Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Inovatīvi finanšu instrumenti un sociāli nozīmīgu uzņēmumu attīstība”

(izpētes atzinums)

(2022/C 194/07)

Ziņotājs: Giuseppe GUERINI Līdzziņotāja: Marie-Pierre LE BRETON

Apspriešanās Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Francija, 21.9.2021. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 13.12.2021. Pieņemts plenārsesijā 19.1.2022. Plenārsesija Nr. 566 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 231/1/3

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atzinīgi vērtē ES Padomes prezidentvalsts Francijas lēmumu un Francijas Ekonomikas un finanšu ministrijas un valdības īpašo apņemšanos atbalstīt rīcības plānu īstenošanu sociālās ekonomikas veicināšanai.

1.2. EESK uzskata, ka svarīgi ir izstrādāt inovatīvus finanšu instrumentus, kas spētu radīt pozitīvu sociālo ietekmi, šajā nolūkā izmantojot galvenokārt sociālās ekonomikas organizāciju darbības, kā arī iesaistot visus uzņēmumus, kuri vēlas panākt pozitīvu sociālo ietekmi. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē un atbalsta noteikumus, kas ietverti Rīcības plānā sociālās ekonomikas jomā, ar kuru Eiropas Komisija iepazīstināja 2021. gada 9. decembrī, jo īpaši priekšlikumu sekmēt tirgu izveidi investīcijām sociālajos uzņēmumos Eiropā, atbalstot jaunu instrumentu izveidi.

1.3. EESK uzskata, ka sociālās un vietējās ekonomikas atzīšana par vienu no 14 ES industriālās stratēģijas ekosistēmām atbilst investīciju ar sociālo ietekmi veicināšanai, un atzinīgi vērtē šo atzīšanu.

1.4. EESK uzskata, ka svarīgi ir ieviest un atbalstīt tādas investīcijas, kuru mērķis būtu panākt sociālo ietekmi, radīt kvalitatīvas darbvietas un piesaistīt privātos investorus un jaunu kapitālu, taču iesaka šīs investīcijas mērķtiecīgi novirzīt tā, lai tās radītu papildu un pastiprinošu ietekmi un nekad neaizstātu pamatpakalpojumiem paredzētos publiskos sociālos izdevumus.

1.5. EESK atbalsta i) sociālās ietekmes novērtēšanas instrumentu un rādītāju kopīgu izstrādi pirms katra konkrētā projekta, tādējādi nodrošinot sociālās ekonomikas organizāciju specifikas ievērošanu, un ii) ES sociālās ietekmes definīcijas izstrādi;

1.6. EESK iesaka investīcijas, kuru mērķis ir panākt sociālo ietekmi, plānot tā, lai panāktu līdzsvaru starp sociālo ietekmi (pozitīvas izmaiņas, ko rada investīcijas), peļņas līmeni (atbildīga un ilgtspējīga peļņa investoram) un sociālā uzņēmuma riska līmeni, un tādējādi veicinātu sociālās uzņēmējdarbības stiprināšanu, izmantojot turpmāku ieguldītā kapitāla pieplūdumu, pilnveidojot pārredzamības un sociālās atbildības standartus un uzlabojot spēju Eiropas ekonomikas sistēmā iekļaut uzņēmumus ar sociālo ietekmi un sociālo ekonomiku.

1.7. EESK atzinīgi vērtē iniciatīvas, kuras Eiropas Komisija īstenojusi pēdējos gados, īpaši iniciatīvas, kas saistītas ar EaSI programmu, un ir gandarīta, ka programmai InvestEU ir paredzēta īpaša dotācija, kuras mērķis ir stiprināt Eiropas sociālo infrastruktūru.

1.8. Lai pamudinātu dalībvalstis un Komisiju šīm iniciatīvām dot jaunu impulsu, EESK uzskata, ka ir svarīgi regulāri veikt analīzi, lai būtu iespējams izveidot dažādu inovācijas sistēmu pilnvērtīgu kartogrāfiju un ar to atbalstīt dalībvalstīs ieviesto sociālas nozīmes finansējumu ar mērķi veidot kopīgu zināšanu bāzi un veicināt labas prakses apmaiņu.

1.9. EESK uzskata, ka ir svarīgi ES līmenī izveidot struktūrvienību, kas sniegtu politiskus norādījumus un tehniski pārraudzītu sociālās ekonomikas un to uzņēmumu inovatīvas finansēšanas iniciatīvas, kuri īsteno sociālās ietekmes mērķus.

