/* COM/2011/0075 galīgā redakcija */ KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Vienotā tirgus labāka pārvaldība, palielinot administratīvo sadarbību: Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) paplašināšanas un attīstības stratēģija Dokuments attiecas uz EEZ





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 21.2.2011 COM(2011) 75 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Vienotā tirgus labāka pārvaldība, palielinot administratīvo sadarbību:Iekšējā tirgus informācijas sistēmas ( IMI ) paplašināšanas un attīstības stratēģija Dokuments attiecas uz EEZ SEC(2011) 206 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Vienotā tirgus labāka pārvaldība, palielinot administratīvo sadarbību: Iekšējā tirgus informācijas sistēmas ( IMI ) paplašināšanas un attīstības stratēģija Dokuments attiecas uz EEZ SATURS 1. Ievads 3 1.1. Akts par vienoto tirgu 3 1.2. Vienotā tirgus administratīvās sadarbības stiprināšana 3 1.3. Pilnībā izmantot visu IMI potenciālu 4 2. Turpmākas paplašināšanas stratēģija 5 2.1. IMI pamatprincipi 5 2.2. Paplašināšanās kritēriji 7 2.3. Iespējamās jaunās funkcijas 7 2.4. Iespējamās jaunās politikas jomas 8 2.5. Sinerģijas ar esošajiem IT rīkiem/sistēmām 8 2.6. Esošo funkciju izmantošana jauniem mērķiem 9 3. Paplašināšanas problēmas 10 3.1. Personas datu aizsardzības garantija 10 3.2. Elastīgas paplašināšanas atvieglošana 10 3.3. Piemērotu resursu nodrošināšana 11 3.4. Vienkāršības saglabāšana 12 3.5. Visu ieinteresēto personu iesaiste 12 3.6. augsta līmeņa sistēmas darbības un drošības nodrošināšana 14 4. Secinājumi — turpmākie pasākumi 15 4.1. Administratīvās sadarbības pārbaude 15 4.2. IMI juridiskā instrumenta priekšlikums 15 4.3. Plānotās paplašināšanas darbības joma un grafiks 15 4.4. IT turpmākā attīstība 15 IEVADS Akts par vienoto tirgu Katru dienu Eiropas iedzīvotāji un uzņēmumi gūst labumu no iespējām, ko piedāvā vienotais tirgus. Lai nodrošinātu, ka tirgus darbojas netraucēti, dalībvalstu pārvaldes iestādēm ir cieši jāsadarbojas, nodrošinot savstarpēju palīdzību un informācijas apmaiņu. Vienotā tirgus priekšrocības neīstenosies, ja ES tiesību akti netiks pareizi piemēroti, un tiesības, ko tie rada, netiks uzturētas. Administratīvā sadarbība starp dalībvalstīm ir svarīga, lai radītu patiesi vienotu tirgu bez robežām. Paziņojumā "Ceļā uz aktu par vienoto tirgu", kas tika pieņemts 2010. gada 27. oktobrī[1], Komisija kā vienu no 50 priekšlikumiem paziņoja savu mērķi Eiropas līmeņa pārvaldes iestādēm ieviest nepastarpinātas saziņas elektronisko tīklu, nosakot stratēģiju, ar ko paplašina iekšējā tirgus informācijas ( Internal Market Information — IMI ) sistēmu. IMI attīstīšana ir viena no atslēgām, lai veicinātu vienotā tirgus labāku pārvaldību, jo tā atvieglo efektīvu un regulāru ikdienas pārrobežu sadarbību starp publiskajām iestādēm visos valdības līmeņos. Vienotā tirgus administratīvās sadarbības stiprināšana ES paplašināšanās 2004. gadā nozīmēja desmit jaunas dalībvalstis, deviņas jaunas oficiālās valodas un pārvaldāmo divpusējo attiecību skaita eksponenciālu pieaugumu. Kļuva skaidrs, ka administratīvā sadarbība būs efektīva tikai tad, ja to atbalstīs moderna, daudzvalodīga informācijas sistēma[2]. Eiropas Komisija partnerībā ar dalībvalstīm izstrādāja iekšējā tirgus informācijas sistēmu, lai palīdzētu valdībām pildīt savstarpējās palīdzības pienākumus. IMI tika uzsākta 2008. gada februārī, lai atbalstītu pārskatīto direktīvu par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (2005/36/EK), un kopš 2009. gada decembra dalībvalstīm ir juridisks pienākums izmantot IMI , lai izpildītu informācijas apmaiņas pienākumus, ko paredz Pakalpojumu direktīva (2006/123/EK) un Komisijas 2009. gada 2. oktobra Lēmums 2009/739/EK, ar ko nosaka praktisko kārtību informācijas elektroniskai apmaiņai starp dalībvalstīm saskaņā ar Pakalpojumu Direktīvas VI nodaļu. IMI šobrīd ir reģistrētas vairāk nekā 5700 kompetentās iestādes un 11 000 reģistrētie lietotāji. IMI ir droša, atkārtoti izmantojama, daudzvalodu tiešsaistes elektroniska lietojumprogramma, ko izstrādājusi Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm. IMI ļauj valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm visās 30 EEZ dalībvalstīs ātri un viegli sazināties ar kolēģiem citās valstīs. IMI palīdz lietotājiem i) atrast pareizo iestādi, ar kuru jāsazinās citā valstī, ii) sazināties ar to, izmantojot iepriekš tulkotus standarta jautājumu un atbilžu komplektus un iii) sekot informācijas pieprasījumam, izmantojot izsekošanās mehānismu. IMI ir izstrādāta kā elastīga sistēma, ko var viegli pielāgot, lai atbalstītu dažādās vienotā tirgus tiesību aktu jomas, kas ietver administratīvās sadarbības noteikumus (sīkāku informāciju sk. pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta I nodaļā). IMI pamatā ir ideja aizstāt ļoti daudz divpusējo attiecību, kas saista ES dalībvalstis, ar vienotu saskarni — IMI tīklu. Viena