Komisijas ziņojums Padomei par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (kopsavilkums) - Padomes ieteikumi {SEC(2006) 1377} /* COM/2006/0642 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.10.2006 COM(2006) 642 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (kopsavilkums) - Padomes ieteikumi{SEC(2006) 1377} SATURS PREAMBULA 3 I. Padomes ieteikumi par vispārējo budžetu 4 a) Ievads (Komisijas darba dokuments, 1. – 5. punkts) 4 b) Apliecinājuma paziņojums (DAS) un apstiprinošā informācija (Komisijas darba dokuments, 6. – 12. punkts) 4 c) Budžeta vadība (Komisijas darba dokuments, 13. – 16. punkts) 5 d) Ieņēmumi (Komisijas darba dokuments, 17. – 20. punkts) 5 e) Kopējā lauksaimniecības politika (Komisijas darba dokuments, 21. – 28. punkts) 6 f) Strukturāli pasākumi (Komisijas darba dokuments, 29. – 37. punkts) 6 g) Iekšējās politikas jomas, ieskaitot izpēti (Komisijas darba dokuments, 38. – 42. punkts) 7 h) Ārējie darījumi (Komisijas darba dokuments, 43. – 45. punkts) 7 i) Pirmspievienošanās atbalsts (Komisijas darba dokuments, 46. – 48. punkts) 7 j) Administratīvie izdevumi (Komisijas darba dokuments, 49. – 52. punkts) 8 k) Finanšu instrumenti un banku darbība (Komisijas darba dokuments, 53. – 54. punkts) 8 II. Ieteikumi attiecībā uz atsevišķām aģentūrām(Komisijas darba dokuments, 55. – 57. punkts) 8 III. Secinājumi par 2003. gada budžeta izpildes apstiprinājumakontroli (Komisijas darba dokuments, 58. – 63. punkts) 8 IV. Revīzijas palātas īpašie ziņojumi(Komisijas darba dokuments, 64. – 79. punkts) 9 PREAMBULA Saskaņā ar EK Līguma 276. pantu un Euratom Līguma 180.b pantu „Komisija dara visu vajadzīgo, lai ievērotu apsvērumus lēmumos, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, un citus Eiropas Parlamenta apsvērumus par faktiskajiem izdevumiem, kā arī piezīmes, kas pievienotas Padomes pieņemtajiem ieteikumiem par atbrīvošanu no atbildības par budžeta izpildi. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes lūguma Komisija ziņo par pasākumiem, kas veikti sakarā ar šiem apsvērumiem un piezīmēm, un jo īpaši par norādījumiem tām struktūrvienībām, kas atbild par budžeta izpildi. Šos ziņojumus nodod arī Revīzijas palātai”[1]. Komisija ir attiecīgi sagatavojusi paveiktā darba pārbaudes ziņojumus, kas ir saistīti ar Padomes 2006. gada 14. marta ieteikumu un rezolūcijām, par kurām Eiropas Parlaments balsoja 2006. gada 27. aprīlī. Šis paveiktā darba pārbaudes ziņojums attiecas uz Padomes ieteikumiem saistībā ar budžeta izpildes apstiprinājumiem 2004. gadā. Atsevišķs paveiktā darba pārbaudes ziņojums attiecas uz Parlamenta ieteikumiem saistībā ar budžeta izpildes apstiprinājumiem 2004. finanšu gadā[2]. Paveiktā darba pārbaudes kopsavilkuma ziņojumi, kas tiek publicēti visās ES oficiālajās valodās, ir papildināti ar Komisijas darba dokumentiem, kuros sniegtas sīki izstrādātas atbildes uz katru konkrēto Padomes un Parlamenta ieteikumu. Atbildēs norādītas darbības, ko Komisija plāno veikt vai jau ir veikusi, kā arī ieteikumi, kurus Komisija neievēros vai nevar