LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 334/1

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

EIROPAS SAVIENĪBAS KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI – 2012. FINANŠU GADS

2013/C 334/01

SATURS

Konsolidēto finanšu pārskatu piezīme

ES budžets: no sagatavošanas līdz izpildei

I DAĻA: Konsolidētie finanšu pārskati un paskaidrojumi

Bilance

Finanšu darbības rezultātu pārskats

Naudas plūsmas pārskats

Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām

Finanšu pārskatu paskaidrojumi

II DAĻA: Kopsavilkuma pārskati par budžeta izpildi un paskaidrojumi

ES budžeta izpildes rezultāti un paskaidrojumi

Kopsavilkuma pārskati par budžeta izpildi

KONSOLIDĒTO FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪME Eiropas Savienības 2012. gada konsolidētie finanšu pārskati sagatavoti, pamatojoties uz iestāžu un struktūru sniegto informāciju atbilstoši 148. panta 2. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Ar šo paziņoju, ka tie sagatavoti atbilstoši Finanšu regulas IX sadaļas prasībām un saskaņā ar finanšu pārskatu paskaidrojumos izklāstītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm. No minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību, esmu saņēmis visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu finanšu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde. Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka finanšu pārskati no visiem būtiskajiem viedokļiem sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbību rezultātiem un naudas plūsmu. [paraksts] Manfred KRAFF Komisijas grāmatvedis 2013. gada 24. jūlijā

ES BUDŽETS: NO SAGATAVOŠANAS LĪDZ IZPILDEI

Eiropas Savienības (ES) konsolidētie gada finanšu pārskati sniedz informāciju par ES iestāžu, aģentūru un citu struktūru darbībām, ņemot vērā budžetu un uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Šajos finanšu pārskatos nav ietverti dalībvalstu gada finanšu pārskati.

1. GADA BUDŽETS

No ES budžeta tiek finansēti dažādi politikas virzieni un programmas visā ES. Atbilstoši dalībvalstu noteiktajām prioritātēm daudzgadu finanšu shēmā Komisija īsteno konkrētas programmas, darbības un projektus konkrētā jomā. Tas var būt, piemēram, atbalsts izglītības projektiem studentu un pasniedzēju mobilitātes veicināšanai, atbalsts zemniekiem, produktīviem ieguldījumiem darbavietu radīšanai vai saglabāšanai, atbalsts attīstībai, kā arī projekti, kuru mērķis ir nodrošināt labāku darba vidi strādājošiem ES un uzlabot ārējo robežu kontroli.

Vairāk nekā 90 % no ES budžeta tiek izmantoti tādu ES politikas virzienu un darbību finansēšanai, par kuriem ir vienojušās visas dalībvalstis. Tiešu sasaisti starp gada budžetu un ES politikas virzieniem nodrošina budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. Klasifikācija budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām ļauj skaidri noteikt ES politikas jomas un katrai jomai piešķirto kopējo līdzekļu apmēru.

Politikas jomas tiek iedalītas apmēram 200 darbībās, no kurām vairāk nekā 110 darbības ietver darbības budžeta pozīcijas un attiecīgi tiek atspoguļotas budžeta klasifikācijā kā budžeta nodaļas. Šīs politikas jomas ir galvenokārt vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķis ir palīdzēt trešām personām to attiecīgās darbības sfērā. Tomēr citas politikas jomas, piemēram, „Koordinācija un juridiskās konsultācijas” un „Budžets”, ir horizontālas un nodrošina pienācīgu Komisijas darbību. Dalījums darbībās nodrošina kopēju ietvaru prioritāšu noteikšanai, plānošanai, budžeta veidošanai, uzraudzībai un pārskatu sniegšanai, un tā galvenais mērķis ir veicināt saimniecisku, efektīvu un racionālu līdzekļu izmantošanu.

Budžetu sagatavo Komisija, un Parlaments un Padome par to parasti vienojas decembra vidū atbilstīgi Līguma par ES darbību 314. pantā noteiktajai procedūrai.

2. KĀ TIEK FINANSĒTA ES

ES ir pieejamas divas finansējuma kategorijas: pašu resursu ieņēmumi un dažādi ieņēmumi.

2.1. Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi ES tiek uzkrāti automātiski, ļaujot ES finansēt savu budžetu un negaidot valstu iestāžu attiecīgo lēmumu. Budžeta finansēšanai nepieciešamo pašu resursu kopējo apmēru nosaka, no kopējiem izdevumiem atskaitot citus ieņēmumus. Kopējais pašu resursu apmērs nedrīkst pārsniegt 1,23 % no ES nacionālā kopienākuma (NKI). Pašu resursus var iedalīt tradicionālajos pašu resursos, pašu resursos, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), un resursos, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI).

2.2. Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi no ES darbībām parasti veido mazāk nekā 10 % no kopējiem ieņēmumiem. Tos veido, piemēram, soda naudas par konkurences noteikumu pārkāpšanu un rīkojumi atgūt līdzekļus no privātā un publiskā sektora parādniekiem saistībā ar ES projektu pārvaldību. Šajā kategorijā ietilpst arī Tiesas piespriestie soda maksājumi no dalībvalstīm, kuras nepilda kādu konkrētu spriedumu. Par jebkuru laikā nesamaksātu parādu tiek aprēķināti soda procenti. Ja parādu nav nomaksājusi kāda trešā persona, kas nav dalībvalsts, Komisija (un Padome) var pieņemt lēmumus, kas uzliek pienākumu maksāt, un tie izpildāmi tieši un atbilstoši spēkā esošajai civilprocesa kārtībai teritorijā, kurā lēmums jāpilda. Parādniekiem, kuri nepilda saistības, piemēro parādu iekasēšanas procedūras, ko veic Komisijas Juridiskais dienests, izmantojot ārējus juridiskos birojus.

3. KĀ PĀRVALDA UN TĒRĒ ES BUDŽETU

3.1. Primārie darbības izdevumi

ES darbības izdevumi aptver finanšu shēmas dažādās izdevumu kategorijas, un tiem ir dažādi veidi atkarībā no tā, kā tiek izmaksāta un pārvaldīta nauda. Finanšu pārskatos 2012. gadam Komisijas izdevumiem piemēro:

tiešu centralizētu pārvaldību — gadījumos, kad budžetu tieši pilda Komisijas dienesti;

netiešu centralizētu pārvaldību — gadījumos, kad Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus ES vai valstu tiesību aktos paredzētām struktūrām, piemēram, publisko tiesību ES aģentūrām vai struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu;

decentralizētu pārvaldību — gadījumos, kad Komisija deleģē noteiktus budžeta izpildes uzdevumus trešām valstīm;

dalītu pārvaldību — saskaņā ar šo pārvaldības metodi budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Šajā kategorijā ir lielākā daļa izdevumu, un tiek aptvertas tādas jomas kā lauksaimniecības izdevumi un strukturālas darbības;

kopīgu pārvaldību — saskaņā ar šo metodi Komisija uztic noteiktus izpildes uzdevumus kādai starptautiskai organizācijai.

Šī klasifikācija mainīsies 2014. gadā, stājoties spēkā atjauninātajai Finanšu regulai.

3.2. Dažādie finanšu dalībnieki Komisijā

Komisāru kolēģija uzņemas kopīgu politisku atbildību, bet praksē pati neīsteno tai piešķirtās budžeta izpildes pilnvaras. Katru gadu tā deleģē šos uzdevumus atsevišķiem ierēdņiem, kuri atskaitās kolēģijai un ievēro Finanšu regulu un Civildienesta noteikumus. Attiecīgos darbiniekus — parasti ģenerāldirektorus un dienestu vadītājus — sauc par deleģētajiem kredītrīkotājiem. Tie savukārt var tālāk deleģēt budžeta izpildes uzdevumus pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem.

Kredītrīkotāji atbild par visu pārvaldības procesu: tie gan nosaka, kas jādara, lai tiktu sasniegti iestādes noteiktie politikas mērķi, gan pārvalda sāktās darbības no darbības un budžeta viedokļa, tostarp uzņemas juridiskas saistības, uzrauga darbības rezultātus, veic maksājumus un nepieciešamības gadījumā atgūst līdzekļus. Katrā dienestā pareiza finanšu pārvaldība un pienācīga atbildība tiek nodrošināta, no iekšējās revīzijas un darbības atbilstības kontroles nodalot pārvaldības kontroli (ko īsteno kredītrīkotāji), nosakot skaidrus iekšējās kontroles standartus (pamatojoties uz starptautiskiem standartiem), ex-ante un ex-post kontroli, neatkarīgu iekšējo revīziju, pamatojoties uz riska novērtējumiem, un regulāru pārskatu sniegšanu par darbībām atsevišķiem komisāriem.

Katram kredītrīkotājam jāsagatavo gada darbības pārskats par tā pārziņā esošajām darbībām. Pārskatā kredītrīkotājs ziņo par politikas rezultātiem un sniedz pamatotu apliecinājumu, ja tam tāds ir, ka pārskatā norādītajām darbībām piešķirtie līdzekļi izmantoti paredzētajam mērķim atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem un izveidotās kontroles procedūras pietiekami garantē pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. Pamatojoties uz Finanšu regulas 66. pantu, Komisija pieņem kopsavilkuma ziņojumu (sintēzes ziņojumu) par visiem gada darbības pārskatiem, iekšējā revidenta vispārēju atzinumu, saskaņā ar kuru Komisija uzņemas vispārēju politisku atbildību par ES budžeta pārvaldību atbilstīgi LESD 317. pantam. Pārskats un gada darbības pārskati pieejami vietnē http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_lv.htm.

Grāmatvedis izpilda kredītrīkotāju sagatavotos maksājumu rīkojumus un rīkojumus par līdzekļu atgūšanu un atbild par finanšu līdzekļu pārvaldību, grāmatvedības noteikumu un metožu noteikšanu, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu, grāmatvedības uzskaites veikšanu un iestādes gada finanšu pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta gada finanšu pārskati, apliecinot, ka tie no visiem būtiskajiem viedokļiem patiesi atspoguļo finanšu stāvokli, darbības rezultātus un naudas plūsmas.

3.3. Saistības izmantot ES budžetu

Lai varētu uzņemties juridiskas saistības, iesaistot trešās personas (piemēram, parakstīt līgumu vai dotāciju nolīgumu), gada budžetā jābūt budžeta pozīcijai attiecīgās darbības veikšanai. Budžeta pozīcijā jābūt arī pietiekamiem līdzekļiem izdevumu segšanai. Ja šie nosacījumi ir izpildīti, nepieciešamie līdzekļi jārezervē budžetā, uzņemoties budžeta saistības grāmatvedības sistēmā.

Līdzekļus no ES budžeta nedrīkst tērēt, kamēr kredītrīkotājs nav uzņēmies juridiskas saistības.

Pēc apstiprināšanas budžeta saistības tiek reģistrētas budžeta grāmatvedības sistēmā un apropriācijas tiek atbilstīgi izmantotas. Tomēr tas neietekmē finanšu kontus (virsgrāmatu), jo izdevumi vēl nav radušies.