no galvenajām IMI priekšrocībām ir spēja sekmīgi pārvarēt galvenos šķēršļus sadarbībai, piemēram, neskaidrību par to, ar ko sazināties, valodas barjeras, dažādu administratīvo un darba kultūru un noteiktu sadarbības procedūru trūkumu. Tā kā dalībvalstis bija iesaistītas sistēmas izstrādē, IMI piedāvā vienotas darba metodes, par ko vienojušās visas ES valstis. IMI ir elastīga attiecībā uz savu organizatorisko struktūru katrā dalībvalstī. IMI tīkla decentralizētā struktūra prasa, lai katra iesaistītā valsts izvirzītu valsts mēroga IMI koordinatoru ( NIMIC ), kas pārvaldītu kopējo IMI projekta koordināciju. Dalībvalstis var brīvi iecelt arī koordinatorus reģionālā līmenī vai par atsevišķām tiesību aktu jomām, kurām piemēro IMI . Pilnībā izmantot visu IMI potenciālu Šajās divās jomās (pakalpojumi un profesionālā kvalifikācija) joprojām ir ievērojams IMI izmantošanas potenciāls. Vairāk informācijas par pašreizējiem centieniem šajā darbības jomā var atrast IMI gada ziņojumā[3]. Šajā paziņojumā galvenā uzmanība pievērsta tam, kā IMI var palīdzēt mainīt pārrobežu administratīvo sadarbību iekšējam tirgum izšķirošā veidā, lai palīdzētu ātrāk sasniegt 21. gadsimta prasības un piepildīt ES iedzīvotāju un uzņēmumu vēlmes. Jo īpaši šis potenciāls sakņojas iespējā 1) pievienot IMI jaunas politikas jomas, 2) attīstīt jaunas funkcijas 3) saistīt IMI ar citām IT sistēmām, un 4) izmantot esošās IMI funkcijas jauniem mērķiem. Tādējādi IMI var kļūt par elastīgu instrumentu kopumu, kas kalpo administratīvajai sadarbībai, veicinot labāku iekšējā tirgus pārvaldību. Ja konkrētā likumdošanas jomā nav informācijas sistēma, kas atbalsta administratīvo sadarbību, IMI atkārtotai izmantošanai jaunas speciāli veidotas sistēmas vietā ir vairākas priekšrocības. a) lielāka rentabilitāte Sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanas lielāka efektivitāte ir galvenā prioritāte, jo palielinās nepieciešamība samazināt publiskā sektora izdevumus un fiskālo deficītu. Atkārtoti izmantojamas sistēmas pielāgošana nepārprotami ir lētāka nekā elektroniska informācijas apmaiņas līdzekļa izstrādāšana no nulles (sīkāku informāciju sk. pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta II nodaļā). Vienots tīkls sniedz arī apjomradītus ietaupījumus, izmantojot kopīgu tehnisko apkopi, lietotāju atbalstu, apmācību un publicitāti; b) lietotājam draudzīgāka IMI atkārtota izmantošana rada arī daudzas priekšrocības kompetentajām iestādēm. Iestādēm, kas ir kompetentas vairākās iekšējā tirgus politikas jomās, nav jāiegādājas daudzas informācijas sistēmas. Tām jāiemācās izmantot tikai vienu jaunu IT instrumentu, kas tām vajadzīgs, lai tikai vienā vietā saglabātu savu atjaunoto kontaktinformāciju, un tās var izsekot un uzraudzīt visu savu informācijas apmaiņu ar iestādēm ārvalstīs, izmantojot vienotu portālu. Jo vairāk to ikdienas darba var padarīt, izmantojot IMI , jo lietderīgāka IMI tām kļūst, jo jebkuras sistēmas reta izmantošana nozīmē aizmirstus lietotājvārdus un paroles un nedrošību par to, kā tieši tā jāizmanto; c) ātrāki, labāk prognozējami risinājumi Pielāgotas informācijas sistēmas izveidošana, atsaucoties uz administratīvās sadarbības nepieciešamību, ir garš un neprognozējams process. Kavēšanās un negaidītas neveiksmes ir diezgan izplatītas IT izstrādē. Esošas sistēmas atkārtota izmantošana nodrošinās ātrāku risinājumu un tā ir prognozējamāka, jo ir balstīta uz izmēģinātām un pārbaudītām tehnoloģijām; d) drošāks pamats IMI piedāvā tiešsaistes vidi, kuras drošība un datu aizsardzība, tostarp izmantošanas nolūka ierobežošana un pieejas kontrole, ir pārbaudīti praksē. Apkopota arī vērtīga praktiskā pieredze gala lietotāju moduļu izveidošanas, tostarp organizatoriskas izvēršanas, reģistrācijas, apmācības un lietotāju atbalsta organizēšanā gan Komisijā, gan dalībvalstīs; e) zemas izmaksas izmēģinājuma projektiem Visbeidzot, gatavas sistēmas būtiska priekšrocība ir tāda, ka tā sniedz iespēju pārbaudīt piedāvātā risinājuma darbību bez nepieciešamības ieguldīt laiku un resursus prototipā, kuru vēlāk varbūt nākas atmest. Pat jomās, kur ieinteresētās personas piekrīt, ka ir nepieciešams IT instruments, koncepcijas pārbaudes uzsākšanas slieksnis ir salīdzinoši zems. Izmēģinājuma projektu var izstrādāt bez IT attīstības izmaksām, atkārtoti izmantojot sistēmā esošo funkcionalitāti. TURPMāKAS PAPLAšINāšANAS STRATēģIJA Kaut arī IMI paplašināšanas uz citām politikas jomām priekšrocības ir acīmredzamas, ir svarīgi, lai nākotnē attīstība notiktu kontrolēti un ilgtspējīgā veidā. Tāpēc savlaicīgi ir jāpārskata IMI stratēģiskie mērķi un jāizvērtē darbības, kas nepieciešamas šo mērķu sasniegšanai. IMI pamatprincipi Pirms sistēmu attīsta tālāk, jāņem vērā šādi galvenie IMI principi. a) atkārtota izmantošana IMI mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm efektīvā un iedarbīgā veidā izpildīt to savstarpējās palīdzības pienākumus ar minimālām resursu izmaksām un tā, lai