EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA (ES) 2019/1429

(2019. gada 26. marts)

ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VII iedaļa – Reģionu komiteja

EIROPAS PARLAMENTS,

— ņemot vērā lēmumu par Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VII iedaļa – Reģionu komiteja,

— ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

— ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0101/2019),

A. tā kā saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru budžeta izpildes apstiprinātājiestāde vēlas uzsvērt, ka ir īpaši svarīgi vēl vairāk pastiprināt Savienības iestāžu demokrātisko leģitimitāti, uzlabojot pārredzamību un pārskatatbildību un īstenojot uz sniegumu balstītas budžeta izstrādes koncepciju un cilvēkresursu labu pārvaldību,

1. norāda, ka Revīzijas palāta savā gada pārskatā par budžeta izpildi 2017. finanšu gadā (“Revīzijas palātas pārskats”) nav konstatējusi nozīmīgus trūkumus attiecībā uz revidētajiem Reģionu komitejas (“Komiteja”) cilvēkresursu un iepirkumu aspektiem;

2. ar gandarījumu norāda, ka Revīzijas palāta, pamatojoties uz veikto revīziju, ir secinājusi, ka kopumā 2017. gada 31. decembrī slēgtajā gadā izdarītajos maksājumos saistībā ar iestāžu un struktūru administratīvajiem un citiem izdevumiem būtisku kļūdu nav;

3. norāda, ka 2017. gadā Komitejas apstiprinātais budžets bija 93 295 000 EUR (salīdzinājumā ar 90 500 000 EUR 2016. gadā), no kuriem 91,5 miljonus EUR (salīdzinājumā ar 89,4 miljoniem EUR 2016. gadā) veidoja saistību apropriācijas, kuru izpildes līmenis bija 98,0 % (2016. gadā – 98,7 %), un 83,9 miljonus EUR – maksājumu apropriācijas, kuru izpildes līmenis bija 89,9 %;

4. norāda, ka Komitejas budžets ir paredzēts galvenokārt administratīvām vajadzībām, liela daļa līdzekļu tiek tērēta izdevumiem saistībā ar darbiniekiem, ēkām, mēbelēm, aprīkojumu un dažādām darbības izmaksām;

5. aicina Komiteju paplašināt uz sniegumu balstītas budžeta izstrādes (SBBI) metodikas izmantošanu, to piemērojot attiecīgajām budžeta daļām; prasa regulāri informēt Parlamentu par panākumiem saistībā ar SBBI principu piemērošanu;

6. atzinīgi vērtē to, ka kopējais maksājumu izpildes līmenis 2017. gada decembra beigās bija 89,9 %; norāda, ka galīgais maksājumu izpildes līmenis budžeta cikla beigās (pēc pārnesto apropriāciju maksājumu veikšanas) būs augstāks un ideālā gadījumā tam vajadzētu būt tuvu saistību izpildes līmenim;

7. norāda – lai centralizēti uzraudzītu visu budžeta pozīciju saistību un maksājumu izpildi, tiek izmantots budžeta izpildes uzraudzībai paredzētais analītiskais instruments Budget Watch, un tas palīdz optimizēt budžeta izpildi, labāk sagatavojoties līdzekļu pārdalei; aicina Komiteju pastiprināt centienus saistībā ar maksājumu izpildes līmeni, jo īpaši budžeta 2. sadaļā, kura attiecas uz ēkām, aprīkojumu un dažādiem darbības izdevumiem un kurā maksājumu izpildes līmenis bija 77,1 %;

8. mudina Komiteju publicēt gada darbības pārskatu un gada pārskatus līdz attiecīgajam grāmatvedības gadam sekojošā gada 31. martam, lai optimizētu un paātrinātu budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru;

9. pauž nožēlu par to, ka Komitejas ziņojumā par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar 2016. gada budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūciju ir sniegtas tikai netiešas atbildes uz Parlamenta piezīmēm, vairākos jautājumos atsaucoties uz gada darbības pārskatu; uzsver, ka Parlamenta Budžeta kontroles komitejai ir ļoti svarīgi saņemt ziņojumu par turpmākajiem pasākumiem, lai noteiktu, vai Komiteja ir īstenojusi Parlamenta ieteikumus; aicina Komiteju nākamajā ziņojumā par turpmākajiem pasākumiem iekļaut visas nepieciešamās atbildes un paskaidrojumus par Parlamenta ieteikumu īstenošanu;