3.4. Maksājuma veikšana

3.4.1. Vispārīgi noteikumi

Maksājumu nevar veikt, ja budžeta saistības nav apstiprinājis kredītrīkotājs, kas veic attiecīgo darbību. Pēc maksājuma apstiprināšanas grāmatvedības sistēmā tiek veikts pārvedums uz saņēmēja kontu. Komisija veic vairāk nekā 1,8 miljonus maksājumu gadā. Komisija ir SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication; Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība) dalībniece.

3.4.2. Priekšfinansējums, izmaksu pārskati un izdevumu attiecināmība

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts saskaņā ar konkrētajām juridiskajām saistībām. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu izmanto paredzētajam mērķim juridiskajās saistībās noteiktā perioda laikā vai atmaksā: ja saņēmējam nav attiecināmo izdevumu, tam priekšfinansējums jāatdod ES. Tādējādi samaksātais priekšfinansējums nav galīgie izdevumi, kamēr nav izpildīti attiecīgie nolīguma noteikumi, tāpēc to grāmato ES bilancē aktīvos tad, kad tiek veikts sākotnējais maksājums. Priekšfinansējuma aktīva summa tiek samazināta (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atmaksātās summas.

Kādu laiku pēc priekšfinansējuma maksājuma veikšanas attiecīgā ES struktūra saņems izmaksu pieprasījumu, kas pamato to, kā saņēmējs iztērējis priekšfinansējuma summu atbilstīgi juridiskajām saistībām. Gada laikā nosūtīto izmaksu pieprasījumu biežums mainās atkarībā no finansējamā pasākuma veida un nosacījumiem, un izmaksu pieprasījumi nav obligāti jāsaņem gada beigās.

Attiecināmības kritēriji ir noteikti pamatdokumentā, uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, citos dotāciju saņēmējiem paredzētos informatīvos dokumentos un/vai dotāciju nolīgumu pantos. Pēc analīzes attiecināmās summas tiek grāmatotas izdevumos un saņēmējs tiek informēts par neattiecināmām summām.

4. AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS

Saskaņā ar pamatdokumentiem, kuri izriet no ES līguma, ES ir pilnvarota pieņemt aizņemšanās programmas, lai mobilizētu finanšu resursus, kuri ir nepieciešami finanšu palīdzības sniegšanai dalībvalstīm un valstīm, kas nav dalībvalstis. Eiropas Komisija, darbojoties ES vārdā, patlaban īsteno trīs svarīgākās programmas: Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilances (MB) atbalstu un makrofinansiālo atbalstu; saskaņā ar šīm programmām tā var piešķirt aizdevumus un finansējumu, emitējot parāda instrumentus kapitāla tirgos vai izmantojot finanšu iestādes. Tā kā piesaistītais finansējums ir paralēla darbība, tas tieši neietekmē ES budžetu, tomēr no juridiskā viedokļa ES pienākums ir apkalpot aizņemtos līdzekļus kā parādu.

5. ES BUDŽETA AIZSARDZĪBA: FINANŠU KOREKCIJAS UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANA

Finanšu regula un citi piemērojamie tiesību akti, īpaši par lauksaimniecību un kohēzijas politiku, piešķir tiesības veikt izdevumu pārbaudes vairākus gadus pēc tam, kad izdevumi ir radušies. Konstatējot kļūdas, neatbilstības vai krāpšanu, piemēro līdzekļu atmaksāšanu vai finanšu korekcijas. Kļūdu, neatbilstību vai krāpšanas konstatēšana un koriģēšana ir pēdējais posms kontroles sistēmās, un tās ir nozīmīgas pareizas finanšu pārvaldības parādīšanai.

Dotāciju gadījumā uz budžetu attiecināmo izdevumu atbilstību pārbauda attiecīgie ES dienesti vai dalībvalstis dalītas pārvaldības gadījumā, pamatojoties uz pamatojuma dokumentiem, kas norādīti piemērojamos tiesību aktos vai katras dotācijas nosacījumos. Lai panāktu mērķi, kas ir optimālāka sasaiste starp kontroles sistēmu izmaksām un ieguvumiem, pamatojuma dokumentu pārbaudes saistībā ar galīgajiem pieprasījumiem saskaņā ar tiešo centralizēto pārvaldību ir daudz intensīvākas nekā starpposma pieprasījumiem, tādēļ starpposma maksājumos konstatētās kļūdas tiek labotas, veicot galīgā maksājuma korekciju. Turklāt ES un/vai dalībvalstij ir pienākums pārbaudīt pamatojuma dokumentu īstumu, veicot pārbaudes pieprasījuma iesniedzēja atrašanās vietā finansējamās darbības īstenošanas laikā un/vai pēc īstenošanas (ex-post). Piemērojamos tiesību aktos ir noteiktas dažādas procedūras Komisijas un dalībvalstu konstatētu kļūdu, neatbilstību vai krāpšanas gadījumiem; sīkāku informāciju skatīt finanšu pārskatu 6. paskaidrojumā.

6. FINANŠU PĀRSKATU SNIEGŠANA

ES finanšu pārskatus veido divas atsevišķas, bet savstarpēji saistītas daļas:

a) finanšu pārskati;

b) pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta sīkāka informācija par budžeta izpildi.

Komisija pieņem gada finanšu pārskatus un iesniedz vispirms Revīzijas palātai revīzijas veikšanai un tad Eiropas Parlamentam un Padomei izpildes procesa ietvaros.

Papildus gada pārskatiem tiek sagatavoti arī mēneša pārskati par budžeta izpildi.

6.1. Finanšu pārskati

Komisijas grāmatveža pienākums ir sagatavot ES finanšu pārskatus un nodrošināt, ka tie no visiem būtiskajiem viedokļiem patiesi atspoguļo ES finanšu stāvokli, darbības rezultātus un naudas plūsmas. Finanšu pārskati tiek sagatavoti atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem, kuru pamatā ir starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti. Sīkāku informāciju skatīt finanšu pārskatu 1. paskaidrojumā.

6.2. Budžeta konti

Komisijas grāmatveža pienākums ir sagatavot pārskatus par budžeta izpildi gan mēneša, gan gada griezumā. Administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas ir iekļautas tikai Komisijas budžetā. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt budžetā ir nošķirtas divu veidu apropriācijas: nediferencētās un diferencētās. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu vienam gadam paredzētas darbības (tās atbilst gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas tika ieviestas, lai gada pārskata principu saskaņotu ar vajadzību pārvaldīt daudzgadu darbības. Ar tām tiek plānots aptvert galvenokārt daudzgadu darbības. Diferencētās apropriācijas iedala saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:

— saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras rodas kārtējā finanšu gadā saistībā ar darbībām, kuras ilgst vairākus gadus. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas, veicot gada maksājumus vairākus gadus;

— maksājumu apropriācijas sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā un/vai iepriekšējos finanšu gados.

Pēc diferencēto apropriāciju ieviešanas izveidojās starpība starp uzņemtajām saistībām un veiktajiem maksājumiem. Minētā starpība atbilst nenokārtotām saistībām un atspoguļo laika nobīdi starp brīdi, kad saistības rodas, un brīdi, kad tiek veikti attiecīgie maksājumi. To sauc par RAL („Reste à Liquider”).

7. REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

7.1. Revīzija

ES gada finanšu pārskatu un līdzekļu pārvaldības revīziju veic Revīzijas palāta kā ārējie revidenti, un Palāta sagatavo ikgadēju ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Palātas galvenais uzdevums ir veikt ārēju, neatkarīgu ES gada finanšu pārskatu revīziju. Savas darbības ietvaros Palāta sagatavo:

1) ikgadēju ziņojumu par darbībām, kas tiek finansētas no vispārējā budžeta, sīki izklāstot savus novērojumus par gada finanšu pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem;

2) atzinumu, kura pamatā ir veiktā revīzija un kurš parādās gada pārskatā kā ticamības deklarācija, par i) finanšu pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem iekasētos ieņēmumus, gan maksājumus galasaņēmējiem;

3) īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās jomās veikto revīziju konstatējumi.

7.2. Izpildes apstiprinājums

Pēdējais budžeta cikla posms ir konkrētā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājums. Budžeta izpildi ES apstiprina Eiropas Parlaments. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas un gada finanšu pārskatu pabeigšanas Padomes pienākums ir sagatavot ieteikumu un tad Eiropas Parlaments Komisijai un citām ES struktūrām sniedz izpildes apstiprinājumu par iepriekšējā finanšu gada ES budžeta izpildi. Lēmuma pamatā ir gan gada finanšu pārskatu pārbaude, Komisijas ikgadējais novērtējuma ziņojums un Palātas ikgadējais ziņojums, gan Komisijas atbildes, un tiek ņemtas vērā arī Komisijas sniegtās atbildes un sīkāka informācija, kuru Komisija sniegusi pēc pieprasījuma.

Izpildes apstiprinājums ir budžeta izpildes ārējās kontroles politikas aspekts un lēmums, ar kuru Eiropas Parlaments pēc Padomes ierosinājuma „atbrīvo” Komisiju (un citas ES struktūras) no pienākuma pārvaldīt konkrētu budžetu, jo tas nozīmē, ka budžets vairs nepastāv. Izpildes apstiprinājuma procedūrai var būt viens no šādiem trim iznākumiem: izpilde tiek apstiprināta, izpildes apstiprināšana tiek atlikta vai izpilde netiek apstiprināta. Eiropas Parlamenta ikgadējās budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras neatņemama daļa ir uzklausīšana, kurā piedalās komisāri, un Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas locekļi tiem uzdod jautājumus par to pārziņā esošajām politikas jomām. Plenārsēdē tiek pieņemts galīgais ziņojums par izpildes apstiprinājumu, tostarp izteikts īpašs lūgums Komisijai veikt pasākumus. ECOFIN pieņem Padomes ierosinājumu apstiprināt izpildi. Uz Eiropas Parlamenta ziņojumu par izpildes apstiprinājumu un Padomes ierosinājumu apstiprināt izpildi attiecas ikgadējais ziņojums par turpmākiem pasākumiem, kurā Komisija ieskicē noteiktus pasākumus, kurus tā veikusi, lai izpildītu Eiropas Parlamenta izteiktos pieprasījumus un Padomes ierosinājumus.

