Arktikā ir astoņu valstu teritorijas: Kanādas, Dānijas Karalistes, Somijas, Islandes, Norvēģijas, Krievijas, Zviedrijas un Amerikas Savienoto Valstu. Līdz ar to starp Arktikas reģiona valstīm ir trīs ES dalībvalstis, savukārt Islande un Norvēģija ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis. Arktikā dzīvo vairākas pirmiedzīvotāju tautas. Arktikas reģions aptver arī Ziemeļu ledus okeānu un tam blakusesošās jūras. Lai gan Arktikas reģiona valstīm ir galvenā atbildība par problēmjautājumu risināšanu to teritorijā, daudzus no Arktikas reģionu skarošajiem problēmjautājumiem, kas ir analizēti šajā kopīgajā paziņojumā, var efektīvāk risināt reģionālas vai daudzpusējas sadarbības ceļā. Tāpēc ES iesaistīšanās ir svarīga.

1.klimata pārmaiņas un Arktikas vides aizsardzība;

2.ilgtspējīga attīstība Arktikā un tai tuvīnajā teritorijā;

3.starptautiskā sadarbība Arktikas jautājumos.

ES būtu jāpievērš īpaša uzmanība pētniecībai, zinātnei un inovācijai, kam būs svarīga nozīme visās trīs prioritārajās jomās. Rīcībai prioritārajās jomās būtu jāveicina Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam ("Agenda 2030") īstenošana, un tai vajadzētu atbilst 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ko Apvienoto Nāciju Organizācija pieņēma 2015. gada septembrī.

1.KLIMATA PĀRMAIŅAS UN ARKTIKAS VIDES AIZSARDZĪBA

Risināmās problēmas

Klimata pārmaiņas rada būtisku risku. Arktikā to sekas ir skaidri jūtamas; kopš 1979. gada jūras ledus platība vasarās ir samazinājusies par vairāk nekā 40 % Arktikas trauslās ekosistēmas ir apdraudētas, un klimata pārmaiņas tieši skar pirmiedzīvotāju iztikas līdzekļus. Vienā no visaukstākajām pasaules daļām mūžīgā sasaluma kušanas dēļ pakāpeniski samazinās sauszemes platība, tiek noārdītas dzīvotnes un rodas kaitējums infrastruktūrai; iespējamie zaudējumi tiek lēsti simtos miljardu eiro. Temperatūras paaugstināšanās sekmē Grenlandes ledus slāņa kušanu un jūras līmeņa paaugstināšanos, kā arī ietekmē nokrišņu režīma izmaiņas ziemeļu puslodē.

Lai pārvaldītu šīs norises, nepieciešama ciešāka un saskaņotāka sadarbība attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām Arktikā un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu.

Saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes piekto novērtējuma ziņojumu lielākajā daļā reģionu kopš 1980. gadu sākuma mūžīgā sasaluma temperatūra ir palielinājusies. No mūžīgā sasaluma atbrīvojas siltumnīcefekta gāzes, kas arvien lielākā apmērā nonāk atmosfērā. Kūstošais mūžīgais sasalums var atbrīvot oglekļa dioksīdu un metānu apjomā, kas vairākas reizes pārsniedz šodienas ikgadējās siltumnīcefekta gāzu emisijas no cilvēka radītiem avotiem, piemēram, fosilā kurināmā izmantošanas. Tas varētu izmainīt klimatu gan Arktikā, gan visā pasaulē.

Arktikas reģions ir mājvieta vairākām apdraudētām ekosistēmām, kurās savukārt mīt daudz endēmisku sugu. Vairāk nekā puse no pasaules mitrājiem, kas ir būtiski ūdens attīrīšanai, plūdu kontrolei un krasta līniju stabilitātei, atrodas arktiskajos un subarktiskajos reģionos. Arktikas jūras ekosistēmām ir izšķirīga nozīme zivsaimniecībā, ņemot vērā to, ka zivis ir svarīgu barības ķēžu zemāka līmeņa elements. Šīs ekosistēmas cieš ne tikai no klimata pārmaiņām, bet arī no piesārņojuma un invazīvām svešzemju sugām. Bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un ekosistēmu dzīvotspēja Arktikā arī turpmāk būs globāla mēroga problēma.

