EIROPAS KOMISIJA Briselē, 14.1.2020 COM(2020) 22 final 2020/0006(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Eiropas Komisija 2018. gada 2. maijā pieņēma priekšlikumu nākamajai daudzgadu finanšu shēmai 2021.–2027. gadam. Priekšlikums parādīja, ka Komisija ir izvirzījusi vērienīgākus mērķus attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar klimatu, un ierosinājusi šādām darbībām no ES budžeta mobilizēt 25 % no izdevumiem jeb 320 miljardus EUR. Vēlāk, 2018. gada 29. un 30. maijā, Komisija pieņēma tiesību aktu priekšlikumus, kas reglamentē kohēzijas politikas finansējuma izmantošanu tajā pašā laikposmā. Viens no galvenajiem mērķiem, kas veicinās ES investīcijas 2021.–2027. gadā, būs “Zaļāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku, pielāgošanos klimata pārmaiņām un risku novēršanu un pārvaldību”, ar ko īsteno Parīzes nolīgumu. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu ievērojama kohēzijas finansējuma daļa būs vērsta uz šo prioritāti. Šo daļu būs būtiski apstiprināt notiekošajā likumdošanas procesā. Komisija 2019. gada 11. decembrī pieņēma paziņojumu par Eiropas zaļo kursu, kurā izklāstīts ceļvedis virzībai uz jaunu Eiropas izaugsmes politiku. Minētās izaugsmes politikas pamatā ir vērienīgi klimata un vides mērķi un līdzdalības procesi, kas tuvina iedzīvotājus, pilsētas un reģionus cīņā pret klimata pārmaiņām un par vides aizsardzību. Saskaņā ar mērķi līdz 2050. gadam efektīvi un taisnīgi panākt ES klimatneitralitāti Eiropas zaļais kurss ierosināja Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu, tostarp Taisnīgas pārkārtošanās fondu, lai nevienu neatstātu novārtā. Visneaizsargātākie ir visvairāk pakļauti klimata pārmaiņu un vides degradācijas kaitīgajai ietekmei. Tajā pašā laikā pārkārtošanās pārvaldība izraisīs būtiskas strukturālas pārmaiņas. Ietekme uz iedzīvotājiem un darba ņēmējiem būs atšķirīga, un ne visas dalībvalstis, reģioni un pilsētas sāk pārkārtošanos no vienāda izejas punkta, kā arī tām ir atšķirīgas reaģēšanas spējas. Kā sīkāk izklāstīts paziņojumā par Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānu, Taisnīgas pārkārtošanās mehānisms pievērsīsies tiem reģioniem un nozarēm, kurus pārkārtošanās skar vissmagāk, ņemot vērā to atkarību no fosilā kurināmā, tostarp oglēm, kūdras un degslānekļa, vai rūpnieciskajiem procesiem, kuros ir liela siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte. Dažas nozares saruks, neatgriezeniski samazinoties saimnieciskās darbības ražīgumam un nodarbinātības līmenim saimnieciskās darbībās ar augstu siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes līmeni vai pamatojoties uz fosilā kurināmā, jo īpaši ogļu, lignīta, kūdras un degslānekļa, ražošanu un izmantošanu. Savukārt tā vietā būs jāpārveidojas citām nozarēm ar augstu siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes līmeni, kurām var atrast tehnoloģiskas alternatīvas oglekļietilpīgiem procesiem, lai saglabātu ekonomikas ražīgumu un palielinātu nodarbinātību. Kopumā ogļu infrastruktūra pastāv 108 Eiropas reģionos, un ar oglēm saistītās darbībās ir nodarbināti gandrīz 237 000 cilvēku, savukārt kūdras ieguves darbībās ir nodarbināti gandrīz 10 000 cilvēku un degslānekļa rūpniecībā ir nodarbināti aptuveni 6000 cilvēku. Degslānekļa rūpniecībai ir jāpievērš īpaša uzmanība, ņemot vērā ar šo degvielu saistītās ļoti lielās oglekļa dioksīda emisijas. Vēl daudzas netiešās darbvietas ir atkarīgas arī no fosilā kurināmā vērtības ķēdes un rūpnieciskajiem procesiem, kuros ir liela siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte. Taisnīgas pārkārtošanās mehānisms papildinās ievērojamo ieguldījumu no ES budžeta, izmantojot visus instrumentus, kas tieši saistīti ar pārkārtošanos, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+). Mehānismu veidos trīs pīlāri: 1) Taisnīgas pārkārtošanās fonds, ko īsteno dalītā pārvaldībā, 2) īpaša shēma programmā InvestEU un 3) publiskā sektora aizdevumu mehānisms kopā ar EIB grupu, lai attiecīgajiem reģioniem piesaistītu papildu investīcijas. Taisnīgas pārkārtošanās fondu primāri izmantos dotāciju sniegšanai; īpašā shēma programmā InvestEU piesaistīs privātas investīcijas, un partnerība ar EIB veicinās publisko finansējumu. Taisnīgas pārkārtošanās fonds tiks vērsts uz klimata pārmaiņu vissmagāk skarto teritoriju ekonomisko diversifikāciju un tur esošo darba ņēmēju un darba meklētāju pārkvalificēšanu un aktīvu iekļaušanu. Investīciju piemērotība saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma diviem pārējiem pīlāriem būs plašāka un varēs atbalstīt ar enerģētikas pārkārtošanas saistītas darbības. Īpašā InvestEU shēma aptvers energo un transporta infrastruktūras, tostarp gāzes infrastruktūras un centralizētās siltumapgādes, projektus kā arī dekarbonizācijas projektus. Saskaņā ar publiskā sektora aizdevumu mehānismu, kas tiks īstenots kopā ar EIB, publiskās iestādes varēs īstenot pasākumus, lai vecinātu pāreju uz klimatneitralitāti. Projekti aptvers plašu spektru – no energo un transporta infrastruktūras līdz centralizētās siltumapgādes tīkliem un energoefektivitātes pasākumiem, ieskaitot ēku renovāciju. Papildu publiskie un privātie resursi tiks rasti, pateicoties konsekventam tiesiskajam regulējumam, jo īpaši nozaru valsts atbalsta noteikumus, kas radīs iespējas atvieglot valsts līdzekļu izmantošanu projektiem, kuri atbilst taisnīgas pārkārtošanās mērķiem. Konsultatīvais atbalsts un tehniskā palīdzība reģioniem arī būs neatņemama Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma daļa. Ņemot vērā jaunākās pieejamās zinātnes atziņas un nepieciešamību pastiprināt globālo rīcību klimata jomā, Eiropadome 2019. gada 12. decembrī apstiprināja mērķi līdz 2050. gadam panākt, lai Savienība būtu neitrāla saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem, un atzinīgi novērtēja Komisijas paziņojumu, kurā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma starpniecību ierosināts ieguldīt 100 miljardus EUR, lai veicinātu šo mērķu sasniegšanu. Lai atbalstītu dalībvalstīm izpildīt apņemšanos līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitrālas Savienības mērķi, tiks nodrošināti līdzekļi no Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma, tostarp no Taisnīgas pārkārtošanās fonda. Taisnīgas pārkārtošanās fonds Taisnīgas pārkārtošanās fonds būs galvenais instruments, lai atbalstītu teritorijas, kuras vissmagāk skar pāreja uz klimatneitralitāti, un novērstu reģionālo atšķirību palielināšanos. Tāpēc tas tiks izveidots kohēzijas politikas ietvaros, kas ir galvenais ES politikas instruments, ar ko tiek mazinātas reģionālās atšķirības un risinātas strukturālās pārmaiņas Eiropas reģionos, un kuram ir ar kohēzijas politiku kopīgi mērķi konkrētajā kontekstā ar pārkārtošanos uz klimatneitralitāti. Fonds tiks īstenots dalītā pārvaldībā ciešā sadarbībā ar valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm un ieinteresētajām personām. Tādējādi tiks nodrošināta atbildība par pārkārtošanās stratēģiju un tiek sniegti instrumentus un struktūras efektīvai pārvaldības sistēmai. Taisnīgas pārkārtošanās fonds sniegs atbalstu visām dalībvalstīm. Tā finanšu līdzekļu sadalījums atspoguļos dalībvalstu spēju finansēt nepieciešamās investīcijas, lai spētu pārkārtoties uz klimatneitralitāti. Tāpēc piešķiršanas metodē tiks ņemts vērā to reģionu pārkārtošanās grūtību mērogs, kuros ir vislielākā siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāte (vērtējot attiecīgās rūpnieciskās CO2 emisijas), sociālās problēmas, ņemot vērā iespējamo darbvietu zudumu rūpniecībā, ogļu un lignīta ieguvē un kūdras un degslānekļa ražošanā. Metodē tiks ņemts vērā arī dalībvalstu ekonomiskās attīstības līmenis un ar to saistītā investēšanas spēja. Dalībvalstis papildinās savu Taisnīgas pārkārtošanās fonda piešķīrumu ar saviem ERAF un ESF+ līdzekļiem, izmantojot īpašu un galīgu pārvietošanas mehānismu. Dalībvalstis nodrošinās arī valsts resursus, Savienības resursu papildināšanai. Savienības līdzfinansējuma līmeni noteiks atbilstīgi reģiona kategorijai, kurā atrodas noteiktās teritorijas. Ņemot vērā to, ka resursu pārvietojumi no ERAF un ESF+ kopā atbildīs vismaz 1,5 un ne vairāk kā 3 reizes lielākam Taisnīgas pārkārtošanās fonda piešķīrumam, un ņemot vērā valsts līdzfinansējumu, šā fonda kopējā finansēšanas spēja pārsniegs 30 miljardus EUR un var sasniegt 50 miljardus EUR. Lai nodrošinātu kohēzijas politikas nepārtrauktu ietekmi, nevienai dalībvalstij nevajadzētu piešķirt vairāk par 20 % no tās sākotnējā ERAF un ESF+ piešķīruma (aprēķināts katram fondam) kā papildu atbalstu, kas pārvietots uz Taisnīgas pārkārtošanās fondu. Taisnīgas pārkārtošanās fonda plānošana Par plānošanas procesu, tostarp teritoriju noteikšanu intervencei un atbilstošām darbībām, vienosies dialogā starp Komisiju un katru dalībvalsti. To vadīs Eiropas pusgada process. Šīm ir jābūt tām teritorijām, kuras ir vissmagāk skartas, pamatojoties uz ekonomisko un sociālo ietekmi, ko rada pārkārtošanās, jo īpaši attiecībā uz paredzamo darbvietu zudumu un rūpniecisko iekārtu ražošanas procesu ar visaugstāko siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti pārveidošanu. Ņemot vērā Komisijas veikto analīzi šajā kontekstā, dalībvalstis sagatavos vienu vai vairākus taisnīgas pārkārtošanās teritoriālos plānus, izklāstot pārkārtošanās procesu līdz 2030. gadam, saskaņā ar nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un pāreju uz klimatneitrālu ekonomiku, un pēc tam identificējot vissmagāk skartās teritorijas, kuras būtu jāatbalsta. Attiecībā uz katru no šīm teritorijām taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos tiks izklāstītas sociālās, ekonomiskās un vides problēmas un sīki aprakstītas vajadzības pēc ekonomikas diversifikācijas, pārkvalificēšanas un vides rehabilitācijas.

