Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes apstiprināto kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi /* COM/2006/0501 galīgā redakcija - COD 2005/0017 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 21.9.2006 COM(2006) 501 galīgā redakcija 2005/0017 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes apstiprināto kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi 2005/0017 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes apstiprināto kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi (Teksts ar EEA nozīmi) 1. INFORMĀCIJAI Datums, kad priekšlikums nosūtīts EP un Padomei: COM (2005) 81 galīgā redakcija — 2005/0017 (COD): | 8.3.2005 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: | 27.9.2005 | Datums, kad Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā pieņēmis savu nostāju: | 14.3.2006 | Datums, kad grozītais priekšlikums nosūtīts EP un Padomei: | 8.5.2006 | Datums, kad Padomē pieņemta politiskā vienošanās par kopējo nostāju: | 1.6.2006 | Datums, kad oficiāli apstiprināta Padomes kopējā nostāja: | 21.9.2006 | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS INSTITūTS IR PAREDZēTS Kā TEHNISKS ATBALSTS GAN DALīBVALSTīM, GAN KOPIENAS IESTāDēM UN JO īPAšI KOMISIJAI NOLūKā ATTīSTīT EIROPAS SAVIENīBā DZIMUMU LīDZTIESīBAS POLITIKU UN NODROšINāT TāS īSTENOšANU. ŠAJā SAKARā KOPIENAS LīMENī INSTITūTS NODROšINāS OBJEKTīVAS, TICAMAS UN SALīDZINāMAS INFORMāCIJAS APKOPOšANU UN ANALīZI, ATBILSTOšU METODOLOģISKO INSTRUMENTU IZSTRāDI, JO īPAšI NOLūKā INTEGRēT VISāS KOPIENAS POLITIKāS DZIMUMA DIMENSIJU; TAS ATVIEGLINāS LABAS PRAKSES APMAIņU, DIALOGU STARP IESAISTīTAJIEM DALīBNIEKIEM UN ZINāšANU IZPLATīšANU UN NODROšINāS EIROPAS PILSOņU IZPRATNES PALIELINāšANU PAR šO POLITIKU. Priekšlikums atbilst 2002. gada paziņojumam par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem un iestāžu nolīguma projektam par šīm aģentūrām (ierosināts 2005. gada februārī, un pašlaik tiek apspriests), jo īpaši attiecībā uz šādiem punktiem: - neliela valde, kuras sastāvā ir 6 pārstāvji no Padomes (nevis viens pārstāvis no katras dalībvalsts) un 6 pārstāvji no Komisijas, kā arī 3 darba devēju, darba ņēmēju un Eiropas līmeņa NVO pārstāvji bez balsstiesībām; - Padomes un Komisijas pārstāvju skaita paritāte: institūts ir paredzēts kā tehnisks atbalsts Kopienas iestādēm, jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm, un apvienotā pārstāvība valdē paredzēta līdzsvara ievērošanai starp Kopienas mērķu izpildi un valsts interešu ievērošanu; - projekts konsultatīvajai padomei, kurā būs pārstāvēti eksperti no visām dalībvalstīm (kā arī 3 darba devēju, darba ņēmēju un Eiropas līmeņa NVO pārstāvji) un kuras uzdevums būs atvieglot sadarbību un informācijas apmaiņu starp institūtu un dalībvalstu kompetentajām iestādēm un organizācijām; - direktora izvēles procedūras un direktora līguma pagarināšanas noteikumi. 