KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI gada ziņojums par ES un Korejas brīvās tirdzniecības nolīguma īstenošanu /* COM/2013/0100 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI gada ziņojums par ES un Korejas brīvās tirdzniecības nolīguma īstenošanu 1. Ievads Brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) starp Eiropas Savienību un Dienvidkoreju provizoriski piemēro no 2011. gada jūlija[1]. Tas ir pirmais vērienīgais un visaptverošais jaunās paaudzes BTN. Tas ir arī pirmais ES tirdzniecības nolīgums ar Āzijas valsti. Pēc nedaudz vairāk nekā gada, kopš tiek piemērots BTN, vēl ir pāragri veikt pilnīgu tā ietekmes novērtējumu, jo noteikumi par tarifa un ārpustarifa pasākumu liberalizēšanu, kā arī pasākumi attiecībā uz pakalpojumiem un ieguldījumiem stāsies spēkā ilgākā termiņā. Tomēr būtiska tarifu atcelšana jau ir notikusi, un pozitīva ietekme uz ES eksportu jau ir novērota uz vietas. Šā ziņojuma mērķis ir izpildīt pienākumus, kuri izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 11. maija Regulas (ES) Nr. 511/2011, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu Brīvās tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Korejas Republiku[2]. Saskaņā ar minētās regulas 13. panta 1. punktu Komisija publicē gada ziņojumu par nolīguma piemērošanu un īstenošanu. Turklāt 3. panta 3. punktā noteikts, ka Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadēju uzraudzības ziņojumu ar aktuāliem statistikas datiem par preču importu no Korejas jutīgās nozarēs. 2. Vispārējs novērtējums — tirdzniecības apjoma pārmaiņas un nodokļu ietaupījumi Turpmāk izklāstīti galvenie secinājumi, kas balstīti uz datu salīdzinājumu par nolīguma pirmo īstenošanas gadu (no 2011. gada jūlija līdz 2012. gada jūnijam) salīdzinājumā ar datu vidējo rādītāju par pēdējiem četriem divpadsmit mēnešu periodiem (“pārskata periods”). Šī salīdzināšanas metode par ilgāku periodu neitralizē krīzes radīto ietekmi. 2.1. Tirdzniecības apjoma pārmaiņas ES kopējais eksporta apjoms uz Koreju palielinājies par 37 %. To ražojumu eksports, kuri no nolīguma provizoriskās piemērošanas dienas ir pilnībā liberalizēti, palielinājies vairāk nekā citu ražojumu eksports. Šo ražojumu eksports (35 % ES kopējā eksporta uz Koreju) no 2011. gada jūlija līdz 2012. gada jūnijam salīdzinājumā ar pārskata periodu palielinājies par 54 % (EUR 4,4 mljrd.). Salīdzinājumam jānorāda, ka to pašu pilnībā liberalizēto ražojumu eksports uz pārējām pasaules valstīm palielinājies par 27 %. Tas ir pretstatā ražojumiem, uz kuriem neattiecas preferences (18 % ES kopējā eksporta) un kuru eksports minētajā periodā palielinājies par 20 %. Daļēji liberalizēto ražojumu (43 % ES kopējā eksporta) eksports palielinājies par 35 % jeb EUR 3,9 mljrd. Ja salīdzina pilnībā liberalizēto ražojumu eksporta pieauguma rādītājus uz Koreju ar to pašu ražojumu “parastiem” eksporta pieauguma rādītājiem uz pārējām pasaules valstīm, papildu eksports veido vairāk nekā EUR 2 mljrd. pieauguma starpību. Vienlaikus ES imports no Korejas ir palielinājies tikai nedaudz (par 1 %). Pašreizējā ekonomikas situācija ES viennozīmīgi negatīvi ietekmējusi Korejas eksporta pieauguma rādītājus uz ES. Vēl viens iemesls preču eksporta samazinājumam no Korejas uz ES ir tas, ka Korejas uzņēmumi turpina pārcelt ražošanu uz ES un citām valstīm, tādējādi novirzot tiešo eksportu no Korejas. Piemēram, Korejas autobūvētāji ir izveidojuši ražotnes Čehijā un Slovākijā un Korejas elektronikas uzņēmumi ir izvietojuši ražotnes vairākās ES dalībvalstīs, tādējādi sekmējot nodarbinātību un izaugsmi ES. 2.2. Nodokļu ietaupījumi Nodokļu ietaupījumi jau bija