Lai nodrošinātu Taisnīgas pārkārtošanās fonda efektivitāti, sniegtais atbalsts ir jākoncentrē. Tādējādi noteiktās teritorijas atbildīs NUTS 3. līmeņa reģioniem vai varētu būt to daļas. Atbalsts no Taisnīgas pārkārtošanās fonda balstīsies uz taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajiem plāniem un tiks plānots saskaņā ar vienu vai vairākām prioritātēm vai nu programmās, kas saņem atbalstu arī no ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonda, vai īpašā Taisnīgas pārkārtošanās fonda programmā. Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni būs daļa no programmām, un tos pieņems ar to pašu Komisijas lēmumu kā programmu. Taisnīgas pārkārtošanās fonda atbalsts būs atkarīgs no tā, vai tiks apstiprināti taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni, kuros jo īpaši būs jāiekļauj apraksts par dalībvalsts saistībām attiecībā uz pārkārtošanās procesu saskaņā ar nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un ES mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos būtu arī jāsniedz pamatojums par ERAF un ESF+ papildu resursu pārvietošanu, kā arī par jebkādu atbalstu produktīviem ieguldījumiem uzņēmumos, kas nav MVU, ja to uzskata par nepieciešamu. Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālo plānu apstiprināšana ļaus sniegt atbalstu ne tikai no Taisnīgas pārkārtošanās fonda, bet arī no īpašas taisnīgas pārkārtošanās shēmas programmā InvestEU (Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma otrais pīlārs) un publiskā sektora aizdevumu mehānisma, ko īsteno partnerībā ar EIB (trešais pīlārs) un kas atbalstīs investīcijas attiecīgajās teritorijās. Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni būtu jāatjaunina un vajadzības gadījumā jāpieņem atkārtoti, jo īpaši nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjaunināšanas gadījumā. Tāpat kā attiecībā uz visām kohēzijas politikas programmām, arī programmām, ko atbalsta Taisnīgas pārkārtošanās fonds, tiks veikta vidusposma pārskatīšana. Pamatojoties uz rezultātiem, Taisnīgas pārkārtošanās fonda līdzekļus dalībvalstī 2025. gadā varētu pārdalīt kā daļu no vidusposma pārskatīšanas. Vidusposma pārskatīšana dos arī iespēju piešķirt līdzekļus 2026. un 2027. gadam, kas tiks rezervēti nākamā perioda sākumā. Teritorijas, kas saņem Taisnīgas pārkārtošanās fonda atbalstu, gūs labumu arī no īpaša tehniskās palīdzības mehānisma. Šā mehānisma mērķis būs vienkārši un integrēti izstrādāt pielāgotu pasākumu kopumu attiecībā uz pieejamā Komisijas, EIB un citu starptautisko organizāciju atbalsta klāstu. Jau 2020. gadā Komisija palīdzēs dalībvalstīm sagatavot taisnīgas pārkārtošanās teritoriālos plānus. Turklāt InvestEU konsultāciju centrs, tostarp JASPERS (kopēja Komisijas un EIB iniciatīva projektu izstrādei struktūrfondu ietvaros), sniegs atbalstu projektu plānojuma sagatavošanā. Visbeidzot, Komisija izveidos Taisnīgas pārkārtošanās platformu, lai dotu iespēju divpusēji un daudzpusēji apmainīties ar pieredzi un paraugpraksi visās skartajās nozarēs, pamatojoties uz esošo platformu ogļu ieguves reģioniem pārejas posmā. Papildināmība ar InvestEU taisnīgas pārkārtošanās shēmu un publiskā sektora aizdevumu mehānismu ar EIB Taisnīgas pārkārtošanās mehānisms ietvers stingru pārvaldības sistēmu, kas vērsta uz pārkārtošanās teritoriālajiem plāniem. Šajā kontekstā Taisnīgas pārkārtošanās fonda sniegto atbalstu papildinās īpaša taisnīgas pārkārtošanās shēma programmā InvestEU. Tā atbalstīs plašāku investīciju klāstu, jo īpaši veicinot pārkārtošanos, atbalstot mazoglekļa un klimatnoturīgas darbības, piemēram, investīcijas atjaunojamos energoresursos un energoefektivitātes shēmās. Ar šo shēmu varēs izmantot arī finansējumu enerģētikas un transporta infrastruktūrai, tostarp gāzes infrastruktūrai un centralizētajai siltumapgādei, kā arī dekarbonizācijas projektiem, reģionu ekonomikas diversifikācijai un sociālajai infrastruktūrai. Turklāt jauns publiskā sektora aizdevumu mehānisms, kas izveidots kopā ar EIB, nodrošinās subsidētu finansējumu vietējām pašvaldībām skarto reģionu labā. ES atbalsts varētu cita starpā izpausties kā procentu likmes subsīdija vai investīciju dotācija, ko finansē no ES budžeta un kas tiks apvienota ar aizdevumiem, kurus EIB piešķirs pašvaldību, reģionālajām un citām publiskajām iestādēm. Abiem pārējiem Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pīlāriem būs plašāka ģeogrāfiskā darbības joma nekā pašam Taisnīgas pārejas fondam, atbalstot ne tikai investīcijas projektos taisnīgās pārkārtošanās teritorijās, bet arī ārpus šīm teritorijām, ar nosacījumu, ka šie projekti ir svarīgi pārejai taisnīgās pārkārtošanās teritorijās. Šajā priekšlikumā par piemērošanas datumu ir noteikts 2021. gada 1. janvāris, un priekšlikums ir izstrādāts 27 dalībvalstu Savienībai, ņemot vērā, ka Eiropadome 2017. gada 29. martā saņēmusi Apvienotās Karalistes paziņojumu par nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Euratom, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats ES rīcība ir pamatota ar LESD 174. panta 1. punktu: “Savienība izstrādā un veic darbības, kas stiprina tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Savienība jo īpaši tiecas mazināt būtiskas dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību.” Lai nodrošinātu Taisnīgas pārkārtošanās fonda izveidi, priekšlikumam jābalstās uz LESD 175. pantu, kurā Savienība ir skaidri aicināta atbalstīt 174. pantā izvirzīto mērķu sasniegšanu ar darbībām, ko tā veic, izmantojot struktūrfondus, EIB un citus pastāvošos finanšu instrumentus. LESD 175. pantā (trešajā daļā) ir noteikts, ka, “ja izrādās, ka vajadzīga īpaša rīcība, kas nav fondu kompetencē, un neskarot pasākumus, par kuriem lēmumi pieņemti saskaņā ar Savienības politiku citās jomās, Eiropas Parlaments un Padome to var paredzēt saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju”. •Subsidiaritāte un proporcionalitāte Saskaņā ar LESD 4. panta 2. punktu Savienībai un dalībvalstīm ir dalīta kompetence ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas, kā arī dažu sociālās politikas aspektu jomā. Tās kompetencē ir arī veikt darbības, lai atbalstītu, koordinētu vai papildinātu dalībvalstu darbības izglītības un arodmācību, kā arī rūpniecības jomā (LESD 6. pants). Taisnīgas pārkārtošanās fonda īstenošana dalītā pārvaldībā balstās uz subsidiaritātes principu. Komisija, ievērojot dalītās pārvaldības principu, stratēģiskās plānošanas un īstenošanas uzdevumus deleģē dalībvalstīm un reģioniem. Tādējādi Savienības darbība aprobežojas ar to, kas vajadzīgs Savienības mērķu sasniegšanai, kā noteikts Līgumos. Dalītās pārvaldības mērķis ir nodrošināt, lai lēmumi tiktu pieņemti pēc iespējas tuvāk iedzīvotājiem, bet neizslēdzot rīcību ES līmenī, ja tā ir pamatota, un ņemot vērā iespējas, kas pieejamas valstu, reģionālā vai vietējā līmenī. Dalītā pārvaldība tuvina Eiropu tās iedzīvotājiem un sasaista vietējās vajadzības ar Eiropas mērķiem. Turklāt tā palielina atbildību par Savienības mērķiem, jo dalībvalstis un Komisija kopīgi dala lēmumu pieņemšanas pilnvaras un atbildību, un tās kopīgi līdzfinansē programmas. •Juridiskā instrumenta izvēle Kohēzijas politika ir atbilstoša sistēma Taisnīgas pārkārtošanās fondam, jo tā ir galvenā ES politika strukturālo pārmaiņu risināšanai Eiropas reģionos. Sadarbojoties ar dalībniekiem uz vietas, tā sniedz finansiālu atbalstu investīcijām daudzās jomās, kas veicina nodarbinātību un izaugsmi. Tajā paredzēta arī attiecīgajiem vietējiem apstākļiem pielāgota integrēta pieeja, kas nodrošina sinerģiju un saskaņotību starp investīcijām, kas tiek atbalstītas saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās fondu, un investīcijām, kas tiek atbalstītas saskaņā ar galvenajām kohēzijas politikas programmām. Tas paātrinās attiecīgo reģionu ekonomisko attīstību un pārorientēšanos.

