Sadarbspējas priekšlikumos ir ievērotas un tiek veicinātas pamattiesības, it sevišķi tiesības uz datu aizsardzību. Tā kā ir ieviests jaunais vispusīgais regulējums personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā un notikusi būtiska attīstība tehnoloģiju un IT drošības jomā, datu izmantošanas mērķa ierobežojuma principu var daudz vieglāk īstenot saglabāto datu piekļuves un izmantošanas līmenī, pilnībā ievērojot Pamattiesību hartu un jaunāko Eiropas Savienības tiesas judikatūru. Ierosinātie pasākumi nenovedīs pie atsevišķu sistēmu savstarpējas savienojamības. Katra sistēma saglabās savu konkrēto datu izmantošanas mērķa ierobežojumu, piekļuves noteikumus un datu saglabāšanas noteikumus. Ierosinātie pasākumi arī nenozīmēs, ka tiks vakts vairāk jaunu datu. Tie nodrošina mērķtiecīgu un gudru veidu, kā optimāli efektīvi izmantot informāciju, kas ir ES sistēmās.

Lai papildinātu šos sadarbspējas komponentus, Komisija arī ierosina atvieglot un racionalizēt tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi ar tiesībaizsardzību nesaistītām sistēmām, ieviešot jaunu divu posmu datu skatīšanas pieeju. Jau pašreizējie noteikumi paredz, ka tiesībaizsardzības iestādes var izmantot ar tiesībaizsardzību nesaistītas informācijas sistēmas, lai novērstu, izmeklētu vai atklātu terorismu un citus nopietnus noziedzīgus nodarījumus vai sāktu kriminālvajāšanu pret tiem. Tomēr attiecīgās sistēmas pārvalda atšķirīgi piekļuves nosacījumi un aizsardzības pasākumi, un daži pašreizējie noteikumi neļauj šīm iestādēm efektīvi likumīgi izmantot sistēmas. Saskaņā ar jauno divu posmu datu skatīšanas pieeju tiesībaizsardzības amatpersona vispirms paralēli pārbaudītu visas sistēmas, kuru dati ir kopējā personu identitātes repozitorijā, lai noskaidrotu, vai kādā no šīm sistēmām ir informācija par meklēto personu. Lai nodrošinātu datu aizsardzību, meklēšanas rezultāts būtu tikai šāda atbilde: “atbilst/neatbilst”. Amatpersonai nebūtu piekļuves datiem nevienā no sistēmām, bet ir izšķiroša nozīme ir tam, ka amatpersona zinātu, vai šādi dati ir un kur tie ir. Otrajā posmā amatpersona varētu pieprasīt pilnu piekļuvi informācijas sistēmai(-ām), kas uzrādīja atbilstību, iesniedzot atsevišķu piekļuves pieprasījumu par katru attiecīgo sistēmu un ievērojot attiecīgos noteikumus, kuri paredzēti katrā no sistēmām. Tāpat kā pašlaik, amatpersonai būtu jāpamato nepieciešamība piekļūt sistēmai atbilstīgi attiecīgās informācijas sistēmas piekļuves tiesībām un datu izmantošanas mērķa ierobežojuma principiem, pēc tam saņemot pilnu piekļuvi ar nosacījumu, ka izraudzītā iestāde ir sniegusi iepriekšēju atļauju un ka tiek izmantota konkrēta lietotāja ID un pieteikšanās informācija. Pēc tam, kad šāda divu posmu datu skatīšanas pieeja tiks piemērota, vairs nebūs nepieciešams vispirms meklēt valsts datubāzēs un sākt meklēšanu citu dalībvalstu automatizētajā pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmā saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI (“Prīmes pārbaude”).