apjomīgi pat pirms BTN pilnīgas īstenošanas. Saskaņā ar piesardzīgām aplēsēm BTN piemērošanas pirmajos divpadsmit mēnešos faktiski ietaupīto nodokļu summa par ES eksportu bija aptuveni EUR 600 milj. Iepriekš minētais skaitlis balstīts uz preferenču izmantošanas aplēsto rādītāju Eiropas Savienībai, kas ir aptuveni 50 %; preferenču izmantošanas rādītājs Korejas eksportam ir 68 %. Lai gan ES preferenču izmantošanas rādītājs BTN īstenošanas pirmā gada otrajā pusē ir pakāpeniski uzlabojies, preferenču izmantošanas rādītājs Korejas eksportam joprojām ir lielāks nekā ES eksportam. Iespējams, to var skaidrot ar vairākiem apstākļiem, tostarp ar atšķirīgiem nosacījumiem jauno administratīvo muitas procedūru piemērošanai un atšķirībām uzņēmumu eksporta profilos, jo uz ES galvenokārt eksportē lieli Korejas uzņēmumi, savukārt ES eksportētāji pārsvarā ir sadrumstaloti. Visbeidzot šo situāciju var daļēji skaidrot ar “tiešo pārvadājumu” noteikumu, kas dažos gadījumos nozīmē, ka preces, kuras nosūtītas uz Koreju caur loģistikas mezgliem, piemēram, Honkongu vai Singapūru, var zaudēt preferences. 2.3. Ietekme autobūves nozarē un citās nozarēs BTN pirmajā īstenošanas gadā salīdzinājumā ar pārskata periodu ES automobiļu imports (HS8703) no Korejas ir palielinājies par 20 % (EUR 663 milj.) vērtības ziņā un 12 % (+45 000 transportlīdzekļu) vienību ziņā. Neraugoties uz to, ka automobiļu imports no Korejas kopš BTN provizoriskās piemērošanas ir palielinājies, automobiļu importa apjoms joprojām ir par 37 % mazāks par apjomu, kas pirms četriem gadiem reģistrēts par to pašu divpadsmit mēnešu periodu. Korejas automobiļu importa pieaugums ir daļēji noticis uz citu valstu importa rēķina. Kopš BTN provizoriskās piemērošanas kopējais automobiļu imports Eiropas Savienībā no visām pasaules valstīm salīdzinājumā ar pārskata periodu ir samazinājies par 15 % vienību ziņā un par EUR 1,5 mljrd. vērtības ziņā. Maz ticams, ka nozīmīgu daļu automobiļu importa pieauguma no Korejas Eiropas Savienībā var attiecināt uz liberalizāciju saskaņā ar BTN, jo faktiski liberalizācija ES pusē notikusi mazā apmērā; BTN provizoriskās piemērošanas dienā un vēlreiz vienu gadu vēlāk ES tarifs tika samazināts par 3 % vidējiem un lieliem automobiļiem un par 1,7 % maziem automobiļiem, sākot no 10 % sākotnējā līmeņa. Tas arī jāizsver pret euro vērtības samazinājumu par 7,2 % BTN piemērošanas pirmajos divpadsmit mēnešos, kas līdzsvaroja tarifa samazinājumus šajā periodā. Saskaņā ar Eurostat ES automobiļu eksports uz Koreju BTN pirmajos divpadsmit mēnešos salīdzinājumā ar pārskata periodu ir palielinājies par 69 % (EUR 840 milj.) vērtības ziņā un 70 % (+33 000 vienību) daudzuma ziņā. Automobiļi tikuši daļēji liberalizēti; Korejas importa nodoklis ir samazināts par 1,4 %. Attiecībā uz citām nozarēm (pilnībā liberalizētu) mehānismu un mehānisko ierīču eksports no ES, kas veido vairāk nekā trešdaļu ES eksporta uz Koreju, kopš BTN provizoriskās piemērošanas salīdzinājumā ar pārskata periodu ir palielinājies par 25 %. Tas daļēji var būt saistīts ar lielākās daļas nodokļu (no 5 līdz 8 %) tūlītēju atcelšanu šajās nozarēs, kā arī konkrētu ārpustarifa šķēršļu novēršanu, piemēram, to, ka Koreja akceptē mašīnu elektromagnētiskās savietojamības un elektrodrošības pašsertifikāciju. Arī citās svarīgās nozarēs novērots ievērojams pilnībā vai daļēji liberalizēto ražojumu eksporta pieaugums: transporta aprīkojums (51 %), ķīmiskie izstrādājumi (23 %), plastmasa un gumija (30 %), tekstilizstrādājumi un apģērbs (25 %) un parastie metāli (20 %). Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem eksporta pieaugums bija šāds: dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes produkti — 84 %, gatavi pārtikas produkti — 35 %. Gan attiecībā uz minerālā kurināmā eksportu, gan importu tika reģistrēts ievērojams pieaugums. Tomēr ir liecības, ka šo pieaugumu daļēji izraisījuši ārējie faktori, sevišķi politiskais saspīlējums Tuvajos Austrumos. Ikmēneša dati par pakalpojumu eksportu par periodu pēc BTN noslēgšanas vēl nav pieejami. Tomēr konkrētas nozares, sevišķi telekomunikāciju, finanšu pakalpojumu, vides pakalpojumu un profesionālo pakalpojumu nozare, guvušas labumu no nolīguma saistībā ar tiesību aktu grozījumiem Korejā. Daudzi ierobežojumi, kas pastāvēja pirms BTN noslēgšanas, tiks atcelti tikai pēc pārejas perioda termiņa beigām, kas vajadzīgs, lai Koreja pārskatītu savu regulatīvo satvaru. Tāpēc atkarībā no nozares vajadzīgs zināms laiks, lai BTN ietekme būtu pamanāma. Citās nozarēs, piemēram, jūras transporta un būvniecības pakalpojumu nozarē, pastāvošais liberalizācijas līmenis tika uzņemts brīvās tirdzniecības nolīguma saistībās. Tas nodrošina šiem pakalpojumu sniedzējiem juridisku noteiktību pret vienpusēju liberalizācijas ierobežošanu Korejā. 1. tabula. ES vieglo automobiļu tirdzniecība ar Koreju (no 2011. gada jūlija līdz 2012. gada jūnijam) salīdzinājumā ar iepriekšējiem četriem divpadsmit mēnešu periodiem (izmaiņas milj. EUR un 1000 vienību) || Imports || Eksports HS6 || Vērtība (EUR milj.) || Izmaiņas (%) || Vienības (1000) || Izmaiņas (%) || Vērtība (EUR milj.) || Izmaiņas (%) || Vienības (1000) || Izmaiņas (%) 870310 || 0 || -28,3 || 0 || 128,0 || 0 || -92,6 || 0 || -76,9 870321 || 132 || 41,3 || 11 || 15,2 || 0 || -61,2 || 0 || -56,9 870322 || 172 || 33,9 || 17 || 18,2 || 5 || 172,4 || 0 || 169,7 870323 || -47 || -7,3 || -17 || -21,8 || 37 || 7,7 || 0 || -2,2 870324 || -17 || -74,1 || -1 || -76,0 || 84 || 19,8 || 3 || 32,2 870331 || 172 || 357,9 || 22 || 313,1 || 2 || 1191,7 || 0 || 1118,2 870332 || 360 || 22,0 || 23 || 18,7 || 482 || 229,7 || 23 || 182,6 870333 || -108 || -69,2 || -10 || -75,8 || 231 || 225,1 || 7 || 228,3 870390 || 0 || 8,0 || 0 || -32,0 || 0 || -30,3 || 0 || -43,8 Kopā || 663 || 19,9 || 45 || 11,7 || 840 || 68,6 || 33 || 69,5 Avots: COMEXT HS6 kodu skaidrojumi pielikuma 1. tabulā 870310 || || Automobiļi un citi mehāniskie transportlīdzekļi, kas īpaši paredzēti braukšanai pa sniegu; golfa automobiļi un tamlīdzīgi transportlīdzekļi 870321 || Benzīns || Automobiļi un citi mehāniskie transportlīdzekļi ar dzinēju, kura darba tilpums nepārsniedz 1000 cm³ 870322 || Automobiļi un citi mehāniskie transportlīdzekļi ar dzinēju, kura darba tilpums pārsniedz 1000 cm³, bet nepārsniedz 1500 cm³ 870323 || Automobiļi un citi mehāniskie transportlīdzekļi ar dzinēju, kura darba tilpums pārsniedz 1500 cm³, bet nepārsniedz 3000 cm³ 870324 || Automobiļi un citi mehāniskie transportlīdzekļi ar dzinēju, kura darba tilpums pārsniedz 3000 cm³ 870331 || Dīzeļdegviela || Automobiļi un citi mehāniskie transportlīdzekļi ar dzinēju, kura darba tilpums nepārsniedz 1500 cm³ 870332 || Automobiļi un citi mehāniskie transportlīdzekļi ar dzinēju, kura darba tilpums pārsniedz 1500 cm³, bet nepārsniedz 2500 cm³ 870333 || Automobiļi un citi mehāniskie transportlīdzekļi ar dzinēju, kura darba tilpums pārsniedz 2500 cm³ 870390 || || Citi automobiļi un citi mehāniskie transportlīdzekļi 3. Dažādu saskaņā ar BTN izveidoto īstenošanas struktūru darbības BTN institucionālajos noteikumos tika paredzēts, ka tiek izveidotas septiņas specializētās komitejas un septiņas darba grupas un uzsākts dialogs par jautājumiem intelektuālā īpašuma jomā. ES un Korejas BTN Tirdzniecības komitejai ir uzraudzības funkcijas, un