2. Vispārīgas piezīmes

2.1. Jau daudzus gadus EESK atbalsta ideju, ka ir svarīgi, lai Eiropas iestādes un dalībvalstis apņemtos stiprināt sociālās ekonomikas lomu Eiropas kontekstā.

2.2. Nesen atzinumā ECO/533 ( 1 ) EESK ieteica kapitāla tirgu savienībā pilnībā ņemt vērā dažādus investīciju ar sociālo ietekmi veidus, jo īpaši sociālās ekonomikas jomā.

2.3. Pēdējo desmit gadu laikā informētības palielināšana un sociālās ekonomikas organizāciju lomas atzīšana ir pakāpeniski likusi arvien lielāku uzmanību pievērst investīcijām ar sociālo ietekmi, kuras, iespējams, vēl vairāk palielinās jau tā ievērojamo sociālās ekonomikas uzņēmumu potenciālu atbildīgas un ilgtspējīgas inovācijas un darbvietu radīšanas jomā ( 2 )

2.4. Eiropai arvien vairāk ir vajadzīgas iekļaujošas un atbildīgas finanses, un Eiropas Savienībai būtu jāapņemas izstrādāt pasākumus un norādījumus iestādēm, uzņēmumiem, finanšu fondiem, kā arī universitātēm, pētniecības centriem, sociālās ekonomikas dalībniekiem un vietējām kopienām par to, kā paplašināt sociālās uzņēmējdarbības potenciālu un ietekmēt finansējumu, jo minētie dalībnieki ir iekļaujošākas un ilgtspējīgākas ekonomikas veidotāji.

2.5. Daudzas sociālās ekonomikas organizācijas sniedz pakalpojumus, no kuriem, piemēram, ir atkarīgas nelabvēlīgā situācijā esošu iedzīvotāju grupu dzīves pamatfunkcijas. Runa ir par sociālajiem, veselības aprūpes, aprūpes un izglītības pakalpojumiem un – vispār – par visiem tiem pakalpojumiem, kas vajadzīgi, lai neaizsargātām personām nodrošinātu cilvēka cienīgu dzīvi, pirmām kārtām, viņām nodrošinot piemērotus darba apstākļus.

2.6. Tāpēc investīcijas ar sociālo ietekmi ir mērķtiecīgi jāorientē tā, lai publiskajā politikā radītu papildu un pastiprinošu ietekmi, vienlaikus neļaujot investīcijām ar sociālo ietekmi aizstāt publiskos līdzekļus, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumiem, kas darbojas jomās, uz kurām attiecas neaizsargātiem cilvēkiem paredzēta sociālā politika.

2.7. Pandēmijas dēļ visa sabiedrība ir saskārusies ar sociālajām problēmām, kas neļauj sasniegt vērienīgos ilgtspējīgas pārkārtošanās mērķus (nabadzība un nevienlīdzība, grūtības integrēt migrantus, cilvēku ar invaliditāti iekļautības nepilnības un neaizsargātām ģimenēm un jauniešiem nepieejami mājokļi). Ir pienācis laiks atbalstīt tādu ekonomiskās izaugsmes modeli un tādu uzņēmumu sistēmu, kas spētu veicināt sociālo mērķu sasniegšanu. To vidū prioritāte būtu jāpiešķir kvalitatīvas nodarbinātības veicināšanai.

3. Inovatīvu finanšu instrumentu definīcija

3.1. Tā kā EESK piekrīt Rīcības plāna sociālās ekonomikas jomā noteikumiem par nepieciešamību ieviest inovatīvus finanšu instrumentus, kuru mērķis ir attīstīt uzņēmumus ar sociālo ietekmi un sociālās ekonomikas uzņēmumus, EESK uzskata, ka ļoti svarīgi ir uzsvērt, ka šie finanšu instrumenti ietver plašu ieguldījumu klāstu, kuru pamatā ir pieņēmums, ka privātais kapitāls var veicināt pozitīvas sociālās ietekmes radīšanu, kura vienmēr jāuzskata par prioritāru, un vienlaikus radīt ekonomiskus ieguvumus.

3.2. Šo instrumentu specifika ir tieši nodoms, ar kādu ieguldītājs īsteno sociālos mērķus un rada kopīgus aktīvus un kopīgas vērtības, kā arī nodrošina līdzsvarotu ekonomisko atdevi, kas lielā mērā ir vērsta uz sociālo mērķu sasniegšanu.