Otrkārt, izmantojot biometriskos datus, ierosinātie pasākumi ļaus valstu iestādēm atklāt vairākas identitātes un novērst identitātes viltošanu. Kopīgots biometrisko datu salīdzināšana pakalpojums ļaus meklēt un salīdzināt biometriskos datus no vairākām centrālām sistēmām, savukārt kopējs personu identitātes repozitorijs ietvers kopīgus biogrāfijas un biometriskos identitātes datus par trešo valstu valstspiederīgajiem ES informācijas sistēmās. Balstoties uz šiem diviem sadarbspējas komponentiem, vairāku identitāšu detektors pārbaudīs, vai dati par meklēto identitāti ir pieejami vairāk nekā vienā no sistēmām, kas ir savienotas ar detektoru. Kad imigrācijas un patvēruma ierēdņi reģistrēs personu ES informācijas sistēmās vai kad policisti un robežsargi pārbaudīs personu, izmantojot šīs sistēmas, viņi saņems informāciju par to, vai šī persona jau ir zināma ar citu identitāti vai izmanto vairākas identitātes. Tas novērsīs pašreizējos trūkumus un “aklos punktus”, ko teroristi un citi noziedznieki cenšas izmantot, slēpjoties aiz viltotām vai vairākām identitātēm.

Tāpat šajā ziņojumā ir aplūkotas vairākas darbības, kas izstrādātas ar mērķi optimizēt esošo informācijas sistēmu ieguvumus, aptverot likumdošanas darbu, kā arī darbu, kas tiek veikts patlaban, lai nodrošinātu to pilnīgu īstenošanu un ES informācijas sistēmu labāku piemērošanu. Eiropadomes 2017. gada oktobra sanāksmē tika izskatīta Bratislavas ceļveža īstenošana un tika atzīmēts ES būtiskais progress, it sevišķi četrās iekšējās drošības jomās, proti, pastiprināta sadarbība un informācijas apmaiņa, plašākas pārbaudes un datubāzu savstarpējā savienošana, Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) pilnveide un sistemātiski pret radikalizāciju vērsti centieni. Šis ziņojums parāda, ka visās šajās jomās pēdējo divu mēnešu laikā ir panākts tālāks progress.

Ir pagājis gandrīz gads kopš uzbrukuma Berlīnes Ziemassvētku tirdziņā 2016. gada 19. decembrī, kad bojā gāja divpadsmit un ievainoti tika seši cilvēki un kuru veica persona, kas izmantoja vairākas identitātes, lai izvairītos no robežkontroles un tiesībaizsardzības iestādēm. Šis incidents un citi teroristu uzbrukumi, kurus veikušas personas, kas izmanto vairākas identitātes (piemēram, saduršana ar nazi Marseļā 2017. gada oktobrī), ne tikai uzsver, ka starp dalībvalstu iestādēm ir svarīgi efektīvi apmainīties ar informāciju, bet norāda arī uz lielo nozīmi, kura piemīt darbam, ko Komisija uzsāka 2016. gada pavasarī, lai novērstu ES informācijas pārvaldībā pastāvošās nepilnības, kuras ļauj personai būt dažādās ES datubāzēs ar dažādām identitātēm. Tiesību aktu priekšlikumi regulām par informācijas sistēmu sadarbspēju, kuri iesniegti tiesību aktu kopuma ietvaros kopā ar šo ziņojumu, ir izstrādāti nolūkā novērst teroristu un noziedznieku iespējas izmantot pašreizējos trūkumus, lai viltotu identitāti, tādējādi labāk aizsargājot ES ārējās robežas, nostiprinot iekšējo drošību un uzlabojot migrācijas pārvaldību. Priekšlikumi nozīmē būtiskas izmaiņas ne tikai tajā, kā ES pārvalda informāciju drošības, robežu un migrācijas pārvaldības vajadzībām, bet arī tajā, kā datus dara pieejamus valstu iestādēm, lai nodrošinātu, ka to rīcībā ir vajadzīgā informācija attiecīgajā laikā un vietā. Ņemot vērā šo priekšlikumu būtisko nozīmi robežkontroles un tiesībaizsardzības efektivitātes uzlabošanā, Komisija aicina likumdevējus strādāt pie tiesību aktu priekšlikumiem par sadarbspēju, piešķirot tiem augstāko prioritāti, un drīzumā vienoties par pārējiem iesniegtajiem tiesību aktu priekšlikumiem, kas attiecas uz atsevišķām informācijas sistēmām, lai priekšposteņa sistēmām nodrošinātu informāciju, kura tām vajadzīga darbam, kas veicams iedzīvotāju drošības nodrošināšanai.

