LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 15.12.2005 
COM(2005) 648 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI 
ar ko tā aicina Padomi piem ērot Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 251. pantu 
pasākumiem, kas pie ņemti saska ņā ar Līguma 65. pantu par uztur ēšanas pien ākumiem 
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI 
ar ko tā aicina Padomi piem ērot Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 251. pantu 
pasākumiem, kas pie ņemti saska ņā ar Līguma 65. pantu par uztur ēšanas pien ākumiem 
1. T IESĪBU AKTI UN INSTITUCION ĀLAIS KONTEKSTS  
1.1. Kopienas ties ību akti, ko piem ēro uzturēšanas pien ākumiem 
Uzturēšanas pien ākumi ir ietverti Padomes 2000. gada 22. decembra Regul ā (EK) 
Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atz īšanu un izpildi civilliet ās un komercliet ās (še 
turpmāk: „Regula Brisele I”)1. Šī regula, pirmk ārt, paredz noteikumus par ties ību aktu 
pretrunām, tostarp vienu īpašu 5. panta 2. punkt ā minētu noteikumu liet ās, kas attiecas uz 
uzturēšanas pien ākumiem. T ā arī nosaka spriedumu atz īšanas un izpildes noteikumus, kas 
tostarp ietver dal ībvalstīs pieņemtos lēmumus uztur ēšanas pien ākumu jom ā. Turklāt jāatzīmē, 
ka Regulas „Brisele I” 57. panta 2. punkt ā nepārprotami nor ādīts, ka „ pasākumus attiec ībā uz 
uzturēšanas saist ībām, par kuriem pie ņēmušas lēmumu pārvaldes iest ādes vai kuru 
autentiskumu t ās noteikušas, ” arī uzskata par publiskiem aktiem. 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. apr īļa Regulas (EK) Nr. 805/2004, ar ko 
izveido Eiropas izpildes r īkojumu neapstr īdētiem prasījumiem , piem ērošanas jom ā ir ietverti 
arī uzturēšanas pien ākumi (še turpm āk „Regula EIR”)2. Šis instruments nodrošina, ka 
spriedumus, kas apstiprin āti par Eiropas izpildu r īkojumiem, var br īvi izmantot vis ās 
dalībvalstīs. Šī regula attiecas uz l ēmumiem par alimentiem un taj ā tostarp īpaši minētas, 
līdzīgi kā „Regulā Brisele I”, ar administrat īvu iestādi noslēgtas vai t ās autentific ētas 
vienošanās par uztur ēšanas pien ākumiem, lai t ās pielīdzinātu publiskam aktam (4. panta 
3. punkta b) apakšpunkts). 
Uzturēšanas pien ākumi tom ēr nav ietverti Padomes 2003. gada 27. novembra Regul ā (EK) 
Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atz īšanu un izpildi laul ības lietās un lietās par 
vecāku atbildību un par Regulas (EK) Nr. 1347/2000 atcelšanu (še turpm āk „jaunā Regula 
Brisele II”)3. Tas, ka uztur ēšanas pien ākumi nav ietverti min ētajā regulā, viennoz īmīgi 
redzams š ā teksta 1. panta 3. punkta e) apakšpunkt ā, kā arī 11. apsvērumā.  
                                                 
1 OV L 12, 16.1.2001. 
2 OV L 143, 30.4.2004. 
3 OV L 338, 23.12.2003. 
 
LV 3   LV 1.2. Kopienas ties ību aktu reformas projekts jaut ājumā par uztur ēšanas 
pienākumiem 
1.2.1. Īss Padomei iesniegt ā priekšlikuma izkl āsts 
Saskaņā ar Eiropadomes Tamperes (1999. gada 15. un 16. oktobris) un Briseles (2004. gada 4. 
un 5. novembris) san āksmes secin ājumiem, ieviešot savstarp ējo atzīšanas programmu, 
Komisija iesniedza Padomei regulas priekšlikumu, lai nov ērstu šķēršļus, kas šobr īd vēl pastāv 
uzturlīdzekļu piedziņai Eiropas Savien ībā. Šī jaunās regulas m ērķis ir izveidot piem ērotu 
juridisku vidi, kas atbilst piedzin ēju likumīgajiem centieniem. T ā viņiem sniegs iesp ēju viegli 
un visbiež āk bez papildu izmaks ām iegūt izpildes r īkojumu, kuru bez š ķēršļiem varēs 
izmantot Eiropas juridiskaj ā telpā un ar kura pal īdzību viņi iegūs konkrētu iespēju regulāri 
saņemt viņiem pienākošās summas.  