tās mērķis ir nodrošināt BTN pienācīgu darbību. Lielākā daļa institucionālo struktūru, kas izveidotas saskaņā ar BTN, ir rīkojušas sanāksmes BTN pirmajā īstenošanas gadā. Ja ņem vērā arī tās komitejas un darba grupas, kuras rīkoja sanāksmes 2012. gada otrajā pusē, ir tikai trīs institucionālās struktūras, kuras vēl nav rīkojušas sanāksmes: ES un Korejas Komiteja sadarbībai kultūras jomā, ES un Korejas BTN Valsts iepirkuma darba grupa un ES un Korejas BTN Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupa. Kā noteikts protokolā par sadarbību kultūras jomā, Tirdzniecības komitejai nav jurisdikcijas pār protokolu, un Komiteja sadarbībai kultūras jomā tādējādi veic visus Tirdzniecības komitejai uzticētos uzdevumus attiecībā uz protokolu. Seulā 2011. gada 12. oktobrī notika ES un Korejas BTN Tirdzniecības komitejas pirmā sanāksme, ko kopīgi vadīja komisārs Karels de Gihts un Korejas nu jau bijušais tirdzniecības ministrs Kim Jong-Hoon. Sanāksmē abas puses apstiprināja lēmumu projektus par Tirdzniecības komitejas reglamentu un strīdu izšķiršanas komisijas sastāvu. Puses pārskatīja ES un Korejas BTN īstenošanu tādās jomās kā preču un pakalpojumu tirdzniecība, noteikumi un tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība. Notika arī apspriešanās par sadarbības sekmēšanas veidiem, lai veicinātu divpusējo tirdzniecību, un par ekonomikas attīstības perspektīvām. Seulā 2011. gada 14.–15. decembrī notika ES un Korejas BTN Muitas komitejas sanāksme, kurā apspriests komitejas reglaments un efektīva darbība. Abas puses piekrita datu un informācijas apmaiņai attiecībā uz BTN izmantošanu. Tika apspriesti dažādi nolīguma īstenošanas aspekti un izcelsmes pārbaužu efektivitāte, ieskaitot jautājumu par tiešā transporta noteikuma pārstrādāšanu. Komitejā aplūkoja arī HS 2012 izcelsmes noteikumu saraksta transponēšanu, attiecīgos starptautiskos jautājumus par muitas politiku un savstarpējo administratīvo palīdzību. Briselē 2012. gada 26.–27. aprīlī tika rīkotas šādu ES un Korejas BTN darba grupu pirmās sanāksmes: “Mehāniskie transportlīdzekļi un detaļas”, “Farmaceitiskie produkti un medicīnas ierīces” un “Ķīmiskās vielas”. Mehānisko transportlīdzekļu un detaļu darba grupā tika apspriesti jautājumi par BTN autobūves nozares aspektiem, jo īpaši likumdošanas aspekti, kas attiecas uz ražojumu apstiprināšanu. Turklāt notika informācijas apmaiņa par esošajām un jaunām likumdošanas iniciatīvām Farmaceitisko produktu un medicīnas ierīču darba grupā tika apspriesta reforma Korejā attiecībā uz farmaceitisko produktu kompensācijas cenām, metodiku medicīnas ierīču kompensācijas cenu mazināšanai, izmaiņām piezīmju sniegšanas periodā farmaceitisko produktu kompensācijas lēmumos, farmaceitisko produktu un medicīnas ierīču kvalitātes pārbaudēm un sadarbību regulējuma jomā. Ķīmisko vielu darba grupā notika viedokļu apmaiņa par sadarbību saistībā ar Korejas ķīmisko vielu regulējuma ieviešanu un īstenošanu un pasākumiem tehniskai sadarbībai ķīmisko vielu jomā, kā arī par iespējamo personāla apmaiņu starp Korejas Vides ministriju un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru (ECHA). Briselē 2012. gada 25. jūnijā notika ES un Korejas BTN Sanitāro un fitosanitāro pasākumu komitejas sanāksme. Komitejā tika apspriesti jautājumi, kas attiecas uz abām pusēm, piemēram, noteikumi par komitejas darbību, pārredzamību un informācijas apmaiņu, uzticības veicināšanas pasākumiem, sadarbības veicināšanu dzīvnieku labturības jomā un problēmām, kas izriet no sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanas. Briselē 2012. gada 26. jūnijā ES un Korejas BTN Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja rīkoja pirmo sanāksmi, bet nākamajā dienā 2012. gada 27. jūnijā notika Pilsoniskās sabiedrības forums — padomdevēja struktūra, ko veido Eiropas un Korejas vietējās konsultantu grupas. Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja nodrošināja vērtīgu iespēju, lai apmainītos ar informāciju par abu pušu iniciatīvām tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā, apspriestu BTN 13. nodaļas līdzšinējo īstenošanu un vienotos par nākamajiem pasākumiem. Komiteja pieņēma lēmumu par pilsoniskās sabiedrības foruma reglamentu un ekspertu saraksta izveidi saskaņā ar BTN 13.15.3. pantu. Visbeidzot Komiteja izdarīja institucionālus, darba un vides operatīvos secinājumus. Pilsoniskās sabiedrības foruma locekļiem 2012. gada 27. jūnija sanāksmē sniedza informāciju par Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas sanāksmes rezultātiem. Forumā apmainījās ar informāciju par ES un Korejas BTN 13. nodaļas īstenošanu un sadarbību konkrētos ekonomikas, sociālos un vides jautājumos. Šā ziņojuma 4. punktā sīkāk aprakstīta nolīguma 13. nodaļā minēto saistību ievērošana un vietējo konsultantu grupu un Pilsoniskās sabiedrības foruma darbības. ES un Korejas BTN Preču tirdzniecības komitejas pirmā sanāksme notika 2012. gada 25. septembrī. Komitejā risināja vairākus BTN īstenošanas jautājumus un regulējuma jautājumus, kas ietekmē divpusējās tirdzniecības plūsmas ar tādiem ražojumiem kā gaisa kuģu detaļas, elektriskie un elektroniskie ražojumi, pārtikas un lauksaimniecības produkti, kosmētiskas līdzekļi un plānslāņa saules enerģijas paneļi. Komitejā tika apspriests arī tas, kā Horvātijas pievienošanās ES 2013. gada jūlijā varētu ietekmēt ES un Korejas BTN. Briselē 2012. gada 26. septembrī notika ES un Korejas pussalas eksportējamo preču pārstrādes zonu komitejas pirmā sanāksme. Komitejā tika apspriests tas, cik būtisks Korejai ir šis Eiropas Savienībai juridiski un politiski sarežģītais jautājums. Tika panākta vienošanās, ka abas puses apmainīsies ar datiem un rīkos turpmākas apspriedes. Turklāt 2012. gada 26. septembrī tika rīkots pirmais dialogs par jautājumiem intelektuālā īpašuma jomā, kas paredzēts BTN 10. nodaļā. Puses atkārtoti apstiprināja primāro nozīmi, ko tās piešķir intelektuālajam īpašumam kā būtiskam instrumentam ieguldījumu, radošuma un nodarbinātības veicināšanai. Sanāksmē ES un Koreja varēja apmainīties ar lietderīgu informāciju par likumdošanas un politikas norisēm intelektuālā īpašuma jomā abās pusēs. ES izmantoja iespēju informēt Koreju par vairākiem intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanas jautājumiem, kuri joprojām rada bažas Eiropas uzņēmumiem, tostarp preču zīmju īpašumtiesību neievērošana, gadījumu skaits, kuros Korejas patentu sistēmā patentu atzīst par spēkā neesošu, autortiesību noteikumu īstenošana attiecībā uz publiskā izpildījuma tiesībām Korejā. Turklāt notika apspriede par veidiem, kā uzlabot informācijas apmaiņu un sadarbību, lai atbalstītu attiecīgos MVU. Puses arī īsi apmainījās ar viedokļiem par pašreizējām norisēm daudzpusējā līmenī (PTO un WIPO). Seulā 2012. gada 27. septembrī tika rīkotas Pakalpojumu tirdzniecības, uzņēmējdarbības nodibinājumu un elektroniskās tirdzniecības komitejas un Savstarpējas atzīšanas nolīgumu darba grupas sanāksmes. Komitejas un darba grupas sanāksmēs puses apmainījās ar vērtīgu informāciju par to, kā abas puses pilda saistības, kas izriet no BTN tādās nozarēs kā finanšu pakalpojumi, profesionālie pakalpojumi, telekomunikāciju pakalpojumi, vides pakalpojumi, pasta un loģistikas pakalpojumi, kā arī mazumtirdzniecības pakalpojumi. Briselē 2012. gada 16. oktobrī