ievērot. Tulkošanas ierobežojumu dēļ sīki izstrādātie darba dokumenti tiek publicēti angļu, franču un vācu valodā. Katrā kopsavilkuma ziņojumu nodaļā ir atsauces uz attiecīgo ieteikumu kārtas numuriem darba dokumentos. Saistībā ar 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājumu Komisija ir konstatējusi 79 Padomes ieteikumus Komisijai. Komisija uzskata, ka attiecībā uz 38 ieteikumiem prasītās darbības jau ir veiktas. Komisija piekrīt izpildīt pārējos 39 Padomes ieteikumos minētās darbības. Taču Komisija nevar piekrist 2 ieteikumiem un tāpēc nepildīs šīs pieprasītās darbības[3]. I. PADOMES IETEIKUMI PAR VISPāRēJO BUDžETU A) Ievads (Komisijas darba dokuments, 1. – 5. punkts) KOMISIJA, TāPAT Kā PADOME, PAUž NOžēLU, KA 2004. GADā REVīZIJAS PALāTA ATKAL NEVARēJA SNIEGT APLIECINāJUMA PAZIņOJUMU (DAS) ATTIECīBā UZ LIELāKO DAļU IZDEVUMU. Šī IEMESLA Dēļ KOMISIJA IR UZSāKUSI SAVU RīCīBAS PLāNU INTEGRēTAS IEKšēJāS KONTROLES STRUKTūRAS IEVIEšANAI (COM(2006) 9). Rīcības plāna mērķis ir nodrošināt, ka uzraudzības sistēmas un kontroles mehānismi darbojas, pietiekami ierobežojot darījumu nelikumību vai pārkāpumu risku un ka tās sniedz Revīzijas palātai pietiekamas garantijas šajā saistībā. Komisijas Rīcības plāns paredz 16 darbības, kas apkopotas četrās plašās tematiskās grupās, kuru mērķis ir vienkāršot un saskaņot kontroles praksi ar informācijas apmaiņas un „vienotas revīzijas” pieejas palīdzību, lai veiksmīgāk izmantotu pieejamos ierobežotos kontroles resursus. Šajā posmā prioritārās darbības ir uzsāktas, bet citas darbības, kuru veikšana atkarīga no iepriekšējo darbību rezultātiem, tiks izstrādātas 2007. gadā. Pietiekams progress sagaidāms līdz 2009. gada sākumam. Pirmais pusgada progresa ziņojums Parlamentam un Padomei tika publicēts 2006. gada 19. jūlijā (SEC(2006) 1001). b) Apliecinājuma paziņojums (DAS) un apstiprinošā informācija (Komisijas darba dokuments, 6. – 12. punkts) KOMISIJAS RīCīBAS PLāNā INTEGRēTAS IEKšēJāS KONTROLES STRUKTūRAS IEVIEšANAI Kā NāKAMā PLāNOšANAS PERIODA MēRķIS IZVIRZīTA VIENKāRšOšANA. KOMISIJAS PRIEKšLIKUMS ATTIECīBā UZ 7. PAMATPROGRAMMAS LīDZDALīBAS NOTEIKUMIEM PAREDZ BIEžāKU VIENOTO LIKMJU (TAI SKAITā VIENīBAS PAšIZMAKSAS SKALAS) UN VIENREIZēJU MAKSāJUMU IZMANTOšANU SASKAņā AR FINANšU REGULU. ATTIECīBā UZ ļOTI MAZAS VēRTīBAS LīGUMIEM UN DOTāCIJāM KOMISIJA IEROSINA ATļAUT KREDīTRīKOTāJAM, BALSTOTIES UZ VIņA/VIņAS VEIKTO RISKA NOVēRTēJUMU, IZLEMT PAR VAJADZīBU PāRBAUDīT IZSLēGšANAS KRITēRIJUS. LIKUMDEVēJAI IESTāDEI BūTU JāPIEVēRš VAJADZīGā UZMANīBA TAM, VAI PAREDZAMIE KONTROLES MEHāNISMI IR IESPēJAMI UN LIETDERīGI, LAI KONTROLES MEHāNISMU PAREIZA PIEMēROšANA BūTU PēC IESPēJAS VIENKāRšāKA. Ikgadējo darbības pārskatu kopsavilkumā par 2005. gadu Komisija atbalstīja vispārējos uzlabojumus, kas veikti gada darbības pārskatos, kuri kopumā ir daudz koncentrētāki un skaidrāki. Tā pamatā ir uzlaboti norādījumi, lai palielinātu atbildību, izmantojot skaidras deklarācijas un ģenerāldirektorātu vadības, risku un kontroles vides veida un rakstura novērtējumu. Tika izvērtēti arī