3.3. Uzņēmumi, organizācijas un fondi, kas strādā ar mērķi panākt izmērāmu un ar ekonomiskajām sekām saderīgu sociālo ietekmi, var būt aktīvi dalībnieki, kas veicina un veido šos inovatīvos instrumentus.

3.4. Investīcijas ar sociālu ietekmi jāraksturo šādiem elementiem: — skaidrs un apzināts mērķis radīt pozitīvu sociālo ietekmi, — atbalstīt uzņēmumus, kas kā sociālās ekonomikas uzņēmumi ir skaidri definēti, pamatojoties uz vispārpieņemtām definīcijām un objektīviem kritērijiem, — noteikt ar taisnīgu, ilgtspējīgu un pārredzamu ekonomisko atdevi saistītus sasniedzamos līmeņus, pat ja tie varētu būt zemāki par tirgus vidējo atdevi, — gatavība daļu aktīvu investēt atkārtoti, lai atbalstītu citas investīcijas, kas vērstas uz sociāliem mērķiem, — izmērāma ietekme, kas ir būtiska, lai nodrošinātu pārredzamību un pietiekamas zināšanas par investīciju uzdevumiem un mērķiem, — tajos gadījumos, kad investīcijas ir paredzētas sociālās ekonomikas uzņēmumiem, prioritāte ir atbilstība nolikumu principiem un vērtībām.

3.5. Investīcijas ar sociālo ietekmi jo īpaši būtu jāparedz, lai atbalstītu inovācijā un kopienu attīstībā iesaistītus uzņēmumus, kas bez minētajām investīcijām nespētu augt, bet dažkārt arī nevarētu nodrošināt iedzīvotājiem pienācīgu pakalpojumu līmeni. Investīcijām būtu jāspēj radīt potenciālu iekļaujošas ekonomikas izaugsmes virzītājspēku.

3.6. Investīcijas, kas vērstas uz uzņēmumiem un organizācijām, kuru mērķis ir radīt sociālu ietekmi, var padarīt lietderīgākus un efektīvākus tos publiskos izdevumus, kas paredzēti sociālajiem, izglītības, veselības un kultūras veicināšanas pakalpojumiem, un veicināt nodarbinātību, pateicoties lielākai investoru līdzdalībai atbalsta sniegšanā tādai uzņēmējdarbības ekosistēmai, kurā apvienota ilgtspēja un sociālā atbildība.

4. Sarežģītais jautājums par sociālās ekonomikas uzņēmumu definīciju

4.1. Lai gan uzsvars arvien vairāk tiek likts uz analīzi un izpratni par sociālās ekonomikas uzņēmumiem un inovatīviem finanšu instrumentiem, kas spēj labāk atbalstīt minēto uzņēmumu lomu, joprojām ir jāpārvar daudzi šķēršļi, lai līdztekus sociālās ekonomikas uzņēmumiem būtu iespējams attīstīt vienlīdz inovatīvu, atbildīgu un ilgtspējīgu finansēšanas ekosistēmu, kas ļautu reāli un konkrēti īstenot īsteni eiropeisku ekonomikas modeli iedzīvotāju un uzņēmumu labā.

4.2. Starp šķēršļiem, ar kuriem saskaras daudzas sociālās ekonomikas organizācijas un kuri ir saistīti ar pilnīgu piekļuvi inovatīviem finanšu instrumentiem kā, piemēram, dalība privātā kapitāla fondos, kvazikapitāla instrumentos un garantētos un ilgtermiņa aizdevumos, kā arī solidārā finansējuma, kas iegūts algas uzkrāšanas modeļa ietvaros, novirzīšanā uz sociālajiem uzņēmumiem, jānorāda četras jomas, kurās trūkumi ir jānovērš: — likvidēt informācijas trūkumu un labot priekšstatu par kredītu sniedzējiem, kā arī juridiskās definīcijas un labāk atzīt to ekonomiskās darbības īpašo raksturu, — uzlabot finanšu nozares dalībnieku prasmes sociālās ekonomikas organizāciju darbības novērtēšanā no finansiālā viedokļa, — atbalstīt sociālās ekonomikas organizāciju apmācību, lai uzlabotu to ekonomiskās un finansiālās prasmes, — uzlabot informācijas sniegšanu sociālās ekonomikas organizācijām; tas palīdzētu uzsākt finanšu mehānismu izmantošanu un tādējādi cīnīties pret līdzekļu neizmantošanu.