Turklāt tas nodrošina dalībvalstu un reģionu atbildību. Tas ir ļoti svarīgi saistībā ar Taisnīgas pārkārtošanās fondu, kura pamatā jābūt īpaši pielāgotām pārkārtošanās teritoriālajām stratēģijām, visaptverošā veidā aptverot daudzās sociālās, vides un ekonomiskās grūtības, ko rada pārkārtošanās. Saskaņā ar kohēzijas politiku izvēlētais instruments ir Eiropas Parlamenta un Padomes regula parastajā likumdošanas procedūrā, kā noteikts Līguma 175. panta 3. daļā. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI • Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisija 2018. gada maijā un jūnijā pieņēma priekšlikumus ilgtermiņa budžetam laikposmam pēc 2020. gada un nākamās paaudzes programmām un fondiem. Kā šā procesa neatņemamu daļu Komisija rīkoja virkni sabiedrisko apspriešanu, kas aptvēra galvenās izdevumu jomas, lai apkopotu visu ieinteresēto personu viedokļus par to, kā maksimāli izmantot katru ES budžeta euro. Sabiedriskā apspriešana par ES ilgtermiņa budžetu kohēzijas jomā notika no 2018. gada 10. janvāra līdz 2018. gada 9. martam, un tajā tika saņemtas 4395 atbildes. 85 % respondentu uzskata, ka pāreja uz mazoglekļa un aprites ekonomiku, nodrošinot vides aizsardzību un klimatnoturību, ir svarīgs uzdevums. Tomēr tikai 42 % respondentu uzskata, ka pašreizējās programmās/fondos šis uzdevums tiek pienācīgi risināts. Sarunu kontekstā par ilgtermiņa budžetu laikposmam pēc 2020. gada Eiropas Parlaments 2018. gada 7. novembra starpposma ziņojumā aicināja ieviest īpašu piešķīrumu (4,8 miljardi EUR) jaunam Enerģētikas taisnīgas pārkārtošanas fondam, lai risinātu jautājumus saistībā ar sociālo un sociālekonomisko ietekmi un ietekmi uz vidi, ko izjūt darba ņēmēji un kopienas, ko negatīvi ietekmē pāreja no tādām nozarēm, kuras atkarīgas no oglēm un ir oglekļietilpīgas. Šo aicinājumu ir atbalstījusi Reģionu komiteja, kas izstrādājusi atzinumu par sociāli ekonomiskajām strukturālajām pārmaiņām Eiropas ogļu ieguves reģionos, aicinot piešķirt papildu līdzekļus, kas palīdzētu risināt ogļu ieguves reģionu īpašās vajadzības. Šajā sakarā atzinumā ierosināts piešķirt 4,8 miljardus EUR jaunam Enerģētikas taisnīgas pārkārtošanas fondam, kas paredzēts, lai mazinātu pārejas sociālo, sociālekonomisko un vides ietekmi šajos reģionos. Eiropadome 2019. gada 18. oktobra secinājumos uzsvēra apņēmību, ka ES, īstenojot Parīzes nolīgumu, turpinās rādīt priekšzīmi sociāli taisnīgā un zaļā pārejā. Eiropadome 2019. gada 12. decembra secinājumos arī apstiprināja mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu ES saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem. Turklāt tā apstiprināja principu, izmantojot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu, sniegt pielāgotu atbalstu reģioniem un nozarēm, ko pārkārtošanās skar vissmagāk. •Ietekmes novērtējums Priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu pievienots ietekmes novērtējums. Ietekmes novērtējumā tika apstiprināta šiem fondiem ierosinātā īstenošanas sistēma, kas ir reglamentēta priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu, un kas arī reglamentēs Taisnīgas pārkārtošanās fonda plānošanu un īstenošanu (sk. 4. nodaļu). Ietekmes novērtējumā tika aplūkotas arī problēmas, kas jārisina nākamajā daudzgadu finanšu shēmā un kohēzijas politikā. Tajā apstiprināts, ka saskaņā ar sabiedriskās apspriešanas rezultātiem ir jāatbalsta enerģētikas tīra un taisnīga pārkārtošana, izmantojot īpašu politikas mērķi un atbilstošu tematiskās koncentrācijas mehānismu (sk. 2.2. un 3.2. nodaļu). Tāpēc Taisnīgas pārkārtošanās fonda mērķis ir pamatots, jo tā uzdevums ir nodrošināt enerģētikas taisnīgu pārkārtošanu, mazinot ekonomiskās un sociālās izmaksas, ko rada pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku. Šajā nolūkā Taisnīgas pārkārtošanās fonds atbalstīs tādu rūpniecības procesu pārveidošanu, kas vajadzīgi sekmīgai enerģētikas pārkārtošanai, veicinās vissmagāk skarto teritoriju ekonomikas diversifikāciju atbilstoši ietekmes novērtējuma secinājumiem par vajadzību atbalstīt viedu rūpniecības pārkārtošanu (sk. 2.2. nodaļu). Ietekmes novērtējumā tika norādīts arī uz enerģētikas pārkārtošanas nevienmērīgo ietekmi (sk. 3.3. nodaļu). Jo īpaši tika uzsvērtas problēmas, ar kurām saskaras vissmagāk skartie reģioni, jo tie ir atkarīgi no cietā kurināmā ražošanas un to elektroenerģijas ražošanas struktūrā ir liels cietā kurināmā īpatsvars. Šis novērtējums pamato ierosināto Taisnīgas pārkārtošanās fonda koncentrēšanos uz vissmagāk skartajām teritorijām un ierosināto valsts piešķīrumu sadalījumu. Iepriekš minētā analīze un ietekmes novērtējums atbalsta Taisnīgas pārkārtošanās fonda mērķus un galvenās iezīmes. Atsevišķs ietekmes novērtējums netika veikts, jo tas aizkavētu šā tiesību akta priekšlikuma pieņemšanu, riskējot palēnināt notiekošās sarunas par nākamo daudzgadu finanšu shēmu. •Atlasīto pārkārtošanās iniciatīvu īstenošanā gūtā pieredze Taisnīgas pārkārtošanās fonda darbības joma un mērķis pievēršas ietekmei, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitralitāti, un tādējādi risina cietā fosilā kurināmā (ogles, lignīts, kūdra un degslāneklis) ieguves situāciju, kā arī energoietilpīgu rūpniecības procesu pārveidi, kas vajadzīga šajā pārkārtošanās procesā, ņemot vērā to sociālo un ekonomisko ietekmi, skartajās teritorijās. Šajā sakarā jau ir veiktas darbības saskaņā ar ogļu ieguves reģionu pārkārtošanās iniciatīvām un izmēģinājuma darbībām reģionos, kuros notiek rūpniecības pārkārtošana. Lai gan Taisnīgas pārkārtošanās fondam būs lielāki mērķi un tas nodrošinās integrētāku pieeju, tas arī ņems vērā no šīm iniciatīvām gūto mācību un vajadzības gadījumā izmantos pastāvošās darba metodes un struktūras Taisnīgas pārkārtošanās fonda plānošanai un īstenošanai. Pirmkārt, saskaņā ar ogļu ieguves reģionu pārkārtošanās iniciatīvu kohēzijas politika atbalsta pārkārtošanos 21 izmēģinājuma reģionā (no 2020.gada 1.janvāra), kur ekonomika ir ļoti atkarīga no oglēm. Strukturālas pārmaiņas tiek risinātas, izmantojot holistisku pieeju, kas aptver pārkārtošanās procesa ekonomiskos, rūpnieciskos, tehnoloģiskos un sociālos aspektus, iesaistot vietējos dalībniekus, tostarp sociālos partnerus, nozares un nevalstiskās organizācijas, un ciešā partnerībā ar tiem. Ir apstiprinājies, ka daudzpusējs ieinteresēto personu dialogs un zināšanu apmaiņa ir būtiska, lai nodrošinātu kolektīvu progresu, pārredzamību un visefektīvāko līdzekļu mobilizāciju pārkārtošanās sociālekonomiskās ietekmes risināšanai.

