reduce expenditure for publications in the Official Journal.

[10] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.

[11] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[12] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[13] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point