katra atsevišķa juridiska instrumenta atbalstam nav jāveido atsevišķa informācijas sistēma. Ja tās pašas iestādes ir atbildīgas par vairākām iekšējā tirgus likumdošanas jomām, tām nedrīkst likt izmantot dažādas administratīvās sadarbības IT sistēmas. b) organizatoriskais elastīgums IMI ir tā izstrādāta, lai to varētu viegli pielāgot esošai organizācijai. Tā ir pietiekami elastīga, lai pielāgotos dažādām pārvaldes struktūrām un kultūrām Eiropā. Lietotājiem nav nepieciešams iepriekš zināt citu dalībvalstu administratīvo hierarhiju, lai apmainītos ar informāciju. c) vienkāršas pieņemtās procedūras IMI samazina administratīvo slogu un ļauj īstenot politiku, kuru citādi nomāktu dažādu valstu administratīvo procedūru sarežģītība. Tas ir panākts, vienojoties par vienkāršu standarta darbplūsmu izmantošanu sadarbību. d) daudzvalodība Daudzvalodība ir būtisks IMI pakalpojumu elements, kas pieejama 22 ES oficiālajās valodās. Papildus iepriekš tulkotiem jautājumu/atbilžu komplektiem, kas iegūti no tiesību aktu noteikumiem, lietotāji var sniegt arī brīvu teksta informāciju, komentārus un pievienot dokumentus. Lai palīdzētu lietotājiem saprast šo informāciju, IMI nodrošina tiešsaistes saiti uz Komisijas mašīntulkošanas rīku ECMT [4]. ECMT vietā paredzētā sistēma, kuru pašlaik izstrādā, palielinās pašlaik pieejamo valodu pāru skaitu. IMI tika iesaistīta tās izstrādē jau sākuma posmos, nodrošinot pakalpojumus testa lietotājiem. e) lietošanas ērtums IMI ir izstrādāta, lai būtu ērti lietojama, intuitīva un viegli lietojama ar minimālu apmācību (pēc aviosabiedrību rezervācijas un tiešsaistes iepirkšanās sistēmu parauga). Pašreiz IT attīstības mērķis ir uzlabot lietošanas ērtumu, pamatojoties uz lietotāju atsauksmēm. f) datu aizsardzība IMI pieeja ir "integrēts privātums", saskaņā ar kuru privātums un datu aizsardzība ir paredzēti sistēmā jau no paša sākuma, nevis vēlāk pievienoti vēlāk. Tā rezultātā IMI garantē augsta līmeņa tehnisko un procedurālo datu aizsardzību. g) bez IT izmaksām lietotājiem Darbam ar IMI vajadzīgs vienīgi dators ar interneta pieslēgumu. Nav jāuzstāda īpaša programmatūra vai iekārtas. Paplašināšanās kritēriji Pašlaik notiekošās akta par vienoto tirgu sabiedriskās apspriešanas rezultāti saistībā ar stratēģijas "Eiropa 2020" mērķiem un Eiropas pusgada noslēgumu, pamatojoties uz gada izaugsmes pētījumu[5], palīdzēs noteikt paplašināšanas prioritārās jomas. No tehniskā viedokļa nav nekādu ierobežojumu, cik IMI var pievienot jaunas jomas, attīstīt jaunas funkcijas un pievienot saites uz esošiem IT rīkiem. Tomēr paplašināšanai ir organizatoriski ierobežojumi. Jāplāno turpmākā attīstība un jāsaglabā sistēmas konceptuālā saskaņotība. Tādēļ, lai izvēlētos un noteiktu paplašināšanās jomu prioritāti, var izmantot šādus kritērijus: (1) vēlams lai jaunās lietotāju grupas būtu saistītas vai daļēji pārklātos ar esošajām lietotāju grupām, lai paplašināšanās veicinātu daudzpusīga instrumenta piedāvājumu daļai lietotāju kopienas, (2) priekšroka jādod tādu jomu pievienošanai, kas var izmantot esošās funkcijas un kas neprasa papildu IT izstrādi, (3) ja, pievienojot jaunu juridisko jomu vai atbalstot jaunus uzdevumus esošajās jomās, ir jāizstrādā jaunas funkcijas, tas jādara vispārīgā veidā, lai jauno moduli var viegli pielāgot citām lietotāju grupām (attīstība ar daudziem mērķiem), (4) turpmākas vajadzīgās attīstības izmaksas jāpamato ar sagaidāmo pievienoto vērtību, izmantojot IMI jaunām vai esošām lietotāju grupām un ES tiesību aktu īstenošanai un ieguvumu nodrošināšanai iedzīvotajiem un uzņēmumiem, (5) jaunām jomām un funkcijām vai saitēm uz citiem rīkiem nav jāpalielina sistēmas sarežģītība tās lietotājiem. Ja ir pieprasījums izmantot IMI politikas jomām un mērķiem, kas nav saderīgi ar šiem kritērijiem un ja var sagaidīt, ka ar esošajiem lietotājiem nebūs sinerģiju, jāaplūko iespēja izvēlēties programmatūru, ko pēc pieprasījuma izstrādā atsevišķi no IMI . Iespējamās jaunās funkcijas IMI lietotājiem nodrošina dažādas funkcijas, proti: (1) viens pret vienu tipa darbplūsmu drošai saziņai starp divām kompetentajām iestādēm, kas atsevišķos gadījumos var ietvert personas datus, (2) brīdinājuma mehānismu, kas ļauj kompetentajām iestādēm brīdināt citas dalībvalstis par nopietnu risku pareizai un drošai vienotā tirgus darbībai, ko izraisa kāds uzņēmums, (3) iestādes vadības moduli, kas ļauj dalībvalstīm reģistrēt kompetentās iestādes kā IMI lietotājas, piešķirot tām lomas tā, lai tas dalībvalsts administratīvajai struktūrai, un atjaunināt iestādes datus, (4) valstu reģistru daudzvalodu katalogs ar meklēšanas funkciju, ar dalībvalstu uzturētu informāciju par saturu, piekļuves nosacījumiem un kontaktinformāciju un ar tiešām saitēm uz tiešsaistē pieejamajiem reģistriem (no 2011. gada februāra). Daudzu citu tādu juridisku jomu, kurās nepieciešama administratīva sadarbība, padziļināta izpēte liecina, ka, lai piedāvātu plašu pakalpojumu kompleksu IMI