4.3. Attiecībā uz pirmo jautājumu EESK pauž cerību, ka sociālās ekonomikas rīcības plāns dos iespēju mudināt ES iestādes un dalībvalstis izstrādāt definīciju, kas būtu derīga gan Eiropas Savienības publiskajām, gan finanšu iestādēm, jo šī nepieciešamība kļūst arvien izteiktāka, lai nodrošinātu pilnīgu piekļuvi kapitāla tirgum, tostarp arī izmantojot tādus finansiālā atbalsta pasākumus, kas vērsti uz iesaistīto personu kompetenču stiprināšanu sociālas ietekmes investīciju jomā.

4.4. Šajā saistībā EESK uzskata, ka rīcības plānā par kapitāla tirgu savienību cilvēku un uzņēmumu labā būtu arī jāpievērš lielāka uzmanība sociālās ekonomikas nozīmei investīciju ar sociālo ietekmi piesaistīšanā Eiropā ( 3 )

4.5. Lai uzlabotu spēju novērtēt inovatīvas sociālās investīcijas, Komiteja uzskata, ka pārāk daudzos gadījumos finanšu tirgotāji sociālās ekonomikas organizācijām nosaka augstu riska līmeni tikai tāpēc, ka tie izmanto novērtēšanas instrumentus, kuri parasti tiek lietoti citiem uzņēmumiem; tas rada nepareizu klasifikāciju, kurā parasti pārāk zemu tiek novērtētas sociālās ekonomikas specifiskākās dimensijas, piemēram, sociālais kapitāls un cilvēkkapitāls, reputācija, sociālā funkcija, sociālais konsenss, uzsvars uz vispārības interešu mērķiem un spēju radīt kopējas priekšrocības. To varētu raksturot kā līdzekļu pārmērīgi stingru mērīšanu, jo trūkst instrumentu mērķa izvērtēšanai.

4.6. Sociālās ekonomikas organizācijas par prioritāti izvirza sociālo, izglītības un vides mērķu īstenošanu. Ir jāpanāk, lai starp šo sociālo ievirzi un ekonomiskajām un finansiālajam prasībām valdītu pilnīga saskaņa, jo šis ir šādu organizāciju ilggadīgas pastāvēšanas priekšnoteikumus. Lai to īstenotu, ir jāatbalsta sadarbības partneru apmācības un kvalifikācijas pasākumi ekonomikas un finanšu jomā.

5. Inovatīvi finanšu instrumenti un sociālā taksonomija

5.1. Pēdējo desmit gadu laikā finanšu instrumenti, kas paredzēti sociālajiem uzņēmumiem, ir ievērojami attīstījušies ( 4 ) , taču joprojām ir iespējams turpināt attīstību un labāk reaģēt uz sociālo uzņēmumu vajadzībām, kā arī veicināt to paplašināšanos iekšējā tirgū. EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai, palielinoties to izplatībai, līdztekus veidotos vērtēšanas kultūra visās šajās organizācijās un lai akadēmiskajā vidē tiktu veidoti tieši sociālajai ekonomikai paredzēti izvērtēšanas instrumenti.

5.2. No 2021. gada 12. jūnija līdz 27. augustam Eiropas Komisija veica apspriešanos par sociālo un vides taksonomiju. Šajā sakarā EESK vērš uzmanību uz nepieciešamību izvairīties no vēl nopietnākas konkurences vai konflikta radīšanas starp vides un sociālo taksonomiju.

5.3. Vienota (sociālās un vides) taksonomijas modeļa veidošana ir optimāls risinājums precīzi tā iemesla dēļ, ka ir jāuztur cieša saikne starp sociālajiem un vides mērķiem, tomēr, lai to būtu iespējams īstenot un lai tas būtu elastīgs, tas nedrīkst uzņēmumiem radīt smagu slogu.

5.4. Sociālās ekonomikas uzņēmumi galvenokārt sakņojas vietējās kopienās, kurās dominē līdzdalības dimensija un tos raksturo arī to sociālās saistības: darbvietu radīšana, palīdzība darba meklēšanā un saglabāšanā, taisnīga atalgojuma politika un dzimumu līdztiesību darbā. Tas izskaidrojams arī ar faktu, ka sociālās ekonomikas uzņēmumiem galvenokārt ir līdzdalīgas pārvaldības struktūra, kuras pamatā ir demokrātijas, atvērtības un pārredzamības kritēriji. Šie aspekti būtu jāņem vērā un īpaši jāveicina sociālajā taksonomijā.