vadības un kontroles sistēmu elementi un rezultāti, kas ir deklarācijās pieprasīto ticamības apliecinājumu pamatā. Tiks apsvērta Komisijas Rīcības plānā (kontroles komponentu specifikācija) minētās 3.a darbības rezultātu iekļaušana gada darbības pārskata apkārtrakstā, lai uzlabotu informāciju par iekšējās kontroles galvenajiem elementiem un riska pārvaldību 2006. gada darbības pārskatos. Darbs, kas tiek veikts, izstrādājot būtiskuma kritērijus, uzlabos arī pārskatu sagatavošanu. Turklāt darbs ar 2004. gada Kopsavilkumā minētajiem pasākumiem attiecībā uz darbību likumības un pareizības mērķiem un rādītājiem turpinās. Attiecībā uz Komisijas jauno uzskaites sistēmu, kas sāka darboties 2005. gada janvārī, Komisija noteica savu sākuma bilanci, un tā tika iekļauta provizoriskajos 2005. gada pārskatos. Saskaņā ar Finanšu regulas prasību šie pārskati tika savlaicīgi iesniegti Revīzijas palātai 2006. gada 31. martā. c) Budžeta vadība (Komisijas darba dokuments, 13. – 16. punkts) KOMISIJA ATZīMē PADOMES APMIERINāTīBU AR VISPāRēJO PROGRESU KOMISIJAS BUDžETA VADīBAS JOMā. PAMATOJOTIES UZ LABāKO PIEEJAMO INFORMāCIJU, KOMISIJA VIENMēR CENšAS SNIEGT PRECīZUS UN REāLUS BUDžETA APRēķINUS. BūTISKS MAKSāJUMU APROPRIāCIJU IZPILDES UZLABOJUMS, KAS 2005. GADā SASNIEDZA 98% (STRUKTURāLAJāM DARBīBāM – LīDZ 100%), LIECINāJA PAR DAUDZ PRECīZāKIEM BUDžETA APRēķINIEM. Komisija regulāri precizē veikto analīzi par neizpildītajām struktūrfondu budžeta saistībām un turpinās to darīt. Analīzē tiek ņemti vērā pēdējie pieejamie izpildes dati un gaidāmās norises. Savā pēdējā novērtējumā Komisija veltīja pienācīgu uzmanību pārejai uz jaunu plānošanas periodu. Katru gadu Komisijas darba dokumentā (Budžeta ģenerāldirektorāts) „Struktūrfondu budžeta izpildes analīze” tiek publicēta plaša analīze par neizpildītām struktūrfondu budžeta saistībām. Analīze par 2005. gadu tika publicēta 2006. gada maijā, un tajā iekļauta arī analīze par „n+2 noteikuma” darbību. Pašreizējā plānošanas periodā "n+2 noteikums" dalībvalstīm rada spēcīgu stimulu nodrošināt pietiekami augstu īstenojuma līmeni, jo finansējuma saistības, kas nav savlaicīgi īstenotas, tiek atceltas. Dalībvalstis un Komisija apzinās, ka ir nepieciešama piesardzība, lai panāktu netraucētu ciklu pāreju, gan nodrošinot programmu īstenošanu, gan tiekot galā ar papildu darba apjomu, kas saistīts ar jaunu programmu izveidi. d) Ieņēmumi (Komisijas darba dokuments, 17. – 20. punkts) KOMISIJA, TāPAT Kā PADOME, IR GANDARīTA, KA REVīZIJAS PALāTA 2004. GADā ATKAL UZSKATīJA VISPāRēJOS REZULTāTUS PAR APMIERINOšIEM ATTIECīBā UZ PāRSKATU TICAMīBU UN UZSKAITES PAMATā ESOšO IEņēMUMU DARīJUMU LIKUMīBU UN PAREIZUMU. Turklāt Komisija ir veikusi vai veic Padomes ieteiktās darbības attiecībā uz pašu resursiem. Komisija ir lūgusi dalībvalstis uzlabot to rezerves mehānismus elektroniskajām muitošanas sistēmām. Ilgākā laika posmā tiek veikti pasākumi, kas ir daļa no projekta, kurš paredz modernizēta muitas kodeksa ieviešanu līdz 2009. gadam. Jaunajā kodeksā tiks iekļauti skaidrāki noteikumi attiecībā