I DAĻA

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI (1)

SATURS

Bilance

Finanšu darbības rezultātu pārskats

Naudas plūsmas pārskats

Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām

Finanšu pārskatu paskaidrojumi:

1. Nozīmīga grāmatvedības politika

2. Paskaidrojumi par bilanci

3. Paskaidrojumi par finanšu darbības rezultātu pārskatu

4. Paskaidrojumi par naudas plūsmas pārskatu

5. Iespējamie aktīvi un iespējamās saistības un cita nozīmīga informācija

6. ES budžeta aizsardzība

7. Finanšu atbalsta mehānismi

8. Finanšu risku pārvaldība

9. Informācija par saistītām personām

10. Notikumi pēc bilances datuma

11. Konsolidācijas darbības joma

BILANCE

miljonos EUR Paskaidrojums 31.12.2012. 31.12.2011. ILGTERMIŅA AKTĪVI Nemateriālie aktīvi 2.1. 188 149 Pamatlīdzekļi 2.2. 5 978 5 071 Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi 2.3. 392 374 Finanšu aktīvi 2.4. 62 311 43 672 Debitoru parādi un atgūstamās summas 2.5. 564 289 Priekšfinansējums 2.6. 44 505 44 723 113 938 94 278 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Krājumi 2.7. 138 94 Finanšu aktīvi 2.8. 1 981 3 721 Debitoru parādi un atgūstamās summas 2.9. 14 039 9 477 Priekšfinansējums 2.10. 13 238 11 007 Nauda un naudas ekvivalenti 2.11. 10 674 18 935 40 070 43 234 AKTĪVI KOPĀ 154 008 137 512 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Pensijas un citi darbinieku pabalsti 2.12. (42 503) (34 835) Uzkrājumi 2.13. (1 258) (1 495) Finanšu saistības 2.14. (57 232) (41 179) Citas saistības 2.15. (2 527) (2 059) (103 520) (79 568) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi 2.16. (806) (270) Finanšu saistības 2.17. (15) (51) Kreditoru parādi 2.18. (90 083) (91 473) (90 904) (91 794) SAISTĪBAS KOPĀ (194 424) (171 362) NETO AKTĪVI (40 416) (33 850) Rezerves 2.19. 4 061 3 608 No dalībvalstīm pieprasāmās summas (2) 2.20. (44 477) (37 458) NETO AKTĪVI (40 416) (33 850)

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

miljonos EUR Paskaidrojums 2012 2011 PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI Ieņēmumi no pašu resursiem un iemaksām 3.1. 130 919 124 677 Citi pamatdarbības ieņēmumi 3.2. 6 826 5 376 137 745 130 053 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Administratīvie izdevumi 3.3. (9 320) (8 976) Pamatdarbības izdevumi 3.4. (124 633) (123 778) (133 953) (132 754) PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS 3 792 (2 701) Finanšu ieņēmumi 3.5. 2 157 1 491 Finanšu izdevumi 3.6. (1 942) (1 355) Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas (8 846) 1 212 Kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficīta daļa 3.7. (490) (436) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI (5 329) (1 789)

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

miljonos EUR Paskaidrojums 2012 2011 Gada saimnieciskās darbības rezultāti (5 329) (1 789) Pamatdarbība 4.2. Amortizācija 39 33 Nolietojums 405 361 Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums (16 062) (27 692) Debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums (4 837) 1 605 Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (2 013) (1 534) Krājumu (palielinājums)/samazinājums (44) (3) Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) 299 234 Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) 16 017 27 781 Citu saistību palielinājums/(samazinājums) 468 (45) Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) (1 390) 6 944 Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi (1 497) (4 539) Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas 260 (75) Pensiju un darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums) 7 668 (2 337) Ieguldījumu darbība 4.3. Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums (1 390) (693) Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums (18) 118 Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums (837) (1 497) NETO NAUDAS PLŪSMA (8 261) (3 128) Naudas un naudas ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums) (8 261) (3 128) Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 2.11. 18 935 22 063 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 2.11. 10 674 18 935

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

miljonos EUR Rezerves (A) No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B) Patiesās vērtības rezerve Citas rezerves Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) Gada saimnieciskās darbības rezultāti ATLIKUMS 31.12.2010. (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447) Garantiju fonda rezerves pārmaiņas 165 (165) 0 Patiesās vērtības pārmaiņas (47) (47) Citi 2 (30) (28) 2010. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums 4 17 228 (17 232) 0 Dalībvalstīm kreditētie 2010. gada budžeta rezultāti (4 539) (4 539) Gada saimnieciskās darbības rezultāti (1 789) (1 789) ATLIKUMS 31.12.2011. (108) 3 716 (35 669) (1 789) (33 850) Garantiju fonda rezerves pārmaiņas 168 (168) 0 Patiesās vērtības pārmaiņas 258 258 Citi 21 (19) 2 2011. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums 6 (1 795) 1 789 0 Dalībvalstīm kreditētie 2011. gada budžeta rezultāti (1 497) (1 497) Gada saimnieciskās darbības rezultāti (5 329) (5 329) ATLIKUMS 31.12.2012. 150 3 911 (39 148) (5 329) (40 416)

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1. JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

Eiropas Savienības (ES) finanšu pārskatus kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (EK, Euratom) Nr. 966/2012 (3) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam (turpmāk „Finanšu regula”), un Komisijas 2012. gada 29. oktobra (4) Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas piemērošanai.

ES sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 143. pantu, pamatojoties uz uzkrāšanas principa grāmatvedības noteikumiem, kas ir izstrādāti atbilstīgi starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS). Šos Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās iestādēs un ES struktūrās, uz kurām attiecas konsolidācija, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu. Uzskaiti veic euro, pamatojoties uz kalendāro gadu.

1.2. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz ES kā publiskā sektora iestādi mērķi ir konkrētāki — sniegt lēmumu pieņemšanai noderīgu informāciju un apliecināt iestādes atbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Vispārējie apsvērumi (vai grāmatvedības principi), kas jāņem vērā, sagatavojot finanšu pārskatus, ir noteikti ES grāmatvedības 2. noteikumā, un tie ir tādi paši kā 1. SPSGS, proti: patiesa uzrādīšana, grāmatošana pēc uzkrāšanas principa, darbības turpināšana, konsekventa uzrādīšana, apkopošana, kompensēšana un salīdzināma informācija.

Šo finanšu pārskatu sagatavošanas nolūkā saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un principiem vadībai ir jāveic aplēses, kuras ietekmē paziņotās summas noteiktos bilances un finanšu darbības rezultātu pārskata posteņos, kā arī uzrādīto informāciju par iespējamajiem aktīviem un saistībām.

1.3. KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas mērogs

Konsolidētajos ES finanšu pārskatos ir iekļautas visas nozīmīgākās kontrolētās struktūras (iestādes un aģentūras), asociētās iestādes un kopuzņēmumi, proti, 51 kontrolētā struktūra, 5 kopuzņēmumi un 4 asociētās iestādes. Pilns konsolidēto iestāžu saraksts ir sniegts 11.1. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2011. gadu konsolidācijas darbības joma ir palielinājusies par vienu kontrolēto struktūru (aģentūra). Šādi papildinājumi būtiski neietekmē konsolidētos finanšu pārskatus.

Kontrolētās struktūras

Lēmums iekļaut struktūru konsolidācijā ir balstīts uz kontroles koncepciju. Kontrolētās struktūras ir visas tās iestādes, kurām ES ir tieši vai netieši pilnvarota noteikt finanšu un darbības politikas virzienus, lai varētu gūt labumu no šo struktūru darbības. Šādām pilnvarām jābūt īstenojamām. Kontrolētās struktūras ir pilnībā konsolidētas. Konsolidācija sākas kontroles pastāvēšanas pirmajā dienā un beidzas līdz ar kontroles izbeigšanos.

Izplatītākie kontroles rādītāji ES ir šādi: struktūras izveide ar dibināšanas līgumu vai sekundārajiem tiesību aktiem, finansējums no vispārējā budžeta, balsstiesības vadības iestādēs, Eiropas Revīzijas palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Ir skaidrs, ka ir jāizvērtē katra struktūra, lai izlemtu, vai kontroles noteikšanai pietiek ar vienu vai visiem iepriekš minētajiem kritērijiem.

Saskaņā ar šo pieeju ES iestādes (izņemot ECB) un aģentūras (izņemot bijušā otrā pīlāra aģentūras) atrodas tikai un vienīgi ES kontrolē un attiecīgi tās tiek konsolidētas. Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu struktūru.

Ir izslēgti visi būtiskie savstarpējie darījumi un atlikumi starp ES kontrolētajām struktūrām, savukārt nerealizētā peļņa un zaudējumi saistībā ar savstarpējiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmums ir līgumiska vienošanās, saskaņā ar kuru ES un viena vai vairākas personas („uzņēmēji”) apņemas veikt saimniecisku darbību, kas pakļauta kopīgai kontrolei. Kopīga kontrole ir darbības, kas ietver pakalpojuma potenciālu, kontroles tieša vai netieša ar līgumu noteikta savstarpēja dalīšana.

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji to atzīst, ņemot vērā izmaksas. ES daļa tās kopīgi kontrolēto struktūru darbības rezultātos ir atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļa rezervju pārmaiņās ir atzīta rezervēs. Kopuzņēmuma bilances vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas (turpmākās iemaksas, saimnieciskās darbības rezultātu daļu un rezervju pārmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes).

Nerealizētā peļņa un zaudējumi no ES un kopīgi kontrolēto struktūru savstarpējiem darījumiem nav būtiski, tāpēc tie nav izslēgti. Kopuzņēmumu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no ES pieņemtās politikas.

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes ir tās iestādes, kuras ES tieši vai netieši būtiski ietekmē, bet nekontrolē. Pieņem, ka pastāv būtiska ietekme, ja ES tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk balsstiesību.

Līdzdalība asociētajās iestādēs tiek uzskaitīta, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji tiek atzīta, ņemot vērā izmaksas. ES daļa tās asociēto iestāžu darbības rezultātos ir atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļa rezervju pārmaiņās tiek atzīta rezervēs. Asociētās iestādes bilances vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas (turpmākās iemaksas, saimnieciskās darbības rezultātu daļu un rezervju pārmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes). No asociētās iestādes saņemtā peļņa samazina aktīva uzskaites vērtību. Nerealizētā peļņa un zaudējumi no ES un tās asociēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, tāpēc tie nav izslēgti.

Asociēto iestāžu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no ES pieņemtās politikas. Ja ES pieder 20 % vai vairāk ieguldījumu kapitāla fondā, ES to necenšas būtiski ietekmēt. Tāpēc šādus fondus uzskata par finanšu instrumentiem un iedala kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Nekonsolidētās struktūras, kuru līdzekļus pārvalda Komisija

ES darbinieku veselības apdrošināšanas shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija to vārdā, taču, tā kā šīs struktūras neatrodas ES kontrolē, tās netiek konsolidētas ES finanšu pārskatos; sīkāku informāciju par attiecīgajām summām skatīt 11.2. paskaidrojumā.

1.4. SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.4.1. Valūta un konvertēšanas bāze

Darbības un pārskata valūta

Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, un euro ir ES darbības un pārskata valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Pamatlīdzekļiem un nemateriāliem aktīviem, kuri saglabā savu vērtību euro pēc to iegādes datumā spēkā esošā valūtas maiņas kursa, piemēro dažādas pārrēķina metodes.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās pārrēķina euro pēc kursa 31. decembrī:

EURO kurss

Valūta 31.12.2012. 31.12.2011. BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,1510 25,7870 DKK 7,4610 7,4342 GBP 0,8161 0,8353 HUF 292,3000 314,5800 LVL 0,6977 0,6995 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,0740 4,4580 RON 4,4445 4,3233 SEK 8,5820 8,9120 CHF 1,2072 1,2156 JPY 113,6100 100,2000 USD 1,3194 1,2939

Ārvalstu valūtā izteiktu un pārdošanai pieejamu monetāro finanšu instrumentu patiesās vērtības pārmaiņas, kas saistītas ar valūtas pārrēķina starpību, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas tiek turēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu instrumentiem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, ietver patiesās vērtības rezervē.