sistēmā, būs nepieciešams: (1) vispārēja darbplūsma, kas atbalsta paziņošanas procedūras (piemēram, pakalpojumus, intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) īstenošanu, e-komerciju, PVKIU[6], (2) apmainītās informācijas datubāze ar meklēšanas funkciju, kurā nav ietverti konfidenciāli vai personas dati, (3) tehniskie līdzekļi[7], ko, ja nepieciešams, var izmantot esošos administratīvās sadarbības tīklos starp dalībvalstīm, lai ļautu iedzīvotājiem, uzņēmumiem un organizācijām sadarboties ar kompetentajām iestādēm informācijas sniegšanai un datu iegūšanai, (4) satura sindicēšanas sistēmu, kas citām sistēmām un tīmekļa vietnēm (piemēram, "Jūsu Eiropa") ļauj dažādi izmantot datu daļu, piemēram, kompetento iestāžu kontaktinformāciju. Vairāk informācijas, lūdzu, skatiet šim paziņojumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumenta III sadaļā. Iespējamās jaunās politikas jomas Komisijas dienesti nesen pārbaudīja vairākas politikas jomas, kurās IMI , šķiet, ir dzīvotspējīgs risinājums, lai uzlabotu iekšējā tirgus tiesību aktu īstenošanu. Dalībvalstis ir arī ierosinājušas politikas jomu sarakstu, par kurām tās uzskata, ka tās varētu gūt labumu no IMI izmantošanas par informācijas apmaiņas līdzekli (sk. pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta IV sadaļu). Šis saraksts ir orientējošs un provizorisks, un ir nepieciešama turpmāka pārbaude, lai noteiktu, vai un kā IMI var palīdzēt uzlabot pārrobežu sadarbību šajās jomās. Sinerģijas ar esošajiem IT rīkiem/sistēmām Vēl viena iespēja, kas jāizpēta, ir IMI potenciāls papildināt funkcionalitāti, ko piedāvā esošās IT sistēmas, un otrādi. Svarīgs pirmais solis būs strādāt pie kopējas autentificēšanas sistēmas plašam instrumentu klāstam, ko šobrīd lieto valsts pārvaldes iestādes visā ES. IMI lietotājiem tas ievērojami atvieglos dzīvi, jo tie varēs piekļūt dažādām Komisijas sistēmām ar to pašu lietotājvārdu un paroli. Eiropas Komisijas autentificēšanas sistēma ( ECAS ) ir šāds instruments un to jau izmanto arvien vairāk IT pakalpojumi, tostarp Eiropas e-tiesiskuma portāls un CIRCABC [8]. Citā līmenī sinerģiju var panākt, veidojot saikni ar esošajām sistēmām, ko izmanto tās pašas lietotāju grupas, piemēram reglamentēto profesiju datubāzi, kurā dalībvalstis iekļauj to profesiju sarakstu, kuras regulē valsts līmenī, un kompetento iestāžu kontaktinformāciju. Tas daļēji pārklājas ar IMI un rada darba dublēšanos, attiecībā uz kuru jārod risinājums. Tādas jomas piemērs, kurā jāizskata papildu risinājumi, ir uzņēmējdarbības tiesības, kur jāizstrādā uzlabotas sadarbības metodes starp uzņēmumu reģistriem Eiropā, pamatojoties uz jau paveikto darbu saistībā ar Eiropas Biznesa reģistra un BRITE [9] projektiem. Tāpat šķiet, ka ir iespējas veidot saikni starp IMI un e-Certis [10] datubāzi, kas ietver valstu sertifikātu veidlapas, ko izmanto pārrobežu publiskajam iepirkumam. Vēl viena joma, kas jāizpēta, ir iespēja papildināt IMI ar Trusted Exchange Platform projektu ( eTrustExchange iniciatīvu no ISA darba programmas) . Pašlaik IMI atbalsta datu un informācijas apmaiņu starp galalietotājiem. Papildus šīm funkcijām, eTrustExchange varētu sniegt dalībvalstīm iespēju droši apmainīties ar informāciju starp esošajām sistēmām un IMI . Esošo funkciju izmantošana jauniem mērķiem Visu līmeņu publisko iestāžu pieredzes, īstenojot ES tiesību aktus, uzklausīšana varētu būt nozīmīgs atsauksmju avots, lai vieglāk īstenotu ES tiesību aktus. Pašreizējo kompetento iestāžu sarakstu IMI , kas ietver vairāk nekā 5700 iestāžu un to e-pasta adreses, kopā ar IPM [11] tiešsaistes aptauju ģeneratoru var izmantot kā rīku, lai saņemtu ieguldījumu ietekmes novērtējumos un politikas vērtēšanā, ko veic saskaņā un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. IMI lietotāji ir izrādījuši interesi par vispārēju informācijas apmaiņu, kas nebūtu balstīta uz konkrēta tiesību akta, bet kas saturētu vispārēja vai horizontāla rakstura jautājumus. piemēram, attiecībā uz administratīvajām procedūrām citā dalībvalstī. IMI informācijas apmaiņas iespējas tika izstrādātas pārrobežu sakariem, bet to izmanto arī saziņai starp publiskajām iestādēm kā daļu no plašākas pārrobežu apmaiņas. Nav tehnisku šķēršļu IMI izmantošanai saziņai starp valstu iestādēm, un dažas dalībvalstis ir izrādījušas interesi par IMI izmantošanu šim nolūkam plašākā mērogā. IMI valsts mēroga lietojums jārisina ar juridisku instrumentu, jo Komisijas un dalībvalstu dažādajām lomām un pienākumiem jābūt skaidriem un pārskatāmiem. PAPLAšINāšANAS PROBLēMAS Personas datu aizsardzības garantija IMI ir pirmais ES projekts, kura mērķis ir izveidot vispārēju atkārtoti izmantojamu sistēmu informācijas apmaiņai starp valstu pārvaldes iestādēm, izmantojot IT sistēmu. Pašlaik liela daļa apmaināmās informācijas ietver personas datus. IMI pieeja ir "integrēts privātums", saskaņā ar kuru privātuma un datu aizsardzības noteikumu ievērošana ir paredzēta sistēmā jau no