uz alternatīvo procedūru noteikumu izstrādi īstenošanas noteikumos. Kopš 2004. gada divpadsmit dalībvalstīs ir notikušas revīzijas saistībā ar cukura nodevu kontroles mehānismiem. Izņemot vienu dalībvalsti, citās valstīs nopietnas problēmas netika konstatētas. Jaunais cukura režīms, kas ir spēkā no 2006. gada 1. jūlija, atceļ ražošanas maksājumus, kas ražotājiem jāmaksā par cukura daudzumu, kas saražots saskaņā ar kvotu. Jaunajos īstenošanas noteikumos Komisija ir pastiprinājusi noteikumus par kontroles mehānismiem un sankcijām pārkāpumu gadījumā. Komisija pastāvīgi uztur kontaktus ar dalībvalstīm, lai pēc iespējas ātrāk atceltu atrunas attiecībā uz dalībvalstu PVN paziņojumiem. Taču šī darba temps ir atkarīgs no valstu pārvaldes iestāžu spējas atrast un izmantot kvalitatīvākus datus, dažos gadījumos pat jebkādus datus, vai arī atbilstošu vai atbilstošāku metodiku. Komisija regulāri sniedz padomus dalībvalstīm šajos jautājumos. Attiecībā uz NKI resursiem Komisija NKI komitejā 2006. gadā ar dalībvalstīm apspriedīs uzraudzības un kontroles sistēmu jautājumu saistībā ar valstu grāmatvedības uzskaiti. Pēc tam Komisija sniegs ieteikumus labākās prakses veicināšanai 2007. gadā. e) Kopējā lauksaimniecības politika (Komisijas darba dokuments, 21. – 28. punkts) KOMISIJA IR APņēMUSIES PIEVēRSTIES ATLIKUšAJāM NEPILNīBāM KONTR oles sistēmā, kas pastāv dažādās KLP jomās, kuras netiek kontrolētas, izmantojot IAKS. KLP reformas 2003. gadā un – Vidusjūras produktiem — 2004. gadā vēl vairāk samazina kopējo risku, paplašinot IAKS pārraudzītos izdevumus līdz 89% 2013. gadā. Attiecībā uz ģenerāldirektora gada darbības pārskatu Komisija ģenerāldirektora deklarācijā neplāno atsevišķi norādīt pārbaudītos izdevumus un izdevumus, kas pārbaudāmi papildus. Ņemot vērā atbilstības apstiprināšanas procesa daudzgadīgumu, šāds dalījums lielākoties būtu patvaļīgs; tas arī ierobežotu dalībvalstu tiesības uz aizstāvību saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. Ģenerāldirektorāti savos 2004. un 2005. gada darbības pārskatos skaidri izklāstīja ģenerāldirektora gada ticamības deklarācijas pamatojumu. Visa pārbaužu ķēde un AGRI ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā grāmatojumu noskaidrošanas procedūras tika sīki izklāstītas, parādot, kādu ieguldījumu šie elementi dod vispārējām garantijām, kā pamatā ir visi ģenerāldirektora rīcībā esošie informācijas avoti. Turklāt 2005. gada darbības pārskatā AGRI ģenerāldirektorāts dod norādi par finanšu korekciju apmēru, kas, visticamāk, tiks piemērotas dalībvalstīm par periodu no 1999. gada līdz 2005. gadam. Tas pats attiecas arī uz gada pārskatiem, kuros Komisija atklāj summas, kuras tā vēl cer atgūt, izmantojot grāmatojumu noskaidrošanas procesu. Trūkumi, ko Revīzijas palāta konstatējusi tēriņos dzīvnieku piemaksām, nav saistīti ar pašas IAKS kontroles sistēmas efektivitāti. Pat Palātas veiktā tiešā testēšana neuzrādīja nevienu būtisku kļūdu. Konstatētā problēma galvenokārt saistās ar procentuāli lielu skaitu kļūdu, ko IAKS inspekcijas konstatējušas