Atbalsts ir vērsts uz ekonomikas pārveidi saskaņā ar pārdomātas specializācijas stratēģijām (piemēram, atbalsts MVU, uzņēmējdarbības inkubatoriem, inovācijai un rūpniecības un pētnieku sadarbībai), uz to darba ņēmēju pārkvalificēšanu, kas tradicionāli nodarbināti ar oglēm saistītās nozarēs, un energoefektivitātes un alternatīvu, atjaunojamu energoresursu popularizēšanu. Iniciatīvas panākumi ir atkarīgi no attiecīgo dalībvalstu, reģionu un vietējo dalībnieku, tostarp sociālo partneru, atbildības. To veicina valstu līdzfinansējuma prasības saskaņā ar dalīto pārvaldību, kā arī partneru iesaistīšana attīstības stratēģijā. Otrkārt un līdzīgā veidā, lai palīdzētu ES reģioniem tikt galā ar pārkārtošanos uz ilgtspējīgāku mazoglekļa ekonomiku un rūpniecības pārmaiņām, ko izraisa enerģētikas un klimata pārmaiņas, tiek piedāvāts īpašs atbalsts inovācijas veicināšanai, investēšanas šķēršļu likvidēšanai un iedzīvotāju nodrošināšanai ar nepieciešamajām prasmēm. Izmēģinājuma darbība reģioniem, kuros norit rūpniecības pārkārtošana, sniedz atbalstu no Komisijas ekspertiem, kā arī tehnisko palīdzību no ERAF. ES atbalstam ir atlasīti 12 reģioni. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Komisija cenšas īstenot savas prioritātes, kas noteiktas politikas pamatnostādnēs, kā daļu no plašākiem mērķiem attiecībā uz ES budžetu. Šajā sakarā prioritāte ir vērienīgs Taisnīgas pārkārtošanās fonds (TPF). Šā iemesla dēļ Komisija ir iesniegusi šo tiesību akta priekšlikumu pašā savu pilnvaru sākumā, kas papildina pašreizējos priekšlikumus nākamajai daudzgadu finanšu shēmai (DFS). Priekšlikums tiks izmantots sarunās par nākamo DFS un, domājams, tiks integrēts vispārējās vienošanās par nākamo DFS satvarā. TPF budžeta resursiem vajadzētu būt 7,5 miljardiem EUR (2018. gada cenās) ar iespēju vajadzības gadījumā vēlāk palielināt šo vērienīgumu. 5.CITI ELEMENTI •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Tiesisko regulējumu veido īpašs priekšlikums regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu, un attiecīgi vajadzīgie grozījumi Komisijas priekšlikumā Kopīgo noteikumu regulai, lai regulā līdztekus ERAF, Kohēzijas fondam un ESF+ kā jaunu fondu iekļautu Taisnīgas pārkārtošanās fondu . Taisnīgas pārkārtošanās fonda īstenošanu un mērķu sasniegšanu reglamentēs Kopīgo noteikumu regula. Priekšlikumā regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu, galvenā uzmanība ir pievērsta šādiem aspektiem: ·noteikt Taisnīgas pārkārtošanās fonda priekšmetu; ·noteikt attiecīgo konkrēto mērķu definīcijas, kas jāizmanto Taisnīgas pārkārtošanās fonda resursu plānošanā saskaņā ar kohēzijas politikas mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” īpašu prioritāti vai programmu; ·noteikt tā ģeogrāfisko tvērumu un metodiku attiecībā uz finanšu resursu piešķiršanu TPF; ·noteikt TPF atbalsta darbības jomu; ·konkretizēt taisnīgas pārkārtošanās teritoriālo plānu saturu, tostarp vajadzību dalībvalstīm noteikt teritorijas, kuras pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku skar vissmagāk un uz kurām tiks vērsts Taisnīgas pārkārtošanās fonda atbalsts; ·izveidot sasniegumu novērtēšanas sistēmu, izmantojot atbilstīgus rādītājus, un mehānismu atbalsta pielāgošanai gadījumā, ja mērķi netiek sasniegti. 2020/0006 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Tiesiskais regulējums, kas reglamentē Savienības kohēzijas politiku 2021.–2027. gadam saistībā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu, palīdz izpildīt Savienības saistības īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, koncentrējot Savienības finansējumu uz videi draudzīgiem (zaļiem) mērķiem. Ar šo regulu īsteno vienu no prioritātēm, kas noteiktas paziņojumā par Eiropas zaļo kursu (“Eiropas zaļais kurss”), un tā ir daļa no Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plāna, kas nodrošina īpašu finansējumu saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu kohēzijas politikas kontekstā, lai risinātu ekonomiskās un sociālās izmaksas, kas saistītas ar pāreju uz klimatneitrālu un aprites ekonomiku, kurā atlikušās siltumnīcefekta gāzu emisijas kompensētas ar līdzvērtīgu absorbciju. (2)Pāreja uz klimatneitrālu aprites ekonomiku ir viens no svarīgākajiem Savienības politikas mērķiem. 2019. gada 12. decembrī Eiropadome apstiprināja mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Savienību saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem. Lai gan cīņa pret klimata pārmaiņām un vides degradāciju ilgtermiņā dos labumu visiem un vidējā termiņā nodrošinās iespējas un risināmus jautājumus, ne visi reģioni un dalībvalstis sāk pārkārtošanos no viena izejas punkta, kā arī tiem ir atšķirīgas reaģēšanas spējas. Daži no tiem ir attīstītāki nekā citi, savukārt pārkārtošanās ir saistīta ar plašāku sociālo un ekonomisko ietekmi uz tiem reģioniem, kuri lielā mērā ir atkarīgi no fosilā kurināmā – jo īpaši oglēm, lignīta, kūdras un degslānekļa – vai nozarēm, kurās ir vislielākā siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte. Šāda situācija rada ne tikai dažāda ātruma pārkārtošanās risku Savienībā attiecībā uz rīcību klimata politikas jomā, bet arī pieaugošas atšķirības starp reģioniem, kas kaitē sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas mērķiem. (3)Lai pārkārtošanās būtu sekmīga, tai jābūt taisnīgai un visiem sociāli pieņemamai. Tāpēc gan Savienībai, gan dalībvalstīm jau no paša sākuma ir jāņem vērā tās ekonomiskā un sociālā ietekme un jāizmanto visi iespējamie instrumenti, lai mazinātu nelabvēlīgās sekas. Šajā ziņā liela nozīme ir Savienības budžetam. (4)Kā izklāstīts Eiropas zaļajā kursā un Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānā, Taisnīgas pārkārtošanās mehānismam būtu jāpapildina citas darbības saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam. Tai būtu jāpalīdz novērst sociālās un ekonomiskās sekas, ko rada pāreja uz Savienības klimatneitralitāti, reģionālā līmenī apvienojot Savienības budžeta izdevumus klimata un sociālajiem mērķiem. (5)Ar šo regulu izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (TPF), kas ir viens no Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pīlāriem, kuru īsteno saskaņā ar kohēzijas politiku. TPF mērķis ir mazināt klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi, atbalstot vissmagāk skartās teritorijas un attiecīgos darba ņēmējus. Saskaņā ar TPF konkrēto mērķi TPF atbalstītajām darbībām būtu tieši jāveicina pārkārtošanās ietekmes mazināšana, finansējot vietējās ekonomikas diversifikāciju un modernizāciju un mazinot negatīvo ietekmi uz nodarbinātību. Tas atspoguļots TPF konkrētajā mērķī, kas ir noteikts tajā pašā līmenī un norādīts kopā ar politikas mērķiem Regulas (ES) [jaunā KNR] [4.] pantā. (6)Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu, saistībām attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem un vērienīgākiem Savienības mērķiem, kā ierosināts Eiropas zaļajā kursā, TPF būtu jāsniedz būtisks ieguldījums vispārējos klimata pasākumos. Resursi no TPF pašu finansējuma ir papildu līdzekļi, kas papildina investīcijas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu vispārējo mērķi, proti, dot ieguldījumu klimata mērķu sasniegšanā 25 % apmērā no Savienības budžeta izdevumiem. Šo mērķi palīdzēs pilnībā sasniegt līdzekļi, kas pārvietoti no ERAF un ESF+. (7)TPF resursiem būtu jāpapildina kohēzijas politikas ietvaros pieejamie resursi. (8)Pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku ir izaicinājums visām dalībvalstīm. Tas būs īpaši grūti izdarāms dalībvalstīs, kuras lielā mērā paļaujas uz fosilo kurināmo vai siltumnīcefekta gāzu ziņā intensīvām rūpnieciskajām darbībām, kuras pakāpeniski jāizbeidz vai jāpielāgo, lai pārkārtotos uz klimatneitralitāti, un kurām tam trūkst finanšu līdzekļu. Tādēļ TPF būtu jāaptver visas dalībvalstis, bet šī fonda finanšu līdzekļu sadalījumā būtu jāatspoguļo dalībvalstu spēja finansēt vajadzīgās investīcijas, lai spētu pārkārtoties uz klimatneitralitāti. (9)Lai noteiktu atbilstošu TPF finanšu shēmu, Komisijai pēc objektīviem kritērijiem būtu jānosaka pieejamo piešķīrumu sadalījums pa gadiem katrai dalībvalstij atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”. (10)Šī regula nosaka investīciju veidus, kururiem izdevumus var atbalstīt ar TPF. Visas atbalstītās darbības būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot Savienības prioritātes klimata un vides jomā. Investīciju sarakstā būtu jāiekļauj investīcijas, kas atbalsta vietējo ekonomiku un ir ilgtspējīgas ilgtermiņā, ņemot vērā visus zaļā kursa mērķus. Finansētajiem projektiem būtu jāveicina pārkārtošanās uz klimatneitrālu aprites ekonomiku. Sarūkošajās nozarēs, piemēram, energģijas ražošanā, izmantojot ogles, lignītu, kūdru un degslānekli, vai šā cietā fosilā kurināmā ieguves darbībās, atbalsts būtu jāsasaista ar darbības pakāpenisku izbeigšanu un attiecīgu nodarbinātības līmeņa samazinājumu. Attiecībā uz to nozaru pārveidošanu, kurās ir augsts siltumnīcefekta gāzu emisijas līmenis, ar atbalstu būtu jāveicina jaunas darbības, izmantojot jaunas tehnoloģijas, jaunus procesus vai produktus, tādējādi būtiski samazinot emisiju saskaņā ar ES 2030. gada mērķrādītājiem klimata jomā un līdz 2050. gadam sasniedzamo ES klimatneitralitāti, vienlaikus saglabājot un uzlabojot nodarbinātību un izvairoties no vides degradācijas. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī darbībām, kas veicina inovāciju un pētniecību progresīvu un ilgtspējīgu tehnoloģiju jomā, kā arī digitalizācijas un savienojamības jomā, ar nosacījumu, ka šādi pasākumi palīdz mazināt negatīvās sekas, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu un aprites ekonomiku, un šādu ekonomiku veicina. (11)Lai aizsargātu pret klimata pārmaiņām visneaizsargātākos iedzīvotājus, TPF būtu jāietver arī skarto darba ņēmēju prasmju pilnveide un pārkvalificēšana nolūkā palīdzēt viņiem pielāgoties jaunām nodarbinātības iespējām, kā arī palīdzība darba meklēšanā darba meklētājiem un viņu aktīva iekļaušana darba tirgū. (12)Lai veicinātu pārkārtošanās skarto teritoriju ekonomikas diversifikāciju, TPF būtu jāsniedz atbalsts ienesīgās investīcijās mazos un vidējos uzņēmumos. Ar ienesīgām investīcijām būtu jāsaprot investīcijas uzņēmumu pamatkapitālā vai nemateriālos aktīvos, lai ražotu preces un sniegtu pakalpojumus, tādējādi veicinot pamatkapitāla veidošanu un nodarbinātību. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas nav MVU, ienesīgas investīcijas būtu jāatbalsta tikai tad, ja tās ir vajadzīgas, lai mazinātu pārkārtošanās rezultātā zaudēto darbvietu skaitu, radot vai aizsargājot ievērojamu skaitu darbvietu, un ja tās neizraisa pārvietošanu vai nerodas pārvietošanas rezultātā. Investīcijas esošajos rūpniecības objektos, tostarp tajos, uz kuriem attiecas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, būtu jāatļauj, ja tie veicina pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku līdz 2050. gadam un ir ievērojami zemāki par attiecīgajām līmeņatzīmēm, kas noteiktas bezmaksas kvotu piešķiršanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, un ja to rezultātā tiek aizsargāts ievērojams skaits darbvietu. Visas šādas investīcijas būtu pienācīgi jāpamato attiecīgajā taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajā plānā. Lai aizsargātu iekšējā tirgus un kohēzijas politikas integritāti, atbalstam uzņēmumiem būtu jāatbilst Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kā noteikts LESD 107. un 108. pantā, un jo īpaši atbalsts ienesīgām investīcijām, kuras veic uzņēmumi, kas nav MVU, būtu jāpiešķir tikai uzņēmumiem, kuri atrodas apgabalos, kas noteikti kā atbalstāmi apgabali LESD 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta nolūkā.