10. norāda, ka Komiteja no 2013. gada līdz 2017. gadam samazināja savā štatu sarakstā paredzēto vietu kopējo skaitu par 48 štata vietām – no 537 uz 489, galvenokārt samazinot darbinieku skaitu par 5 % un īstenojot sadarbības nolīgumu, kas 2014. gadā tika noslēgts ar Parlamentu; atzinīgi vērtē to, ka, neraugoties uz darbinieku skaita samazinājumu, Komiteja spēja pastiprināt savu politisko darbu, pārceļot vairāk cilvēkresursu no atbalsta pakalpojumiem uz pamata darbības jomām saistībā ar politiskajām un likumdošanas darbībām; aicina Komiteju informēt Parlamentu par darba slodzes sadalījumu iestādē, lai pārbaudītu uzdevumu un resursu savstarpējo atbilstību;

11. norāda, ka līgumdarbinieku skaits ir palielinājies no 34 vietām 2013. gadā līdz 54 vietām 2017. gadā, savukārt pagaidu darbinieku skaits ir palielinājies no 64 vietām 2013. gadā līdz 71 vietai 2017. gadā; norāda, ka pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku skaita pieaugums galvenokārt ir saistīts ar drošības jautājumiem, ko izraisījusi situācija Briselē; pauž bažas par to, ka šis palielinājums daļēji izriet no nepieciešamības kompensēt darbinieku skaita vispārējo samazinājumu un var kaitēt darba slodzes sadalījumam un iestādes ilgtermiņa organizatoriskajai attīstībai;

12. atzinīgi vērtē apņemšanos noteikt skaidrus politiskus mērķus, lai veicinātu Komitejas iesaisti Savienības politikas nostādņu politiskajā un likumdošanas ciklā, nostiprinot efektīvas partnerības ar citām Savienības iestādēm; uzsver, ka ir svarīgi veicināt reģionālo un vietējo iestāžu iesaisti, ņemot vērā to lomu Savienības politikas nostādņu īstenošanā; aicina Reģionu komiteju labāk koordinēt savu darbu ar Komisijas, Eiropas Parlamenta un Padomes darbu pie saistītajiem dokumentiem, saskaņojot savus atzinumus ar minēto iestāžu grafikiem, lai panāktu lielāku efektivitāti;

13. atzinīgi vērtē politiskā līmeņa dialogu starp Komiteju un Parlamentu; ar gandarījumu norāda uz apmaiņām starp Komitejas komisijām un Parlamenta komitejām vai sadarbību ar Eiropas Parlamenta Izpētes dienestu (EPRS); mudina Komiteju un Parlamentu attīstīt sistemātiskāku pieeju šai sadarbībai;

14. atzinīgi vērtē iestāžu līmeņa administratīvo sadarbību ar Parlamentu, kā arī Komitejas un Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sadarbības nolīguma īstenošanas vidusposma novērtējuma rezultātus, kas uzskatāmi liecina par vairāku pasākumu sekmīgu īstenošanu; norāda, ka saistībā ar pārdali 70 tulkotāji ir pārcelti uz citiem dienestiem, to skaitā EPRS;

15. atzinīgi vērtē to, ka ir apspriestas un parakstītas vairākas pakalpojumu līmeņa vienošanās ar Komisiju;

16. atzinīgi vērtē Komitejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sadarbības nolīguma īstenošanas vidusposma novērtējuma rezultātus, kas uzskatāmi liecina, ka pārvaldība un administratīvā struktūra ir sekmīgi vienkāršota; atzinīgi vērtē to, ka veiksmīgi norit sadarbība starp Komitejas un kopīgajiem dienestiem, kas cita starpā aptver tādas jomas kā IT, EMAS vai sanāksmju telpu pārvaldība; norāda, ka minētajās darbības jomās panāktie ietaupījumi krietni pārsniedz koordinācijai iztērētos līdzekļus;

17. atzinīgi vērtē pozitīvos rezultātus, kas gūti tulkošanas nodaļu kopīgai pārvaldībai veltītā izmēģinājuma projekta sākotnējā izvērtējumā; mudina Komiteju vēl vairāk attīstīt šo sadarbību, lai panāktu lielāku sinerģiju;

18. konstatē, ka 2017. gadā netika sasniegts mērķis par 5 līdz 10 % samazināt tulkošanas rezultātu apjomu, neraugoties uz samazinājumu par 4,6 % salīdzinājumā ar 2016. gadu; atzinīgi vērtē Komitejas apņemšanos veikt turpmākus pasākumus 2018. gadā, lai panāktu pārvaldāmu tulkošanas rezultātu apjomu, un mudina Komiteju veikt turpmākus racionalizācijas pasākumus, cita starpā nepieciešamo IT izstrādi;