1.4.2. Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver arī aplēses par darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātajiem ienākumiem un izdevumiem, iespējamiem aktīviem un saistībām, kā arī nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspoguļo periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.5. BILANCE

1.5.1. Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences norāda, ņemot vērā sākotnējās izmaksas, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti ES grāmatvedības noteikumu būtiskie kritēriji. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas to rašanās brīdī atzīst par izdevumiem.

1.5.2. Pamatlīdzekļi

Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi vai radīšanu.

Turpmākās izmaksas ietver aktīva uzskaites vērtībā vai pēc vajadzības atzīst par atsevišķiem aktīviem tikai tad, ja ir ticams, ka ES saņems ar pamatlīdzekli saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās.

Zeme un mākslas darbi netiek attiecināts nolietojums, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to lietderīgās lietošanas laikā, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi, šādi:

Aktīva veids Lineārā nolietojuma likme Ēkas 4 % Pamatlīdzekļi no 10 % līdz 25 % Mēbeles no 10 % līdz 25 % Aprīkojums no 10 % līdz 33 % Transportlīdzekļi 25 % Datortehnika 25 % Citi materiālie aktīvi no 10 % līdz 33 %

Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, salīdzinot ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību, un tos iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Materiālo aktīvu nomu, kad ES būtībā uzņemas visus riskus un iegūst ar īpašumtiesībām saistītos ieguvumus, klasificē kā finanšu nomu. Sākumā finanšu nomu kapitalizē vai nu nomātā aktīva patiesajā vērtībā, vai arī minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā, atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu maksām, lai panāktu nemainīgas likmes piemērošanu nesamaksātajam finanšu atlikumam. Nomas saistības, atskaitot finanšu maksas, ietver pārējās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu likmes daļu atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā visā nomas periodā tā, lai saistību atlikumam katrā periodā būtu nemainīga periodiska procentu likme. Saskaņā ar finanšu nomu turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina vai nu aktīva lietderīgās lietošanas laikā, vai arī nomas termiņā, atkarībā no tā, kurš no šiem termiņiem ir īsāks.

Nomu, kurā iznomātājs saglabā būtisku daļu no riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot lineāro nolietojuma metodi.

1.5.3. Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem/nolietojamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa liecina par iespējamību neatgūt aktīva uzskaites vērtību. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no šādām summām: aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties daļēji noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā aplēsto atgūstamo summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.

1.5.4. Ieguldījumi

Līdzdalība asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalību asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Pašu kapitāla izmaksas koriģē, lai atspoguļotu asociēto iestāžu un kopuzņēmumu neto aktīvu palielinājuma vai samazinājuma daļu, kas attiecas uz ES pēc sākotnējās atzīšanas, ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, un daļēji noraksta līdz mazākajai atgūstamajai summai, ja nepieciešams. Atgūstamo summu nosaka, kā aprakstīts 1.5.3. paskaidrojumā. Ja vērtības samazinājuma iemesls vēlāk vairs nepastāv, veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi līdz uzskaites vērtībai, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi vērtības samazinājuma zaudējumi.

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Ieguldījumus riska kapitāla fondos klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus (skatīt 1.5.5. paskaidrojumu) un attiecīgi uzskaita patiesajā vērtībā ar peļņu un zaudējumiem, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām (tostarp valūtas pārrēķina starpības), kas atzītas patiesās vērtības rezervē.

Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav noteiktas tirgus cenas aktīvā tirgū, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi ņemot vērā izmaksas vai attiecināmo neto aktīvu vērtību (NAV), atkarībā no tā, kurš no abiem lielumiem ir mazāks. Nerealizēto peļņu, kas rodas, nosakot patieso vērtību, atzīst rezervēs, bet nerealizētos zaudējumus novērtē, lai noteiktu vērtības samazinājuma zaudējumus un to, vai tie atzīstami kā vērtības samazinājuma zaudējumi finanšu darbības rezultātu pārskatā vai kā pārmaiņas patiesās vērtības rezervē.

1.5.5. Finanšu aktīvi

Klasifikācija

ES savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, aizdevumi un debitoru parādi, līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi un pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu klasifikācija tiek noteikta sākotnējās atzīšanas brīdī un pārvērtēta katrā bilances datumā.

i) Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts galvenokārt ar mērķi to ātri pārdot vai to šādi iedalījusi ES. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

ii) Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma attiecīgo debitoru parādu pārdot. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot gadījumus, kad to termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

iii) Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, kurus ES noteikti vēlas turēt līdz termiņa beigām un var tā turēt. Šā finanšu gada laikā ES nebija neviena ieguldījuma šajā kategorijā.

iv) Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laika perioda, kurā ES plāno no tiem atbrīvoties: parasti tas ir atlikušais termiņš bilances datumā. Ieguldījumus nekonsolidētās struktūrās un citus kapitāla ieguldījumus (piemēram, riska kapitāla darījumus), kurus neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, arī klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu un pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā (t. i., datumā, kurā ES uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu). Aizdevumus atzīst, kad nauda ir samaksāta aizņēmējiem avansa veidā. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu. Finanšu aktīvus, kurus uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas ir izdevumi finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja piešķir bezprocentu ilgtermiņa aizdevumu vai ilgtermiņa aizdevumu ar procentu likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var aplēst kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, izmantojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Aizdevumus, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, novērtē to nominālsummā, ko uzskata par aizdevuma patieso vērtību. Pamatojams minēts turpmāk.

— ES aizdevumiem ir īpaša „tirgus vide”, kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtība ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šāda alternatīvo ieguldījumu iespēja nepastāv, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos. ES tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādu pašu likmi. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav izvēles izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati par sevi nozīmē tirgu. Tā kā izvēles izmaksu „iespēja” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām.

— Tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu salīdzinājumam, procentu likme, kas ES jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevumu darījumiem saskaņā ar EFSM, MB un citiem līdzīgiem aizdevumiem, ir pieprasītā procentu likme.

— Turklāt attiecībā uz šiem aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, ja tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai nodotas citam un ES būtībā ir nodevusi visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākais novērtējums

i) Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām kategorijā „finanšu instrumenti, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā”, ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas.

ii) Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tiek tieši atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā.

iii) Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi. ES patlaban nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu.

iv) Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamus aktīvus pārdod vai to vērtība samazinās, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu. Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīvam ir neaktīvs tirgus, ES nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes (tas attiecas arī uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem). Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontētās naudas plūsmu analīzi, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras parasti izmanto tirgus dalībnieki. Ja nevar ticami noteikt tādu kapitāla instrumentos veiktu ieguldījumu patieso vērtību, kuriem aktīvā tirgū nav noteiktas tirgus cenas, šādus ieguldījumus novērtē izmaksās, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

ES katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un zaudējumi no vērtības samazināšanās ir radušies tikai tad, ja ir objektīvi pierādījumi par vērtības samazinājumu viena vai vairāku notikumu rezultātā, kas risinājušies pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē aplēstās finanšu aktīva nākotnes naudas plūsmas, un šādu ietekmi var ticami aplēst.

a) Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kurus uzskaita amortizētās izmaksās, rada zaudējumus, šo zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītzaudējumus nākotnē, kuri vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina, un zaudējumu summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir līgumā noteiktā pašreizējā efektīvā procentu likme. Ar ķīlu nodrošināta finanšu aktīva plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķinā tiek atspoguļotas naudas plūsmas, ko var radīt ienākumi no nodrošinājuma pārdošanas, no kuriem atskaitītas nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai tiesību atņemšana uz ieķīlātu īpašumu ir ticama vai ne. Ja kādā no nākamajiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzīto vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

b) Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Tādu kapitāla ieguldījumu gadījumā, kuri klasificēti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi, nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, ņem vērā to, vai vērtspapīra patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, uzkrātos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti finanšu aktīva vērtības samazinājuma zaudējumi, kas jau iepriekš atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Finanšu darbības rezultātu pārskatā atzīto kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi neveic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās pārdošanai pieejama parāda instrumenta patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

1.5.6. Krājumi

Krājumus uzskaita vai nu izmaksās, vai arī neto pārdošanas vērtībā, atkarībā no tā, kurš no abiem lielumiem ir mazāks. Izmaksas nosaka, izmantojot metodi „pirmais iekšā — pirmais ārā” (FIFO). Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālmaksu, tos novērtē vai nu izmaksās, vai arī pašreizējās aizstāšanas izmaksās, atkarībā no tā, kuras ir mazākas. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas ES rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

1.5.7. Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma nolīgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā laikposmā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, viņam minētais priekšfinansējums jāatdod ES. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas (šo summu atzīst par izdevumiem) un atmaksātās summas.

Gada beigās neizmaksātās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā samaksātajā summā (sākotnējās samaksātajās summās), no kā atskaita: atmaksātās summas, izdevumos ierakstītās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aplēš uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

1.5.8. Debitoru parādi

Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atskaitot daļēji norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu daļēji noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ES nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādiem. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Tiek veikta arī vispārēja daļēja norakstīšana, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, neizpildītajiem rīkojumiem atgūt līdzekļus, kuriem vēl nav piemērota konkrēta daļējā norakstīšana. Skatīt turpmāk 1.5.14. paskaidrojumu par gada beigās uzkrātiem ienākumiem.

1.5.9. Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos definē kā apgrozāmos līdzekļus. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus.

1.5.10. Pensijas un citi pabalsti darbiniekiem

Pensiju saistības

ES pārvalda noteiktu pabalstu pensiju plānus. Lai gan vienu trešdaļu šo pabalstu paredzamo izmaksu veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saistības nav fondētas. Bilancē atzītās saistības attiecībā uz noteiktu pabalstu pensiju plāniem ir noteiktā pabalsta pienākuma pašreizējā vērtība bilances datumā. Noteikto pabalsta pienākumu aprēķina aktuāri, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikta pabalsta pienākuma pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot aplēstās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot procentu likmes pensiju izmaksāšanas valūtā denominētām valsts obligācijām, kuru dzēšanas termiņš aptuveni atbilst attiecīgo pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes korekcijām un aktuāro pieņēmumu pārmaiņām, nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Iepriekšējās darba izmaksas nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, ja vien pārmaiņas pensiju plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (tiesību piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējās darba izmaksas tiesību piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

ES nodrošina veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstniecības izdevumus. Ikdienas pārvaldībai izveidots atsevišķs fonds. Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un to apgādājamās personas. Pabalstus, ko piešķir „nestrādājošiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā „Pēcnodarbinātības pabalstus darbiniekiem”. Ņemot vērā šo pabalstu būtību, ir nepieciešams aktuāra aprēķins. Saistības bilancē nosaka līdzīgi kā pienākumus attiecībā uz pensijām (skatīt iepriekš).

1.5.11. Uzkrājumi

Uzkrājumi tiek atzīti, ja ES pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami aplēst. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam posteņu, pienākumu aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību („paredzamās vērtības” metode).

1.5.12. Finanšu saistības

Finanšu saistības klasificē kā finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai kā finanšu saistības amortizētajās izmaksās (aizņēmumus). Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina attiecīgi sertifikāti. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, no izsniegšanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība) atskaitot radušās darījuma izmaksas. Turpmāk tos atzīst amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi.

Finanšu saistības klasificē kā ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad to dzēšanas termiņš nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nepiemēro aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu saistības, kas patiesajā vērtībā iekļautas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu aprēķinā; skatīt 1.5.5. paskaidrojumu.

1.5.13. Kreditoru parādi

Liela daļa ES kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir nesamaksātie dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēju iesniegtie izmaksu pieprasījumi. Tos grāmato kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas. Pēc pārbaudes un attiecināmo izmaksu apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un ES to ir apstiprinājusi.

1.5.14. Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un maksas

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Uzskaites perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz aplēsto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar Komisijas sīki izstrādātām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu.

Arī ieņēmumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Ja gada beigās ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces, bet rēķins vēl nav izsniegts, vai arī ja pastāv līgumiska vienošanās (t. i., atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātie ienākumi tiks atzīti finanšu pārskatos.

Savukārt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā uzskaites periodā.

1.6. FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.6.1. Ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Šie ieņēmumi ir lielākā ES ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem ES var saņemt arī citu personu maksājumus, piemēram, nodevas, soda naudas un ziedojumus.

Resursi, kuru pamatā ir NKI, un PVN resursi

Ieņēmumus atzīst par periodu, kad Eiropas Komisija nosūta dalībvalstīm iemaksas pieprasījumu. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir attiecīgā budžeta gada datu aplēses, notiekot pārmaiņām, tos var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses pārmaiņu ietekmi ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā pārmaiņas notikušas.

Tradicionālie pašu resursi

Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst, kad no dalībvalstīm saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (tostarp iekasētās nodevas un parāda summas, kuras ir garantētas un netiek apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Eiropas Komisijai, aplēš un atzīst par uzkrātajiem ieņēmumiem. No dalībvalstīm saņemtajos ceturkšņa B pārskatos (tostarp nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, kā arī parādnieka apstrīdētās garantētās summas) tos atzīst par ieņēmumiem, atskaitot iekasēšanas izmaksas (25 %), uz kurām dalībvalstīm ir tiesības. Turklāt finanšu darbības rezultātu pārskatā atzīst vērtības samazinājumu par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas aplēstā starpība.

Soda naudas

Ieņēmumus no soda naudām atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu uzlikt soda naudu un tas oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst prasījuma vērtības samazinājumu. Pēc lēmuma pieņemšanas par soda naudas uzlikšanu parādnieki divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma:

— vai nu akceptē lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu);

— vai arī neakceptē lēmumu, iesniedzot pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem.

Tomēr pat pārsūdzības iesniegšanas gadījumā soda naudas pamatsumma ir jāsamaksā noteiktajā trīs mēnešu termiņā, jo pārsūdzība nenozīmē maksājuma atlikšanu (ES līguma 278. pants), taču noteiktos apstākļos un ar Komisijas grāmatveža piekrišanu maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju.

Ja uzņēmums iesniedz pārsūdzību attiecībā uz lēmumu un ir veicis soda naudas pagaidu maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā adresāta pārsūdzība par ES lēmumu nav pamats soda naudas atlikšanai, saņemto naudu izmanto, lai dzēstu debitoru parādu. Ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, soda nauda joprojām tiek uzskatīta par debitoru parādu. Ja ir iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nenomaksāto debitoru parādu daļēji noraksta pēc vajadzības. Eiropas Komisijas saņemtos uzkrātos procentus par bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem, attiecīgi palielinot iespējamās saistības.

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst, kad pircējam nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanas metode un metode procentu ienākumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, ES izdara aplēsi par naudas plūsmām, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma noteikumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredītzaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta summas.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtību daļēji noraksta vērtības samazinājuma zaudējumu rezultātā, šādu zaudējumu aprēķināšanai procentu ienākumus atzīst, izmantojot nākotnes naudas plūsmas diskontēšanā lietoto procentu likmi.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst, kad rodas tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2. Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus saistībā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst, kad ES saņēmusi preces vai pakalpojumus un to apstiprinājusi. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā. Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi ir raksturīgi ES un veido tās izdevumu lielāko daļu. Minētie izdevumi attiecas uz pārvedumiem līdzekļu saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst par izdevumiem periodā, kurā risinās pārvedumu pamatojošie notikumi, ja šāda veida pārvedumi atļauti noteikumos (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos) vai arī parakstīts pārvedumu apstiprinošs līgums, saņēmējs ir izpildījis noteiktus attiecināmības kritērijus, un summu var ticami aplēst.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un grāmato kā uzkrātos izdevumus.

1.7. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.7.1. Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimnieciskie labumi vai kalpošanas potenciāls ir ticams.

1.7.2. Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir saistības, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retajos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

2. PASKAIDROJUMI PAR BILANCI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1. NEMATERIĀLIE AKTĪVI

miljonos EUR Summa Bruto uzskaites vērtība 31.12.2011. 301 Iegūšana 89 Atsavināšana (11) Citas pārmaiņas 0 Bruto uzskaites vērtība 31.12.2012. 379 Uzkrātā amortizācija 31.12.2011. (152) Amortizācija attiecīgajā gadā (39) Atsavināšana 4 Citas pārmaiņas (4) Uzkrātā amortizācija 31.12.2012. (191) Neto uzskaites vērtība 31.12.2012. 188 Neto uzskaites vērtība 31.12.2011. 149

Iepriekš minētās summas galvenokārt ir saistītas ar datorprogrammām.

2.2. PAMATLĪDZEKĻI

Kategorijā „Nepabeigtie pamatlīdzekļi”2012. gada 31. decembrī ir iekļauti aktīvi EUR 660 miljonu apmērā (EUR 219 miljoni 2011. gadā) saistībā ar ES globālo navigācijas satelītu sistēmu — projektu Galileo, kuru veido sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA). Kad sistēma tiks pabeigta, tā ietvers 30 satelītus, 2 kontroles centrus un 16 zemes stacijas. Bilancē norādītā summa atspoguļo kapitalizējamās izmaksas, kas Komisijai radušās saistībā ar šo projektu kopš 2011. gada 22. oktobra; tas ir datums, kurā veiksmīgi tika palaisti sistēmas pirmie divi satelīti. Kā paskaidrots iepriekšējā gada pārskatā, pirms šā datuma Komisija uzskatīja, ka projekts atrodas izpētes posmā, tādējādi saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem visas radušās izmaksas tika norakstītas izdevumos. Kopš projekta sākuma un līdz pašreizējās finanšu shēmas beigām plānotais budžets ir EUR 3 837 miljoni. Nākamajā finanšu shēmā paredzēts EUR 5 400 miljonus izlietot šādām darbībām: pilnībā izvērst un izmantot sistēmu, līdz 2020. gadam īstenot Galileo pakalpojumus un sagatavot satelītu konstelācijas nākamo paaudzi; to pilnībā finansēs no ES budžeta. 2012. gadā nekapitalizējamas attīstības izmaksas EUR 13 miljonu apmērā tika atzītas izdevumos.

Bilances datumā pavisam tikuši palaisti četri satelīti kopš 2011. gada oktobra, un pēc to testēšanas pabeigšanas tiks noslēgts projekta „apstiprināšanas orbītā” (In-Orbit Validation) posms. Šo posmu kopīgi finansēja ES un EKA, un saskaņā ar dotāciju nolīgumu, kas noslēgts starp šīm divām pusēm, EKA veiks izbūvēto aktīvu oficiālu nodošanu ES. Šim juridiskajam aktīvu pārvedumam būs nepieciešams EKA Padomes līgums, jo visas EKA dalībvalstis, izņemot Norvēģiju un Šveici, ir arī ES dalībvalstis. Šobrīd Komisijai nav pamata uzskatīt, ka EKA dalībvalstis varētu bloķēt šādu pārvedumu.

PAMATLĪDZEKĻI

miljonos EUR Zeme Un Ēkas Aprīkojums un iekārtas Mēbeles un transport-līdzekļi Dator-tehnika Pārējie materiālie aktīvi Finanšu noma Nepabeigtie aktīvi Kopā Bruto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās 4 118 528 229 557 228 2 685 645 8 990 Iegūšana 96 42 22 52 11 511 583 1 317 Atsavināšana (26) (23) (21) (54) (11) 0 0 (135) Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām 102 8 0 12 0 (14) (111) (3) Citas pārmaiņas 24 3 3 11 3 (1) 1 44 Bruto uzskaites vērtība gada beigās 4 314 558 233 578 231 3 181 1 118 10 213 Uzkrātais nolietojums iepriekšējā gada beigās (1 999) (425) (166) (396) (137) (796) (3 919) Nolietojuma maksa attiecīgajā gadā (138) (45) (20) (67) (21) (114) (405) Atkal iegrāmatotais nolietojums 0 0 0 0 0 1 1 Atsavināšana 3 23 21 51 10 5 113 Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām — 0 0 (11) 0 14 3 Citas pārmaiņas (3) (2) (1) (13) (2) (7) (28) Uzkrātais nolietojums gada beigās (2 137) (449) (166) (436) (150) (897) (4 235) Neto uzskaites vērtība 31.12.2012. 2 177 109 67 142 81 2 284 1 118 5 978 Neto uzskaites vērtība 31.12.2011. 2 119 103 63 161 91 1 889 645 5 071

Izdevumi, kuri vēl jāveic saistībā ar finanšu nomu un līdzīgiem prasījumiem, norādīti bilancē kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības (skatīt 2.15. un 2.18.1. paskaidrojumu). Tos iedala šādi:

FINANŠU NOMA

miljonos EUR Apraksts Kumulatīvie izdevumi Nākamo periodu maksājumi Kopējā vērtība Turpmākie izdevumi par aktīviem Aktīvu vērtība Nolietojums Neto uzskaites vērtība (A) < 1 gads > 1 gads > 5 gadi Saistības kopā (B) (A+B) (C) (A+B+C) (D) =(A+B+C+D) Zeme un ēkas 992 63 342 1 686 2 091 3 083 61 3 144 (877) 2 267 Pārējie materiālie aktīvi 18 7 11 1 19 37 — 37 (20) 17 Kopā 31.12.2012. 1 010 70 353 1 687 2 110 3 120 61 3 181 (897) 2 284 Procenti 85 307 502 893 Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā 31.12.2012. 155 660 2 189 3 003 Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā 31.12.2011. 153 608 1 859 2 620

2.3. PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

miljonos EUR Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. Līdzdalība kopuzņēmumos 2.3.1. 42 62 Līdzdalība asociētās iestādēs 2.3.2. 350 312 Kopā 392 374

2.3.1. Līdzdalība kopuzņēmumos

miljonos EUR GJU SESAR ITER IMI FCH Kopā Summa 31.12.2011. 0 0 0 25 37 62 Iemaksas — 70 116 98 54 338 Neto rezultātu daļa — (70) (106) (91) (91) (358) Summa 31.12.2012. 0 0 10 32 0 42

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības īpatsvaru:

miljonos EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Ilgtermiņa aktīvi 226 211 Apgrozāmie līdzekļi 106 123 Ilgtermiņa saistības 0 0 Īstermiņa saistības (291) (314) Ieņēmumi 8 8 Izdevumi (427) (379)

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo (GJU)

Kopuzņēmuma Galileo (GJU) likvidācija tika sākta 2006. gada beigās, un process joprojām turpinās. Tā kā 2012. gadā struktūra nestrādāja un joprojām turpinājās likvidācija, nebija nekādu ieņēmumu vai izdevumu.

Kopuzņēmums SESAR

Šā kopuzņēmuma mērķis ir nodrošināt Eiropas gaisa satiksmes vadības sistēmas modernizāciju un Eiropas gaisa satiksmes vadības ģenerālplāna ātru īstenošanu, koordinējot un koncentrējot visus attiecīgos pētniecības un izstrādes centienus ES. 2012. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 46,12 % no līdzdalības SESAR. Kopējais (orientējošais) paredzētais Komisijas ieguldījums SESAR (no 2007. līdz 2013. gadam) ir EUR 700 miljoni. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem šajā periodā ir EUR 157 miljoni.

ITER Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (ITER)

ITER ietilpst ES, Ķīna, Indija, Krievija, Dienvidkoreja, Japāna un ASV. ITER tika izveidota, lai: pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu ITER iekārtu ekspluatāciju, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tās mērķa sasniegšanai. ES (Euratom), tostarp arī dalībvalstu un Šveices, ieguldījumu ITER International nodrošina ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Kopējo ieguldījumu juridiski uzskata par Euratom ieguldījumu ITER, jo dalībvalstīm un Šveicei nepieder daļas ITER. Tā kā ES juridiski pieder līdzdalības daļa kopuzņēmumā ITER International, Komisijai šī līdzdalība ir jāatzīst savos pārskatos. 2012. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 44,25 % no līdzdalības ITER. Kopējais (orientējošais) paredzētais Euratom ieguldījums ITER (no 2007. līdz 2041. gadam) ir EUR 8 949 miljoni.

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Publiskās un privātās partnerības kopīgo tehnoloģiju ierosmju veidā, kas ir ieviestas kā kopuzņēmumi Līguma 187. panta izpratnē, ir izveidotas, lai īstenotu Lisabonas Izaugsmes un nodarbinātības programmas mērķus. IMI un FCH ir ietverti šajā izdevumu kategorijā, bet trīs citi, proti, ARTEMIS, Clean Sky un ENIAC, lai arī tos juridiski uzskata par kopuzņēmumiem, grāmatvedības vajadzībām jāklasificē kā asociētās iestādes (un tāpēc tie iekļauti 2.3.2. paskaidrojumā), jo Komisijai tajos ir būtiska ietekme, nevis kopīga kontrole.

IMI kopīga tehnoloģiju ierosme novatorisku zāļu jomā

IMI kopuzņēmums atbalsta sākotnējo farmaceitisko izpēti un izstrādi dalībvalstīs un asociētajās valstīs nolūkā palielināt pētniecības ieguldījumus biofarmācijas nozarē, kā arī veicina mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaistīšanos tā darbībā. 2012. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 78,58 % no līdzdalības IMI. Maksimālais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 1 miljardu līdz 2017. gada 31. decembrim.

Kopuzņēmums „Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH)

Kopuzņēmuma FCH mērķis apvienot publiskā un privātā sektora resursus, lai stiprinātu pētniecības pasākumus, tādējādi palielinot Eiropas pētniecības centienu vispārējo efektivitāti un paātrinot kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu. 2012. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 80,6 % no līdzdalības FCH. Maksimālais orientējošais ES ieguldījums nepārsniegs EUR 470 miljonus līdz 2017. gada 31. decembrim. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 12 miljoni.

2.3.2. Līdzdalība asociētās iestādēs

miljonos EUR EIF ARTEMIS Clean Sky ENIAC Kopā Summa 31.12.2011. 292 0 0 20 312 Iemaksas — 22 97 16 135 Daļa neto pārpalikumā/(deficītā) 9 (22) (97) (22) (132) Pārējie pašu kapitāla pārvietojumi 35 — — — 35 Summa 31.12.2012. 336 0 0 14 350

Līdzdalību asociētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības īpatsvaru:

miljonos EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Aktīvi 505 460 Saistības (191) (162) Ieņēmumi 33 28 Deficīts (177) (182)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju nodrošināšana MVU. Komisija ir apmaksājusi 20 % no savas līdzdalības, nepieprasītais atlikums atbilst EUR 720 miljoniem.

Miljonos EUR EIF Kopējais EIF kapitāls Komisijas parakstītais kapitāls Kopējais pamatkapitāls 3 000 900 Apmaksātais (600) (180) Nepieprasītais 2 400 720

Kopuzņēmums ARTEMIS

Šī iestāde tika izveidota, lai ieviestu kopīgo tehnoloģiju ierosmi ar privāto sektoru par iegultajām datorsistēmām. Maksimālais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 420 miljonus. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem ir EUR 5 miljoni (95,2 % no līdzdalības).

Kopuzņēmums Clean Sky

Šīs iestādes mērķis ir paātrināt nekaitīgas gaisa pārvadājumu tehnoloģijas izstrādi, pārbaudi un demonstrēšanu ES un jo īpaši izveidot pilnībā novatorisku gaisa transporta sistēmu, lai mazinātu gaisa transporta ietekmi uz apkārtējo vidi. Maksimālais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 800 miljonus. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem ir EUR 48 miljoni (62,89 % no līdzdalības).

Kopuzņēmums ENIAC

ENIAC mērķis ir noteikt kopīgi saskaņotu pētniecības programmu nanoelektronikas jomā, lai noteiktu pētniecības prioritātes galveno kompetenču attīstībai un pieņemšanai šajā jomā. Šos mērķus īstenos, apkopojot publiskā un privātā sektora resursus, lai atbalstītu projektu veidā īstenotus pētniecības un izstrādes pasākumus. ES kopējās saistības nepārsniegs EUR 450 miljonus. 2012. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 95,90 % no līdzdalības ENIAC.

2.4. ILGTERMIŅA FINANŠU AKTĪVI

miljonos EUR Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi 2.4.1. 4 870 2 272 Aizdevumi 2.4.2. 57 441 41 400 Kopā 62 311 43 672

2.4.1. Pārdošanai pieejamie ilgtermiņa finanšu aktīvi

miljonos EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Garantiju fonds (5) 1 327 1 475 Likvidējamā EOTK 1 102 — BUFI ieguldījumi 832 — Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) 593 — Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT) 52 — Eiropas Ķimikāliju aģentūra 52 — Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka 188 188 Riska kapitāla darījumi 123 134 ETF uzsākšanas mehānisms 305 234 Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi 296 241 Kopā 4 870 2 272

Lai labāk atspoguļotu reālo ekonomikas situāciju, sākot no 2012. gada visi pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi tiks uzrādīti atbilstīgi to atlikušajam termiņam bilances datumā. Aktīvi, kuru dzēšanas termiņš pārskatu sniegšanas datumā ir vairāk nekā viens gads, tiek uzrādīti kā ilgtermiņa aktīvi, savukārt aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir līdz 2013. gada beigām, tiek uzrādīti kā apgrozāmie līdzekļi (skatīt 2.8. paskaidrojumu). Iepriekš uzrādītais Garantiju fonda apmērs 2012. gadā atšķirībā no 2011. gada uzrādīts bez naudas un naudas ekvivalentiem (2011. gadā — EUR 302 miljoni) un attiecīgajām saistībām (2011. gadā — EUR 1 miljons). Ja 2011. gada finanšu pārskatos būtu ievērota šāda pieeja, veidotos šāds salīdzinājums:

miljonos EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Garantiju fonds (6) 1 327 973 Likvidējamā EOTK 1 102 982 BUFI ieguldījumi 832 588 Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) 593 365 Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT) 52 47 Eiropas Ķimikāliju aģentūra 52 91 Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka 188 188 Riska kapitāla darījumi 123 134 ETF uzsākšanas mehānisms 305 234 Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi 296 241 Kopā 4 870 3 843

Garantiju fonds

Garantiju fonds ārējām darbībām attiecas uz aizdevumiem, ko ES garantē saskaņā ar Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus ES un aizdevumiem saistībā ar makrofinansiālu atbalstu (MFA aizdevumi), kā arī Euratom aizdevumiem ārpus ES. Tas ir ilgtermiņa instruments, lai segtu neatmaksātus aizdevumus, kurus garantējusi ES. Fonda līdzekļus veido iemaksas no ES vispārējā budžeta, kas atbilst 9 % no darbību kapitāla vērtības, procentu ienākumi no ieguldījumiem, kuros izmantoti fonda aktīvi, un summas, kas atgūtas no saistības nepildošiem parādniekiem, attiecībā uz kuriem fondam nācies pildīt sniegtās garantijas. Ja gada beigās izveidojas pārpalikums, to atmaksā, iekļaujot ES budžetā kā ieņēmumus.

ES jāiekļauj garantijas rezerve trešām valstīm izsniegtiem aizdevumiem. Šī rezerve paredzēta Garantiju fonda prasību un, ja nepieciešams, tādu garantiju pieprasījumu finansēšanai, kas pārsniedz fondā pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu ieskaitīt budžeta izdevumos. Šī rezerve atbilst plānotajai summai, kas ir 9 % no aizdevumu atlikuma gada beigās.

Likvidējamā EOTK

Saistībā ar likvidējamās EOTK apmēru visi pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir parāda vērtspapīri, kuri ir denominēti EUR un tiek kotēti aktīvā tirgū. 2012. gada 31. decembrī tādu parāda vērtspapīru apjoms (izteikts patiesajā vērtībā), kuru dzēšanas termiņš iestāsies 2013. gadā, bija EUR 490 miljoni (EUR 481 miljons 2011. gadā).

BUFI ieguldījumi

Iepriekš iekasētās soda naudas kopš 2010. gada 1. janvāra pārvalda Komisija īpaši izveidotā fondā (BUFI) un tās tiek ieguldītas finanšu instrumentos, kuri tiek iedalīti pārdošanai pieejamos finanšu aktīvos.

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

Riska dalīšanas finanšu mehānismu pārvalda EIB, un Komisijas ieguldījumu portfelis tiek izmantots, lai veidotu uzkrājumus finanšu risku aizdevumiem un garantijām, ko EIB piešķīrusi atbilstīgiem pētniecības projektiem. Kopējais Komisijas budžets ir EUR 1 miljards, tas ir paredzēts laikam no 2007. gada līdz 2013. gadam, un no šīs summas ne vairāk kā EUR 800 miljoni ir no īpašas programmas „Sadarbība” un ne vairāk kā EUR 200 miljoni ir no programmas „Kapacitāte”. EIB pati uzņēmusies saistības nodrošināt tādu pašu summu.

2012. gada 31. decembrī Komisija kopā ar EBTA un trešo valstu iemaksām bija iemaksājusi RDFM EUR 1 006 miljonus. Minētās iemaksas EIB ieguldīja obligācijās (patiesā vērtība 2012. gada 31. decembrī bija EUR 754 miljoni) un naudas un termiņnoguldījumos (EUR 314 miljoni). Summa EUR 948 miljoni ir norādīta kā iespējamās saistības (5.2.1. paskaidrojums) un atspoguļo aplēsi par maksimālajiem zaudējumiem 2012. gada 31. decembrī, kādi Komisijai būtu, ja netiktu pildītas saistības par EIB piešķirtajiem aizdevumiem vai garantijām saistībā ar RDFM. Jāņem vērā, ka Komisijas vispārējais risks ir ierobežots un nepārsniedz summu, kādu Komisija iemaksā mehānismā.