(13)Lai nodrošinātu TPF resursu plānošanas elastību saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, vajadzētu būt iespējai sagatavot atsevišķu TPF programmu vai plānot TPF resursus vienā vai vairākās īpašās prioritātēs programmā, ko atbalsta Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) vai Kohēzijas fonds. Saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] 21.a pantu TPF resursi būtu jāpalielina ar papildu finansējumu no ERAF un ESF+. Attiecīgajām summām, kas pārvietotas no ERAF un ESF+, būtu jāatbilst taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos noteikto darbību veidam. (14)TPF atbalstam vajadzētu būt atkarīgam no tā, vai konkrētajā teritorijā tiek efektīvi īstenots pārkārtošanās process, lai panāktu klimatneitrālu ekonomiku. Šajā sakarā dalībvalstīm sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un ar Komisijas atbalstu būtu jāsagatavo taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni, kuros sīki izklāstīts pārkārtošanās process saskaņā ar nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizveido Taisnīgas pārkārtošanās platforma, kas balstītos uz pašreizējo platformu ogļu ieguves reģioniem pārejas posmā, lai dotu iespēju divpusējai un daudzpusējai pieredzes apmaiņai par gūto pieredzi un paraugpraksi visās skartajās nozarēs. (15)Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos būtu jānosaka, kuras teritorijas ir skartas vissmagāk, kurās būtu jākoncentrē TPF atbalsts, un jāapraksta konkrētas darbības, kas jāveic, lai sasniegtu klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši attiecībā uz tādu objektu pārveidošanu vai slēgšanu, kuros izmanto fosilo kurināmo, vai citas darbības ar augstu siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti. Minētajām teritorijām būtu jābūt precīzi noteiktām un jāatbilst NUTS 3. līmeņa reģioniem vai jābūt to daļām. Plānos būtu sīki jāizklāsta minēto teritoriju grūtības un vajadzības un jānosaka nepieciešamo darbību veidi tādā veidā, kas nodrošina pret klimata pārmaiņām noturīgu saimniecisko darbību saskaņotu attīstību, kuras atbilst arī pārejai uz klimatneitralitāti un zaļā kursa mērķiem. TPF finansiāls atbalsts būtu jāsaņem tikai investīcijām, kas atbilst pārkārtošanās plāniem. Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajiem plāniem vajadzētu būt daļai no Komisijas apstiprinātajām programmām (kuras atbalsta attiecīgi ERAF, ESF+, Kohēzijas fonds vai TPF). (16)Lai veicinātu TPF resursu izmantošanas orientāciju uz rezultātiem, Komisijai saskaņā ar proporcionalitātes principu vajadzētu būt iespējai piemērot finanšu korekcijas, ja būtiski netiek sasniegti TPF konkrētajam mērķim izvirzītie uzdevumi. (17)Lai papildinātu un grozītu atsevišķus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz šīs regulas III pielikumā ietverto elementu grozīšanu attiecībā uz kopējiem izlaides un rezultātu rādītājiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu līdzdalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem; šiem ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (18)Lai noteiktu atbilstošu TPF finanšu shēmu, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras noteikt pieejamo piešķīrumu sadalījumu pa gadiem katrai dalībvalstij saskaņā ar I pielikumu. (19)Šīs regulas mērķus, proti, atbalstīt teritorijas, kas saskaras ar ekonomiskām un sociālām pārmaiņām pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku, nevar pietiekami labi sasniegt, ja dalībvalstis rīkojas atsevišķi. Tam galvenie iemesli ir, no vienas puses, atšķirības starp dažādu teritoriju attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto teritoriju atpalicība, kā arī dalībvalstu un teritoriju finanšu resursu ierobežojumi un, no otras puses, vajadzība pēc saskaņotas īstenošanas sistēmas, kas aptvertu vairākus Savienības fondus saskaņā ar dalīto pārvaldību. Tā kā minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants

Priekšmets un darbības joma 1.Ar šo regulu izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (“TPF”), lai sniegtu atbalstu teritorijām, kuras saskaras ar lielām sociālekonomiskām grūtībām, kas rodas, pārkārtojoties uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam. 2.Tajā ir noteikts TPF konkrētais mērķis, tā ģeogrāfiskais tvērums un resursi, fonda atbalsta darbības joma attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, kas minēts Regulas (ES) [jaunā KNR] [4. panta 2. punkta a) apakšpunktā], kā arī īpaši noteikumi par plānojumu un pārraudzībai nepieciešamajiem rādītājiem. 2. pants

Konkrētais mērķis Saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [4. panta 1. punkta] otro daļu TPF palīdz sasniegt vienoto konkrēto mērķi “dot reģioniem un cilvēkiem iespēju risināt sociālās, ekonomiskās un vidiskās sekas, ko rada pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku”. 3. pants

TPF ģeogrāfiskais tvērums un resursi atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” 1.TPF atbalsta mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” visās dalībvalstīs. 2.TPF resursi atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, kas pieejami budžeta saistībām laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, ir 7,5 miljardi EUR 2018. gada cenās, kurus attiecīgā gadījumā var palielināt ar papildu resursiem, kas piešķirti Savienības budžetā, un ar citiem resursiem saskaņā ar piemērojamo pamataktu. Lai plānotu un pēc tam iekļautu vispārējā Savienības budžetā pirmajā daļā minēto summu, to indeksē ar 2 % gadā. Pēc Komisijas iniciatīvas 0,35 % no pirmajā daļā minētās summas piešķir tehniskajai palīdzībai. 3.Komisija pieņem lēmumu ar īstenošanas aktu, kurā saskaņā ar I pielikumā izklāstīto metodiku nosaka resursu, tostarp visu 2. punktā minēto papildu resursu, gada sadalījumu pa dalībvalstīm. 4.Atkāpjoties no Regulas (ES) [jaunā KNR] [21.a panta], 2. punktā minētajiem papildu resursiem, kas TPF piešķirti no Savienības budžeta vai piešķirti no citiem līdzekļiem, nav vajadzīgs papildu atbalsts no ERAF vai ESF+.