19. norāda uz zemo budžeta izpildes līmeni 1420. pozīcijā (tulkošanas papildu pakalpojumi), proti, 55 % saistībām un 45 % – maksājumiem; norāda, ka 2017. gadā tulkošanas kopējās izmaksas Komitejai bija 27 231 105 EUR, no kuriem 2 376 591 EUR tika veltīts tulkošanas ārpakalpojumiem; norāda, ka ārpakalpojumu izmantošana veidoja 17,1 % no visām tulkošanas izmaksām 2017. gadā; mudina Komiteju pabeigt savu tulkošanas nodaļu pielāgošanu ar mērķi drīzumā panākt ārpakalpojumu izmantošanu vismaz 20 % apmērā;

20. konstatē, ka Komitejas locekļu ceļa izdevumiem 2017. gadā bija atvēlēti 8 882 955 EUR;

21. pieņem zināšanai 2017. gada darbības pārskatā iekļauto sarakstu, kurā norādīti Komitejas locekļu apmeklētie pasākumi; pauž nožēlu par to, ka šis saraksts nav izstrādāts tik sīki kā saraksts, kurš sniegts, atbildot uz 2016. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā uzdotajiem jautājumiem; aicina Komiteju, sniedzot informāciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar šo budžeta izpildes apstiprināšanu, sniegt sīkāk izstrādātu sarakstu, iekļaujot konkrētāku informāciju par pasākumiem, norādot to locekļu vārdus, kuri tajos piedalījušies, pasākuma nosaukumu, norises datumu un vietu un izmaksas; aicina Komiteju tās nākamajā gada darbības pārskatā iekļaut šādu sarakstu par 2018. gadu;

22. norāda, ka Komitejas mērķis attiecībā uz dokumentu un pētījumu publikācijām 2017. un 2018. gadā bija 15 publikācijas gadā, un ar bažām norāda, ka 2017. gadā publikāciju skaits bija 9, savukārt 2016. gadā – 12; aicina Komiteju pielikt nepieciešamās pūles, lai sasniegtu attiecībā uz publikācijām noteikto mērķi, un prasa sniegt informāciju par šo situāciju dokumentā par turpmākajiem pasākumiem, kas veikti saistībā ar 2017. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu;

23. atzinīgi vērtē Komitejas sasniegumus attiecībā uz komunikācijas darbībām ar mērķi palielināt atpazīstamību un ietekmi plašsaziņas līdzekļos, cita starpā palielinot savu auditoriju sociālajos plašsaziņas līdzekļos; jo īpaši atzinīgi vērtē iniciatīvu “Pārdomas par Eiropu” ar mērķi veicināt iedzīvotāju iesaistīšanos pastāvīgajā diskusijā par Savienības nākotni un 180 pilsoņdialogus, kas šajā sakarībā īstenoti; mudina Komiteju uzlabot sadarbību ar citām Savienības iestādēm, īstenojot kopīgas komunikācijas kampaņas un citas iniciatīvas;

24. norāda, ka 2017. gadā pēc cilvēkresursus reglamentējošo noteikumu pamatīgas pārskatīšanas ir atjaunināti daži noteikumi par elastīgu darba laiku, vecāku atvaļinājumu un ikgadējiem ceļa izdevumiem; norāda, ka 2017. gada martā ir ieviesta drošības dienesta dežūru un maiņu darba shēma; atzinīgi vērtē centienus vēl vairāk vienkāršot ar cilvēkresursiem saistītās procedūras, jo īpaši izmantojot jaunas darbplūsmas lēmumu pieņemšanai; norāda, ka ir publicēts pirmais iekšējais gada ziņojums par cilvēkresursiem;

25. atzinīgi vērtē labbūtības, veselības un kavējumu pārvaldības visaptverošo politiku, kas Medicīniskās aprūpes dienesta un Darba apstākļu dienesta sadarbībā ir nostiprināta vēl vairāk; norāda, ka tiek cieši sekots līdzi kavējumiem, galveno uzmanību pievēršot profilaksei, pārbaudei un sekmīgai reintegrācijai pēc ilga slimības atvaļinājuma; norāda, ka gadu gaitā kavējumu apjoms ir mazinājies (no 4,86 % 2015. gadā līdz 4,60 % 2016. gadā un 4,50 % 2017. gadā); atzinīgi vērtē Komitejas pārredzamību attiecībā uz darbiniekiem, kas cieš no “izdegšanas” sindroma, un pauž atzinību par darba slodzes novērtējumu, ko Komiteja uzsāka 2018. gadā, lai apzinātu darba slodzes sadalījumu organizācijā un pārbaudītu uzdevumu un resursu savstarpējo atbilstību; aicina informēt Parlamentu par minētā novērtējuma rezultātiem;