3. KOMENTĀRI PAR KOPĒJO NOSTĀJU 3.1. Vispārīgi apsvērumi Komisijas uzskata, ka Padomes vienprātīgi pieņemtā kopējā nostāja visumā atbilst gan Komisijas sākotnējam, gan arī tās grozītajam priekšlikumam, izņemot nostāju vienā svarīgā jautājumā — par institūta valdes sastāvu. Padome ir veikusi uzlabojumus sākotnējā tekstā, kas nemaina Komisijas priekšlikuma būtību. Tā ir arī lielā mērā ņēmusi vērā Komisijas grozīto priekšlikumu un kopējā nostājā iekļāvusi lielāko daļu no Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem, kādus tos bija pieņēmusi Komisija grozītajā priekšlikumā. Lai saglabātu saskaņotu pieeju, Padome nepieņēma dažus grozījumus, kurus neatzina arī Komisija; tie ir saistīti ar horizontāla rakstura jautājumiem, kas skar visas Kopienas aģentūras. Jautājumā par valdes sastāvu Eiropas Parlaments izvēlējās vēl mazāku — 13 pārstāvju valdi — nekā Komisijas ierosināto (9 Padomes pārstāvji, 1 Komisijas pārstāvis un 3 sociālo partneru un NVO pārstāvji bez balsstiesībām). Komisija piekrita šim priekšlikumam ar nosacījumu, ka izņēmuma gadījumos, kad ir iesaistīta Komisijas atbildība, tās pārstāvja balss svars tiktu palielināts nolūkā saglabāt līdzsvaru abu iestāžu starpā. Lai nodrošinātu ģeogrāfisko līdzsvaru starp dalībvalstīm, Komisija savā grozītajā priekšlikumā iekļāva valdes locekļu rotācijas sistēmu. Komisija izsaka nožēlu, ka Padome ir devusi priekšroku lielai valdei, kas sastāv no 31 dalībnieka un kurā ir 1 pārstāvis no katras dalībvalsts. Tā uzskata, ka neliela valde var labāk nodrošināt institūta efektīvu darbību, ņemot vērā tās nelielo sastāvu un budžetu, kā arī tās tehnisko raksturu. Komisija turpina atbalstīt savu nostāju un 2006. gada 1. jūnija Padomes sēdes protokolā sniedza deklarāciju par šo jautājumu. Komisija arī izsaka nožēlu, ka Padome nepieņēma priekšlikumu, kas paredzēja noteikt minimālo pārstāvību pa dzimumiem (vismaz 40 % vīriešu un sieviešu) valdē, kā to bija prasījis Eiropas Parlaments, kas ir iekļāvis šo prasību savā grozītajā priekšlikumā (skatīt 3.2.2. punktu). 3.2. Kā Eiropas Parlamenta ierosinātie grozījumi tika ņemti vērā Eiropas Parlaments pieņēma 50 grozījumus nolūkā: a) padarīt tekstu skaidrāku; b) nostiprināt/precizēt institūta uzdevumus, kā arī tā darba metodes; c) risināt horizontālos jautājumus; d) iekļaut precizējumus, kas, lai gan ir konstruktīvi, tomēr nav ietverami regulā. Komisija pieņēma 40 no šiem grozījumiem, tostarp 28 pilnībā un 12 ar nelielām izmaiņām. Tā noraidīja 10 grozījumus, kuri attiecās uz divām pēdējām kategorijām (c un d). Padome sekoja Komisijas priekšlikumam un pieņēma lielāko daļu no grozījumiem vai nu pilnībā, vai ar Komisijas veiktajiem pielāgojumiem, vai kad tā pati bija veikusi nelielas izmaiņas tajos (kopā 35 grozījumi). Padome noraidīja 15 grozījumus (5 grozījumus papildus 10 Komisijas nepieņemtajiem grozījumiem). Šo 5 noraidīto grozījumu skaitā ir grozījums attiecībā uz valdes sastāvu. Komisija nepiekrīt šim noraidījumam. 3.2.1. EP grozījumi, kas pilnībā, daļēji vai pēc būtības ir ņemti vērā Komisijas grozītajā priekšlikumā un Padomes kopējā nostājā Kopējā nostāja tās šābrīža redakcijā pārņem lielāko daļu no grozījumiem, kurus Komisija pieņēma un kas padara tekstu skaidrāku vai kas nostiprina/precizē institūta uzdevumus, kā arī tā darba metodes (2, 6, 9, 59/74, 18, 64/80, 65/81, 29, 35, 36, 38, 41, 42, 45, 53 un 55), vai kurus Komisija pielāgoja (3 — daļēji, 4, 5, 7, 8, 10, 59/74, 13, 15 — daļēji, 60/76 — daļēji , 61rev/77 — daļēji, 17, 20, 24, 25, 28, 29, 62/78, 63/79, 40 un 48 — daļēji). 