notika ES un Korejas BTN Tirdzniecības komitejas otrā sanāksme, ko kopīgi vadīja komisārs Karels de Gihts un Korejas tirdzniecības ministrs Bark Taeho. Komitejā tika pārskatīta ES un Korejas BTN īstenošana, ņemot vērā darbu, ko veikušas specializētās komitejas un darba grupas, un tika panākta vienošanās, ka šīm struktūrām būtu jāsekmē turpmākā BTN īstenošana un būtu jābūt vērstām uz rezultātiem. Komitejā tika risināti īstenošanas jautājumi, kas saistīti ar ārpustarifa pielikumu par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to detaļām, ārpustarifa pielikumu par farmaceitiskiem produktiem, “tiešo pārvadājumu” klauzulu, atzīto uzņēmēju savstarpējo atzīšanu, Korejas pussalas eksportējamo preču pārstrādes zonām, pakalpojumiem, jo īpaši finanšu pakalpojumiem, pasta un mazumtirdzniecības pakalpojumiem. Tika apspriesti arī citi jautājumi, kas ietekmē divpusējo tirdzniecību starp ES un Koreju. Pirms 2012. gada beigām notika vēl divu institucionālo struktūru sanāksmes: ES un Korejas BTN Muitas komitejas otrā sanāksme un ES un Korejas BTN darba grupas sadarbībai tirdzniecības aizsardzības instrumentu jomā pirmā sanāksme. Attiecībā uz Komiteju sadarbībai kultūras jomā saskaņā ar protokolu par sadarbību kultūras jomā Korejas pusē tika veikti pirmie pasākumi tās izveidei, savukārt Komisija 23. augustā apspriešanās nolūkos iesniedza Padomei priekšlikumu Padomes lēmumam par komitejas izveidi un tās reglamenta izstrādi. 4. Saistību izpilde saskaņā ar nolīguma 13. nodaļu par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību 2012. gada 26. jūnijā notika BTN Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas pirmā sanāksme, kurā piedalījās ES un Korejas augstākā līmeņa amatpersonas. Sanāksme nodrošināja vērtīgu iespēju, lai apmainītos ar informāciju par abu pušu iniciatīvām tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā, apspriestu nodaļu līdzšinējo īstenošanu un vienotos par nākamajiem pasākumiem. Komitejā tika apspriesti arī daži procedūras jautājumi. Abas puses uzsvēra to, cik svarīgi ir saglabāt atbilstošus saziņas kanālus ar pilsoniskās sabiedrības struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar nodaļu “Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība”. Šajā sakarā Komitejā panāca vienošanos apmainīties ar informāciju par attiecīgo vietējo konsultantu grupu sanāksmju rezultātiem un rīkot regulāras sanāksmes ar pilsoniskās sabiedrības forumu (PSF), sākot no PSF pirmās sanāksmes, kas notika 2012. gada 27. jūnijā. Komiteja bija vienisprātis, ka pirmā sanāksme bija pozitīva un produktīva. Tagad ir panākta vienošanās par institucionālo mehānismu darbības nodrošināšanas svarīgiem aspektiem attiecībā uz nodaļu “Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība”. Notika arī saturiski sīka apspriede par darba un vides jautājumiem, kas saistīti ar tirdzniecību. Šajā ziņā ir izveidots labs pamats, lai rīkotos turpmāk, un Komiteja cer uz attiecīgo vietējo konsultantu grupu un PSF iesaistīšanos šajā jomā. 5. Regulas (ES) Nr. 511/2011 īstenošana Regula (ES) Nr. 511/2011 ir ES iekšējais tiesību akts, ar ko īsteno ES un Korejas BTN divpusējo drošības klauzulu. Šajā regulā arī ietverta iespēja ieviest iepriekšējo uzraudzību, un saskaņā ar minētās regulas 3. pantu Komisija no nolīguma piemērošanas dienas seko līdzi importa un eksporta apjoma pārmaiņu statistikai jutīgās nozarēs, kuras varētu ietekmēt nodokļu atmaksa. 