26. pauž nožēlu par to, ka sieviešu īpatsvars vidējā līmeņa vadībā 2017. gadā nav būtiski uzlabojies un ir ap 38 % (salīdzinājumā ar 37 % 2015. gadā un 33 % 2016. gadā); pauž dziļu nožēlu par to, ka sieviešu īpatsvars augstākā līmeņa vadības amatos ir samazinājies no 33 % 2016. gadā līdz apmēram 25 % 2017. gadā saistībā ar to, ka 2017. gadā amatu atstāja augstākā līmeņa vadītāja; atzinīgi vērtē visaptverošos pasākumus, ko Komiteja īstenojusi, lai uzlabotu šo situāciju, to skaitā jaunu funkcionālu pārvaldības sistēmu, kas cita starpā izstrādāta ar mērķi palielināt to sieviešu skaitu, kuras vēlas veikt oficiālus vadības pienākumus; mudina Komiteju būtiski uzlabot tās sniegumu šajā saistībā un ziņot par panākto budžeta izpildes apstiprinātājiestādei;

27. norāda, ka 13,3 % no vadības amatiem ieņēma to dalībvalstu valstspiederīgie, kuras Savienībai pievienojās pēc 2004. gada (ES 13); aicina Komiteju turpināt centienus uzlabot ģeogrāfisko līdzsvaru vadītāju amata vietu aizpildījumā, tiecoties sasniegt 20 % mērķrādītāju, kas atbilst ES13 valstu iedzīvotāju samēram pret kopējo Savienības iedzīvotāju skaitu;

28. atzinīgi vērtē Komitejas veiktos pasākumus nolūkā aktīvi atturēt no aizskarošas izturēšanās darba vidē, piemēram, regulāru apmācību par aizskarošas izturēšanās novēršanas politiku un konfidenciālo konsultantu darbu; mudina Komiteju cieši uzraudzīt tās politikas efektivitāti šajā ziņā, turpināt uzlabot informētību par aizskarošu izturēšanos darba vietā un veicināt pilnīgu neiecietību pret aizskarošu izturēšanos; tomēr pauž bažas par to, ka Komitejai nav iekšēja sūdzību mehānisma vai sankciju, kas būtu paredzētas tādos aizskarošas izturēšanās gadījumos, kuros ir iesaistīti tās locekļi; aicina Komiteju šajā saistībā atjaunināt tās locekļu rīcības kodeksu un iekšējo reglamentu un ziņot par padarīto budžeta izpildes apstiprinātājiestādei;

29. atzinīgi vērtē ilgtermiņa ēku stratēģiju, kuru 2017. gadā apstiprināja Komiteja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; norāda, ka ēku stratēģija nodrošina satvaru turpmākiem lēmumiem, kas jāpieņem saistībā ar ēku politiku, un ietver nekustamā īpašuma jomā piemērojamu pamatprincipu kopumu; norāda, ka ir apzināti un izpētīti vairāki scenāriji, lai sagatavotu ēku politiku pēc 2021. gada, prioritāti piešķirot tiem scenārijiem, kas paredz arī turpmāk izmantot VMA ēku; aicina informēt Parlamentu par notiekošajām sarunām ar Komisiju attiecībā uz VMA ēkas izmantošanas turpināšanu; mudina Komiteju kopā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju veikt novērtējumu par iespējamām renovācijas vajadzībām un aplēst izmaksas tādam scenārijam, kurā abas Komitejas pārņem visu VMA ēku;

30. ar gandarījumu norāda, ka pēc 2016. gada zemajiem rādītājiem, kam par iemeslu bija Briselē notikušie teroristu uzbrukumi, par 5 % ir palielinājies reģionālajām un vietējām pašvaldībām paredzētā Komitejas tiešsaistes kursa (MOOC) abonentu skaits un par 5 procentpunktiem – aktivitātes līmenis, un ar gandarījumu norāda, ka apmeklētāju skaits 2017. gadā ir pieaudzis par 14 %;

