KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par programmas euro aizsardzībai pret viltošanu “Perikls” īstenošanu un rezultātiem (2006.–2013. g.) /* COM/2014/0550 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par programmas euro aizsardzībai pret viltošanu “Perikls” īstenošanu un rezultātiem (2006.–2013. g.) 1. Vispārīga informācija Programma “Perikls” ir apmaiņas, atbalsta un mācību programma euro aizsardzībai pret viltošanu. Programma tika izveidota ar Padomes 2001. gada 17. decembra Lēmumu 2001/923/EK – uz četriem gadiem (no 2002. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim).[1] Šis lēmums tika grozīts ar diviem Padomes lēmumiem – 2006/75/EK (2006. gada 30. janvāris)[2] un 2006/849/EK (2006. gada 20. novembris)[3] (turpmāk “Perikla lēmums”). Ar pēdējo minēto lēmumu programmas darbības laiks tika pagarināts līdz 2013. gada 31. decembrim. Padomes Lēmuma 2001/923/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/849/EK, 13. panta 3. punkta b) apakšpunktā ir paredzēts detalizēts ziņojums par programmas īstenošanu un rezultātiem, kas līdz 2014. gada 30. jūnijam iesniedzams Eiropas Parlamentam un Padomei. Šis ziņojums atbilst minētajai prasībai attiecībā uz īstenošanas laikposmu no 2006. līdz 2013. gadam un ir balstīts uz 2013. gadā veikto novērtējumu, kas minēts šā ziņojuma 2. sadaļā. 2. Iepriekšējie novērtējuma ziņojumi Padomes Lēmuma 2001/923/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/849/EK, 13. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei nosūta no programmas vadītāja neatkarīgu ziņojumu, kurā novērtēts programmas atbilstīgums, efektivitāte un lietderīgums, un paziņojumu attiecībā uz to, vai šī programma būtu jāturpina un jāpielāgo, kuram pievienots atbilstošs priekšlikums. Šo novērtējumu 2013. gadā veica Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) iekšējās revīzijas un vērtēšanas nodaļa. Komisija šo detalizēto novērtējumu Parlamentam un Padomei nosūtīja kopā ar savu paziņojumu COM/2013/588; novērtējums aptver laikposmu no 2002. gada līdz pirmajam uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus 2012. gadā. Turklāt, lai novērtētu programmas lietderīgumu (iedarbīgumu), Komisija veica starpposma novērtējumu par 2006.–2010. gadu[4]. Šis starpposma novērtējums tika izmantots Komisijas veiktajā ietekmes novērtējumā, kas pievienots tās priekšlikumam par programmu “Perikls 2020” saskaņā ar 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmu (DFS) (sk. 4. sadaļu). Šajā ziņojumā galvenā uzmanība ir pievērsta programmas faktiskajai īstenošanai un ikgadējiem rezultātiem, kas sasniegti laikposmā no 2006. līdz 2013. gadam. 3. Programmas[5] īstenošana un rezultāti Balstoties uz atsauces summām EUR 1 miljons (attiecībā uz 2006. gadu) un EUR 6,9 miljoni (attiecībā uz laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam), programmas “Perikls” ietvaros apstiprinātā ikgadējā apropriācija bija EUR 1 miljons, izņemot 2010. gadu, kurā tā bija EUR 0,9 miljoni. Programmas “Perikls” īstenošana liecina par dalībvalstu lielo interesi par euro aizsardzību pret viltošanu. Pateicoties Komisijas Ekspertu grupas euro viltošanas jautājumos (ECEG) sanāksmēs notikušajām diskusijām par daudzgadu stratēģiju, bija iespējams piesaistīt 95,7 % no tās kopējā budžeta līdzekļiem. Trīs gadus pēc kārtas (2009., 2010. un 2011. gadā) OLAF bija no jauna jāpiesaista budžeta līdzekļi, kas bija atsaukti tajā pašā gadā, lai apmierinātu dalībvalstu pieprasījumus. Laikposmā no 2006. līdz 2013. gadam programmas “Perikls” ietvaros tika finansēti 113 projekti, no kuriem 72 projektus aizsāka dalībvalstu kompetentās iestādes, savukārt 41 projekts bija Komisijas (OLAF) iniciatīva; detalizētāka informācija par to ir skatāma I pielikumā[6]. Kā teikts programmas “Perikls” novērtējumā par 2013. gadu[7]: “Kopumā programmas ietvaros finansētie pasākumi ir ļoti nozīmīgi tās konkrēto mērķu sasniegšanai. Visnozīmīgākie pasākumi ir mācības, rezultātu izplatīšana un sadarbības tīkla izveide. Ļoti nozīmīga ir arī darbinieku apmaiņa un mācību avoti. Apmēram 95 % no programmas līdzekļiem ir tikuši piešķirti pasākumiem ar visaugstāko nozīmīguma pakāpi.” Laikposmā no 2006. līdz 2013. gadam īstenotie pasākumi galvenokārt bija semināri[8], mācības/ praktiskas nodarbības un darbinieku apmaiņa. Detalizēta informācija ir pieejama II pielikumā[9]. Izraudzītas mērķgrupas un dalībnieki Kā teikts programmas “Perikls” novērtējumā par 2013. gadu[10]: “Ļoti nozīmīgs ir arī jautājums par programmas mērķgrupām. Visnozīmīgākā mērķgrupa ir policija; tā ir mērķgrupa, kas ir visvairāk iesaistīta programmas pasākumos gan organizatoru, gan dalībnieku statusā. Ļoti nozīmīgas ir arī tiesu iestādes un valstu centrālās bankas; abas mērķgrupas piedalās lielākajā daļā programmas pasākumu, lai gan novērtējuma rezultāti liecina, ka būtu vēlams palielināt tiesu iestāžu iesaistīšanos. Arī privātais sektors, proti, finanšu/banku nozare, ir nozīmīga mērķgrupa, it īpaši dalībvalstīs, kas neietilpst eurozonā, un trešās valstīs, kurās valsts iestādes ne vienmēr nodrošina valsts mēroga mācības.” I diagramma un II diagramma: dalībnieku izcelsme un dalībnieku darbības joma Programmas “Perikls” pasākumos kopumā piedalījās 4320 eksperti. Izcelsmes ziņā dalībnieki pārstāvēja 83 valstis. Viņu vairākums (51 %) bija dalībvalstu valstspiederīgie; izteikts pārsvars bija darbiniekiem no eurozonas valstīm. Kopumā 73 % dalībnieku bija no Eiropas, savukārt 16 % – no Latīņamerikas (galvenokārt Kolumbijas, Peru un Argentīnas). Āfriku galvenokārt pārstāvēja Ziemeļāfrikas valstu valstspiederīgie, savukārt Āziju – gandrīz tikai dalībnieki no Ķīnas.[11] Darbības jomas ziņā 64 % no dalībnieku kopējā skaita pārstāvēja policiju. Tas ir skaidrojams ar to, ka tieši policijas iestādes vispirms saskaras ar euro viltošanu un cīņu pret to; policijas darbinieku skaits ietver gan izmeklētājus, gan tehnisko personālu. Jāuzsver, ka pārējos dalībniekus (36 %) var vēl diferencēt vairākās kategorijās, tostarp īpaši jāmin centrālo banku (11 %) un tiesu iestāžu darbinieki (7 %). Līdz ar to programmas “Perikls” īstenošana atbilda programmas pārnacionālajai un starpdisciplinārajai dimensijai, kā paredzēts Perikla lēmuma 3. pantā. Parasti katrā īstenošanas gadā dalībai programmā pieteicās arvien jauni dalībnieki,[12] kas liecina par OLAF centieniem dažādot programmas “Perikls” līdzekļu izmantošanu. Valstis, kuras euro viltošana skar visvairāk, piemēram, Itālija, Spānija un Vācija, programmas “Perikls” līdzekļus izmantoja biežāk nekā citas. Šeit gan jāpiebilst, ka dalībvalstis, kas naudas līdzekļus nepieprasīja, parasti tā rīkojās nevis strukturālu, bet organizatorisku iemeslu dēļ. III diagramma: Pasākumu skaits sadalījumā pa dalībvalstīm (dotācijas 2006.–2013. gadā) Programmas “Perikls” pasākumi ārpus ES Programmas “Perikls” pasākumi notika gan ES ietvaros, gan ārpus tās – atkarībā no konkrētajām vajadzībām aizsargāt euro pret viltošanu. Kopš programmas “Perikls” pirmsākumiem tās ietvaros tika īstenoti pasākumi, kas ir saistīti ar īpaši jutīgiem pasaules reģioniem, un tādējādi tika nostiprināta tās reģionālā pieeja. Īpaša uzmanība tika pievērsta Latīņamerikai (kur Kolumbijas un Peru organizētā noziedzība rada būtisku euro apdraudējumu), kā arī ES kaimiņvalstīm, piemēram, Eiropas dienvidaustrumu daļai (ieskaitot Turciju un Rietumbalkānus), Vidusjūras reģionam un Eiropas ziemeļaustrumiem. Strukturālie un likumdošanas uzlabojumi Ievērojami ir tas, ka programmas “Perikls” pasākumi ir ne vien veicinājuši izpratni un nodrošinājuši mācību saturu, bet arī ir devuši iespēju veikt vairākus strukturālus un likumdošanas uzlabojumus gan dalībvalstīs, gan trešās valstīs. Citstarp Kolumbija, Peru un Argentīna ir apliecinājušas ievērojamus centienus izveidot struktūras cīņai pret viltošanu – līdzīgi Eiropas Savienības dalībvalstu centrālajiem birojiem. Programma “Perikls” [toreizējām] kandidātvalstīm un jaunajām dalībvalstīm palīdzēja īstenot to centienus piemērot acquis konkrētajā euro aizsardzības jomā.