4. pants

Atbalsta tvērums 1.TPF atbalsta tikai tādas darbības, kas ir tieši saistītas ar 2. pantā noteikto TPF konkrēto mērķi un kas veicina saskaņā ar 7. pantu izstrādāto taisnīgas pārkārtošanās teritoriālo plānu īstenošanu. 2.Saskaņā ar 1. punktu TPF atbalsta tikai šādas darbības: a)ienesīgas investīcijas MVU, tostarp jaunuzņēmumos, kas veicina ekonomikas diversifikāciju un pārkārtošanu; b)investīcijas jaunu uzņēmumu izveidē, tostarp izmantojot uzņēmumu inkubatorus un konsultāciju pakalpojumus; c)investīcijas pētniecības un inovācijas darbībās un progresīvu tehnoloģiju nodošanas veicināšanā; d)investīcijas cenu ziņā pieņemamas tīras enerģijas tehnoloģiju un infrastruktūru izstrādē, siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā, energoefektivitātē un atjaunojamos energoresursos; e)investīcijas digitalizācijā un digitālajā savienojamībā; f)investīcijas teritoriju atjaunošanā un teritoriju piesārņojuma likvidēšanā, zemes atjaunošanā un pārprofilēšanas projektos; g)investīcijas aprites ekonomikas veicināšanā, tostarp, izmantojot atkritumu rašanās novēršanu, samazināšanu, resursu efektīvu izmantošanu, atkārtotu izmantošanu, remontu un reciklēšanu; h)darba ņēmēju prasmju pilnveidi un pārkvalificēšanu; i)palīdzību darba meklēšanā darba meklētājiem; j)darba meklētāju aktīvu iekļaušanu; k)tehnisko palīdzību. Turklāt apgabalos, kas noteikti kā atbalstāmi apgabali saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, TPF var atbalstīt ienesīgas investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU, ar nosacījumu, ka šāds investīcijas ir apstiprinātas kā daļa no taisnīgas pārkārtošanās teritoriālā plāna, pamatojoties uz 7. panta 2. punkta h) apakšpunktā prasīto informāciju. Šādas investīcijas ir atbilstīgas tikai tad, ja tās vajadzīgas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālā plāna īstenošanai. TPF var atbalstīt arī investīcijas, kuru mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko rada Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītās darbības, ar nosacījumu, ka šādas investīcijas ir apstiprinātas kā daļa no taisnīgas pārkārtošanās teritoriālā plāna, pamatojoties uz 7. panta 2. punkta i) apakšpunktā prasīto informāciju. Šādas investīcijas ir atbilstīgas tikai tad, ja tās vajadzīgas taisnīgas pārkārtošanās teritoriālā plāna īstenošanai. 5. pants

Izslēgšana no atbalsta tvēruma TPF neatbalsta: a)atomelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu vai celtniecību; b)tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanu, pārstrādi un tirgvedību;

c)grūtībās nonākušus uzņēmumus, kuru definīcija sniegta Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 18. punktā; d)investīcijas, kas saistītas ar fosilā kurināmā ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu, uzglabāšanu vai sadedzināšanu; e)investīcijas platjoslas infrastruktūrā teritorijās, kurās ir vismaz divi līdzvērtīgas kategorijas platjoslas tīkli. 6. pants

TPF resursu plānošana 1.TPF resursus plāno to reģionu kategorijām, kuros atrodas attiecīgās teritorijas, pamatojoties uz taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajiem plāniem, kas izstrādāti saskaņā ar 7. pantu un kurus Komisija apstiprinājusi kā daļu no programmas vai programmas grozījuma. Plānotie resursi izteikti vienas vai vairāku īpašu programmu vai vienas vai vairāku programmas prioritāšu veidā. Komisija apstiprina programmu tikai tad, ja attiecīgajā taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajā plānā iekļauts to teritoriju noteikšana, kuras pārkārtošanās process skar vissmagāk, ir pienācīgi pamatota, un attiecīgais taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns atbilst attiecīgās dalībvalsts nacionālajam enerģētikas un klimata plānam. 2.TPF prioritāte vai prioritātes ietver TPF resursus, kas pilnībā vai daļēji sastāv no TPF piešķīruma dalībvalstīm, un resursus, kas pārvietoti saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [21.a pantu]. Kopējie ERAF un ESF+ resursi, kas pārvietoti uz TPF prioritāti, ir vismaz pusotru reizi lielāki par atbalsta summu, kas no TPF piešķirta šai prioritātei, bet tie nepārsniedz šo summu trīs reizes. 7. pants

Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns 1.Dalībvalstis kopā ar skarto teritoriju attiecīgajām iestādēm sagatavo vienu vai vairākus taisnīgas pārkārtošanās teritoriālos plānus, kas attiecas uz vienu vai vairākām statistiski teritoriālo vienību kopējās klasifikācijas 3. līmenim ("NUTS 3. līmeņa reģioni"), kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003, kas grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 868/2014, atbilstošu skarto teritoriju vai tās daļu saskaņā ar II pielikumā paredzēto veidni. Šīm ir jābūt teritorijām, kuras skartas vissmagāk, pamatojoties uz ekonomisko un sociālo ietekmi, ko rada pārkārtošanās, jo īpaši attiecībā uz paredzamo darbvietu zudumu fosilā kurināmā ražošanas nozarē un to rūpniecisko objektu ražošanas procesu pārveidošanu, kuros ir visaugstākā siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte. 2.Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajā plānā ietver šādus elementus: a)aprakstu par valsts līmeņa pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku, tostarp galveno pārkārtošanās pasākumu hronoloģisku pārskatu, kas atbilst nacionālā enerģētikas un klimata plāna (NEKP) visjaunākajai redakcijai; b)pamatojumu teritoriju noteikšanai par teritorijām, kuras vissmagāk skar a) apakšpunktā minētais pārkārtošanās process un kurām saskaņā ar 1. punktu jāsniedz TPF atbalsts; c)novērtējumu par pārkārtošanās grūtībām, kādas ir vissmagāk skartajās teritorijās, tostarp par sociālo, ekonomisko un vidisko ietekmi, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, nosakot iespējamo skarto darbvietu skaitu un darbvietu zudumu, attīstības vajadzības un mērķus, kas jāsasniedz līdz 2030. gadam saistībā ar tādu darbību, kurās ir augsta siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte, pārkārtošanu vai izbeigšanu šajās teritorijās; d)aprakstu par TPF atbalsta paredzamo devumu, risinot sociālo, ekonomisko un vidisko ietekmi, kas rodas, pārkārtojoties uz klimatneitrālu ekonomiku; e)novērtējumu par tā saskaņotību ar citām valsts, reģionālām vai teritoriālām stratēģijām un plāniem; f)pārvaldības mehānismu aprakstu, kas aptver partnerattiecību veidošanas kārtību, plānotos pārraudzības un izvērtēšanas pasākumus un atbildīgās struktūras; g)aprakstu par paredzēto darbību veidiem un to paredzamo devumu pārkārtošanās ietekmes mazināšanā; h)ja atbalstu sniedz ienesīgām investīcijām uzņēmumos, kas nav MVU, šādu darbību un uzņēmumu izsmeļošu sarakstu un pamatojumu šāda atbalsta nepieciešamībai, izmantojot plaisas analīzi, kas parāda, ka, ja investīcijas nebūs, paredzamais darbvietu zudums būtu lielāks nekā paredzamo jauno darbvietu skaits; i)ja atbalstu sniedz investīcijām nolūkā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko rada Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītās darbības, atbalstāmo darbību izsmeļošu sarakstu un pamatojumu, ka tās veicina pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku un rada ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu, kas ir ievērojami zemāks par attiecīgajām līmeņatzīmēm, kuras noteiktas bezmaksas kvotu piešķiršanai saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, un ar noteikumu, ka tās vajadzīgas, lai aizsargātu lielu skaitu darbvietu; j)sinerģiju un papildināmību ar citām Savienības programmām un Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pīlāriem, lai risinātu apzinātās attīstības vajadzības.