Šai jaunajai juridiskajai videi ir vajadz īga tāda darbība, kas neaprobežosies tikai ar esošo 
mehānismu uzlabošanu; tiks veikti pas ākumi visās jomās, kas attiecas uz tiesisko sadarb ību 
civillietās: starptautisk ā piekritība, piemērojamais likums, atz īšana un izpilde, sadarb ība un 
šķēršļu novēršana labai proced ūru norisei, tostarp, izmantojot lab āku piekļuvi inform ācijai par 
debitoru situ āciju, neatkar īgi no viņu dzīves vietas Eiropas Savien ībā. Šīs vispārējās atbildes 
pēc iespējas tiks apvienotas vien ā Kopienas regul ā. 
Šī iniciatīva ir ilga p ārdomu un konsult āciju procesa rezult āts: salīdzinoša ties ību aktu 
pētījuma finans ēšana (2003.), za ļās grāmatas izstr āde un pārraudzība (2004.), vair āku 
ekspertu san āksmju organiz ēšana (2003. un 2005.) un ietekmes anal īzes veikšana, izmantojot 
konkursu ārējā līgumslēdzēja noteikšanai un veic ot darbu starpstrukt ūru vadības grupas 
pārraudzībā, kas ir san ākusi četras reizes 2005. gada laik ā. 
1.2.2. Regulas priekšlikuma juridiskais pamats 
Priekšlikumu Padomes regulai par piekrit ību, piemērojamām tiesībām, spriedumu atz īšanu un 
izpildi un sadarb ību jautājumos par uztur ēšanas pien ākumiem Komisija iesniedz, pamatojoties 
uz Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 61. panta c) da ļu un 67. panta 2. punktu. 
Tas ir priekšlikums, kas attiecas uz tiesisko sadarb ību civilliet ās, saskaņā ar Līguma 65. pantu 
un kurā ietverti „ģimenes ties ību aspekti”  Līguma 67. panta 5. punkta otr ā ievilkuma noz īmē. 
Tādējādi uz šo priekšlik umu neattiecas kopl ēmuma proced ūra, un Padomei p ēc apspriešan ās 
ar Eiropas Parlamentu tas ir j āpieņem vienpr ātīgi. 
2. P ROBLĒMAS 
Ar Nicas l īgumu groz ītā Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 67. panta 5. punkta otraj ā 
ievilkumā ir nodal īta tiesisk ā sadarbība civilliet ās, jo ar to 65. pant ā paredzētajiem 
pasākumiem piem ēro 251. panta kopl ēmuma proced ūru, „ izņemot attiec ībā uz jautājumiem, 
kas saistīti ar ģimenes ties ībām.”  
Tādējādi no 2003. gada 1. febru āra, kad stājās spēkā Nicas līgums, ir sp ēkā divas proced ūras: 
koplēmuma proced ūra, kas šobr īd ir standarta proced ūra, un proced ūra, saskaņā ar kuru 
Padome p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu l ēmumu pie ņem vienpr ātīgi; tā ir izņēmuma 
procedūra, kas paredz ēta „pasākumiem” , kuros ietverti „ jautājumi, kas skar ģimenes 
tiesības” .  
 
LV 4   LV Šāds dalījums parasti nesag ādā grūtības. Piem ēram, laul ības lietas un lietas par vec āku 
atbildību attiecin āmas uz ģimenes ties ībām Līguma noz īmē. 
Līdzko ar jauno Regulu Brisele II bija j āatceļ exequatur procedūra, pieņemot lēmumus par 
saskarsmes ties ībām, bija skaidrs, ka šis ties ību akts iespaidos valstu juridisko sist ēmu darbību 
ģimenes ties ību jautājumos. Neskatoties uz Nicas l īguma stāšanos sp ēkā, saglabājot 
vienprātības noteikumu, dal ībvalstis var ēja garantēt, ka neviena no Kopienas ties ību normām 
netiek pie ņemta bez to piekrišanas attiec ībā uz visu, kas skar personisk ās attiecības ģimenē, jo 
īpaši pēc šķiršanās: aizgādības tiesības, saskarsmes ties ības, nelikum īgas bērnu pārvietošanas 
sekas, u.c. 
gadījumos, kad tiek skarti ģimenes attiec ību pamati, vai kad likumdev ējs skar ģimenes 
organizācijas pamatus, ir saprotama v ēlēšanās saglabāt vienprātības noteikumu. Nav šaubu, ka 
lēmuma par aizg ādības tiesībām vai saskarsmes ties ībām atzīšana vai neatz īšana tieši ietekm ē 
bērnu personisk ās attiecības ar vec ākiem un t ādējādi arī līdzsvaru ģimenē, kas ir tā joma, kuru 
ļoti spēcīgi ietekmē dalībvalstu daž ādās juridiskās un kultūras tradīcijas.  
