LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 2.7.2008 
SEC(2008) 2181  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
pavaddokuments 
Priekšlikums  
 
PADOMES DIREKT ĪVA 
 
par vienl īdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkar īgi no reli ģijas vai p ārliecības, 
invaliditātes, vecuma vai dzimumorient ācijas 
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
{COM(2008) 426 gal īgā redakcija } 
{SEC(2008) 2180} 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
pavaddokuments  
priekšlikums: Padomes direkt īva par vienl īdzīgas attieksmes principu 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
 
1. IEVADS 
Tiesības uz vienl īdzīgu attieksmi ir visp ārējs princips, ko paredz Kopienas ties ības akti1. Īpaši 
Līguma 13. pants ļauj veikt pas ākumus, lai c īnītos pret diskrimin āciju dzimuma, rases vai 
etniskās izcelsmes, reli ģijas vai pārliecības, invalidit ātes, vecuma vai dzimumorient ācijas dēļ. 
Tas ir atzīts arī ES Pamatties ību hartas 21. pant ā.  
Pamatojoties uz EK l īguma 13. pantu, ES ir veikusi iedarb īgus pasākumus2, un tie papildin āja 
plašo dzimumu l īdztiesības jomā spēkā esošo ties ību aktu kopumu. Tom ēr diskrimin ācija vēl 
nav izskausta daudz ās jomās, piemēram, saist ībā ar preču un pakalpojumu, m ājokļu, 
izglītības, sociālo pakalpojumu un vesel ības aprūpes pieejam ību un nodrošin āšanu.  
Pilnvaru s ākumā Komisija ap ņēmās pārbaudīt iespēju paplašin āt tiesisko regul ējumu, kura 
pamatā i r  E K  l īguma 13. pants, un s āka ar 2004. gada Za ļo grāmatu par l īdztiesību un 
nediskrimin āciju paplašin ātajā Eiropas Savien ībā, 2005. gada Komisijas pamatstrat ēģiju par 
nediskrimin āciju un iesp ēju vienlīdzību visiem, 2007. gadu k ā Eiropas gadu par iesp ēju 
vienlīdzību visiem un 2008. gad ā turpina ar likumdošanas un darba programmu3. 
2. S PĒKĀ ESOŠAIS TIESISKAIS REGUL ĒJUMS  
Pašreizējais EK tiesiskais regul ējums daudz liel ākā mērā aizsargā pret diskrimin āciju 
dzimuma, rases vai etnisk ās izcelsmes d ēļ nekā pret diskrimin āciju reliģijas vai p ārliecības, 
invaliditātes, vecuma vai dzimumorient ācijas dēļ (sk. turpm āk tabulu). Min ētās direktīvas ir 
transponētas dalībvalstu ties ību aktos, un t ādēļ valsts ties ību aktos ir iev ērojami uzlabotas 
normas, kuras nosaka aizsardz ību pret diskrimin āciju. Tika nodrošin āta ne tikai tiesisk ā 
aizsardzība, bet, pateicoties ES m ēroga pasākumiem, ar ī tika sniegts liel āks atbalsts person ām, 
kuras cietušas no diskrimin ācijas, jo tika izveidotas “vienl īdzības strukt ūras”, kuru l īdz tam 
nebija 20 dal ībvalstīs.  
Eiropā spēkā esošais tiesiskais regul ējums 
Diskrimin āci
jas iemesls 
Joma  Rase Reliģija Invaliditāte Vecums  Dzimum-
orientācija Dzimums  
Nodarbin ātība 
un Jā + 
vienlīdzības 
struktūra Jā Jā Jā Jā Jā + 
vienlīdzības 
struktūra 
                                                 
1 Lieta 203/86 Sp ānija pret Padomi (25. punkts; Lieta C-15/95 EARL de Kerlast , 35. punkts), Lieta C-
144/04 Mangold  (75. punkts). 