3.Esošo informācijas sistēmu ieguvumu optimizēšana

a) Pašreizējais likumdošanas darbs esošo informācijas sistēmu stiprināšanai

Saistībā ar Komisijas centieniem optimizēt esošo ES informācijas sistēmu potenciālu, Komisija 2016. gada decembrī pieņēma trīs tiesību aktu priekšlikumus, kas nostiprina Šengenas Informācijas sistēmu (SIS). Tie ietver svarīgus pasākumus, kas veicami, lai pastiprinātu cīņu pret terorismu, piemēram, pienākuma noteikšanu dalībvalstīm SIS ietvaros izveidot brīdinājumu, ja kāda persona tiek meklēta saistībā ar teroristu nodarījumu. Diskusijās Eiropas Parlamentā un Padomē tika apspriesta arī vajadzība SIS ietvaros ar Eiropolu koplietot informāciju par teroristu nodarījumiem, un tika ierosināti grozījumi ar mērķi panākt, lai Eiropols un dalībvalstis varētu apmainīties ar papildu informāciju par SIS meklēšanas rezultātiem, kas attiecas uz terorismu, un lai Eiropols varētu salīdzinoši pārbaudīt informāciju jaunizveidotos brīdinājumos un meklēšanas rezultātos par šādiem brīdinājumiem, izmantojot savas datubāzes un analītiskus darba dokumentus. Eiropas Parlamenta un Padomes sarunas par šiem priekšlikumiem sākās 2017. gada 16. novembrī. Ņemot vērā minēto priekšlikumu nozīmi, Komisija mudina likumdevējus vienoties par priekšlikumiem līdz 2018. gada sākumam.

Paralēli, kā plānots kopš 2016. gada, turpinās darbs pie SIS nostiprināšanas, ieviešot automatizētu pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmu (AFIS). Tajā SIS galalietotāji (piemēram, policisti un robežsargi) varēs veikt meklēšanu SIS, balstoties uz pirkstu nospiedumu datiem, kas ļaus uzticami identificēt personas, arī tās, kuras ceļo ar viltotu identitāti. Deviņas dalībvalstis ir brīvprātīgi pieteikušās piedalīties AFIS ieviešanas pirmajā posmā, kam paredzēts sākties 2018. gada martā. Pilnīgo ieviešanu visās dalībvalstīs, kuras izmanto SIS, ir paredzēts pabeigt vēlāk tajā pašā gadā.

Joprojām norisinās trialogi par tiesību akta priekšlikumu, kura mērķis ir nostiprināt Eurodac sistēmu. Eurodac ir viena no informācijas sistēmām, uz ko attieksies sadarbspējas komponenti, tādēļ ir svarīgi, lai likumdevēji drīzumā vienotos par šo dokumentu. Paziņojumā, kurā izklāstīts Komisijas ieguldījums vadītāju debatēs par turpmāko virzību attiecībā uz migrācijas politikas ārējo un iekšējo dimensiju, Komisija aicina priekšlikumu pieņemt līdz 2018. gada martam.

Lai samazinātu teroristu un noziedznieku iespējas, Komisija 2017. gada 29. jūnijā iesniedza papildu priekšlikumu nolūkā atvieglot apmaiņu ar ziņām par trešo valstu valstspiederīgo sodāmību Eiropas Savienībā ar Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) starpniecību. Tieslietu un iekšlietu padome 2017. gada 8. decembrī pieņēma vispārēju pieeju gan attiecībā uz direktīvu, gan regulu. Likumdevēju trialoga sarunas varētu sākties, tiklīdz Eiropas Parlaments pieņems savas sarunu pilnvaras par abiem ECRIS priekšlikumiem. Komisija aicina abus likumdevējus drīzumā vienoties par priekšlikumiem.

Komisija 2017. gada 29. jūnijā pieņēma priekšlikumu pārskatīt aģentūras pilnvaras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Aģentūrai būtu uzticama lielapjoma IT sistēmu sadarbspējas pilnveides sekmēšana, un šajā saistībā tiek izstrādāts priekšlikums pārskatīt regulu, ar ko izveido aģentūru, lai ņemtu vērā no aģentūras novērtējuma izrietošos ieteikumus un uzlabotu tās darbību, pilnveidotu un nostiprinātu tās lomu, lai tā spētu risināt aktuālās problēmas ES līmenī. Tāpat priekšlikuma mērķis ir ieviest izmaiņas, kas izriet no politikas, juridiskajām vai faktiskajām norisēm, un it sevišķi parādīt, ka aģentūrai tiks uzticētas jaunas sistēmas. Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja (LIBE) 2017. gada 7. decembrī pieņēma savas sarunu pilnvaras, un Padome tajā pašā dienā vienojās par vispārējo pieeju.