Tomēr ir jomas, kur ās saistība ar ģimenes attiec ību līdzsvaru nav tik skai dri izteikta, un kur ām 
piemērojot Līguma 67. panta 5. punkta otro ievilkumu, rezult āts ir īpaši neapmierinošs. T ā tas 
ir attiecībā uz uzturēšanas izdevumu piedzi ņu. 
Šādā kontekst ā ir jāņem vērā uzturēšanas pien ākuma koncepcijas div ējādā daba; no vienas 
puses, tas ir saist īts ar ģimeni, bet, no otras -, to īstenojot, tas k ļūst par naudas pras ību, kā 
jebkura cita pras ība.  
Kā jau minēts iepriekš, Kopienas likumdev ējs līdz šim vienm ēr ir uzskat ījis, ka visp ārējos 
tiesību noteikumus attiec ībā uz tiesisko sadarb ību civilliet ās varētu attiecin āt uz uztur ēšanas 
pienākumiem k ā uz jebkuru citu pras ību. Tāpēc Regulas Brisele I (kas p ārņem 1968. gada 
27. septembra Briseles konvencijas strukt ūru) darbības jomā nav ietvertas ģimenes ties ības, 
bet ir saglab āti uzturēšanas pien ākumi. Savuk ārt jaunajā Regulā Brisele II ir ietverta b ūtiska 
ģimenes ties ību daļa (šķiršanās, vecāku atbildība), bet nav ietverti uztur ēšanas pien ākumi. 
Visbeidzot, Regul ā EIR ietvertas uzturl īdzekļu prasības un tā ir pieņemta ar kopl ēmuma 
procedūru. 
Jaunais Komisijas priekšlikums par uztur ēšanas pien ākumiem neapšaub āmi atbilst citam 
kontekstam. Priekšlikums piln ībā attiecas uz uztur ēšanas pien ākumiem un paredz tiem īpašus 
noteikumus, turpretim Regul ā Brisele I un Regul ā EIR uztur ēšanas pien ākumi ir tikai 
nenozīmīga daļa no civilpras ību kopīgo noteikumu darb ības jomas. Uztur ēšanas pien ākumi, 
kas ir vien īgais regulas priekšlikuma m ērķis, jau paši par sevi nosaka t ā juridisko b ūtību.  
Uzturēšanas pien ākumu ģimenes raksturs nosaka to, ka Kopienas ties ību akti, kas piln ībā 
attiecas uz šiem pien ākumiem, skar ģimenes ties ības Līguma 67. panta 5. punkta otr ā 
ievilkuma noz īmē un tādējādi neietilpst tiesisk ās sadarbības civilliet ās vispārējo tiesību jomā, 
kurai piem ēro koplēmuma proced ūru. 
Šāds secinājums, lai ar ī juridiski neizb ēgams, nav apmierinošs. Jo, lai gan uztur ēšanas 
pienākumi „skar” ģimenes ties ības, tie tom ēr nav maz āk īpašs šīs jomas atzars. Tikl īdz 
uzturēšanas pien ākumu atz īst un apstiprina ar tiesas spriedumu vai tam l īdzvērtīgu 
dokumentu, tas k ļūst par pras ību un ir pak ļauts tiesību normām, kas tikai nedaudz atš ķiras no 
normām, saskaņā ar kurām parasti īsteno īpašuma ties ības. Tāpēc uzturēšanas pien ākumus 
iekļāva Regulas Brisele I darb ības jomā. 