[13] Visbeidzot, Komisija programmas “Perikls” pasākumu rezultātus izmantoja, sagatavojot priekšlikumu direktīvai par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu[14]. Konkrētāk, programmas “Perikls” semināros tika uzsvērta (un ierosinātās direktīvas normatīvajā daļā tika iekļauta) nepieciešamība atļaut naudas viltošanas gadījumu izmeklēšanā izmantot tādas pašas izmeklēšanas metodes kā metodes, kuras izmanto citu smagu organizēto noziegumu gadījumā. 4. Nākotnes perspektīva Savā paziņojumā COM/2013/588 Komisija ir skaidri norādījusi, ka vispārējie 2013. gadā veiktā novērtējuma[15] rezultāti ir ļoti pozitīvi. Programmu “Perikls” pilnīgi atbalstīja programmas pasākumu organizētāji un dalībnieki, kuri pauda savu atbalstu programmas turpināšanai arī pēc 2013. gada.[16] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 331/2014[17], ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (programmu “Perikls 2020”), tika pieņemta 2014. gada 11. martā; tā aptver arī 2014.–2020. gada DFS. Pašlaik tā tiek īstenota saskaņā ar ikgadējo darba programmu 2014. gadam, kas pievienota 2014. gada finansēšanas lēmumam (C(2014) 3427)[18]. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 331/2014 13. pantu Komisija ik gadu sniegs Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par programmas rezultātiem. [1] OV L 339, 21.12.2001., 50.–54. lpp. [2] OV L 36, 8.2.2006., 40.–41. lpp. [3] OV L 330, 28.11.2006., 28.–29. lpp. [4] Šis starpposma novērtējums ir III pielikums ietekmes novērtējumam (SEC(2011) 1615 galīgā redakcija), kas pievienots priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Perikls 2020” (COM(2011) 913 galīgā redakcija). [5] Tabulas par laikposmā no 2006. līdz 2013. gadam notikušo ikgadējo īstenošanu ir publicētas vietnē http://ec.europa.eu/anti_fraud/euro-protection/training/index_en.htm [6] I pielikums – Īstenošanas statistikas apkopojums par programmu “Perikls” (2006.–2013. g.). [7] Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2013) 304 final, 45. lpp. [8] Seminārs: konference, mācības un praktiskās nodarbības. [9] II pielikums – Programmas “Perikls” finansēto pasākumu sadalījums pa veidiem (2006.–2013. g.). [10] Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2013) 304 final, 45.–46. lpp. [11] “Pārējie” pārstāvēja Ziemeļameriku, kā arī Eiropas un starptautiskās iestādes/institūcijas. [12] Kompetentās valstu iestādes, kas minētas 2. panta b) apakšpunktā 2001. gada 28. jūnija Regulā (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu, (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.). [13] Padomes 2001. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi eiro aizsardzībai pret viltošanu, grozīta ar Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 44/2009, Padomes 2001. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1339/2001, ar ko uz dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas eiro kā vienotu valūtu, attiecina Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi eiro aizsardzībai pret viltošanu, Eiropas Centrālās bankas 2010. gada 16. septembra Lēmums ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā, Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 15. decembra Regula (ES) Nr. 1210/2010 par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām un Padomes 2004. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām, grozīta ar Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 46/2009. [14] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu, ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI. Direktīva stājās spēkā 2014. gada 22. maijā; Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maijā Direktīva 2014/62/ES par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI. [15] Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2013) 304 final. [16] Ietekmes novērtējumā (SEC(2011) 1615 galīgā redakcija), kas pievienots priekšlikumam par Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido programmu “Perikls 2020” (COM(2011) 913 galīgā redakcija). [17] OV L 103, 5.4.2014., 1. lpp. [18] Priekšlikumu Padomes regulai, ar ko uz neiesaistītajām dalībvalstīm attiecina Regulas (ES) Nr. 331/2014, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (programmu “Perikls 2020”), piemērošanu, ir paredzēts pieņemt līdz 2014. gada beigām. Šī regula ir balstīta uz Komisijas priekšlikumu COM(2011) 913 galīgā redakcija, kuram pievienots ietekmes novērtējums – Komisijas dienestu darba dokuments SEC(2011) 1615 galīgā redakcija. Īstenošanas statistikas apkopojums PROGRAMMA “PERIKLS” (2006.–2013. g.) Kopsavilkums par programmas “Perikls” īstenošanu 2006.–2013. gadā || Finanšu gads || Pasākumu skaits || Iniciatīvas valstis (valstis, kurās tiek īstenotas Komisijas iniciatīvas) || Galvenās mērķgrupas || Dalīb-nieku skaits || Rezervētas dotācijas || Budžeta piešķīrumi || Rezervētais līdzekļu piešķīrums uz attiecīgo 31. decembri || 2006. || 12 || BE, DE, ES, HU, IT, PL, (RO) || Policija, tiesu iestādes, bankas || 593 || 944 151 || 1 000 000 || 94,4 % || Dalībvalstis 9 Komisija 3 || 2007. || 12 || BE, DE, ES, FR, IT || Policija, tiesu iestādes, bankas || 477 || 801 522 || 1 000 000 || 80,2 % || Dalībvalstis 7 Komisija 5 || 2008. || 11 || DE, ES, IT, FR, NL, (HR+ME+TR) || Policija, tiesu iestādes, bankas || 589 || 913 087 || 1 000 000 || 91,3 % || Dalībvalstis 8 Komisija 3 || 2009. || 17 || BE, DE, FR, IT, PT, (HR+ME) || Policija, bankas, tiesu iestādes || 548 || 1 004 631[1] || 1 000 000 || 100,5 % || Dalībvalstis 8 Komisija 9 || 2010. || 17 || BE, ES, DE, EE, IT, PL, PT, (MK+RS+TR) || Policija, bankas, tiesu iestādes || 572 || 902 956[2] || 900 000 || 100,3 % || Dalībv. 12 Komisija 5 || 2011. || 15 || BE, DE, ES, HU, IT, PL, RO || Policija, bankas, tiesu iestādes || 660 || 1 044 506[3] || 1 000 000 || 104,5 % || Dalībv. 10 Komisija 5 || 2012. || 16 || DE, EE, ES, FR, IT, RO, (AL+HR+MK+UA) || Policija, bankas, tiesu iestādes || 649 || 995 847 || 1 000 000 || 99,6 % || Dalībv. 11 Komisija 5 || 2013. || 13 || ES, IT, HR, LV, RO, (BG+EL+ME) || Policija, bankas, tiesu iestādes, muita || 232[4] || 954 207 || 1 000 000 || 95,4 % || Dalībvalstis 7 Komisija 6 || KOPĀ || 113 || BE, DE, EE, ES, FR, HR, HU, IT, LV, NL, PL, PT, RO (AL+BG+EL+ ME+MK+RS+ TR+UA) || Policija, bankas, tiesu iestādes || 4320 || 7 560 907 || 7 900 000 || 95,7 % || Dalībv. 72 Komisija 41 || [1] Kopējā summa pārsniedz 100 % no pieejamā budžeta, jo līdzekļi, kas jau bija atsaukti, tajā pašā gadā tika rezervēti no jauna. [2] Sk. iepriekšējo zemsvītras piezīmi. [3] Sk. iepriekšējo zemsvītras piezīmi. [4] Šis skaitlis ietver vienīgi saņemtos galīgos ziņojumus. Vairāki galīgie novērtējuma ziņojumi par 2013. gada pasākumiem vēl nav iesniegti. Programma “Perikls” Finansēto pasākumu sadalījums pa veidiem (2006.–2013. g.) Pasākuma veids || Skaits Konference || 10 Seminārs: konference, mācības, praktiskās nodarbības || 22 Mācības/ praktiskās nodarbības || 41 Darbinieku apmaiņa || 30 Pētījumi/ mācību materiāli || 7 Citi (ekspertu vizītes un pārrobežu darbība) || 3 KOPĀ || 113