paša sākuma, tostarp stingri ievērojot mērķa ierobežojuma principu un pienācīgu piekļuves kontroli. Datu aizsardzības apsvērumi ir arī daļa no sistēmas ikdienas lietošanas un ir iekļauti apmācības materiālos. Tādējādi IMI garantē augsta līmeņa tehnisku un procedurālu datu aizsardzību, un IMI lietotāji labi pazīst vispārējos datu aizsardzības principus. IMI tīmekļa vietnē ir nodaļa, kas veltīta datu aizsardzībai, kur lasītājiem ir pieejama visa būtiskā informācija. Līdztekus praktiskiem datu aizsardzības pasākumiem, vēl ir bažas par IMI darbības juridisko pamatu, ko izsaka Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs (EDAU). Saskaņā ar pašreizējo pieeju informācijas apmaiņas starp iestādēm mērķis un apjoms ir izklāstīti Profesionālo kvalifikāciju direktīvā un Pakalpojumu direktīvā un īpaši noteikumi, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību ES tiesību aktiem par datu aizsardzību, iekļauti divos Komisijas lēmumos un ieteikumā[12]. Lai izvairītos no šķēršļiem IMI paplašināšanai, ko rada bažas par datu aizsardzību, Komisija plāno 2011. gada pirmajā pusē iesniegt Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu. Šis horizontālais tiesību akts, ko pieņems Padome un Eiropas Parlaments, izveidos visaptverošu datu aizsardzības sistēmu, nodrošinot augstāku juridiskās noteiktības līmeni, jo īpaši ņemot vērā turpmāku paplašināšanos saskaņā ar EDAU ierosinājumiem[13]. Elastīgas paplašināšanas atvieglošana Komisija ir pārbaudījusi, kā IMI var izmantot, lai uzlabotu esošo iekšējā tirgus tiesību aktu īstenošanu. Kaut arī daudz direktīvu noteikti gūs labumu no pastiprinātas administratīvās sadarbības, pietiekami konkrēta juridiskā pamata trūkums informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ir ievērojams potenciāls šķērslis IMI izmantošanai. Direktīvu atvēršana tikai, lai iekļautu atsauci uz IMI izmantošanu to ieviešanai, nav risinājums. Iepriekš minētais horizontālais juridiskais instruments šo problēma risinātu, radot vispārēju tiesisku pamatu IMI izmantošanai administratīvajā sadarbībā, lai īstenotu ES iekšējā tirgus tiesību aktus. Visus vispārējos aspektus aptvers juridisku instrumenta galvenā daļa, bet ziņas par konkrētām juridiskām jomām, kas jāiekļauj, var izklāstīt pielikumos. Piemērotu resursu nodrošināšana a) finansējums Izdevumi par IMI saistīti ar sistēmas attīstību un uzlabošanu, IMI mitināšanu Komisijas datu centrā, uzturēšanu, sistēmas administrēšanu, otrās līnijas atbalstu, apmācību, komunikāciju un informētības paaugstināšanu (sīkāku informāciju sk. pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta II sadaļā). Sākotnējās IMI izstrādes izmaksas finansēja IDABC (Eiropas e-pārvaldes pakalpojumi sabiedriskām iestādēm, uzņēmumiem un iedzīvotājiem) programma līdz tā 2009. gadā beidzās. Līdz 2010. gada jūlijam Komisija sedza izmaksas, kas saistītas ar uzturēšanu, otrās līnijas atbalstu, sistēmas administrēšanu, mitināšanu, apmācību, komunikāciju un informētības paaugstināšanu. 2010. gada jūlijā ISA (Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumi) programma (2010.-2015.)[14] piekrita 2010. gadā finansēt IMI , finansējot darbību un lietojumprogrammas uzlabošanu. Paredzams, ka ISA programma turpinās IMI finansēšanu līdz 2012. gadam, tomēr tas ir atkarīgs no programmas kopējo prioritāšu ikgadējās pārskatīšanas un pieejamā budžeta. Komisija turpina segt izmaksas par mitināšanu, apmācību, komunikāciju un informētības padziļināšanu. Ņemot vērā to, ka Pakalpojumu direktīva sistēmas izmantošanu padara obligātu, būs jānoskaidro finansēšanas aspekti pilnībā atbilstīgi pašreizējai finanšu plānošanai un gaidāmajam nākamās daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumam; b) Komisijas resursi Komisija ir izveidojusi īpašu grupu, kas pārrauga IMI tīkla attīstību un atbalstu. Sniegtie pakalpojumi ietver palīdzības dienestu valstu IMI koordinatoriem, IMI jautājumu kopuma datubāzes uzturēšanu, tulkošanas pārvaldību, elektronisko pašmācības materiālu nodrošināšanu IMI gala lietotājiem, IMI tīmekļa vietnes pārvaldību, apmācību organizēšanu, informētības un sadarbības pasākumus, reklāmas materiālu veidošanu, sakarus ar vienībām, kas atbild par tiesību aktu īstenošanu un IMI tiesisko un datu aizsardzības aspektu pārvaldību. Turklāt Komisija nodrošina cilvēkresursus IMI mitināšanai, uzturēšanai un attīstībai. Pilnībā daudzvalodīgas informācijas sistēmas apgāde un uzturēšana prasa resursus arī no Komisijas tulkošanas dienestiem; c) valstu resursi Galvenā atbildība par IMI ieviešanu un pareizu darbību gulstas uz dalībvalstīm, kam nepieciešams investēt, lai nodrošinātu tīkla efektīvu darbību. IMI paplašināšanai jānotiek pakāpeniski, lai izvairītos no dalībvalstu administrāciju pārslodzes. Plānojot pieeju paplašināšanai, jāņem vērā šādi faktori: - Ppaplašināšanās rūpīgi jāplāno un jāveic pakāpeniski, lai dalībvalstīm būtu pietiekami daudz laika nodrošināt, ka visi vajadzīgie posmi ir identificēti