Politikas risinājumi

1.1. Pētniecība

Mūsu piedāvātā risinājuma pamatā ir labāka izpratne par pārmaiņām, ar ko saskaras šis reģions, un šā iemesla dēļ ES sniedz nozīmīgu ieguldījumu Arktikas izpētē. Pēdējo desmitgažu centieni veltīti Arktikas novērojumiem, monitoringa programmām un daudzskaitlīgiem pētniecības projektiem, taču mums joprojām trūkst zināšanu par Arktikas sistēmām, to darbību un iespējamiem risinājumiem attiecībā uz dažādiem faktoriem.

Sagaidāms, ka programmas „Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gadam) īstenošanā ES saglabās savu pašreizējo Arktikas izpētes finansējuma līmeni (aptuveni EUR 200 miljoni pēdējo desmit gadu laikā). No 2016.–2017. gada darba programmas ES ar Arktiku saistītiem pētījumiem jau ir piešķīrusi EUR 40 miljonus. Šajā programmā galvenā uzmanība būs veltīta integrētai novērojumu sistēmai, lai izpētītu Arktikas izmaiņu ietekmi uz laikapstākļiem un klimatu ziemeļu puslodē un klimata pārmaiņu radītās sekas Arktikas mūžīgā sasaluma joslā un to sociālekonomisko ietekmi. Turklāt Eiropas strukturālo un investīciju fondos (ESI fondos) ir paredzēts finansējums pētniecības un inovācijas darbībām tādās jomās kā klimata pārmaiņas un Arktikas vide.

Centrālais elements ES veiktajā Arktikas izpētē būs ES-PolarNet iniciatīva, kas nolūkā labāk izmantot Eiropas zinātniskās un operatīvās spējas polārajos reģionos atbalsta ES mēroga zinātības un infrastruktūras konsorciju polārajai pētniecībai. ES-PolarNet ietvaros 22 Eiropas pētniecības iestādes izstrādās un īstenos integrētu Eiropas polāro pētījumu programmu. Projektā paredzēta sadarbība arī ar pētniecības organizācijām no Kanādas, Krievijas un ASV.

Atbalsts ES pētniecībai par klimata pārmaiņām Arktikā tiks sniegts arī no ES kosmosa programmām. Arktikas pētniecības darbībās tiks izmantota Copernicus operatīvā infrastruktūra un pakalpojumi, tostarp laikapstākļu novērojumi, klimata mainīgo raksturlielumu un ledus biezuma monitorings, un okeānu uzlabota modelēšana. Turklāt Eiropas Komisija sniegs atbalstu Svalbāras Integrētās Arktikas zemes novērošanas sistēmas īstenošanai, proti, starpdisciplinārai un daudznacionālai pētniecības infrastruktūrai, kas ģeogrāfiski izkliedēta Svalbāras arhipelāgā un palīdzēs nākotnē nodrošināt monitoringu visas Arktikas mērogā.

ES būtu jāturpina veicināt un atvieglot efektīvu zinātnisko sadarbību starptautiskā mērogā, atbalstot starpvalstu piekļuvi pētniecības infrastruktūrai un atklāto datu resursiem, kas ļaus uzlabot politiskos un ekonomiskos sakarus un saglabāt labas attiecības ar svarīgākajām reģiona valstīm. ES būtu jāturpina atbalstīt arī darbu, ko veic augsta ranga amatpersonu grupa starptautiskās pētniecības infrastruktūras lietās.

Visbeidzot, ES ar programmas "Apvārsnis 2020" starpniecību sniedz ieguldījumu iniciatīvās par novērojumiem visas Arktikas mērogā, piemēram, Arktikas Padomes atbalstītajās iniciatīvās Arktikas novērošanas tīklu uzturēšanai (SAON) vai Zemes novērojumu grupas (GEO) Auksto reģionu iniciatīvai, lai pētniecības ceļā sagatavotos ilglaicīgu operatīvo sistēmu izveidei.