5.1. Aizsardzības un iepriekšējās uzraudzības pasākumi BTN pirmajā īstenošanas gadā Komisija nav saņēmusi pieprasījumus aizsardzības izmeklēšanas sākšanai, tādējādi attiecīgie pasākumi netika īstenoti. Tomēr jāatzīmē, ka 2012. gada 4. augustā, t. i., neilgi pēc BTN pirmā īstenošanas gada, Francija iesniedza Komisijai pieprasījumu ieviest iepriekšēju uzraudzību attiecībā uz Korejas izcelsmes automobiļu importu. Francijas pieprasījuma pamatā bija tiesību norma, saskaņā ar kuru ir jākonstatē importa pieaugums, kas ir koncentrēts vienā vai vairākās dalībvalstīs (Regulas (ES) Nr. 511/2011 6. panta 2. punkts). Tomēr šis pieprasījums bija balstīts uz statistiku par ļoti ierobežotu laika periodu, un, kas vēl svarīgāk, neietvēra norādi uz importa koncentrāciju vienā vai vairākās dalībvalstīs, kā noteikts tiesību normā, uz kuru atsaucās Francija. Tomēr Komisija rūpīgi pārbaudīja to, kā pēdējos piecos gados mainījies importa apjoms no Korejas uz ES un Franciju, un secināja, ka šāda pasākuma juridiskie nosacījumi nav izpildīti, jo nevarēja konstatēt importa pieaugumu, kas ir koncentrēts vienā vai vairākās dalībvalstīs. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika pieņemts lēmums neieviest iepriekšējās uzraudzības pasākumus. 5.2. Uzraudzība Kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 511/2011 3. un 11. pantā, Komisija uzraudzīja Korejas preču importa un eksporta apjoma pārmaiņas jutīgās nozarēs, piemēram, autobūvē, tekstilrūpniecībā un plaša patēriņa elektronikas nozarē, kuras varētu ietekmēt nodokļu atmaksas īstenošana. Kopš BTN provizoriskās piemērošanas Komisija ik pēc diviem mēnešiem ir nosūtījusi uzraudzības rezultātus dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam un attiecīgajām iesaistītajām personām. Jāatzīmē, ka pēc pienācīgi pamatota lūguma, kas saņemts no attiecīgās rūpniecības nozares, uzraudzības darbības jomā ietvertas autodetaļas. a) Korejas importa apjoma pārmaiņas Eiropas Savienībā nozarēs, kas tiek uzraudzītas Uzraudzības rezultāti par BTN pirmo īstenošanas gadu ir apkopoti turpmāk. Attiecīgās diagrammas ir pievienotas šim ziņojumam. Jāatzīmē, ka tirdzniecības datus uzraudzības nolūkos salīdzināja ar iepriekšējo gadu, tādējādi daži rādītāji var atšķirties no vispārējas tirdzniecības analīzes, kas veikta iepriekš 2. punktā, kurā izmantota atšķirīga salīdzināšanas metode, lai neitralizētu krīzes radīto ietekmi. i) Automobiļu nozare Gadā pēc nolīguma provizoriskās piemērošanas (no 2011. gada jūlija līdz 2012. gada jūnijam) salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (no 2010. gada jūlija līdz 2011. gada jūnijam) automobiļu imports palielinājies par 41 %. Tomēr jāatzīmē, ka importa absolūtais līmenis BTN pirmajā īstenošanas gadā joprojām ir daudz zemāks par importa līmeni pirms četriem gadiem. Faktiski imports periodā no 2011. gada jūlija līdz 2012. gada jūnijam bija tikai 72 % no importa periodā no 2007. gada jūlija līdz 2008. gada jūnijam. Tas apstiprina importa tendenču analīzi, kas izklāstīta 2.3. punktā. Analīze, kas balstīta uz ceturkšņa rādītājiem, liecina, ka pēdējos gados novērotā pieauguma tendence aizsākusies jau pirms BTN provizoriskās piemērošanas. Gadā pēc nolīguma provizoriskās piemērošanas (no 2011. gada jūlija līdz 2012. gada jūnijam) salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (no 2010. gada jūlija līdz 2011. gada jūnijam) autodetaļu imports palielinājies par 47%. Šis pieaugums ir turpinājums pieauguma tendencei, kura jau aizsākās periodā no 2008. gada jūlija līdz 2009. gada jūnijam. Tomēr, šķiet, kopš BTN provizoriskās piemērošanas šis pieaugums ir bijis straujāks. Aplūkojot ceturkšņa rādītājus, pēc neliela samazinājuma 2011. gada beigās, 2012. gada pirmajos divos ceturkšņos pieauguma tendence turpinājās. ii) Tekstilrūpniecība Gadā pēc BTN provizoriskās piemērošanas (no 2011. gada jūlija līdz 2012. gada jūnijam) salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (no 2010. gada jūlija līdz 2011. gada jūnijam) tekstilizstrādājumu imports samazinājās par 30 %. Šī samazinājums sekoja būtiskam pieaugumam divos gados pirms nolīguma provizoriskās piemērošanas. Ir grūti noteikt vispārējo tendenci, pamatojoties uz ceturkšņa datiem, jo importa apjoms ir ievērojami svārstījies. 