31. atzinīgi vērtē labos rezultātus, kas gūti attiecībā uz vides vadības sistēmu, kopīgi sadarbojoties Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Komitejai; atzinīgi vērtē pasākumus Komitejas enerģijas patēriņa uzlabošanai un vides kritēriju iekļaušanu lielākajā daļā uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus; norāda, ka ar EMAS dienestu tika apspriestas 27 iepirkuma procedūras saistībā ar vides kritērijiem; atzinīgi vērtē to, ka Komiteja kopā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju no Briseles reģiona saņēma zīmi Good Food, ar ko apliecināts, ka Komiteju ēdnīcas tiek pārvaldītas ilgtspējīgi;

32. norāda, ka Komiteja joprojām gaida OLAF galīgo ziņojumu par trauksmes celšanas lietu, par kuru OLAF tika paziņots 2016. gada oktobrī; aicina Komiteju pilnībā ievērot ziņojumā paustos secinājumus un rezultātus un ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par rezultātiem un veiktajiem turpmākajiem pasākumiem;

33. pieņem zināšanai Eiropas Savienības Tiesas (Tiesa) 2018. gada 23. oktobra spriedumu (1) lietā pret Komiteju, kurā prasību iesniedza bijušais iekšējais revidents; norāda, ka ar minēto spriedumu ir atcelts Komitejas 2014. gada 2. decembra lēmums, ar ko tika atbalstīti otrās invaliditātes komitejas konstatējumi, tai secinot, ka bijušā iekšējā revidenta invaliditāti nav izraisījuši darba apstākļi; norāda, ka Tiesa savā spriedumā uzskatīja, ka šis invaliditātes komitejas novērtējums nav pietiekami pamatots un novērtējuma metodikā ir kļūda; norāda, ka Tiesa lēma, ka Komitejai ir pienākums izmaksāt 5 000 EUR lielu kompensāciju, taču noraidīja bijušā iekšējā revidenta prasījumu par papildu kompensāciju 20 000 EUR apmērā;

34. mudina Komiteju ātri izpildīt Tiesas spriedumu un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu nolēmumu; mudina Komiteju apsvērt iespēju rast mierizlīgumu ar bijušo iekšējo revidentu abu pušu interesēs un prasa, lai tas pastāvīgi tiktu informēts;

35. norāda, ka 2018. gada 31. janvārī bijušais iekšējais revidents, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 90. panta 1. punktu, iesniedza prasību par to, lai Komiteja viņu oficiāli atzītu par labticīgu trauksmes cēlēju, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 22.a pantu; turklāt norāda, ka bijušais iekšējais revidents, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punktu, kas tika ieviests 2018. gada 23. augustā, iesniedza sūdzību iecēlējinstitūcijai saistībā ar Komitejas 2018. gada 24. maija lēmumu neatzīt viņu par labticīgu trauksmes cēlēju;

36. norāda, ka Komiteja analizēja prasību un secināja, ka nav juridiska pamata bijušo iekšējo revidentu atzīt par labticīgu trauksmes cēlēju; pauž nožēlu par to, ka šis secinājums ir pretrunā ar Parlamenta nostāju (proti, iekšējais revidents ir labticīgs trauksmes cēlējs), kas apstiprināta 2004. gada 13. janvāra rezolūcijā par Komisijas paziņojumu “Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipi” (2); mudina Komiteju apsvērt iekšējā revidenta statusa simbolisku atzīšanu, lai arī notikumu norises laikā tam nebija juridiskā pamata;

37. aicina īstenot mediāciju starp Komitejas bijušo iekšējo revidentu un Komiteju, lai abu pušu interesēs rastu mierizlīgumu pašreizējā strīdā; norāda, ka šādā mediācijā būtu arī jāpievēršas bijušā iekšējā revidenta statusam kā labticīgam trauksmes cēlējam (ko atzinis Parlaments 2004. gada rezolūcijā) un tam, ka viņš rīkojās Savienības interesēs, ziņojot Savienības iestādēm par pārkāpumiem;

38. norāda, ka Komiteja lēš, ka Apvienotās Karalistes lēmuma izstāties no Savienības finansiālā ietekme būs 373 666 EUR 2019. gadā un 576 559 EUR 2020. gadā, Komitejas locekļu skaitam samazinoties par 24 vietām, kas patlaban ir piešķirtas Apvienotajai Karalistei; atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota grupa ar uzdevumu pārdomāt ciešu attiecību saglabāšanu ar Apvienotās Karalistes reģionālajām un vietējām pašvaldībām pēc tās izstāšanās no Savienības.

(1) Vispārējās tiesas spriedums (otrā palāta), 2018. gada 23. oktobris, McCoy pret Reģionu komiteju, lieta T-567/16, ECLI:EU:T:2018:708.

(2) OV C 92 E, 16.4.2004., 119. lpp.