3.Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālo plānu sagatavošanā un īstenošanā saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [6.] pantu iesaista attiecīgos partnerus. 4.Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālie plāni atbilst Regulas (ES) [jaunā KNR] [23.] pantā minētajām teritoriālajām stratēģijām, attiecīgajām pārdomātas specializācijas stratēģijām, nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un Eiropas sociālo tiesību pīlāram. Ja, saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu pārskatot nacionālo enerģētikas un klimata plānu, taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns ir jāpārskata, šo pārskatīšanu veic kā daļu no starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] 14. pantu. 8. pants

Rādītāji 1.Kopējos izlaides un rezultātu rādītājus, kas norādīti III pielikumā, un, ja tas ir pienācīgi pamatots taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajā plānā, programmai raksturīgos izlaides un rezultātu rādītājus nosaka saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [12. panta 1. punkta otrās daļas a) punktu], [17. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punktu] un [37. panta 2. punkta b) apakšpunktu]. 2.Izlaides rādītāju sākuma vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma mērķrādītāji un 2029. gadam noteiktie mērķi ir kumulatīvi. Pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi programmas grozījuma pieprasījumu, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [14.panta 2. punktu], mērķus nepārskata. 3.Ja TPF prioritāte atbalsta 4. panta 2. punkta h), i) vai j) apakšpunktā minētās darbības, datus par rādītājiem attiecībā uz dalībniekiem nosūta tikai tad, ja par attiecīgo dalībnieku ir pieejami visi dati, kas prasīti saskaņā ar III pielikumu. 4.Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu, lai grozītu III pielikumu nolūkā veikt vajadzīgos pielāgojumus izmantojamo rādītāju sarakstā. 9. pants

Finanšu korekcijas Ja Komisija, pamatojoties uz programmas galīgā veikuma ziņojuma izskatīšanu, secina, ka nav sasniegti vismaz 65 % no mērķiem, kas izvirzīti vienam vai vairākiem TPF resursu izlaides vai rezultātu rādītājiem, tā var veikt finanšu korekcijas saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [98.] pantu, samazinot TPF atbalstu attiecīgajai prioritātei proporcionāli veikumam. 10. pants

Deleģēšanas īstenošana 1.Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2.Pilnvaras pieņemt 8. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [šīs regulas spēkā stāšanās dienas]. 3.Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4.Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. 5.Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 6.Saskaņā ar 8. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 11. pants

Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā [divdesmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu 1.2.Attiecīgā(-s) politikas joma(-s) (programmu kopums) Vide un klimata pasākumi līdz DFS priekšlikumu apstiprināšanai 1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz: X jaunu darbību ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību ◻ esošas darbības pagarināšanu ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību 1.4.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.4.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, arī sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks 2020. gada otrais pusgads — regulas pieņemšana Sākot no 2020. gada — taisnīgas pārkārtošanās teritoriālo plānu sagatavošana dalībvalstīs

2021. gadā — programmas pieņemšana un īstenošanas sākums 1.4.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai papildināmība). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. ES rīcība attiecībā uz Taisnīgas pārkārtošanās fondu ir pamatota ar LESD 174. pantā izvirzītajiem mērķiem, kuros noteikts, ka īpaša uzmanība jāpievērš reģioniem, kurus skar rūpniecības pārkārtošana, un reģioniem, kuros ir būtiski un pastāvīgi nelabvēlīgi apstākļi. Pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku ir izaicinājums visām dalībvalstīm. Tā būs īpaši grūta dalībvalstīs, kuras lielā mērā paļaujas uz fosilo kurināmo vai siltumnīcefekta gāzu ziņā intensīvām rūpnieciskajām darbībām, kuras tiks pakāpeniski izbeigtas vai kuras pārkārtošanās būtiski ietekmēs un kurām trūkst finanšu līdzekļu, lai pielāgotos virzībai uz klimatneitralitāti. TPF palīdz pārvarēt pārkārtošanās grūtības un paplašina dalībvalstu fiskālās spējas veikt vajadzīgās investīcijas un darbības. 1.4.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Savienības līmenī jau ir uzsāktas darbības saskaņā ar ogļu ieguves reģionu pārkārtošanās iniciatīvām un izmēģinājuma darbībām reģionos, kuros norit rūpniecības pārkārtošana, lai veicinātu pārkārtošanos enerģētikas un klimata jomā. Lai gan Taisnīgas pārkārtošanās fondam ir lielāki mērķi un tas nodrošina integrētāku pieeju, šajās iniciatīvās varētu gūt noderīgu pieredzi fonda plānošanai un īstenošanai. Pirmkārt, ogļu ieguves reģionu pārkārtošanās iniciatīva atbalsta pārkārtošanos 21 izmēģinājuma reģionā, kurā ekonomika ir ļoti atkarīga no oglēm. Strukturālas pārmaiņas tiek risinātas, izmantojot holistisku pieeju, kas aptver pārkārtošanās procesa ekonomiskos, rūpnieciskos, tehnoloģiskos un sociālos aspektus, iesaistot vietējos dalībniekus, un ciešā partnerībā ar tiem. Atbalsts ir vērsts uz ekonomikas pārveidi saskaņā ar pārdomātas specializācijas stratēģijām (piemēram, atbalsts MVU, uzņēmumu inkubatori, inovācija un rūpniecības un pētnieku sadarbība), to darba ņēmēju pārkvalificēšanu, kas tradicionāli nodarbināti ar oglēm saistītās nozarēs, un energoefektivitātes un alternatīvu, atjaunojamu energoresursu popularizēšanu. Iniciatīvas panākumi ir atkarīgi no attiecīgo dalībvalstu un reģionu atbildības. To veicina valstu līdzfinansējuma prasības saskaņā ar dalīto pārvaldību, kā arī partneru iesaistīšana attīstības stratēģijā. Tāpat, lai palīdzētu ES reģioniem pārvaldīt pārkārtošanos uz ilgtspējīgāku mazoglekļa ekonomiku, ir piedāvāts īpašs atbalsts inovācijas veicināšanai, investēšanas šķēršļu likvidēšanai un pareizo prasmju nodrošināšanai iedzīvotājiem, kā arī enerģētikas un klimata pārmaiņu izraisīto rūpniecības pārkārtošanas pārvaldībai. Izmēģinājuma darbība reģioniem sniedz atbalstu no Komisijas ekspertiem, kā arī tehnisko palīdzību no Eiropas Reģionālās attīstības fonda. ES atbalstam ir atlasīti 12 reģioni. 1.4.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Taisnīgas pārkārtošanās fonda īstenošanu un mērķu sasniegšanu reglamentēs Kopīgo noteikumu regula, kas cita starpā reglamentēs arī Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Eiropas Sociālo fondu Plus. Tāpēc papildināmība un sinerģija ar šiem fondiem būs ārkārtīgi spēcīgas, tostarp izmantojot īpašus pārvietojumus no abiem kohēzijas politikas fondiem. Taisnīgas pārkārtošanās fonds tiks arī cieši koordinēts ar citiem Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pīlāriem. Paredzams, ka fonds sniegs rezultātus saistībā ar jauno Eiropas zaļo kursu un Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānu. Tam būs arī cieša saikne ar 1.4.3. punktā minētajām iniciatīvām. 1.5.Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežots ilgums –◻Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. –X Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām no 2021. līdz 2027. gadam, un uz maksājumu apropriācijām — no 2021. līdz laikposmam pēc 2027. gada. ◻beztermiņa priekšlikums/iniciatīva –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam, –pēc kura turpinās normāla darbība.

1.6.Paredzētie pārvaldības veidi ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība: –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras. X Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti: –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā, kāda paredzēta Līguma par Eiropas Savienību V sadaļā, un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, iedaļā “Komentāri” sniedziet papildu informāciju. 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Pārraudzības sistēmu un ziņošanas noteikumus reglamentēs Kopīgo noteikumu regula (KNR), un tie būs identiski tiem, ko piemēro pārējiem septiņiem dalītās pārvaldības fondiem saskaņā ar KNR.