3.2.2. EP grozījumi, kas pilnībā, daļēji vai pēc būtības ir ņemti vērā Komisijas grozītajā priekšlikumā , bet nav ņemti vērā Padomes kopējā nostājā Tie ir šādi grozījumi: Grozījums Nr. 66/82 (valdes sastāvs): šajā 10. panta 1. punkta grozījumā ir paredzēta neliela valde no 13 pārstāvjiem (9 Padomes pārstāvji — kurus izvēlas no saraksta, ko ierosinājusi Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, tikai 1 pārstāvis no Komisijas, kā arī 3 sociālo partneru un NVO pārstāvji bez balsstiesībām) [1] . Šī Eiropas Parlamenta nostāja ir saskaņā ar tā 2005. gada 1. decembra rezolūciju attiecībā uz iestāžu nolīguma projektu par regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem. Komisija pieņēma šo Eiropas Parlamenta nostāju ar nosacījumu, ka līdzsvars abu iestāžu starpā tiek saglabāts gadījumos, kad ir iesaistīta Komisijas atbildība (gadījumos, kad tiek pieņemta darba programma un budžets). Šajā nolūkā Komisija piedāvāja 10. panta 7. punktā (lēmumu pieņemšanas kārtība valdē) pievienot šādu noteikumu: „Gadījumā, ja lēmums attiecas uz 10. panta 5. punkta a) un d) apakšpunktu, Komisijas pārstāvja balss svars ir vienāds ar visu Padomes pārstāvju kopējo balsu svaru.” Komisija ierosināja to papildināt ar šādu apsvērumu: „Lai nodrošinātu institūta efektivitāti un ņemot vērā tā mērogu un tehnisko raksturu, Institūtu vada neliela valde, kas sastāv no 9 Padomes pārstāvjiem un 1 Komisijas pārstāvja, kā arī 3 pārstāvjiem no ieinteresētajām pusēm bez balsstiesībām. Starp abām iestādēm – Padomi un Komisiju – ir jāsaglabā līdzsvars gadījumos, kad ir iesaistīta Komisijas atbildība (jo īpaši, pieņemot darba programmu un budžetu).” Ņemot vērā to dalībvalstu intereses, kuras varētu sekot Komisijas pieejai par nelielu valdi, ar nosacījumu, ka tiek nodrošināts ģeogrāfiskais līdzsvars un ka Eiropas Parlamenta ierosinātais valdes sastāvs sniedz iespēju, izmantojot rotācijas sistēmu, triju pilnvaru termiņu laikā visu dalībvalstu pārstāvjiem darboties valdes sastāvā (9 x 3 = 27), Komisija ierosināja šo rotācijas sistēmu pievienot grozījumam 66/82: „1. Padome …. Sarakstu, ko Komisija izveidojusi, pamatojoties uz dalībvalstu priekšlikumiem, un saskaņā ar rotācijas sistēmu, ievērojot prezidentūras secību, iesniedz….”. Un tā piedāvā pievienot šādu nozīmīgu apsvērumu: „Lai nodrošinātu nepieciešamo ģeogrāfisko līdzsvaru dalībvalstu starpā, Padomes pārstāvjus katram rotējošajam pilnvaru termiņam ieceļ saskaņā ar Padomes prezidentūras secību.” Visbeidzot, Komisija ierosināja saīsināt valdes locekļu pilnvaru termiņu no pieciem uz trīs gadiem nolūkā nodrošināt dalībvalstu rotāciju šīs valdes sastāvā saprātīgā laika periodā. Attiecīgi 10. panta 2. punkta ceturto daļu groza šādi: „Pilnvaru termiņš ir trīs gadi un to nevar pagarināt.” Neskatoties uz piedāvāto rotācijas sistēmu, Padome noraidīja šo grozījumu un pieņēma 2005. gada vispārīgajās pamatnostādnēs sniegto variantu, tādējādi sekodama savai horizontālajai pozīcijai attiecībā uz Kopienas aģentūru valdes sastāvu (liela valde, kuras sastāvā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, 3 Komisijas pārstāvji un 3 sociālo partneru un NVO pārstāvji bez balsstiesībām; šādu valdi papildina izpildkomiteja 6 personu sastāvā, ņemot vērā to, ka valdē būs pārstāvētas visas dalībvalstis. Grozījumi Nr. 67/83 un 68/84 attiecībā uz konsultatīvo padomi: ar šo grozījumu Nr. 67/83 12. panta 1. punktā tiek ierobežots konsultatīvās padomes dalībnieku skaits, saglabājot dalībvalstu pārstāvjus un atceļot to 3 dalībnieku līdzdalību, kuri pārstāv NVO un sociālos partnerus Eiropas līmenī, jo šiem dalībniekiem nav balsstiesību valdē. Komisija saskaņā ar grozījumu Nr. 66/82 attiecībā uz valdes ierobežoto sastāvu pieņem to, ka konsultatīvā padome tiek ierobežota, paturot tikai dalībvalstu pārstāvjus, un uzskata, ka ir pietiekoši, ja trīs ieinteresētās puses līdzdarbojas tikai valdē. Šajā 12. panta 4. punkta grozījumā Nr. 68/84 ir papildus noteikts, ka konsultatīvā padome palīdz direktoram sagatavot institūta gada un vidēja termiņa darbības programmas. Nelielas valdes kontekstā, kurā nav pārstāvētas visas dalībvalstis, ir svarīgi palielināt tādas konsultatīvās padomes nozīmi, kuras sastāvā ietilpst visu dalībvalstu pārstāvji. Padome, kas atbalsta visu dalībvalstu pārstāvību valdē, atcēla konsultatīvo padomi un papildināja institūta uzdevumus ar vēl vienu — organizēt dalībvalstu ekspertu ikgadēju sanāksmi dzimumu līdztiesības jomā; skatīt 3.1. panta e) daļu. Grozījums Nr. 39 : šajā 10. panta 2. punkta 2. daļas grozījumā paredzēts, ka visas trīs iestādes cenšas panākt vīriešu un sieviešu vienādu pārstāvniecību un raugās, lai valdes locekļu vidū katra dzimuma pārstāvju būtu ne mazāk par 40 %. Komisija pieņēma šo grozījumu, jo vajadzēja nodrošināt to, ka valdē pieņemtie lēmumi atspoguļo visas sabiedrības vajadzības. Padome to noraidīja, uzsverot, ka dalībvalstīm būs grūti nodrošināt šādu minimālo pārstāvību. Komisija izsaka nožēlu par šo noraidījumu, kā tas paziņots 2006. gada 1. jūnija Padomes sēdes protokolam pievienotajā deklarācijā. Grozījums Nr. 26 : ar šo grozījumu 3. panta 1. punktā tiek iekļauts jauns c) apakšpunkts attiecībā uz dialogu, kas institūtam starptautiskā līmenī jāattīsta ar organizācijām, kas ir atbildīgas par dzimumu līdztiesības veicināšanu. Šī sadarbība ir paredzēta jau 8. panta 1. punktā, taču Eiropas Parlaments vēlas tai piešķirt lielāku vērtību, iekļaujot to arī uzdevumos. Sadarbība ar organizācijām starptautiskā līmenī ir svarīga, taču to nevajadzētu izmantot pārmērīgi, ņemot vērā institūta izmērus un budžetu sākuma periodā pēc tā darbības uzsākšanas. Šajā sakarā Komisija to pieņēma pēc izmaiņu veikšanas nolūkā atvieglināt šo uzdevumu un saskaņot to ar citām aģentūrām: attiecīgi ir jāaizstāj teksts ar šādu tekstu, kas aizgūts no Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras: „savākt no trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām informāciju par dzimumu līdztiesības jautājumiem un nodrošināt trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām piekļuvi šai informācijai”. Padome