b) Esošo informācijas sistēmu pilnīgas īstenošanas nodrošināšana

Cīņā pret terorismu un organizēto noziedzību svarīgs instruments ir Pasažieru datu reģistra (PDR) direktīva. Kaut arī visās dalībvalstīs turpinās darbs, lai nodrošinātu direktīvas pilnīgu īstenošanu termiņā, proti, līdz 2018. gada 25. maijam, gadu pēc 2016. gada novembra PDR īstenošanas plāna pieņemšanas dalībvalstu progress savu valsts PDR sistēmu izveidē ir stipri atšķirīgs. Transponēšanas termiņš strauji tuvojas. Tādēļ ir ļoti svarīgi pastiprināt šos centienus, lai līdz 2018. gada 25. maijam panāktu sekmīgu noslēgumu. Sevišķi svarīgi ir ieviest procedūras un saziņas kanālus, kas valstu Pasažieru informācijas nodaļām ļautu koplietot visus attiecīgos PDR datus ar citu dalībvalstu Pasažieru informācijas nodaļām un ar Eiropolu. Šis nozīmīgais ES drošības instruments sasniegs pilnu potenciālu tikai tad, ja visās dalībvalstīs būs ieviestas funkcionējošās PDR sistēmas un ja tās spēs efektīvi apmainīties ar datiem savā starpā un ar Eiropolu. Turpmāk ir aprakstīta situācija 2017. gada 15. novembrī.

·Septiņām dalībvalstīm jau ir gan juridiskās, gan tehniskās spējas vākt un apstrādāt PDR datus. Tomēr lielākajai daļai šo dalībvalstu tik un tā vajadzēs pielāgot savus attiecīgos juridiskos pamatus, lai tie būtu pilnībā saskaņoti ar PDR direktīvas prasībām.

·Trīspadsmit dalībvalstis ir īstenošanas vidusposmā. No šīm dalībvalstīm četrām ir izveidotas un aprīkotas savas Pasažieru informācijas nodaļas (PIU), taču tās nevāc un neapstrādā reālus PDR datus, jo trūkst juridiskā pamata, kas ļautu vākt personas datus. Pārējās deviņas dalībvalstis ir dažādos atbilstīgi PDR direktīvas prasībām nepieciešamajai PDR datu apstrādei izmantojamās PIU un tās tehniskā risinājuma izveides vai uzstādīšanas posmos, un joprojām norisinās gaisa pārvadātāju iesaistīšana. Tomēr dažas no šīm deviņām dalībvalstīm jau ir pieņēmušas tiesību aktus par PDR.

·Septiņas dalībvalstis nav sasniegušas pietiekami augstu īstenošanas procesa posmu, un tām vēl ir jānosaka savu PIU administratīvā arhitektūra un/vai jāiesniedz attiecīgie tiesību akti parlamentiem, un/vai jāsāk uzstādīt tehnisko risinājumu, ko izmantos PIU, un/vai jāuzsāk process, lai izveidotu savienojumus ar gaisa pārvadātājiem.

turpina atbalstīt dalībvalstu centienus laikus īstenot direktīvu. Sestā PDR direktīvas īstenošanas sanāksme notika 2017. gada 3. oktobrī un ļāva dalībvalstu ekspertiem informēt citam citu un Komisiju par savu progresu īstenošanas procesā un apmainīties ar pieredzi, labāko praksi un praktisko pieredzi.

Ar Iekšējās drošības fonda – Policija starpniecību valstu programmas un ES darbības ir darījušas pieejamu finansiālu palīdzību, lai atbalstītu funkcionējošu PIU izveidi valstu līmenī un darītu iespējamu PDR datu apmaiņu starp šīm nodaļām saskaņā ar PDR direktīvu.