 
LV 5   LV Kopienas ties ību akti aprobežojas ar to, ka tie atvieglo l ēmuma ieg ūšanu attiec ībā uz 
uzturēšanas pien ākumiem un nodrošina t ā izmantošanu vis ā Eiropas Savien ības teritorij ā, taču 
tādējādi tie nodrošina tikai piedzin ēja pieeju taisn īgai tiesai un vi ņa prasības efekt īvai 
īstenošanai. Šaj ā ziņā Kopienas likumdošanas darb ība skar galvenok ārt mantojuma 
jautājumus. Neapšaub āmi, uztur ēšanas pras ībai ir īpašs raksturs, bet t ā ir tikai pras ība, 
atgūstama naudas summa, ar viegli atš ķiramiem instrumentiem, kurus var piem ērot jebkuram 
lēmumam naudas liet ās: starptautisk ās piekritības harmoniz ēto noteikumu lietošana, vis ā 
Eiropas Savien ībā atzīta izpildes r īkojuma izsniegšana, bankas kontu arestu vai ietur ējumu no 
algām izmantošana, dal ībvalstu efekt īvas sadarb ības ieviešana, lai atvieglotu ieviesto juridisko 
mehānismu darb ību. 
3. P AREDZĒTAIS RISIN ĀJUMS  
Padome ar vienpr ātīgu lēmumu saska ņā ar Līguma 67. panta 2. punkta otro ievilkumu p ēc 
apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu var pie ņemt lēmumu par 251. pant ā noteiktās procedūras 
piemērošanu vis ās tajās jomās, uz kurām attiecas L īguma treš ās daļas IV sada ļa, vai arī daļā 
no tām. Tātad juridiski ir iesp ējams lietās, kas attiecas uz uztur ēšanas pien ākumiem, p āriet no 
vienprātīga lēmuma uz kopl ēmuma proced ūras izmantošanu.  
Tāds Padomes l ēmums šaj ā jomā, kas izveidotu „p āreju” starp vienpr ātīgu lēmumu un 
koplēmumu, sniegtu divk āršas priekšroc ības. Pirmk ārt, tas atbilstu uztur ēšanas pien ākumu 
īpašajam raksturam. Lai ar ī nav noliedzams ciešais sakars, kas past āv starp alimentiem un 
ģimenes attiec ībām, tomēr uzturlīdzekļu prasības atgūšana tieši neietekm ē šo attiecību būtību. 
Atšķirībā no lēmuma, kas attiecas uz saskarsmes ties ībām, lēmums attiec ībā uz alimentiem, ja 
to piemēro, nekādi nemaina vienas un t ās pašas ģimenes locek ļu personisko attiec ību raksturu 
un veidu. Vienpr ātības noteikums, kura m ērķis galvenok ārt ir saglab āt dalībvalstu ģimenes 
organizācijas veidu, nek ādā gadījumā nav pamatots uztur ēšanas pien ākumu jom ā. 
Otrkārt, šādas „pārejas” izveidošana ļautu attiec ībā uz tiem noteikumiem, kas ir īpaši veltīti 
uzturēšanas ties ībām, noteikt to pašu likumdošanas proced ūru ar tām pašām Eiropas 
Parlamenta prerogat īvām, kā to, kas piem ērojama ties ību aktiem, k ā, piemēram, Regula EIR , 
ar ko ir izveidots kop īgs režīms, kuru attiecina uz uztur ēšanas izdevumu piedzi ņu, tāpat kā uz 
jebkuras citas pras ības piedzi ņu.  
Tādējādi gan uztura pien ākumu īpašā rakstura, gan t ā tiesību aktu konteksta d ēļ, kādā Kopiena 
līdz šim darboj ās šajā jomā, ir lietder īgi no juridisk ā viedokļa un vēlami no politisk ā viedokļa 
piemērot uzturēšanas pien ākumiem kopl ēmuma proced ūru, kas noteikta L īguma 251. pant ā. 
4. S ECINĀJUMS  
Ņemot vērā iepriekš min ētos apsvērumus, Komisija aicina Padomi saska ņā ar Eiropas 
Kopienas dibin āšanas līguma 67. panta 2. punkta otro ievilkumu 65. pant ā minētajiem 
pasākumiem uztur ēšanas pien ākumu jom ā piemērot 251. pant ā minēto proced ūru. 
 
LV 6   LV PIELIKUMS,  
PADOMES L ĒMUMS 
ar ko Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 251. pant ā minēto proced ūru piemēro 
pasākumiem, kas pie ņemti saska ņā ar Līguma 65. pantu par uztur ēšanas pien ākumiem 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 67. panta 2. punkta otro 
ievilkumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, 
tā kā: 
1) Kopš st ājās spēkā Amsterdamas l īgums, Eiropas Kopiena ir kompetenta veikt pas ākumus, 
kas attiecas uz tiesisko sadarb ību civilliet ās un kas noteikti Eiropas Kopienas dibin āšanas 
līguma 65. pant ā. 