noraidīja šo grozījumu un nepieņēma to arī tādā redakcijā, kā to bija pielāgojusi Komisija, uzskatot, ka šis jautājums pietiekami aptverts 4. panta 3. punktā un 8. pantā. Turklāt Padome noraidīja dažus šādus grozījumu aspektus: Grozījumi Nr. 3 un 60/76 (institūta uzdevumi): grozījums Nr. 3 ietver divus nelielus papildinājumus 10. apsvērumā, kuri padara tekstu skaidrāku, kā arī attiecībā uz informāciju un datiem paredz aizstāt vārdu „savākšana” ar vārdu „dokumentēšana” nolūkā izskaidrot, ka Institūts nodarbosies ar citu dalībvalstu institūtu, pētniecības centru un EUROSTAT savāktās informācijas un datu analīzi, kas tam piešķirs acīmredzamu pievienoto vērtību; līdzīgā veidā grozījumā Nr. 60/76 attiecībā uz 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu svītroti vārdi „savākšana, reģistrācija”, lai jo īpaši uzsvērtu analīzi nevis savākšanu. Komisija pieņēma šos grozījumus, ņemot vērā to, ka, lai analizētu informāciju, tā vispirms ir jāsavāc, pat ja vārds „savākšana” tiek svītrots nolūkā vairāk uzsvērt analīzi; turklāt dokumentēšana ir skaidri minēta 10. apsvērumā, izmantojot 3. grozījumu. Padome neņēma vērā Komisijas priekšlikumu un nepiekrita 10. apsvērumā un 3. pantā svītrot terminu „savākšana”, uzsverot, ka datu vākšana ir svarīgs etaps un ka tā figurē citu līdzīgu aģentūru uzdevumos. Grozījums Nr. 15 : šis grozījums 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir vērsts uz sadarbības pastiprināšanu ar EUROSTAT un valstu statistikas dienestiem. Padome nepiekrita tai grozījuma daļai, kas attiecas uz institūta sadarbību ar valstu statistikas dienestiem, dodot priekšroku situācijai, kad sadarbība notiek tikai ar EUROSTAT starpniecību. Grozījums Nr. 48 : Šajā 11. panta 4. punkta grozījumā ir paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome var jebkurā laikā uzaicināt direktoru uz noklausīšanos par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar institūta darbību. Padome nepiekrita tai grozījuma daļai, kas attiecas uz Padomi, izvirzot argumentu, ka, ja valdē ir pārstāvētas visas dalībvalstis, tad nav vajadzības informēt Padomi. Grozījums Nr. 61/rev un Nr. 77 : šajā 3. panta 1. panta c) apakšpunkta grozījumā ir paredzēti trīs papildinājumi: izplatīt un veicināt metodoloģisko instrumentu izmantošanu, izmantot metodoloģiskos instrumentus ne tikai kā atbalstu Kopienas politikām, bet arī no tām izrietošajām dalībvalstu politikām, un atbalstīt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai visās Kopienas iestādēs un organizācijās. Padome nepiekrita papildinājumam par metodoloģisko instrumentu veicināšanu, uzskatot, ka tā ir politisko iestāžu kompetence. 3.3. Jauni Padomes ieviesti noteikumi, kas atbilst Komisijas nostājai Padome atzinīgi uzņēma Komisijas priekšlikumu, izņemot jautājumu par valdes sastāvu un jautājumu par konsultatīvo padomi. Attiecībā uz visu pārējo tā ierosināja dažus nenozīmīgus grozījumus, kas paredzēti teksta skaidrības uzlabošanai, jo īpaši 2. pantā (uzdevumi), 5. pantā (institūta neatkarības definīcija), u.c. 3.4. Problēmas, kas radās, pieņemot kopējo nostāju Padomei 2006. gada 1. jūnija sēdē izdevās panākt politisku vienošanos nolūkā pieņemt vienprātīgu kopējo nostāju, tostarp arī valdes sastāva jautājumā. Komisija turpina atbalstīt savu grozītajā priekšlikumā iekļauto nostāju un izsaka nožēlu, ka Komisijas un Eiropas Parlamenta nostāja par nelielu valdi ir noraidīta. Komisija arī izsaka nožēlu, ka Padome noraidīja minimālo dzimumu pārstāvību (40 %) valdē. Komisija Padomes sēdes protokolā sniedza deklarāciju par šiem diviem jautājumiem (skatīt pielikumu). 