un ir mērķu sasniegšanai nepieciešamie resursi. - dalībvalstīm ir jāpārskata savas valsts esošā IMI struktūra, lai nodrošinātu, ka tā atbilst izvirzītajam mērķim paplašinātā IMI tīklā ar daudziem un dažādiem galalietotājiem. - valsts IMI koordinatora ( NIMIC ) loma kļūst arvien svarīgāka līdz ar IMI paplašināšanos, lai atbalstītu turpmākās politikas jomas, un tā ir jāuztver kā būtiska netraucētai iekšējā tirgus darbībai valsts līmenī. IMI koordinatoru atsauksmes liecina, ka NIMIC lomu visās dalībvalstīs neuzskata par nozīmīgu, un problēmas, par kurām tiek ziņots, ietver nepietiekamus resursus, lielu personāla mainību un nepietiekamu politisko atbalstu lomai un pienākumiem. Iepriekš minētajam horizontālajam juridiskajam instrumentam jārisina valsts IMI koordinatoru lomas stiprināšanas jautājums. Vienkāršības saglabāšana Pieredze ar IMI izstrādi līdz šim ir pierādījusi, ka vienmēr pastāv risks pārāk sarežģīt IT risinājumus, mēģinot apmierināt visu ieinteresēto personu faktiskās vai iedomātās kombinētās prasības. Tas ne vienmēr ļauj radīt lietotājam draudzīgu instrumentu. Labāk ir sākt ar samērā vienkāršu lietojumprogrammu un vajadzības gadījumā to pielāgot, kad ir iegūta pietiekama pieredze. Turklāt viena no IMI priekšrocībām ir tāda, ka tā sadala sadarbības procesu darbplūsmu vienkāršos, pārvaldāmos, pārredzamos soļos. Ietverot IMI jaunas jomas, pievienojot jaunas funkcijas vai izveidojot saikni ar citiem rīkiem, nedrīkst palielināt sarežģītību no lietotāja viedokļa. Navigācijai jābūt vienkāršai un intuitīvai. Pirms procedūras kodē programmatūrā, procedūras ir jāpārbauda, lai nodrošinātu, ka tās ir cik iespējams racionalizētas. Procesā jāmēģina atklāt un novērst vājās vietas un palielināt efektivitāti, kur vien iespējams, lai gala rezultātā nebūtu pārāk sarežģīti IT moduļi, ko var izmantot tikai vienam mērķim. Lai administratīvā sadarbība noritētu gludi, ir nepieciešams jau agrīnā likumdošanas procesa posmā atrisināt jauno tiesību aktu īstenošanas praktisko ietekmi uz valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm. Prasībām attiecībā uz administratīvo sadarbību jābūt pietiekami skaidrām un ar darbību saistītām, un jāanalizē nepieciešamība pēc IT instrumenta, kas atbalstītu šo procesu. Šis process varētu kalpot par administratīvās sadarbības praktiskajā darbā iegūtās pieredzes apmaiņu, lai neatkārtotu kļūdas. Komisija izskatīs, kā sistemātisku "administratīvās sadarbības pārbaudi" vislabāk var iekļaut tās iekšējās procedūrās. Visu ieinteresēto personu iesaiste IMI projektam ir daudzas ieinteresētās personas, un līdz ar tā iespējamo paplašināšanu uz jaunām politikas jomām to būs sarežģītāk pārvaldīt. Ir būtiski, ka projektam ir pārredzama un efektīva pārvaldības struktūra, un ka visas ieinteresētās personas saprot iesaistītās procedūras un forumus, ar ko panāk vienošanos par dažādiem projekta aspektiem. a) sistēmas ikdienas pārvaldība No projekta vadības viedokļa Komisija ir IMI "sistēmas īpašnieks", kas uzsāk, iepērk, izstrādā, darbina, uztur IMI un pārrauga tās budžetu, kā arī nodrošina, ka visu ieinteresēto personu vajadzības tiek pienācīgi izpildītas; b) politiski lēmumi IMI Vadības komitejā ir pārstāvji no visām IMI projektā ieinteresētajām personām (sistēmas īpašnieks, sistēmu piegādātājs, Iekšējā tirgus padomdevēja komiteja ( IMAC ) un IMI lietotāji). Šī Vadības komiteja ir atbildīga par: - projekta stratēģiskā virziena un prioritāšu noteikšanu, ņemot vērā IMAC IMI darba grupas noteiktās uzlabojumu prioritātes, - augsta līmeņa uzraudzību un kontroli, - pārstāv galalietotāju intereses un nodrošina, ka visas ieinteresētās puses ir iesaistītas plānošanas procesā. IMI galalietotājus Vadības komitejā pārstāv Komisijas politikas nodaļas, kas atbild par atsevišķām likumdošanas jomām, ko atbalsta IMI (pašlaik regulētajām profesijām un pakalpojumiem). Iekšējā tirgus padomdevēju komiteju IMI Vadības komitejā pārstāv DG MARKT politikas attīstības un vienotā tirgus koordinācijas nodaļas vadītājs; c) ieinteresēto personu ekspertu padomi un norādījumi Dalībvalstu ieinteresētās personas ir iesaistītas IMI projektā, izmantojot dažādas konsultatīvās komitejas un ekspertu grupas, kas Komisijai sniedz padomus un norādījumus par IMI izstrādi. (1) Vispārīgais tehniskais, pārvaldības un politikas ieguldījums IMAC IMI darba grupa tika izveidota kā Iekšējā tirgus padomdevējas komitejas ( IMAC ) apakšgrupa, lai konsultētu Komisiju par horizontāliem jautājumiem saistībā ar IMI izstrādi. Tā kā IMI ir veidota kā vispārēja un atkārtoti izmantojama sistēma, kas aptver iespējami daudzveidīgākas politikas jomas, ir svarīgi saglabāt horizontālo perspektīvu, apsverot turpmāko attīstību un tīkla paplašināšanu. Nodrošināt, ka tā saglabā stingru koordinācijas struktūru ir vienlīdz svarīgi. IMAC IMI darba grupa pilda šo lomu, pārstāvot IMI valstu lietotājus no dažādām politikas jomām. Kopumā visi valsts IMI koordinatori ir pārstāvēti šajā darba grupā