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT)

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem piešķir garantijas, lai mazinātu ieņēmumu risku TEN transporta projektiem sākumgados. Konkrēti tas nozīmē, ka garantija segtu rezerves kredītlīnijas, kuras varētu tikt izmantotas tikai tad, ja projekta naudas plūsmas nebūtu pietiekamas augstākas kārtas parāda apkalpošanai. Instruments ir Komisijas un EIB kopīgs finanšu produkts, un TEN-T regulā ir paredzēti EUR 500 miljoni no ES budžeta piešķiršanai 2007.–2013. gadā. EIB piešķirs papildu EUR 500 miljonus, tādējādi kopējā instrumentam pieejamā summa būs EUR 1 miljards.

Komisija 2012. gada 31. decembrī bija iemaksājusi LGTT EUR 155 miljonus. EIB to ieguldīja obligācijās (patiesā vērtība 2012. gada 31. decembrī bija EUR 75 miljoni) un termiņnoguldījumos (EUR 88 miljoni). 2012. gada beigās bija parakstīti aizdevumi par EUR 523 miljoniem, un tos attiecīgi sedz garantija. Summa EUR 39 miljoni ir norādīta kā iespējamās saistības (5.2.1. paskaidrojums) un atspoguļo aplēsi par maksimālajiem zaudējumiem 2012. gada 31. decembrī, kādi Komisijai būtu, ja netiktu pildītas saistības par EIB piešķirtajiem aizdevumiem saistībā ar LGTT darbībām. Tā ir 7,4 % no kopējās garantētās summas. Jāņem vērā, ka Komisijas vispārējais risks ir ierobežots un nepārsniedz summu, kādu Komisija iemaksā instrumentā.

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB)

Tā kā ERAB netiek kotēta biržā un ņemot vērā līguma ierobežojumus, kas noteikti ERAB statūtos, kuri cita starpā attiecas uz līdzdalības daļu pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu turētājiem, Komisijas daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot daļēji norakstīto vērtības samazinājumu.

miljonos EUR ERAB Kopējais ERAB kapitāls Komisijas parakstītā daļa Kopējais pamatkapitāls 29 601 900 Apmaksātais (6 202) (188) Nepieprasītais 23 399 712

Riska kapitāla darījumi

Riska kapitāla darījumos summas tiek piešķirtas finanšu starpniekiem, lai finansētu ieguldījumus pašu kapitālā. Tos pārvalda EIB un finansē saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku.

ETF uzsākšanas mehānisms

ietver Izaugsmes un nodarbinātības programmu, MAP programmu, CIP programmu un tehnoloģiju nodošanas izmēģinājuma projektu, kas ir EIF aizgādnībā un nodrošina atbalstu jaunu MVU izveidei un finansēšanai, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos. Gada beigās tika pieņemtas saistības vēl par EUR 122 miljoniem ETF uzsākšanas mehānismam, taču partneri šos līdzekļus vēl nav izmantojuši.

Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi

Citas lielākās summas pārdošanai pieejamos ilgtermiņa ieguldījumos ir šādas: Eiropas Fondam Dienvidaustrumu Eiropai (EUR 113 miljoni), Vides izaugsmes fondam (EUR 39 miljoni) un GEEREF fondam (EUR 68 miljoni).

2.4.2. Ilgtermiņa aizdevumi

miljonos EUR Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi 2.4.2.1. 162 170 No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi 2.4.2.2. 57 279 41 230 Kopā 57 441 41 400

2.4.2.1. No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

miljonos EUR Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem EOTK aizdevumi mājokļa iegādei Kopā Kopā 31.12.2011. 151 19 170 Jauni aizdevumi — — — Atmaksātās summas (17) (4) (21) Valūtas maiņas starpības 1 — 1 Uzskaites vērtības pārmaiņas 11 1 12 Kopā 31.12.2012. 146 16 162

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem tiek piešķirti ar preferenciālām procentu likmēm, īstenojot sadarbību ar valstīm, kuras nav dalībvalstis. Visas summas atmaksājamas vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām. Efektīvās procentu likmes par šiem aizdevumiem ir no 7,73 % līdz 14,507 %.

2.4.2.2. No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

miljonos EUR MFA Euratom MB EFSM Likvidējamā EOTK Kopā Kopā 31.12.2011. 595 451 11 625 28 344 266 41 281 Jauni aizdevumi 39 — — 15 800 — 15 839 Atmaksātās summas (84) (24) — — (46) (154) Valūtas maiņas starpības — — — — 5 5 Uzskaites vērtības pārmaiņas (1) (2) (2) 332 (4) 323 Kopā 31.12.2012. 549 425 11 623 44 476 221 57 294 Parāda summa < 1 gads 15 — — — — 15 Parāda summa > 1 gads 534 425 11 623 44 476 221 57 279

Šo summu lielo palielinājumu ir izraisījuši EFSM aizdevumi, kas izmaksāti 2012. gadā, un to atspoguļo ES aizņēmumu palielinājums (skatīt 2.14. paskaidrojumu). Sīkāku informāciju par aizņēmumu un aizdevumu darbībām skatīt 7. paskaidrojumā.

2.5. ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

miljonos EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Dalībvalstis 545 268 Citas 19 21 Kopā 564 289

No minētajiem debitoru parādiem EUR 550 miljoni (EUR 273 miljoni 2011. gadā) attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

Dalībvalstu maksājamo summu palielinājums ir saistīts ar neizpildītajiem grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar ELGF un ELFLA lauku attīstībai.

2.6. ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

miljonos EUR Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. Priekšfinansējums 2.6.1. 40 790 40 625 Nākamo periodu izdevumi 2.6.2. 3 715 4 098 Kopā 44 505 44 723

2.6.1. Priekšfinansējums

Priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laiks nosaka, vai to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējumu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošā nolīgumā. Visas atmaksātās summas vai izlietojumu, kas jāmaksā līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma, uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu.

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Tās ir garantijas, ko Komisija atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, kas nav dalībvalstis, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu). Ir divas vērtības, kuras tiek uzrādītas šiem garantijas veidiem: „nominālās” un „aktuālās” vērtības. „Nominālās” vērtības pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. „Aktuālās” vērtības garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai priekšfinansējuma dzēšana pēc tam. 2012. gada 31. decembrī tādu garantiju „nominālā” vērtība, kuras saņemtas par priekšfinansējumu, bija EUR 1 348 miljoni, savukārt šo garantiju „aktuālā” vērtība bija EUR 1 083 miljoni (attiecīgi EUR 1 330 miljoni un EUR 1 083 miljoni 2011. gadā).

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7), faktiski sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF): 2012. gadā izmaksātā priekšfinansējuma kopsumma bija EUR 4 miljardi (EUR 3,3 miljardi 2011. gadā). Šis fonds ir ar ES nesaistīta vienība un netiek konsolidēts ES finanšu pārskatos; 11.2.3. paskaidrojums.

miljonos EUR Pārvaldības veids 31.12.2012. 31.12.2011. Tieša centralizēta pārvaldība 1 249 1 219 Netieša centralizēta pārvaldība 1 042 774 Decentralizēta pārvaldība 677 697 Dalīta pārvaldība 37 214 37 249 Kopīga pārvaldība 592 686 Īsteno citas iestādes un aģentūras 16 — Kopā 40 790 40 625

Lielākās ilgtermiņa priekšfinansējuma summas saistītas ar struktūrfondu pasākumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodam: EUR 23,9 miljardi Reģionālās attīstības fondam (ERAF) un Kohēzijas fondam (KF), EUR 6,5 miljardi Sociālajam fondam (ESF), EUR 6,1 miljards Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un EUR 0,6 miljardi zivsaimniecības fondam (EZF). Tā kā daudzi no šiem projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem ilgāk par vienu gadu. Tāpēc šīs priekšfinansējuma summas uzrādītas kā ilgtermiņa aktīvi.

Priekšfinansējums veido lielu daļu no kopējiem ES aktīviem, un tāpēc tiem tiek regulāri pievērsta pienācīga uzmanība. Jānorāda, ka priekšfinansējuma summām dažādās programmās ir jābūt pietiekamām, lai saņēmējam nodrošinātu nepieciešamos apgrozāmos līdzekļus, lai sāktu projektu, vienlaikus aizsargājot ES finanšu intereses un ņemot vērā juridiskos, darbības un izmaksu efektivitātes ierobežojumus. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā visus šos elementus, lai uzlabotu priekšfinansējuma pārbaudi.

2.6.2. Nākamo periodu izdevumi

miljonos EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Finansēšanas vadības instrumenti 2 717 3 378 Atbalsta shēmas 998 720 Kopā 3 715 4 098

Saskaņā ar shēmu struktūrfondu programmām 2007.–2013. gadam maksājumus no ES budžeta dalībvalstīm var veikt kā ieguldījumus finansēšanas vadības instrumentos (aizdevumu, ieguldījumu pašu kapitālā vai garantiju veidā), par kuru izveidi un pārvaldību ir atbildīgas dalībvalstis. Šiem instrumentiem neizlietotie naudas līdzekļi gada beigās nonāk ES īpašumā (tāpat kā standarta priekšfinansējums), un tādējādi tos uzrāda kā aktīvus Komisijas bilancē. Tomēr tiesību pamataktos nav noteikts dalībvalstu pienākums sniegt periodiskus ziņojumus Komisijai par šo avansu izmantošanu, un dažos gadījumos tie pat nav jānorāda Komisijai iesniegtajos izdevumu pārskatos. Tādējādi, pamatojoties uz informāciju par līdzekļu izmantojumu, kas saņemta no dalībvalstīm, katra gada beigās tiek veikta šā aktīva vērtības aplēse.

Izdevumu kategorijā „Atbalsta shēmas” iekļautās summas ir Komisijas aplēse par atvērtiem avansa maksājumiem dažādām atbalsta shēmām (valsts atbalstam, tirgus pasākumi saistībā ar ELGF).

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2.7. KRĀJUMI

miljonos EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Zinātniskie materiāli 81 78 Citi 57 16 Kopā 138 94

2.8. ĪSTERMIŅA FINANŠU AKTĪVI

miljonos EUR Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi 2.8.1. 1 858 3 619 Aizdevumi 2.8.2. 123 102 Kopā 1 981 3 721

2.8.1. Pārdošanai pieejami īstermiņa finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus iegādājas to atdeves vai peļņas dēļ vai tos tur, lai izveidotu noteiktu aktīvu struktūru vai likviditātes papildu avotu, un tāpēc tos iespējams pārdot, lai nodrošinātu likviditātes vajadzības, vai reaģējot uz procentu likmju pārmaiņām. Tabulā turpmāk sniegts pārskats par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuru atlikušais dzēšanas termiņš ir līdz 2013. gada beigām:

miljonos EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Garantiju fonds 268 — Likvidējamā EOTK 490 1 463 BUFI ieguldījumi 845 1 358 Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) 160 547 Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT) 23 97 Eiropas Ķimikāliju aģentūra 69 151 Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi 3 3 Kopā 1 858 3 619

Atbilstīgi 2.4.1. paskaidrojumam, sākot no 2012. gada, ir mainīta pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu uzrādīšana. Ja 2011. gada finanšu pārskatos būtu ievērota šāda pieeja, veidotos šāds salīdzinājums:

miljonos EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Garantiju fonds 268 201 Likvidējamā EOTK 490 481 BUFI ieguldījumi 845 770 Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) 160 182 Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT) 23 49 Eiropas Ķimikāliju aģentūra 69 60 Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi 3 3 Kopā 1 858 1 746

2.8.2. Īstermiņa aizdevumi

Šajā izdevumu kategorijā iekļauj aizdevumus, kuru atlikušais galīgais dzēšanas termiņš ir mazāk nekā 12 mēneši pēc bilances datuma (sīkāku informāciju skatīt 2.4.2.2. paskaidrojumā). Tāpat šajā izdevumu kategorijā iekļauj Eiropas Ārējās darbības dienestu termiņnoguldījumus (EUR 42 miljonus) un likvidējamo EOTK (EUR 22 miljoni).