Turpinās arī darbs, lai nodrošinātu Prīmes lēmumu pilnīgu īstenošanu, kas nepieciešama apmaiņai ar pirkstu nospiedumu datiem, DNS datiem un transportlīdzekļa reģistrācijas datiem. Lai gan lielākā daļā dalībvalstu ir šajā jomā panākušas progresu, Komisijai ir vajadzējis izmantot savas pienākumu neizpildes procedūras pilnvaras. Komisija 2017. gada 18. maijā nosūtīja pamatotus atzinumus Horvātijai, Īrijai un Itālijai un 2017. gada 5. oktobrī — Grieķijai. Paralēli Komisija turpina atbalstīt dalībvalstis, valstu programmām Iekšējās drošības fonda – Policija ietvaros nodrošinot finansējumu īstenošanai. Komisija ir šīm programmām 2017. gadā nodrošinājusi papildu 22 miljonus EUR, un šo finansējumu var izmantot Prīmes lēmuma īstenošanai.

c) Atbalsts esošo informācijas sistēmu labākai izmantošanai

Papildus esošo sistēmu nostiprināšanai un to pilnīgas īstenošanas nodrošināšanai Komisija arī daudz dara, lai atbalstītu esošo informācijas sistēmu labāku izmantošanu. Šengenas izvērtēšanas mehānisma ietvaros SIS īstenošanas izvērtēšana uz vietas dalībvalstīs notiek reizi piecos gados, un to veic šīs jomas eksperti no dalībvalstīm un Eiropas Komisijas. Izvērtējuma apmeklējumi 2017. gadā notika Dānijā, Islandē, Zviedrijā, Portugālē, Spānijā, Horvātijā, Norvēģijā un AK. Visas izvērtējumu laikā apzinātās īstenošanas problēmas tiek aplūkotas oficiālos ieteikumos, ko Padome iesniedz attiecīgajai dalībvalstij. Izvērtējuma komandu pārbaudēs apmeklējumu laikā uz vietas ņem vērā arī progresu iepriekšējo ieteikumu īstenošanā. Balstoties uz līdzšinējo Šengenas izvērtējumu konstatējumiem par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu, lai uzlabotu esošo informācijas sistēmu izmantošanu un lai to pēc tam apspriestu ar dalībvalstīm, Komisija sagatavos kopumu ar labāko praksi un gūto pieredzi, kas nodrošina pievienoto vērtību dalībvalstīs.

Lai vēl uzlabotu informācijas plūsmas, dalībvalstīm būtu pilnvērtīgi jāizmanto tehniskie risinājumi nolūkā uzlabot informācijas koplietošanu ar Eiropolu. Datu automatizēta augšupielāde Eiropola informācijas sistēmā, lai veiktu salīdzinošu pārbaudi, var būtiski uzlabot attiecīgās un atjauninātās informācijas koplietošanu ar Eiropolu un citām dalībvalstīm. Tā dēvētie “datu augšupielādētāji” nodrošina tehnisku iespēju automatizēti augšupielādēt datus. Eiropols ir izstrādājis šādus datu augšupielādētājus, lai dalībvalstis varētu uzlabot to, kā tās augšupielādē, atjaunina un dzēš datus Eiropola informācijas sistēmā. Šos datu augšupielādētājus jau izmanto vairākās dalībvalstīs. Lai Eiropola dati būtu pieejami daudz plašākai policistu grupai, patlaban notiekošajā pilotprojektā, kurā piedalās piecas dalībvalstis (Spānija, Igaunija, Somija, Grieķija un Polija), uzmanība ir koncentrēta uz QUEST izmantošanu — tā ir sistēmas saskarne, kas ļauj integrēt valstu policijas informācijas sistēmu automātiskus pieprasījumus pēc Eiropola datiem. Sagaidāms, ka šī saskarne sāks darboties 2018. gada sākumā pēc tam, kad to būs validējis Eiropas Datu aizsardzības dienests, un pēc darbības testu veikšanas dalībvalstīs.

Komisija ir pasūtījusi pētījumu, lai novērtētu, cik pilnīgi un atbilstīgi ir dalībvalstu pasākumi, ko tās veic, lai transponētu Zviedrijas pamatlēmumu, kurš paredz kopīgu tiesisko regulējumu informācijas apmaiņai starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm. Rezultāti ir gaidāmi 2018. gada pirmajā ceturksnī, un tie tiks izskatīti, lai noskaidrotu, vai ir vajadzīga jauna rīcība. Komisija 2017. gada 3. oktobrī sniedza pamatotu atzinumu Luksemburgai par šā lēmuma īstenošanai pieņemto valsts pasākumu nepaziņošanu.

III. CITU PRIORITĀRU DOKUMENTU ĪSTENOŠANA DROŠĪBAS JOMĀ