un rīkojas visu savas dalībvalsts IMI lietotāju vārdā. Grupas pienākumi ietver: - vienoties par vienkāršotām administratīvās sadarbības procedūrām, kas ir pamatā IMI programmatūras izstrādei, - uzraudzīt panākumus, ziņot par ieinteresēto personu saistībām un sasniegtajiem rezultātiem, - lietotāju kopienai nodrošināt atgriezenisko saikni kopā ar pieprasījumiem, lai uzlabotu IMI piemērošanu, - pieprasījumu prioritātes noteikšana, lai uzlabotu IMI programmatūru. (2) Nozares ieguldījums Juridiskos jautājumus, kas saistīti ar IMI izmantojumu savā jomā, pašlaik risināja trīs nozaru ekspertu grupas, lai noteiktu informācijas apmaiņas saturu un kompetentās iestādes, kas tajā iesaistītas. Šīs grupas ir profesionālās kvalifikācijas koordinatoru komiteja, Pakalpojumu direktīvas īstenošanas ekspertu grupa un Darbinieku norīkošanas direktīvas ekspertu komitejas apakšgrupa, kas tika izveidota, lai izpētītu īpašas informācijas apmaiņas sistēmas iespējamos variantus, kas nostiprinātu un veicinātu administratīvo sadarbību saskaņā ar Darbinieku norīkošanas direktīvu; d) pārvaldes struktūras izstrāde Aprakstītā struktūra līdz šim ļoti labi kalpojusi IMI mērķiem un, šķiet pietiekami elastīga, lai varētu turpmāk paplašināties. Tā kā IMI ir paplašināta, lai iekļautu vēl citas politikas jomas, šo lietotāju grupu pārstāvjus aicinās pievienoties IMI koordinācijas komitejai. Projektā iesaistīsies jaunas padomdevējas komitejas un ekspertu grupas, kas pārstāv šīs politikas jomas, un to ieguldījums tiks iekļauts darbā, ko veic IMAC IMI darba grupa. Tā kā IMI paplašinās un galalietotāju skaits pieaug, kļūst vēl svarīgāk nodrošināt, ka patiesajiem IMI galalietotājiem ir iespēja sniegt atsauksmes un viedokļus par lietotājdraudzīgumu un sistēmas tālāku attīstību. Komisija saņem arī netiešo lietotāju atsauksmes, izmantojot valstu IMI koordinatorus, un izmanto dažādas metodes, lai tieši saistītos ar IMI lietotājiem. Šobrīd tie ir apsekojumi, apmācības, konferences un tīklu forumi. Arī telekonferences un tiešsaistē notiekoši semināri var būt noderīgi, lai palielinātu tiešo lietotāju iesaistīšanos IMI nepārtrauktā attīstībā. augsta līmeņa sistēmas darbības un drošības nodrošināšana a) darbība Tā kā IMI lietotāju skaits un datu apjoms aug, ir būtiski nodrošināt, lai sistēmas darbība (piem., reakcijas laiks) ir apmierinoša. IMI ir izstrādāta, lai būtu pielāgojama sistēma ar līdz pat 100 000 potenciālajiem lietotājiem tās brieduma posmā, tomēr tiek veikti šādi piesardzības pasākumi, lai mazinātu iespējamo negatīvās ietekmes risku uz rezultātiem: - IMI ir izmitināta uz īpaša servera Komisijas datu centrā, - IMI darbību regulāri uzrauga un pirms ieviest jaunu sistēmas funkcionalitāti, veic veiktspējas slodzes testus, - IMI tehniskā revīzija notiks 2011. gadā. Tā pievērsīsies sistēmas tehniskajām iespējām pieņemamā snieguma un uzticamības līmenī atbalstīt to kompetento iestāžu un lietotāju skaitu (un no tā izrietošo datu apjomu), kas plānots sistēmas pilnīga brieduma posmam; b) drošība Drošība ir IMI sistēmas uzbūves, uzturēšanas un ikdienas darbības galvenais aspekts. IMI glabā un apstrādā personas datus un citus datus, kas nav paredzēti publiskai pieejai. IMI kompleksajā drošības plānā, kas sagatavots saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem drošības standartiem, ir definētas sistēmas drošības prasības un kā tās ir jāapmierina. Šo plānu pārskata katru gadu, lai nodrošinātu pieņemamu drošības līmeni, kad IMI paplašina. SECINāJUMI — TURPMāKIE PASāKUMI Administratīvās sadarbības pārbaude Iekšējā tirgus labākai pārvaldībai ir nepieciešama sistemātiskāka pieeja, izmantojot uzlabotu administratīvo sadarbību. Šim nolūkam valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm jaunu tiesību aktu īstenošanas praktiskie jautājumi likumdošanas procesā jāņem vērā pietiekami savlaicīgi. Prasībām attiecībā uz administratīvo sadarbību jābūt skaidrām un praktiskām, un jau no sākuma jāanalizē nepieciešamība pēc IT instrumenta, kas atbalstītu šo procesu. Ja IT instruments ir nepieciešams, priekšroka jādod esoša vai pielāgota instrumenta izmantošanai, piemēram, IMI , ja tas ir atbilstošs, vai esošām administratīvās sadarbības sistēmām (papildu informāciju sk. pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta V sadaļā), nevis no nulles jāizstrādā jauns vienam mērķim paredzēts instruments. Komisija izskatīs, kā līdz 2011. gada decembrim sistemātisku "administratīvās sadarbības pārbaudi" vislabāk var iekļaut tās iekšējās procedūrās. IMI juridiskā instrumenta priekšlikums Kā minēts Komisijas gada 2010. gada 27. oktobra paziņojumā "Ceļā uz aktu par vienoto tirgu", ir nepieciešams vispārējs tiesisks pamats, lai nodrošinātu visaptverošu datu aizsardzības sistēmu, kas nostiprina īpašos noteikumus un procedūras attiecībā uz personas datu apstrādi IMI , izveido sistēmu elastīgai un pārredzamai IMI paplašināšanai uz citām juridiskajām jomām un stiprina valsts mēroga IMI