4. SECINĀJUMI Kopumā Komisija uzskata, ka Padomes kopējā nostāja atbilst tās priekšlikumam un ka tajā ir ņemti vērā EP pirmajā lasījumā ierosinātie grozījumi, kā arī Komisijas grozītais priekšlikums. Tomēr Komisija izsaka nožēlu, ka Padome vienprātīgi ir devusi priekšroku lielai valdei, kas sastāv no 31 dalībnieka un kuru papildina izpildkomiteja 6 personu sastāvā. Šādas smagnējas struktūras nav pamatotas aģentūrai, kuras personālsastāvā 2007. gadā būs 15 darbinieki (2013. gadā — 30 darbinieki) un kuras gada budžets būs apmēram 7,5 miljoni euro. Turklāt Komisija uzskata, ka Padomes noraidītā konsultatīvā padome dotu iespēju katrai dalībvalstij piedalīties institūta darba programmas gatavošanā un īstenošanā un veicināt institūta un citu dalībvalstu izpratni par tās īpašajām vajadzībām. Komisija arī izsaka nožēlu, ka Padome noraidīja minimālo dzimumu pārstāvību (40 %) valdē. Šie dažādie jautājumi ir ietverti 2006. gada 1. jūnija Padomes sēdes protokolam pievienotajā Komisijas deklarācijā. PIELIKUMS Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padome 2006. gada 1.-2. jūnijs Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts Komisijas paziņojums Komisija izsaka nožēlu, ka Padome ir devusi priekšroku paplašinātai valdei, kuras sastāvā ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts, trīs Komisijas pārstāvji un trīs pārstāvji bez balsstiesībām. Komisija nepiekrīt Padomei un dod priekšroku nelielai valdei. Komisija atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. marta normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidei un jo īpaši saskaņā ar grozījumu Nr. 66/82 par valdes sastāvu Komisijas grozītajā priekšlikumā [COM(2006)209] bija paredzēta valde, kuras sastāvā ir trīspadsmit locekļi: deviņi pārstāvji, kurus iecēlusi Padome un viens Komisijas pārstāvis, un trīs pārstāvji bez balsstiesībām; tos iecels Komisija no attiecīgajām ieinteresētajām personām. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2005. gada 1. decembra rezolūciju par iestāžu nolīguma projektu par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem Komisija uzskata, ka neliela valde varēs labāk nodrošināt Dzimumu līdztiesības institūta darbību, ņemot vērā tā uzdevumus un apmērus. Komisija arī izsaka nožēlu, ka Padome nepieņēma priekšlikumu par to, lai trīs minētajās struktūrās ne vīrieši, ne sievietes neveidotu mazāk kā 40 % no valdes locekļu skaita. [1] Šīs izvēles pamatā ir Pārtikas drošības aģentūra, kas izveidota 2002. gadā un kas ir vienīgā aģentūra ar nelielu valdi, kuras sastāvā ir 18 dalībnieki (14 Padomes pārstāvji, tikai 1 Komisijas pārstāvis un 3 pārstāvji no ieinteresētajām pusēm bez balsstiesībām).