5.5. Sociālajai taksonomijai būtu jāpalīdz ietekmēt finansējumu, lai papildinātu publiskos resursus, kas bieži vien nepietiekami atbalsta sociālās iekļaušanas politiku. Tomēr sociālajam finansējumam nekad nevajadzētu aizstāt iestāžu, tiesību aktu un publiskās politikas lomu sociālo tiesību ievērošanā, nevienlīdzības līdzsvarošanā un diskriminācijas apkarošanā.

5.6. Runājot konkrēti par vispārējas nozīmes pakalpojumiem, tie ir jāfinansē no publiskajiem līdzekļiem, un privāto kapitālu var izmantot tikai kā papildinājumu. Uzņēmumiem, kas rada sociālu ietekmi, ir būtiska nozīme sabiedrībā, tāpēc tiem paredzētās investīcijas pēc iespējas būtu jābalsta uz stabiliem finanšu līdzekļiem un mērķtiecīgā kapitāla. Ir jāapzinās, ka sociālie mērķi ir ilgtermiņa projekts.

5.7. Būtu jāizvairās no riska izmantot mērījumus un mērīšanas metodes, ar kurām augstu novērtējumu varētu gūt nozares, kuras ir vieglāk izmērāmas un kurās ir vairāk pieejamo resursu vai lielāka datu pieejamība nekā jomās, kurās objektīvi mērījumi ir sarežģītāki un kurās ir grūtāk iegūt datus. Lai gūtu panākumus sociālo ieguldījumu jomā, ir vajadzīga publiskā, privātā un sociālā sektora sadarbība. Sociālā sektora sadarbība ir būtiska prioritāšu secības sakārtošanai, jo šā sektora darbinieki savā darbā saskaras ar realitāti un zina vajadzības.

6. Priekšlikumi, kuru pamatā ir laba vietējā prakse

6.1. Pēdējo gadu laikā pēc 2011. gada Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas impulsa Eiropas Komisija gan tiešā veidā, gan ar Eiropas Investīciju fonda starpniecību ir pieņēmusi lēmumus par dažādām iniciatīvām, kuru mērķis ir atbalstīt sociālo inovāciju un palielināt sociālās ekonomikas organizāciju piekļuvi finansējumam. Īpaši interesantas ir tādas programmas kā EaSI Funded , EaSI Debt , EaSI Guarantee , EaSI Capacity Building un EFSI Equity Social Impact . Runājot par nākotnes plāniem, daudzsološas ir arī programmā InvestEU paredzētās sociālās iniciatīvas, jo īpaši, ja saskaņā ar Sociālās ekonomikas rīcības plānā paziņoto tiek ieviestas īpašas inovācijas sociālo investīciju veicināšanai.

6.2. Lai veicinātu sociālajām investīcijām labvēlīgu ekosistēmu, EESK uzskata, ka svarīgi ir, lai, īstenojot dažādos nacionālos atveseļošanas un noturības plānus, dalībvalstis sagatavojas ar Next Generation EU finansējumu īstenot zināmu skaitu tādu konkrētu pasākumu, kādi uzskaitīti turpinājumā.

6.3. Daudzās valstīs ir izstrādāti eksperimenti ar mērķi ieviest un apstiprināt finansēšanas mehānismus “maksājums pēc rezultāta” ( pay by result ). Piemēram, Francijā tiek slēgti sociālas nozīmes līgumi, kuros īpaša uzmanība pievērsta uz rezultātiem balstītiem finanšu modeļiem ( outcome funds) , kuros iesaistīti privātie investori, kas vēlas mobilizēt resursus ar valdību saskaņotai politikai, jo īpaši sociālās politikas jomā, un kuri paredz maksājumus atkarībā no iecerēto rezultātu sasniegšanas. Šādas prakses veicināšanas pamatā jābūt iepriekšējam novērtējumam, kura mērķis ir identificēt iespējamās novirzes, piemēram, jaudas nodošanu uzņēmumiem ārpus sociālās ekonomikas jomas vai valstu potenciālu atkāpšanos no savām saistībām.

6.4. Somijas valdības izstrādāto prakses paņēmienu vidū kā interesants piemērs ir jāpiemin “Ekspertzināšanu centrs ietekmes ieguldījumiem”. Ar tā starpniecību tiek sniegta tehniska un profesionāla palīdzība, lai atbalstītu to dalībnieku kompetences, kuri gatavojas veikt ieguldījumus ar sociālu nozīmi.