koordinatoru nozīmi. Komisija 2011. gada pirmajā pusgadā iesniegs priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, lai izveidotu IMI vispārēju tiesisku pamatu. Plānotās paplašināšanas darbības joma un grafiks Paralēli Komisija kopā ar dalībvalstīm turpinās pētīt, kuras citas politikas jomas varētu gūt labumu no IMI (arī saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem) un kuras papildu funkcijas ir jāattīsta. Mērķis būs izveidot to politikas jomu sarakstu, kurās IMI ir piemērots tehniskais risinājums. Šeit savlaicīgi jāiekļauj arī iespēja izpētīt sinerģijas un varbūtēju esošo IT instrumentu skaita samazināšanu ES līmenī saistībā ar administratīvo sadarbību kopumā. Dalībvalstis un Komisija turpmākai attīstībai izveidos grafiku un ceļvedi, izmantojot pastāvošās pārvaldības struktūras, pamatojoties uz informāciju par paplašināšanas kritērijiem, kas izklāstīti šajā paziņojumā, un prioritātes, kas jānosaka aktā par vienoto tirgu. Progresa ziņojums tiks iekļauts IMI gada pārskatā 2012. gada februārī. IT turpmākā attīstība Turpmākā IT attīstība pamatosies uz paplašināšanas perspektīvām un uzmanība tiks pievērsta tādu funkciju izstrādāšanai, kuras var būt noderīgas plašām lietotāju grupām. Kad vien iespējams, IT instrumenti tiks atkārtoti izmantoti, lai paplašinātu IMI funkcionalitāti. Programmatūras gada attīstības plāni, ko apspriež un par ko vienojas IMI vadības komitejā, pamatosies uz ilgtermiņa redzējumu par vispārēju administratīvās sadarbības instrumentu kopuma attīstību (sīkāku informāciju sk. pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta III sadaļā). Komisija veiks detalizētu tehnisko analīzi, lai noteiktu vispiemērotāko struktūru, tostarp pamata administratīvās sadarbības instrumentu kopuma visus elementus. Ziņojumu publicēs 2011. gada sākumā. [1] Komisijas paziņojums "Ceļā uz aktu par vienoto tirgu: Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku — 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu." COM(2010) 608, 27.10.2010. [2] Iekšējā tirgus padomdevējas komitejas ( IMAC ) dalībvalstu ģenerāldirektoru sanāksmē 2003. gada 18. novembrī pieņēma šādus darbības secinājumu: " Priekšsēdētājs norādīja, ka tika panākta vienošanās, ka ir nepieciešams izstrādāt informācijas sistēmu, lai uzlabotu iekšējā tirgus informācijas apmaiņu un pārvaldību, ņemot vērā, ka šāda sistēma ir vajadzīga, lai atbalstītu ciešāku sadarbību, kas būs vajadzīga paplašinātā vienotā tirgū ." [3] (sk. IMI gada ziņojumu http://ec.europa.eu/imi-net). [4] Pēc Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2010. gada 16. decembra nolēmuma lietā Nr. T-19/07 ECMT izmantošana ir apturēta. [5] COM(2011)11, 2011. gada 12. janvāris. [6] Pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi. [7] Šādi sadarbības līdzekļi ļaus izvairīties no esošo e-pārvaldes portālu dublēšanas, piemēram, pakalpojumu direktīvas vienoto kontaktpunktu ( PSC ), e-pārvaldes projektu, piemēram, SPOCS (vienkāršas tiešsaistes procedūras pārrobežu pakalpojumiem), PEPPOL (tiešsaistes Eiropas publiskais e-iepirkums), tā vietā cenšoties atkārtoti izmantot esošos instrumentus un radīt sinerģiju, kur vien iespējams. [8] CIRCABC ("Komunikācijas un informācijas centrs pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un iedzīvotājiem") izmanto, lai izveidotu sadarbības darbvietas, kur lietotāju kopienas var strādāt kopā internetā un apmainīties ar informāciju un resursiem. [9] "Eiropas uzņēmējdarbības reģistru savstarpējā sadarbspēja". [10] eCERTIS ir Eiropas Komisijas informācijas sistēma, kas palīdz lietotājiem identificēt dažādus sertifikātus un atestātus, ko bieži pieprasa iepirkuma procedūrās visā EEZ. [11] IPM (Interaktīva politikas veidošana) ļauj dalībvalstu pārvaldes iestādēm un ES institūcijām labāk izprast iedzīvotāju un uzņēmumu vajadzības. Šī sistēma tika ieviesta, lai atvieglotu ieinteresēto personu apspriešanās procesu, izmantojot viegli lietojamas un vienkāršas tiešsaistes aptaujas, atvieglojot respondentiem dalību un politikas veidotājiem — rezultātu analīzi. [12] Eiropas Komisijas 2007. gada 12. decembra Lēmums Nr. 2008/49/EK par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas ( IMI ) īstenošanu attiecībā uz personas datu aizsardzību, OV L 13, 16.1.2008., 18. lpp. Komisijas 2009. gada 26. marta Ieteikums Nr. C(2009) 2041 par datu aizsardzības pamatnostādnēm Iekšējā tirgus informācijas sistēmai ( IMI ). Komisijas 2009. gada 2. oktobra Lēmums C(2009) 7493 ar ko nosaka praktisko kārtību informācijas elektroniskai apmaiņai starp dalībvalstīm saskaņā ar VI sadaļu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū, OV L 263, 7.10.2009., 32. lpp. [13] Jaunākais 2010. gada 27. jūlija vēstulē, atbildot uz Komisijas ziņojumu par datu aizsardzības stāvokli Iekšējā tirgus informācijas sistēmā (COM(2010)170) (abus tekstus sk. nodaļā par datu aizsardzību http://ec.europa.eu/imi-net). [14] Lēmums Nr. 922/2009/EK, OV L 260, 3.10.2009., 20. lpp.