2) Saskaņā ar 67. panta 5. punkta otro ievilkumu L īgumā, kas groz īts ar Nicas l īgumu, 
Līguma 65. pant ā minētos pasākumus nosaka Padome, izmantojot L īguma 251. pant ā noteikto 
procedūru, izņemot aspektus, kas skar ģimenes ties ības. 
3) Padome ar vienpr ātīgu lēmumu saska ņā ar Līguma 67. panta 2. punkta otro ievilkumu p ēc 
apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu pie ņem lēmumu par 251. pant ā noteiktās procedūras 
piemērošanu vis ās tajās jomās, uz kurām attiecas L īguma treš ās daļas IV sada ļa, vai daļā no 
šīm jomām un piem ēro noteikumus, kas ir EK Tiesas kompetenc ē. 
4) Kopš st ājās spēkā Nicas līgums, tiesisko sadarb ību civilliet ās regulē divas atš ķirīgas tiesību 
normas: kopl ēmuma proced ūra, kas šobr īd ir standarta proced ūra, un proced ūra, ar kuru 
Padome p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu l ēmumu pie ņem vienpr ātīgi; tā ir izņēmuma 
procedūra un ir paredz ēta pasākumiem, kuros ietverti ģimenes ties ību aspekti. 
5) Dažreiz ir gr ūti atšķirt pasākumus, kas skar ģimenes ties ības, no citiem pas ākumiem; tas 
attiecas ar ī uz uztur ēšanas pien ākumu jomu, kam ir div ējāds raksturs: no vienas puses, tas 
attiecas uz ģimeni, bet, no otras puses, tas ir ar ī saistīts ar naudu, cikt āl šis pien ākums 
uzskatāms par pras ību un ir izsak āms ar naudas summu. 
6) Padome jau ir ņēmusi vērā šo īpatnību, pieņemot 2000. gada 22. decembra Regulu 
Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atz īšanu un izpildi civilliet ās un komercliet ās, 
kuras darb ības jomā ietverti uztur ēšanas pien ākumi, un piln ībā izslēdzot ģimenes ties ības. 
7) Pēc Nicas līguma stāšanās spēkā, izmantojot L īguma 251. pant ā noteikto proced ūru, tika 
pieņemta 2004. gada 21. apr īļa Regula Nr. 805/2004, ar ko iz veido Eiropas izpildes r īkojumu 
neapstrīdētiem prasījumiem, kuru piem ēro arī uz uzturēšanas pien ākumiem. 
8) Ņemot vērā uzturēšanas pien ākumu jomas īpašo raksturu, ir j āpieņem lēmums, ka turpm āk 
uzturēšanas pien ākumu jomai piem ēros 251. pant ā minēto proced ūru. 
 
LV 7   LV 9) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokol ā par Dānijas nost āju, kas pievienots L īgumam par 
Eiropas Savien ību un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam, D ānija nepiedal ās šīs lēmuma 
pieņemšanā, un tādējādi šis lēmums nav tai saistošs un nav tai piem ērojams. 
10) Apvienot ā Karaliste un Īrija saska ņā ar 3. pantu Protokol ā par Apvienot ās Karalistes un 
Īrijas nost āju, kas pievienots L īgumam par Eiropas Savien ību un Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgumam, ir pazi ņojušas savu v ēlmi piedal īties šī lēmuma pie ņemšanā un 
piemērošanā, 
IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 
1. pants 
No 2006. gada 1. j ūnija Padome par L īguma 65. pant ā minētajiem pas ākumiem uztur ēšanas 
pienākumu jom ā pieņem lēmumu saska ņā ar proced ūru, kas noteikta L īguma 251. pant ā. 
2. pants 
Līguma 251. pantu piem ēro Eiropas Parlamenta atzinumiem, kurus Padome sa ņem līdz 
2006. gada 1. j ūnijam attiec ībā uz pasākumiem, par kuriem Padome saska ņā a r  š o  lēmumu 
lemj, piem ērojot Līguma 251. pant ā noteikto proced ūru. 
Briselē, […] 
 Padomes v ārdā