lauksaimnieku līmenī, sevišķi dažās dalībvalstīs. Komisija turpinās precīzāk noteikt iemeslus, kādēļ IAKS statistika dažām dalībvalstīm uzrāda augstus nepareizi deklarētu un vairākkārt deklarētu dzīvnieku rādītājus, un ieteiks attiecīgu rīcību. Kaut gan iepriekšēja finansējuma sistēmas izmantošana, izņemot liellopu gaļas nozari, ir kļuvusi ekonomiski nenozīmīga galvenokārt tās kontroles funkcijas dēļ, Komisija izstrādā nepieciešamos pasākumus, lai atceltu eksporta kompensāciju iepriekšējas finansēšanas sistēmu, bet tikmēr liellopu gaļas nozarē tiks ieviesta alternatīva ražošanas un uzglabāšanas kontroles sistēma. Šiem pasākumiem būtu jādarbojas 2006. gada beigās. f) Strukturāli pasākumi (Komisijas darba dokuments, 29. – 37. punkts) STRUKTūRFONDU KONTROLES SISTēMU PāRSKATīšANA TIKA VEIKTA 2005. GADā, VEICOT SAGATAVOšANOS RīCīBAS PLāNA IEVIEšANAI. VAIRāKU RīCīBAS PLāNA DARBīBU MēRķIS IR UZLABOT SISTēMU EFEKTIVITāTI, EKONOMISKUMU UN LIETDERīBU. SISTēMāM, KAS DARBOJAS STRUKTūRFONDOS SEVIšķI NOZīMīGA IR PASTāVOšO KONTROLES MEHāNISMU UN DEKLARāCIJU KVALITāTES ANALīZE (13. DARBīBA), KAS JāPABEIDZ LīDZ 2006. GADA BEIGāM, UN KONTROLES IZMAKSU APSEKOJUMS (10. DARBīBA), KAS JāPABEIDZ LīDZ 2007. GADA SEPTEMBRIM. KOMISIJA 2006. GADA SāKUMā PUBLICēJA PIEZīMES PAR LABU PRAKSI VADīBAS VEIKTAJāS IKDIENAS PāRBAUDēS UN MAKSāTāJU IESTāžU DARBā PIRMS MAKSāJUMU PIEPRASīJUMU APLIECINāšANAS, KAM, NOSAKOT STANDARTUS, VAJADZēTU PALīDZēT PADARīT KONTROLI DAUDZ EFEKTīVāKU UN NOVēRST PāRKLāšANOS. DARBAM, KAS UZSāKTS, LAI SASKAņOTU REVīZIJAS STANDARTUS (16. DARBīBA) UN PASTIPRINāTU APMAIņU AR REVīZIJU REZULTāTIEM (9. DARBīBA), ARī VAJADZēTU VEICINāT EKONOMIJU UN EFEKTIVITāTI, Kā ARī PALīDZēT PADARīT KONTROLES SISTēMAS FUNKCIONēšANU DAUDZ EFEKTīVāKU. Turklāt tiek uzskatīts, ka Komisijas revīzijas darbs, valstu revīzijas iestāžu revīziju rezultātu uzraudzība un labas prakses izplatīšana ir veidota tā, lai radītu nepieciešamos uzlabojumus sistēmās, lai tiktu sasniegts finanšu kontroles mērķis – ka atmaksātajos izdevumos pieļauts pēc iespējas mazāk kļūdu un pārkāpumu. Komisija un dalībvalstis ir sagatavojušas 2000.–2006. gada programmu noslēgumu, un Komisija ir izdevusi dokumentu ar sīki izstrādātiem norādījumiem. g) Iekšējās politikas jomas, ieskaitot izpēti (Komisijas darba dokuments, 38. – 42. punkts) KOMISIJA PASTāVīGI STRāDā, LAI ATTīSTīTU UN PIELāGOTU TāS IEKšēJāS KONTROLES SISTēMU, LAI TāDēJāDI SPēTU PāRVALDīT RISKUS, KAS SAISTīTI AR TāS VIDI. 2005. GADā TIKA VEIKTI NOZīMīGI PASāKUMI, LAI IEVIESTU SISTEMāTISKU PIEEJU RISKA ANALīZEI, NOVēRTēšANAI UN PāRVALDīBAI. 2005. gadā tika izveidota riska sistēma. Tika veikta visaptveroša un stratēģiska riska analīze, kas pašreiz tiek īstenota 2006. gada vadības plānā. Arī procedūru vienkāršošana, arvien vairāk izmantojot IT instrumentus, ir īstenota. Attiecīgie dienesti izmantoja revīzijas rezultātus arī tam, lai novērtētu kontroles vidi, kurā programmas tiek pārvaldītas. Šajā kontekstā biežo kļūdu problēma izmaksu atlīdzinājuma pieprasījumos ir ņemta vērā, lai uzlabotu FP6 kontroles mehānismus (piemēram, revīzijas sertifikātu un sodu ieviešana veicina kļūdu skaita samazināšanos līdzekļu saņēmēju uzrādītajās izmaksu deklarācijās) un vienkāršotu nākamo FP7 (piemēram, biežāka vienreizēju maksājumu un vienotu likmju izmantošana). Pēc 2005. gada Trūkumu novērtējuma veikšanas dienesti ar konkrētu pasākumu kopumu dod savu ieguldījumu Komisijas Rīcības plānā. Galvenās darbības jomas būs pēckontroles stratēģija, revīziju rezultātu izmantošana vadības un kontroles sistēmu izstrādē, finanšu ķēdes, vispārējā pārraudzības sistēma, kas ieviesta finanšu jomā, un uzraudzības un ziņošanas sistēmas. h) Ārējie darījumi (Komisijas darba dokuments, 43. – 45. punkts) KOMISIJA TURPINA SAVUS CENTIENUS UZLABOT UZRAUDZīBAS UN KONTROLES SISTēMAS āRēJO DARīJUMU JOMā, IT īPAšI, PēC PADOMES IETEIKUMA, Tā IR VēL VAIRāK PASTIPRINāJUSI āRēJāS REVīZIJAS. ĀRēJIEM REVIDENTIEM DARBA UZDEVUMā IR DOTI SKAIDRI NORāDīJUMI, UN REVīZIJAS REZULTāTI TIEK UZRAUDZīTI UN KONTROLēTI. EuropeAid ir ieviesis pasākumus, lai uzlabotu revīziju pēckontroli un šogad izstrādājis 2005. gadā pabeigto revīzijas pārskatu analīzi. Turklāt attiecībā uz CRIS-Revīziju – īpašu EuropeAid Kopējās RELEX informācijas sistēmas (CRIS) moduli, kura mērķis ir nodrošināt revīzijas informācijas datubāzi – Komisija plāno vēl vairāk uzlabot tā darbību, lai šo sistēmu varētu labāk izmantot gan galvenajā birojā, gan delegācijās. i) Pirmspievienošanās atbalsts (Komisijas darba dokuments, 46. – 48. punkts) PADOME APSVEICA REVīZIJAS PALāTAS PAZIņOJUMU, KA UZRAUDZīBAS UN KONTROLES SISTēMAS KOMISIJAS GALVENO DIENESTU UN DELEGāCIJU, UN APLIECINāTāJIESTāžU LīMENī BūTīBā BIJA LABAS, UN VISāM PIRMSPIEVIENOšANāS PROGRAMMāM ( Phare , Turkey , ISPA un SAPARD ) tās darbojās praksē. Palāta aicināja Komisiju turpināt savus centienus nodrošināt pirmspievienošanās programmu pareizu finanšu vadību. Komisija jau ir rīkojusies saskaņā ar šiem ieteikumiem, piemēram, pievēršot valstu iestāžu uzmanību tam, ka jāveic steidzami korektīvi pasākumi attiecībā uz pašreizējo decentralizēto īstenošanas sistēmu (DIS), kas ietvertu lēmumu par iepirkumiem un piešķiršanu iepriekšēju kontroli. j) Administratīvie izdevumi (Komisijas darba dokuments, 49. – 52. punkts) KOMISIJA IR PIENāCīGI ņēMUSI VēRā PADOMES IETEIKUMUS PAR ADMINISTRATīVAJIEM IZDEVUMIEM. ĪPAšI ATTIECīBā UZ 2000. GADā PIEņEMTO IEKšēJāS KONTROLES STANDARTU IZPILDI KOMISIJA APņEMAS KATRU GADU VEIKT ATTIECīGO OBLIGāTO PRASīBU īSTENOšANAS PēCKONTROLI. SASKAņā AR KOMISIJAS DIENESTU PAšNOVēRTēJUMIEM, SALīDZINāJUMā AR 93% 2004. GADā, 2005. GADā TIKA IZPILDīTI 95% OBLIGāTO PRASīBU, UN TāDēļ VAR UZSKATīT, KA ARVIEN MAINīGā VIDē PRASīBAS TIKA IZPILDīTAS GANDRīZ PILNīBā. Šajā sadaļā Padome ir iekļāvusi arī divus ar regulatīvajām aģentūrām saistītus ieteikumus. Aģentūras ir neatkarīgas iestādes, un tās atbild par attiecīgo personāla darbā pieņemšanas, publiskā iepirkuma un uzskaites noteikumu un procedūru ievērošanu. Komisija tomēr sniedz vadlīnijas un atbalstu aģentūrām, piemēram, saistībā ar uzskaiti, iepirkumu, personāla politiku un revīziju, un, ja aģentūras to lūdz, Komisija nodrošina konkrētu palīdzību, piemēram, palīdzot tām izprast un interpretēt noteikumus[4]. Aģentūras arī jāmudina vēl vairāk attīstīt aģentūru sadarbību, ja tāda nepieciešama, lai dalītu izmaksas un apmainītos ar zināšanām. k) Finanšu instrumenti un banku darbība (Komisijas darba dokuments, 53. – 54. punkts) ATTIECīBā UZ EIROPAS INVESTīCIJU FONDU (EIF) Tā DARBā VISVAIRāK IEINTERESēTO TRīS DIENESTU AUGSTāKO AMATPERSONU DALīBA DIREKTORU PADOMē IR VISLABāKā GARANTIJA KOPIENAS INTEREšU AIZSARDZīBAI. EIROPAS INVESTīCIJU FONDā 2005. GADA VIDū IEVIESTā ATBILSTīBAS FUNKCIJA AR īPAšU PILNVARU NODROšINāT PIEMēROTU ATBILSTīBAS KāRTīBU ATTIECīBā UZ ES POLITIKU UN TIESīBU AKTIEM VēL VAIRāK VEICINA šāDU GARANTIJU. KOMISIJA CIEšI SADARBOJAS AR EIF, LAI PALīDZēTU NODROšINāT šīS JAUNāS FUNKCIJAS EFEKTIVITāTI. II. IETEIKUMI ATTIECīBā UZ ATSEVIšķāM AģENTūRāM ( Komisijas darba dokuments, 55. – 57. punkts ) Komisija veic Padomes ieteiktās darbības. Komisija vairākkārt mēģinājusi rast risinājumu, īpaši attiecībā uz Eiropas Savienības iestāžu tulkošanas centru un darba devēja iemaksām, kas saistītas ar tā darbinieku pensiju tiesībām, piedāvājot Tulkošanas centra Administratīvajai padomei risinājuma iespējas, tai skaitā pārrunu piedāvājumus par atsevišķiem apskatāmajiem laika posmiem. Neviens no šiem mēģinājumiem nav bijis veiksmīgs, un Komisija ir nolēmusi iesniegt sūdzību Tiesā. III. SECINāJUMI PAR 2003. GADA BUDžETA IZPILDES APSTIPRINāJUMA KONTROLI ( Komisijas darba dokuments, 58. – 63. punkts ) Komisija veic ieteiktos pasākumus, lai izpildītu 2003. gada budžeta izpildes apstiprinājuma kontroles secinājumus, piemēram, attiecībā uz pieeju riska pārvaldībai, attiecīgu uz darbību balstītas vadības rādītāju radīšanu un jaunās uzskaites sistēmas ieviešanu. Atbilstoši Finanšu regulas 131. pantam Komisija jau trīs reizes gadā sniedz budžeta lēmējinstitūcijai pārskatu par budžeta izpildi, taču šajā pārskatā neiekļauj konkrētu analīzi par Kopienas galveno programmu īstenošanas kumulatīvo stāvokli, kā to pieprasa Padome. Šādu analīzi Komisija katru gadu sniedz savā Pārskatā par budžeta un finanšu vadību. IV. REVīZIJAS PALāTAS īPAšIE ZIņOJUMI ( Komisijas darba dokuments, 64. – 79. punkts ) Komisija izpildīs Padomes ieteiktās darbības, kas attiecas uz Revīzijas palātas īpašajiem ziņojumiem par Eiropas Kopienas ārējā atbalsta pārvaldības funkciju nodošanu Komisijas delegācijām (SR 10/2004), par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) pārvaldīšanu (SR 1/2005), par agrovides izdevumu lauku attīstībai pārbaudi (SR 3/2005) un par Parlamenta, Komisijas un Padomes izdevumu interpretāciju (SR 5/2005). * * * [1] Skatīt arī Finanšu regulas 147. pantu. [2] 2004. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprinājums; 2004. gada Eiropas Attīstības fonda (EDF) izpildes apstiprinājums, aģentūru budžeta izpildes apstiprinājums. [3] Skatīt 24. un 61. ieteikumu. [4] Skatīt arī piemērus, kas minēti klāt pievienotā Komisijas darba dokumenta 49. un 50. punktā.