KNR noteikumi balstās uz 2014.–2020. gada perioda paraugpraksi un arī turpmāk pamatosies uz dalītas pārvaldības sistēmu. Pārraudzības komitejām, kas izveidotas katrai programmai, tiks piešķirta lielāka nozīme programmas veikuma un visu īstenošanu ietekmējošo faktoru pārraudzībā. Pārredzamības labad tiks prasīts, lai visi pārraudzības komitejām iesniegtie dokumenti būtu publiski pieejami. Sistēmu papildina gada veikuma pārskatīšanas sanāksmes ar Komisijas un dalībvalstu piedalīšanos. Tiks piemērota prasība iesniegt galīgo veikuma ziņojumu. Kopīgi piemērojamu rādītāju definēšana veicinās to, ka ir pieejama pārraudzības informācija, kuru ir iespējams apkopot Savienības līmenī. Šie rādītāji ir noteikti atsevišķi Taisnīgas pārkārtošanās fondam, bet saskaņoti ar Eiropas Reģionālās attīstības fondam ierosinātajiem rādītājiem. Elektroniskie dati ļauj apvienot vienkāršošanu un pārredzamību. 2014.–2020. gada periodā tika prasīts izveidot elektroniskas datu apmaiņas sistēmu, kurā ar datiem apmainījās saņēmēji un vadošās iestādes, kā arī dažādās pārvaldības un kontroles sistēmas iestādes. Pašreizējā regula turpina līdzšinējo pieeju, un tajā ir sīkāk izstrādāti daži datu vākšanas aspekti. Visi dati, kas vajadzīgi, lai pārraudzītu īstenošanas progresu, tostarp programmu rezultātus un veikumu, turpmāk tiks nosūtīti elektroniski. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma(-s) 2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānisma, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums Pārvaldības un kontroles sistēmu reglamentēs KNR, un tā būs identiska tām, ko piemēro pārējiem septiņiem dalītās pārvaldības fondiem saskaņā ar KNR. Ņemot vērā pozitīvos rezultātus, ko devis samazinātais kļūdu īpatsvars, par ko ziņojusi Eiropas Revīzijas palāta (un nenoteiktību, kas radusies tāpēc, ka nav aptverts pilns programmas īstenošanas cikls, tādējādi galīgos secinājumus par visiem tās aspektiem nav iespējams izdarīt), ir nepieciešams saglabāt esošos pārvaldības un kontroles sistēmas pamatprincipus un finanšu pārvaldības noteikumus, kas ieviesti 2014.–2020. gada periodam. Tomēr arī jāatzīst, ka 2014.–2020. gada perioda īstenošana uzsākta novēloti un dažas ieviestās prasības dažkārt rada lieku administratīvo slogu. Tāpēc tiek ierosināts skaidrāk izklāstīt dažādu pārvaldības un kontroles sistēmas struktūru uzdevumus un atbildību, jo īpaši attiecībā uz darbību atlasi un prasībām, ar ko nodrošina atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principiem. Lai nodrošinātu prognozējamību, visa sīkākā informācija un sekundārie noteikumi, kas iepriekš bija izklāstīti sekundārajos tiesību aktos, ir iekļauti tiesību akta tekstā. Nav paredzēta prasība īstenot iecelšanas procesu; noteikumi veicina esošo sistēmu saglabāšanu. Lielāka vienkāršošana ierosināta programmām, kuru pārvaldības un kontroles sistēma funkcionē sekmīgi un kuru rezultāti ir labi. Ir precizētas arī prasības, kas noteiktas uz risku balstītai pārvaldības verifikācijai, vienotās revīzijas kārtībai, kā arī minimālās prasības mazākām programmām, kuru vajadzībām var būt nepieciešams izmantot nestatistiskas atlases metodes. 2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidotajām iekšējās kontroles sistēmām Komisijas priekšlikumā apsvērtajās izmaiņās un vienkāršošanas iespējās periodam pēc 2020. gada ņemti vērā vairāki Revīzijas palātas ieteikumi tiesību aktu sagatavošanai periodam pēc 2020. gada, jo īpaši tie, kas aicina pārskatīt fondu īstenošanas mehānisma koncepciju (revīzijas 2015/AUD/0195 1. ieteikums), ņemot vērā augsta līmeņa grupas ierosinājumus. Senāk konstatētais lielais kļūdu īpatsvars bieži bija saistīts ar juridiskās noteiktības trūkumu un vienu un to pašu noteikumu atšķirīgu interpretāciju, piemēram, publiskā iepirkuma jomā. Komisija jaunās KNR priekšlikumā ievieš vairākus aspektus, piemēram, uz risku balstītu pārvaldības verifikāciju, uz risku balstītu revīzijas stratēģiju, noteikumus par samērīgu vajadzību veikt statistisku atlasi un īpašus noteikumus par kontroles samērīgumu un paļaušanos uz valstu pārvaldības un kontroles sistēmām. Ierosināts pieņemt sīki izstrādātus pielikumus par attiecīgajiem pārvaldības un kontroles sistēmu aspektiem, kuru mērķis ir nodrošināt juridisko noteiktību, izvairoties no nepieciešamības pēc KNR pieņemšanas pieņemt sekundāros tiesību aktus vai apjomīgus norādījumus, kā tas parasti tika darīts. 2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) Pašreizējais īstenošanas mehānisms, kas izmanto dalīto pārvaldību, dažkārt saņēmis kritiku, tostarp no Revīzijas palātas, par to, ka ir pārāk sarežģīts un pakļauts kļūdu riskam ar augstām izmaksām visos kontroles līmeņos. Komisija ir rūpīgi apsvērusi visus šos būtiskos elementus, lai rastu pareizo līdzsvaru starp pārskatatbildību, vienkāršošanu un veikumu. Vienkāršošana ir ieviesta, lai novērstu risku, ka var pārklāties dažādos līmeņos veikta saņēmēju kontrole un dažādās funkcijas pārvaldības un kontroles sistēmas struktūrā. Piemēram, pēc 2020. gada sertifikācijas iestādes (kuru patlaban ir vairāk nekā 210) vajadzētu aizstāt ar grāmatvedības funkciju, kas turpmāk nepieļaus kontroles dublēšanos. Turklāt ir ierosināts racionalizēt revīzijas darbības, tālab samazinot darbību revīziju, ko veic saņēmēju līmenī. Ir paredzēti īpaši noteikumi par uzlabotiem samērīgiem pasākumiem, kas ņem vērā programmas pārvaldības un kontroles sistēmas rezultatīvu funkcionēšanu (rezultātus) pagātnē. Runājot par vēlamo pārliecības līmeni, tiesību aktu priekšlikumu mērķis ir neļaut kļūdu īpatsvaram pārsniegt 2 % būtiskuma slieksni. Citādu būtiskuma slieksni var apspriest tikai katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā likumdošanas debates, jo īpaši ja likumdevēja iestāde (pilnībā) neapstiprina ierosinātos programmas vienkāršojumus un/vai ierobežo kontroles, kas ietekmētu paredzamo kļūdu īpatsvaru. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus. Komisija turpina izskatīt iespējas vēl pastiprināt visus krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumus, ko vadošās iestādes ievieš pēc 2020. gada.

Vadošajām iestādēm būs pastāvīgi jāīsteno rezultatīvi un samērīgi krāpšanas apkarošanas pasākumi un procedūras, īpaši ņemot vērā konstatēto krāpšanas risku. E-kohēzija un interaktīvas IT sistēmas joprojām būs galvenās prasības ar skatu nākotnē. Vadošajām iestādēm būs iespēja saglabāt jau ieviestos krāpšanas un pārkāpumu novēršanas procesus un sistēmas. 3.PRIEKŠLIKUMA/ INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija un jaunas ierosinātās budžeta izdevumu pozīcijas Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu veids Iemaksas Numurs Dif./nedif.. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas [21. panta 2. punkta b) apakšpunkta] nozīmē 03. Dabas resursi un vide

XX.XX Taisnīgas pārkārtošanās fonds (TPF) Dif. NĒ NĒ NĒ NĒ 3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem miljonos EUR 2018. gada cenās (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 03. Dabas resursi un vide 2021. 2022 2023 2024. 2025. 2026. 2027. Pēc 2027. gada KOPĀ XX.XX Taisnīgas pārkārtošanās fonds (TPF) Saistības (1) 1 036 000 1 047 000 1 059 000 1 071 000 1 083 000 1 095 000 1 109 000 7 500 000 Maksājumi (2) 43 051 48 460 436 016 539 405 944 231 1 221 051 1 194 277 3 073 509 7 500 000 Administratīvās apropriācijas, ko finansē no programmas piešķīruma Saistības = Maksājumi (3) KOPĀ apropriācijas – programmas piešķīrums Saistības =1+3 1 036 000 1 047 000 1 059 000 1 071 000 1 083 000 1 095 000 1 109 000 7 500 000 Maksājumi =2+3 43 051 48 460 436 016 539 405 944 231 1 221 051 1 194 277 3 073 509 7 500 000



Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 7. “Administratīvie izdevumi” Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē tiesību akta finanšu pārskata pielikumā , kas starpdienestu konsultāciju vajadzībām ir augšupielādēts DECIDE sistēmā.



miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) 2021. 2022. 2023. 2024. 2025. 2026. 2027. Pēc 2027. gada KOPĀ Cilvēkresursi 3300 3300 3300 3300 3300 3300 3300 23 100 Citi administratīvie izdevumi KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Saistību summa = maksājumu summa) 3300 3300 3300 3300 3300 3300 3300 23 100 miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) 2021. 2022. 2023. 2024. 2025. 2026. 2027. Pēc 2027. gada KOPĀ KOPĀ

daudzgadu finanšu shēmas

IZDEVUMU KATEGORIJU apropriācijas Saistības 1 039 300 1 050 300 1 062 300 1 074 300 1 086 300 1 098 300 1 112 300 7 523 100 Maksājumi 46 351 51 760 439 316 542 705 947 531 1 224 351 1 197 577 3 076 809 7 523 100

3.2.2.Aplēstā ietekme uz administratīvajām apropriācijām – Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas –X Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Gads 2021. 2022. 2023. 2024. 2025. 2026. 2027. KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJA Cilvēkresursi 3300 3300 3300 3300 3300 3300 3300 23 100 Citi administratīvie izdevumi Daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS starpsumma 3300 3300 3300 3300 3300 3300 3300 23 100 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

Cilvēkresursi Other expenditure

Administratīvie izdevumi Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS starpsummas KOPĀ 3300 3300 3300 3300 3300 3300 3300 23 100 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.



3.2.2.1.Aplēstās vajadzības pēc cilvēkresursiem – Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu. –X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu Gads 2021. 2022. 2023. 2024. 2025. 2026. 2027. • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības 22 22 22 22 22 22 22 Delegācijas Pētniecība • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu: FTE) — AC, AL, END, INT un JED 7. izdevumu kategorija Finansēts no daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS - galvenajā mītnē - delegācijās Finansēts no programmas piešķīruma - galvenajā mītnē - delegācijās Pētniecība Cits (konkretizēt) KOPĀ 22 22 22 22 22 22 22 Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: