Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Ietekmes novērtējums

·pamatscenārijs, kas neparedz nekādu ES rīcību nevienai no šajā iniciatīvā ietvertajām ķīmiskajām vielām (1. variants),

·papildus pamatscenārijam tika izvērtēta iespēja arodekspozīcijas robežvērtības noteikt vai nu tādā līmenī, kā to ierosinājusi ACSH, vai kādā citā līmenī (piemēram, stingrākā no dalībvalstu ievērotajām robežvērtībām vai RAC noteiktās arodekspozīcijas robežvērtības).

Vairāki citi varianti tika atmesti jau sākumā, jo tie bija vai nu nesamērīgi, vai mazāk efektīvi iniciatīvas mērķu sasniegšanā. Šie noraidītie varianti ir saistīti vai nu ar arodekspozīcijas robežvērtību noteikšanas veidu, vai ar cita instrumenta izvēli, vai ar MVU atbalstu. Noraidītie varianti, kas saistīti ar arodekspozīcijas robežvērtību noteikšanas veidu, bija aizliegums izmantot kancerogēnas ķīmiskās vielas un visstingrākās ES dalībvalstīs noteiktās arodekspozīcijas robežvērtības pieņemšana. Citi apsvērtie instrumenti bija uz konkrētu nozari orientētas informācijas sniegšana, negrozot Direktīvu, tirgus instrumenti, nozaru pašregulācija, regulēšana ar citiem ES instrumentiem (REACH) un norādījumu dokumenti. Papildus tam tika atmests arī variants, kas paredz pieņemt MVU pielāgotus risinājumus, jo šādā gadījumā ļoti liels skaits darba ņēmēju Eiropā paliktu ārpus Direktīvas darbības jomas.

Par katru ķīmisko vielu tika veikta dažādo politikas variantu ekonomiskās, sociālas un vidiskās ietekmes analīze. Pētījuma rezultāti ir izklāstīti šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā. Politikas variantus salīdzināja un vēlamo variantu izraudzījās, pamatojoties uz šādiem kritērijiem: efektivitāte, lietderība un saskanība. Izmaksas un ieguvumus aprēķināja par 60 gadu periodu, ievērojot prognozēto vēža slimību radīto slogu šādā periodā, lai tiktu pienācīgi ņemts vērā vēža latentuma periods. Visi analītiskās izpētes posmi atbilda Labāka regulējuma pamatnostādnēm.

Šajā priekšlikumā attiecībā uz visām ķīmiskajām vielām tika izvēlēti un tiesību aktu noteikumos iestrādāti no ACSH atzinumiem izrietošie pasākumi, tostarp trim vielām noteiktie pārejas periodi. Šie pārejas pasākumi dos uzņēmumiem vairāk laika vajadzīgo ieguldījumu veikšanai, vienlaikus jau uzlabojot darba ņēmēju aizsardzību. Lai gan sagaidāms, ka gada griezumā izmaksas katram uzņēmumam būtu ilgtspējīgas, lielākā daļa ieguldījumu riska pārvaldības pasākumos tiktu veikti aprēķinā aptvertā 60 gadu perioda sākumā. Akrilnitrila un benzola arodekspozīcijas robežvērtību sāks piemērot pēc četru gadu pārejas perioda, kas sāksies no Direktīvas spēkā stāšanās dienas. Turklāt periodā no diviem līdz četriem gadiem pēc Direktīvas stāšanās spēkā būs piemērojama benzola pārejas arodekspozīcijas robežvērtība. Šie pārejas pasākumi uzskatāmi par vajadzīgiem un pietiekamiem, lai uzņēmumi varētu veikt nepieciešamos ieguldījumus. Konkrēti niķeļa savienojumiem pārejas pasākumi būs spēkā līdz 2025. gada 17. janvārim, lai tie būtu saskaņoti ar pieņemtajiem pārejas pasākumiem, kuri attiecas uz hromu (VI) un kuri arī ir spēkā līdz 2025. gada 17. janvārim. Abas vielu grupas (niķeļa savienojumi un hroma (VI) savienojumi) ir bieži sastopamas vienās un tajās pašās nozarēs un bieži arī vienos un tajos pašos procesos. Atbilstoši vienbalsīgam ACSH ieteikumam niķeļa savienojumu un hroma (VI) savienojumu ekspozīcijas mazināšanai jābūt koordinētai un tajā var gūt labumu no sinerģijas. Pamatojoties uz minēto ierosinājumu analīzi, kā arī uz ārējā pētījumā iegūtajiem datiem, Komisija uzskata par lietderīgu attiecībā uz šīm trim vielām noteikt pārejas periodu.

Ietekme uz darba ņēmējiem

Ietekmes uz darba ņēmējiem ziņā šai iniciatīvai būtu jānes vairāki ieguvumi: tiktu novērsti arodekspozīcijas izraisīta vēža un citu nopietnu slimību gadījumi un mazinātos tādas sekas kā darba ņēmēju un viņus aprūpējošo ģimeņu ciešanas, sliktāka dzīves kvalitāte vai pasliktinājusies labklājība.

Lielākie novērtējamie ieguvumi gaidāmi saistībā ar niķeļa savienojumiem un benzolu. Izvēlētais variants nestu šādus rezultātus.