2 Direkt īvas 2000/43/EK, 2000/78/EK un 2004/113/EK. 
3 COM(2007) 640. 
LV 3   LV arodizglītība 
Izglītība Jā + 
vienlīdzības 
struktūra Nē Nē Nē Nē Nē 
Preces un 
pakalpojumi  Jā + 
vienlīdzības 
struktūra Nē Nē Nē Nē Jā + 
vienlīdzības 
struktūra 
Sociālā 
aizsardzība Jā + 
vienlīdzības 
struktūra Nē Nē Nē Nē Jā + 
vienlīdzības 
struktūra 
Aizsardzība pret diskrimin āciju stingr ības un apm ēra ziņā dažādu iemeslu d ēļ ļoti atšķiras, 
kaut gan virkne dal ībvalstu izpilda vair āk nekā tikai noteiktos oblig ātos standartus. Piec ās 
dalībvalstīs4 ir sīki izstrādāta tiesiskā aizsardzība pret diskrimin āciju reliģijas vai pārliecības, 
invaliditātes, vecuma vai dzimumorient ācijas dēļ visās iepriekš min ētajās jomās. Pārējās 
dalībvalstis atseviš ķās jomās vai atseviš ķu iemeslu d ēļ (bet ne vis ās jomās un ne visu iemeslu 
dēļ) paredz visp ārīgākus konstitucion ālos noteikumus vai tiesisko aizsardz ību. 
Ja aizsardz ības līmenis pret diskrimin āciju atšķiras, tad tiek ietekm ēts cilvēka lēmums 
izmantot ties ības brīvi pārvietoties, piem ēram, ceļot, strādāt vai mācīties citā dalībvalstī. Tas 
arīdzan apgr ūtina preču piegādātāju un pakalpojumu sniedz ēju darbību pāri robežām. 
2. P IERĀDĪJUMI UN APSPRIEŠANA  
Komisijas 2005. gad ā uzticētais pētījums par sp ēkā esošajiem valsts pas ākumiem, kuri ir 
plašāki par ES pras ībām, un to ietekmi, tika sa ņemts 2006. gad ā5. Komisija 2007. gada j ūnijā 
dalībvalstis rakstiski sazin ājās ar dalībvalstīm, lai v ērstu uzman ību uz pētījumu, kur ā 
izsludināta sabiedrisk ā apspriešana un dal ībvalstis aicin ātas iesniegt s īkākas ziņas par 
veiktajiem vai pl ānotajiem pas ākumiem, kuri nav paredz ēti attiecīgajās 2000. gada direkt īvās.  
Vēl vienu pētījumu6 Komisija 2007. gad ā uzticēja Eiropas politikas v ērtēšanas konsorcijam. 
Tā izstrādātajā pētījumā “Diskrimin ācija reliģijas vai p ārliecības, vecuma, invalidit ātes un 
dzimumorient ācijas dēļ ārpus darbavietas” apl ūkots, kāda ir diskrimin ācijas būtība un 
izplatība ar nodarbin ātību nesaist ītos apstākļos Eiropas Savien ībā, un iespējamās (tiešās un 
netiešās) izmaksas, kuras t ādēļ varētu rasties katram un sabiedr ībai kopum ā.  
Ziņojumā ņemti vērā ziņojumi, kas nediskrimin ācijas jom ā izstrādāti Eiropas Neatkar īgo 
ekspertu sadarb ības tīklā, un īpašas Eirobarometra zibaptaujas “Nediskrimin ācija un 
nevienlīdzība Eirop ā”7 rezultāti, kura notika 2008. gada mart ā, un vēl specifisk ākas 
2008. gada febru ārī notikušas Eirobarometra zibaptaujas8 rezultāti. 
                                                 
4 Īrija, Bulg ārija, Luksemburga, Slov ēnija un Ung ārija. 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm#stud . 
6 Eiropas politikas v ērtēšanas konsorcija p ētījums “Diskrimin ācija reliģijas vai pārliecības, vecuma, 
invaliditātes un dzimumorient ācijas dēļ ārpus darbavietas”; tas ir pieejams t īmekļa vietnē: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm . 
7 Īpašā Eirobarometra aptauja Nr. 296 par diskrimin āciju ES, kuru public ēs 2008. gada j ūlijā šādās 
tīmekļa vietnēs: http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm  un 
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm . 
8 Flash Eurobarometer  Nr. 232; visi rezult āti pieejami t īmekļa vietnē 
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_232_en.pdf . 
LV 4   LV Sevišķi būtu jāpiemin sabiedrisk ā apspriešana tiešsaist ē9, uzņēmējdarbības jomā notikusī 
aptauja10 un rakstiska apspriešan ās un san āksmes ar soci ālajiem partneriem un Eiropas 
mēroga nevalstiskaj ām organiz ācijām, kuras iesaist ījušās cīņā pret diskrimin āciju11. Lielākā 
ES mēroga nevalstisk ā organizācija, kas p ārstāv personas ar invalidit āti, papildus iesniedza 
aptuveni 1,3 miljonu cilv ēku parakst ītu petīciju, kurā pieprasīts izstrādāt tiesību aktus.  
Rezultāti, kas gūti no sabiedriskaj ā apspriešan ā un sadarb ībā ar nevalstiskaj ām organiz ācijām, 
skaidri apliecin āja, ka ES m ērogā nepieciešams izstr ādāt vairāk tiesību aktu, lai pastiprin ātu 
aizsardzību pret diskrimin āciju, lai gan izskan ēja daži aicin ājumi pieņemt direkt īvas par 
konkrētiem jautājumiem, proti, invalidit āti un dzimumu. Aptauj ājot Eiropas biznesa paneli, 
arīdzan noskaidroj ās, ka, uzņēmējprāt, būtu lietderīgi visā ES izveidot l īdzvērtīgu aizsardz ību 
pret diskrimin āciju, lai gan soci ālie partneri, kuri p ārstāv uzņēmējus, jaunu ties ību aktu 
izstrādi princip ā neatbalst īja, jo uzskat īja to par apgr ūtinājumu un sad ārdzinājumu. 
Arodbiedr ības iestājās par diskrimin ācijas aizliegumu ārpus darba tirgus vecuma, 
invaliditātes, reliģijas vai dzimumorient ācijas dēļ un uzsvēra, ka diskrimin ācija ārpus darba 
tirgus kait ē t o  b i e d r u  s p ējai strādāt (piem., piem ērota transporta tr ūkums darbiniekiem ar 
invaliditāti). 
3. A TSKAITES PUNKTS  
Pašreizējās EK direkt īvas paliktu sp ēkā. Dažas dal ībvalstis izstr ādātu detaliz ētus normat īvos 
aktus to personu aizsardz ībai, kuras tiek diskrimin ētas ārpus darba tirgus; p ārējās dalībvalstīs 
pieņemtu visp ārīgus konstitucion ālos noteikumus.  
Joprojām būtu gadījumi, kad personas tiek diskrimin ētas vecuma, invalidit ātes, reliģijas vai 
pārliecības un dzimumorient ācijas dēļ, morāli kaitējot attiecīgajām person ām, uzņēmumiem 
un sabiedr ībai kopum ā un radot liekas izmaksas un slogu. 
Eiropas Kopienai un min ētajām dalībvalstīm būs jāīsteno ANO Konvencija par cilv ēku ar 
invaliditāti tiesībām, kuru parakst ījusi EK un 26 dal ībvalstis.  
4. P ROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Eiropas Savien ībā daudzi cilv ēki cieš no diskrimin ācijas vai ir t ās apdraud ēti, kā liecina 
sabiedrisk ā apspriešana (35 % aptauj āto apgalvoja, ka tikuši diskrimin ēti izglītības, sociālās 
aizsardzības vai vesel ības apr ūpes jom ā vecuma, invalidit ātes, reli ģijas vai 
dzimumorient ācijas dēļ); 20 % apgalvoja, ka tikuši diskrimin ēti saistībā ar preču, 
pakalpojumu vai m ājokļu pieejam ību). Saska ņā ar 2008. gada febru ārī notikušo 
“Eirobarometra” aptauju12 no 8 % l īdz 16 % ES pilso ņu norādījuši, ka vi ņi vai viņu ģimenes 
locekļi, vai draugi tikuši diskrimin ēti vecuma, invalidit ātes, reliģijas, dzimumorient ācijas vai 
uzreiz vair āku iemeslu d ēļ. Eiropas politikas v ērtēšanas konsorcija p ētījumā sniegti 
pierādījumi par diskrimin ācijas izplat ību reliģijas un p ārliecības, vecuma, invalidit ātes un 
dzimumorient ācijas dēļ vairākās jomās (preču un pakalpojumu, vesel ības aprūpes, izglītības, 
transporta u. c. pieejam ība). Nevalstisk ās organiz ācijas apspriešan ā minēja arī konkrētus 
diskrimin ācijas piem ērus.  
                                                 
9 Visi apspriešanas rezult āti atrodami t īmekļa vietnē 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/news/news_en.htm#rpc . 
10 http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp/consultations/index_en.htm . 
11 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm#ar . 
12 Flash Eurobarometer  Nr. 232. 
LV 5   LV Tiesiskā aizsardzība, kuru var sa ņemt no diskrimin ācijas cietuš ās personas, ir atkar īga no 
attiecīgo diskrimin ācijas gadījumu iemesliem, no t ā, vai tas noticis darbaviet ā vai citās dzīves 
jomās, un no tā, kur viņi dzīvo. Ja aizsardz ība pret diskrimin āciju ES un valsts l īmenī atšķiras, 
tad tam ir praktiskas sekas, proti, zi ņojumā apzinātie diskrimin ācijas gadījumi netiek risin āti 
saskaņoti, un atkar ībā no dalībvalstī noteiktaj ām iespējām person ām, kas cietušas no 
diskrimin ācijas, nav pieejami l īdzvērtīgi tiesiskie l īdzekļi, lai pret to v ērstos . Tas noz īmē arī 
to, ka atš ķirīgā aizsardz ība dalībvalstīs var kait ēt cilvēku mobilit ātei, kā arī preču un 
pakalpojumu p ārrobežu tirdzniec ībai. 
5. ES  POLITISKIE RISIN ĀJUMI  
Katras rīcības uzdevums b ūtu uzlabot personu aizsardz ību pret diskrimin āciju, panākt lielāku 
visu grupu soci ālo iekļautību un piln īgu piedal īšanos sabiedriskaj ā dzīvē un ekonomik ā un 
nodrošināt skaidru tiesisko pamatu vis ās dalībvalstīs, kurš veicin ātu pārrobežu tirdzniec ību un 
atraisītu pārvietošanos. 
Vērā ņēma vairākas iespējas, bet pēc iepriekš ējas potenci ālo politisko risin ājumu izvērtēšanas 
sīkāk analizēt izvēlējās sešas: 
• ES mērogā jaunu rīcību neīsteno; 
• pašregulācija apdrošin āšanas un/vai banku pakalpojumu jom ā; 
• ieteikums īpaši par vienl īdzības strukt ūru kompetenci un daudz ējādo diskrimin āciju; 
• vispārējs ieteikums;  
• direktīva(-as) konkr ētā jautājumā;  
• direktīva vairākos jautājumos.  
6. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Katru iesp ēju analizēja, lai nov ērtētu, kādā mērā tā izpildītu uzdevumus un at bilst atskaites 
punktam, kas jauna risin ājumu viet ā paredz turpin āt iesākto.  
Visos gad ījumos pārbaudīja, kāda būs ekonomisk ā un sociālā ietekme, k ā arī attiecīgā 
gadījumā ietekmi uz vidi. Ja bija iesp ējams, uzskat āmībai tika sniegti dati par izmaks ām un 
ieguvumiem, kas rodas person ām, preču piegādātājiem un pakalpojumu sniedz ējiem un visai 
sabiedrībai, lai gan šeit b ūtu jānorāda, ka ir ļoti grūti atrast uzticamus datus par diskrimin āciju 
un saistītajām izmaks ām.  
Ja rīcības nebūs, tad netiks risin ātas apzinātās grūtības un tādēļ saglabāsies diskrimin ācijas 
radītās ekonomisk ās un soci ālās izmaksas un palielin āsies nevienl īdzīgas tiesisk ās 
aizsardzības risks.  
Papildus ties ību aktiem apsv ērtie risin ājumi nevar ēja garant ēt, ka aizsardz ība pret 
diskrimin āciju patieš ām uzlabosies, jo nebija iesp ējams paredz ēt, kādā mērā dalībvalstis šos 
risinājumus pārņemtu un cik efekt īvi tos īstenotu. Uzskat īja, ka dialogs ar apdrošin āšanas un 
banku nozari ir efekt īvs veids, k ā šajā kontekstā izskatīt apgalvojumus par diskrimin āciju. 
LV 6   LV Uzskatīja, ka, katras dal ībvalsts rīcība saskaņā ar konstitucion ālajiem noteikumiem un tiesisko 
regulējumu radītu risku, ka atš ķirīgs aizsardz ības līmenis ne tikai saglab ātos, bet šī atšķirība 
pat palielin ātos.  
Vienīgais ceļš, kā gūt acīmredzamus pan ākumus izvirz īto mērķu sasniegšan ā, ir ES m ērogā 
juridiski saistošs pas ākums. Spēkā esošās direktīvas ir laba pieredze, un p ēc to transpon ēšanas 
daudzās dalībvalstīs tika sasniegta daudz lab āka aizsardz ība pret diskrimin āciju, nekā līdz tam 
vai nekā tā būtu bijusi bez ES r īcības.  
Ziņojums arī skaidro, k āpēc direktīva, ar ko aizliedz diskrimin āciju invalidit ātes, kā arī citu 
iemeslu d ēļ, varētu būt efektīvs un saska ņots veids, k ā dalībvalstīm īstenot ANO Konvencijas 
par cilvēkiem ar invalidit āti daļas. Direkt īva nodrošin ātu lielāku tiesisko noteikt ību nekā 
konvencija īpaši tad, ja tiktu defin ēts jēdziens “pien ācīgi pasākumi”. Turkl āt direktīva 
nodrošinātu skaidr ākus un efekt īvākus tiesiskos meh ānismus, kurus var ētu izmantot no 
diskrimin ācijas cietuš ās personas.  
7. S ECINĀJUMS  
Ziņojumā par ietekmes nov ērtējumu secin āts, ka piem ērotākais instruments, ar ko sasniegt 
izvirzītos mērķus, ir Kopienas l īmenī juridiski saistošs pas ākums, kas nodrošin ātu plašāku 
aizsardzību pret diskrimin āciju vecuma, invalidit ātes, dzimumorient ācijas un reli ģijas vai 
pārliecības dēļ. 
8. J AUNĀ DIREKT ĪVA 
• uzlabotu pieeju un j ēdzienus sp ēkā esošajās direktīvās, kuras pamatojas uz L īguma 
13. pantu, konkr ēti Direkt īvā 2000/43/EK un 2000/78/EK, piem ēram, jēdzienu 
“diskrimin ācija”, “uzm ākšanās”, “pienākums veikt pien ācīgus pasākumus” defin īcijas, kā 
arī procedūras noteikumus; 
• aizliegtu diskrimin āciju tikai taj ās jomās, kas ir EK kompetenc ē, tādējādi neskarot 
izglītības organiz ēšanu vai saturu (piem., izgl ītība person ām ar īpašām vajadz ībām), 
ģimenes st āvokļa jautājumus (piem., viendzimuma partnerattiec ības/laulības) vai ģimenes 
tiesības (piem., adopcija) vai valsts noteikumus par valsts vai t ās iestāžu sekulāro būtību; 
• izklāstītu obligātos nosac ījumus, kas dal ībvalstīm neliegtu pie ņemt vai saglab āt 
noteikumus, kas paredz stingr āku aizsardz ību, un dažas dal ībvalstis p ēc savas iniciat īvas 
varētu paaugstin āt valstī nodrošin āto aizsardz ības līmeni; 
• neskartu valsts konstitucion ālos noteikumus, kuros paredz ēta vienlīdzīga attieksme vai 
aizliegta diskrimin ācija. 
Jaunos ties ību aktus var ētu papildin āt ar dialogu, kur ā aplūkotu visus notikušos 
diskrimin ācijas gadījumus apdrošin āšanas un banku nozar ē, lai noteikumus skaidrotu nozarei 
un patērētājiem. Lai c īnītos pret diskrimin āciju, arī turpmāk veicinās tādus nejuridiskus 
pasākumus kā izpratnes veicin āšana par diskrimin āciju, mācības un labas prakses apmai ņa.