6.5. Šīs iniciatīvas apliecina, ka ir svarīgi atbalstīt ietekmes fondu, fondu fondu vai citu sociālās ekonomikas uzņēmumu iniciatīvu finansēšanas instrumentu izveidi, attīstīšanu un pieejamību, jo īpaši piesaistot tādus fondus kā InvestEU vai Taisnīgas pārkārtošanās fondu, lai veicinātu arī dažādu veidu līdzinvestīcijas (pašu kapitālu), līdzfinansējumu (kredītus) un kredīta garantijas tirgus operācijām.

6.6. Būtu jāuzlabo ES iestāžu un dalībvalstu spēja vākt un analizēt datus, kas vajadzīgi, lai pierādītu, ka finansiālo saistību nepildīšanas varbūtība no sociālo uzņēmumu un infrastruktūru puses ir zemāka par vidējo saistību nepildīšanas varbūtību banku kredīta jomā, tādējādi panākot, lai tiktu atzīti pašu kapitāla absorbcijas rādītāji, kuros ņemta vērā šāda veida finansējuma sociālā vērtība.

6.7. EESK jau ir aicinājusi Kapitāla prasību regulā ( 5 ) paredzēt atbalsta faktorus, jo īpaši nepieciešamību ieviest ekoloģiskā un sociālā atbalsta faktoru, lai samazinātu tā kapitāla absorbciju, kuru bankas ir nodalījušas, lai nosegtu aizdevumus, kas paredzēti sociālās ekonomikas uzņēmumu finansēšanai.

6.8. Noteikti ir jāpiemin daudzās Eiropas valstīs pastāvošo alternatīvo un ētisko banku loma tāda finansējuma veicināšanā, kas vērsts uz sociāliem un vides mērķiem. Dažos gadījumos šīs bankas ir palīdzējušas tapt arī ieguldījumu fondiem vai pārvaldītām krājsabiedrībām, kuru mērķis ir veikt ieguldījums sociālajā un vides jomā.

6.9. Nodokļu režīms, kas veicina investīcijas sociālajā ekonomikā, varētu būt noderīgs, lai stimulētu gan emitentus, gan parakstītājus, kuri spēj pierādīt faktiski radīto sociālo ietekmi.

6.10. Būtu arī svarīgi veicināt un stimulēt mērķtiecīgo kapitālu, piemēram, asociatīvos un līdzdalības vērtspapīrus, kuru mērķis ir stiprināt apvienību un kooperatīvu pašu kapitālu. Lai veicinātu investīcijas sociālās ekonomikas uzņēmumos, pensiju fondu pārvaldītājiem lietderīgi būtu arī stimulējoši noteikumi, kas atvieglotu šo inovatīvo instrumentu izmantošanu.

6.11. Sekojot Francijas pieredzei, kas gūta regulēto krājnoguldījumu un solidāro algu uzkrājumu fondu atlikumus reglamentēti novirzot sociālās ekonomikas uzņēmumiem, marķētajiem sociālas nozīmes uzņēmumiem un solidāriem fondiem, būtu svarīgi mainīt regulējumu par solidārā finansējuma fondiem ar mērķi optimizēt sociālajiem uzņēmumiem paredzēto līdzekļu līmeni un radīt papildu investēšanas kapacitāti pašu kapitālā vai kvazikapitālā.

6.12. worker buy-outs (WBOs) ) Kā labas prakses piemēru, ko īsteno sociālās ekonomikas uzņēmumi, jo īpaši kooperatīvi, var minēt grūtībās nonākušo uzņēmumu pārveidi par darbinieku grupām, kas organizētas kooperatīvos; tā pazīstama kā darba ņēmēju veikta uzņēmumu pārpirkšana ( ( 6 ) , un tā tiek īstenota Francijā, Itālijā un Spānijā ar finansēšanas shēmu palīdzību un veidojot īpašus kopfondus, kas ietver līdzdalību kapitālā – kopā ar darbiniekiem tiek līdzfinansēta komercdarbības atsākšana un šajā nolūkā tiek izveidots kooperatīvs.

Briselē, 2022. gada 19. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.

(2) OV C 286, 16.7.2021., 13. lpp.

(3) Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns (COM(2020) 590 final).

(4) Ar vispārēju analīzi iespējams iepazīties EK publikācijā A recipe book for social finance, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f1b8099b-fd4c-11e5-b713-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-234506515.

(5) OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

(6) Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges (Uzņēmumu pāriešana pie darbiniekiem kooperatīvu formā Eiropā – iespējas un problēmas), CECOP, 2013.