2.9. ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

miljonos EUR Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. Soda naudas 2.9.1. 4 090 3 125 Dalībvalstis 2.9.2. 6 270 2 693 Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi 2.9.3. 3 368 3 267 Citi debitoru parādi un atgūstamās summas 2.9.4. 311 392 Kopā 14 039 9 477

Kopsummā ietverta aplēse EUR 13 729 miljoni (EUR 8 955 miljoni 2011. gadā), kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

2.9.1. Soda naudas

Tās ir atgūstamas summas saistībā ar Komisijas uzliktajām soda naudām EUR 4 357 miljonu apmērā (EUR 3 369 miljoni 2011. gadā), no kurām atskaitīta norakstītā summa EUR 267 miljoni (EUR 244 miljoni 2011. gadā).

Garantijas par kopējo summu EUR 2 513 miljoni saņemtas par soda naudām, kas nav samaksātas 2012. gada 31. decembrī (EUR 3 012 miljoni 2011. gadā) saistībā ar šiem debitoru parādiem. Jāņem vērā, ka no debitoru parādiem EUR 1 471 miljonam samaksas termiņš bija pēc 2012. gada 31. decembra.

2.9.2. Dalībvalstis

miljonos EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību ELGF 1 172 1 439 ELFLA 14 23 PLAI 44 37 SAPARD 136 142 Daļēji norakstītā summa (814) (771) Kopā 552 870 Samaksātais un atgūstamais PVN 44 41 Pašu resursi: Iekļauts A kontā 45 29 Iekļauts atsevišķā kontā 1 294 1 263 Saņemamie pašu resursi 3 617 — Daļēji norakstītā summa (773) (779) Citi 16 114 Kopā 4 199 627 Citi no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi Paredzamā priekšfinansējuma atgūšana 1 220 963 Citi 255 192 Kopā 1 475 1 155 Kopā 6 270 2 693

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Šajā postenī galvenokārt ietilpst tās ELGF līdzekļu saņēmēju parāda summas 31. decembrī, ko dalībvalstis deklarējušas un apstiprinājušas 15. oktobrī. Tika veikta aplēse par debitoru parādiem, kas radušies pēc minētās deklarācijas iesniegšanas līdz 31. decembrim. Komisija arī veic aplēsi par daļēji norakstāmām summām saistībā ar līdzekļu saņēmēju parādiem, kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Korekcijā ir iekļauts arī samazinājums par 20 %, kas atbilst summām, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai.

Debitoru parādi par pašu resursiem

Faktu, ka ievērojami pieaudzis no dalībvalstīm saņemamo debitoru parādu apjoms, galvenokārt var skaidrot ar to, ka no pašu resursiem EUR 3 617 miljoni bija jāsaņem 2012. gada 31. decembrī saistībā ar 2012. gada budžeta 5. un 6. grozījumu. Minētie budžeta grozījumi tika attiecīgi pieņemti 2012. gada 21. novembrī un 2012. gada 12. decembrī. Atbilstīgi Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. pantam ierakstus, kuri atbilst NKI pārrēķinam, izdara 2013. gada janvāra pirmajā darba dienā.

Jāņem vērā, ka dalībvalstīm ir tiesības ieturēt 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem iekasēšanas izmaksu segšanai, tāpēc iepriekš minētās summas neietver šo atskaitījumu. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajām aplēsēm, no summas, kas ir no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi, ir atskaitītas daļēji norakstāmās summas. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs vērtības korekcijas.

2.9.3. Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

miljonos EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Uzkrātie ienākumi 3 002 2 952 Nākamo periodu izdevumi 351 296 Citi 15 19 Kopā 3 368 3 267

Lielākā summa šajā izdevumu kategorijā ir uzkrātie ienākumi:

miljonos EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Pašu resursi 2 388 2 644 Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec. 218 111 Kohēzijas fonds, Reģionālās attīstības fonds un Lauku attīstības fonds: finanšu korekcijas 276 16 Citi uzkrātie ienākumi 120 181 Kopā 3 002 2 952

2.9.4. Citi debitoru parādi un atgūstamās summas

Šajā izdevumu kategorijā galvenokārt iekļautas atgūtās priekšfinansējuma summas, atgūtie izdevumi un citi ieņēmumi no administratīvām un parastām darbībām.

2.10. ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

miljonos EUR Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. Priekšfinansējums 2.10.1. 9 548 8 089 Nākamo periodu izdevumi 2.10.2. 3 690 2 918 Kopā 13 238 11 007

2.10.1. Priekšfinansējums

miljonos EUR Pārvaldības veids 31.12.2012. 31.12.2011. Tieša centralizēta pārvaldība 3 289 3 048 Netieša centralizēta pārvaldība 3 908 3 037 Decentralizēta pārvaldība 301 330 Dalīta pārvaldība 1 008 761 Kopīga pārvaldība 844 803 Īsteno citas iestādes un aģentūras 198 110 Kopā 9 548 8 089

Patlaban priekšfinansējuma bilancē ir divi atsevišķi komponenti: bruto priekšfinansējums un priekšfinansējumam veidotie uzkrājumi (tos izveido, lai parādītu aplēses par saistītajiem izdevumiem, kuri radušies gada beigās). Abi elementi jāņem vērā, lai atbilstīgi analizētu to, kā gadu no gada mainās pašreizējā neto priekšfinansējuma bilance.

Tajā pašā laikā 2012. gadā vēl par EUR 3 miljardiem samazinājās bruto īstermiņa priekšfinansējums dalītās pārvaldības ietvaros, un tas notika tāpēc, ka ievērojami pietuvojās iepriekšējā plānošanas perioda (2000.–2006. g.) slēgšanas process. Vienlaikus uzkrājumi šim priekšfinansējumam samazinājušies par EUR 3,3 miljardiem, un rezultātā neto pašreizējais priekšfinansējums vispārīgi palielinājies par EUR 0,3 miljardiem. Šo pārmaiņu iemesls ir tas, ka iepriekšējais plānošanas periods 2000.–2006. gadam (patlaban ir tā slēgšanas posms) pārklājas ar pašreizējo plānošanas periodu 2007.–2013. gadam. Saskaņā ar aplēsēm priekšfinansējums saistībā ar iepriekšējo plānošanas periodu ir pilnībā izmantots (t. i., neto atlikums ir nulle), savukārt ir lēsts, ka pašreizējā plānošanas perioda priekšfinansējums 2012. gada 31. decembrī bija tikai daļēji izmantots. Saskaņā ar aplēsēm atlikušo daļu izmantos 2013. gadā vai vēlāk.

Līdzīga situācija vērojama saistībā ar tiešo centralizēto pārvaldību: bruto priekšfinansējums ir samazinājies par EUR 741 miljonu, savukārt neto priekšfinanējums ir nedaudz palielinājies par EUR 241 miljonu.

2.10.2 Nākamo periodu izdevumi

miljonos EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Finansēšanas vadības instrumenti 1 358 1 126 Atbalsta shēmas 2 332 1 792 Kopā 3 690 2 918

2.11. NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

miljonos EUR Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi 2.11.1. Konti valstu kasēs un centrālajās bankās 2 203 7 450 Tekošie konti 967 1 099 Avansa konti 38 43 Pārvedumi (nauda ceļā) (1) (5) Kopā 3 207 8 587 Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem 2.11.2. 2 345 2 028 Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi 2.11.3. 5 122 8 320 Kopā 10 674 18 935

2.11.1. Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi, ir visi līdzekļi, kurus ES tur kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), tekošajos kontos, avansa kontos, kā arī skaidras naudas līdzekļi sīkiem izdevumiem.

Ievērojamo šādas naudas samazinājumu galvenokārt izraisīja līdzekļu samazināšanās kontos valstu kasēs un centrālajās bankās. Galīgais atlikums par 2012. gadu bija ievērojami mazāks nekā galīgais atlikums par 2011. gadu, jo 2012. gadā bija augsts budžeta izpildes līmenis. Turklāt papildu naudas līdzekļi saistībā ar budžeta grozījumiem 5/2012 un 6/2012 tika saņemti tikai 2013. gadā.

2.11.2. Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem

Šajā izdevumu kategorijā uzrādītās summas galvenokārt ir naudas ekvivalenti (EUR 1 845 miljoni), kurus pārvalda fiduciāri Komisijas vārdā, lai īstenotu noteiktu finanšu instrumentu programmas, kuras tiek finansētas no ES budžeta, un citi termiņnoguldījumi (EUR 500 miljoni). Tādēļ naudu, kas pieder finanšu instrumentiem, var izmantot tikai attiecīgajā finanšu instrumentu programmā. Gada beigās fiduciāru pārvaldītiem finanšu instrumentiem bija piešķirti EUR 100 miljoni, taču citas puses šos līdzekļus vēl nav izmantojušas.

Kā paskaidrots 2.4.1. paskaidrojumā, sākot no 2012. gada, tika mainīta pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu un saistītās naudas un naudas ekvivalentu uzrādīšana. 2012. gadā šajā izdevumu kategorijā iekļauj Garantiju fonda naudu un naudas ekvivalentus, savukārt 2011. gadā kopsummā nebija iekļauta Garantijas fonda nauda un naudas ekvivalenti EUR 302 miljonu apmērā, bet Garantijas fonda nauda un naudas ekvivalenti bija iekļauti kā pārdošanai pieejamie ilgtermiņa finanšu aktīvi. Ja jaunais uzrādīšanas veids, tostarp naudas, kas pieder visiem finanšu instrumentiem, iekļaušana vienā pozīcijā, būtu piemērots 2011. gada finanšu pārskatos, salīdzinošie skaitļi būtu EUR 963 miljoni par tekošajiem kontiem un EUR 2 466 miljoni par naudu, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem.

2.11.3. Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, ir summas, kas saņemtas saistībā ar Komisijas uzliktajām soda naudām, kuru maksājumu vēl var apstrīdēt. Šīs summas tiek turētas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām. Gadījumos, kad ir iesniegta pārsūdzība vai nav zināms, vai otra puse iesniegs pārsūdzību, attiecīgā summa tiek norādīta kā iespējamās saistības 5.2. paskaidrojumā.

Šīs naudas samazinājums ir divu iem