2011. gada pēdējā ceturksnī ir novērots būtisks importa pieaugums, bet pēc tam importa apjoms samazinājies līdz sākotnējam līmenim. iii) Elektronikas nozare Pirmajā gadā pēc BTN provizoriskās piemērošanas (no 2011. gada jūlija līdz 2012. gada jūnijam) salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (no 2010. gada jūlija līdz 2011. gada jūnijam) elektronikas imports palielinājies par 8 %. Tomēr importa absolūtais līmenis ir daudz zemāks par pirmskrīzes līmeni — imports periodā no 2011. gada jūlija līdz 2012. gada jūnijam bija tikai 63 % no importa periodā no 2007. gada jūlija līdz 2008. gada jūnijam. Importa analīze, kas balstīta uz ceturkšņa rādītājiem, liecina, ka importa apjoms 2011. gada pēdējā ceturksnī palielinājās, kas, iespējams, ir skaidrojams ar sezonāliem faktoriem. b) Nodokļu atmaksa Arī attiecībā uz nodokļu atmaksu tika veikta Regulas (ES) Nr. 511/2011 11. panta 1. punktā paredzētā uzraudzība, lai novērtētu importa īpatsvaru Korejas uzņēmumu ražošanas procesos un tādējādi galaražojumu eksportā no Korejas uz ES. Analīzē īpašu uzmanību pievērsa uzraudzībā ietverto ražojumu daudzumiem, kas eksportēti 2012. gada pirmajā pusgadā, salīdzinājumā ar to pašu periodu 2011. gadā, kad nolīgums vēl nebija spēkā, jo tie ir atbilstošākie pieejamie rādītāji. Elektronikas nozarē importa pieaugums Eiropas Savienībā galvenokārt attiecās uz šādiem kodiem: 8519.81, 8526.92, 8527.12, 8527.21, 8527.92 un 8528.73. Šo ražojumu daļu importa īpatsvars Korejā samazinājies (attiecībā uz 8522 samazinājums no Ķīnas (-10 %) un no Japānas (-23 %)) vai bijis atšķirīgs (attiecībā uz 8529 pieaugums no Ķīnas (+10 %), bet samazinājums no Japānas (-28 %)). Visos gadījumos komponenšu importa pieaugums nav būtisks salīdzinājumā ar galaražojumu importa pieaugumu. Attiecībā uz tekstilizstrādājumiem vienīgais importa pieaugums no Korejas uz ES ietver ražojumus, kurus klasificē ar kodu 5509 (+ 5%). Attiecībā uz šiem ražojumiem izcelsmes noteikumi ļautu importēt ķīmiskās štāpeļšķiedras (klasificē ar kodiem 5503 un 5504). Tomēr 2012. gadā šo komponenšu imports Korejā ir būtiski samazinājies (izņemot cita starpā importu Korejā no dažām dalībvalstīm, kuras, iespējams, guvušas labumu no BTN). Attiecībā uz automobiļiem, kurus klasificē ar kodu 8703, tika novērots pasaules mēroga eksporta apjoma pieaugums uz ES (vidēji +24 %), lai gan šis konstatējums atkarībā no konkrētiem dzinējiem neattiecas uz visiem automobiļu tipiem. Tikmēr komponenšu imports Korejā arī ir palielinājies gandrīz tādā pašā apmērā (+24 % autodetaļām, kuras klasificē ar kodu 8708, no Ķīnas, bet -33 % no Japānas) vai mazākā apmērā (+8 % dīzeļdzinējiem no Ķīnas, bet -2 % no Japānas; +8 % automobiļu virsbūvēm no Ķīnas, bet –12 % no Japānas; -35 % pārējiem dzinējiem no Ķīnas un -17 % no Japānas). No dažādiem iepriekš apkopotiem elementiem par ražojumiem, uz kuriem attiecas konkrētā uzraudzība, līdz šim, šķiet, neizriet, ka piešķirtā nodokļu atmaksa varējusi būtiski ietekmēt ražošanas modeli Korejā. 6. Secinājumi Lai gan pēc pirmā piemērošanas gada vēl ir pāragri izdarīt secinājumus par ES un Korejas BTN ilgtermiņa ietekmi, pirmās pazīmes ir daudzsološas — ir skaidri pierādījumi, ka jau pēc pirmā BTN piemērošanas gada ES ir guvusi ievērojamas priekšrocības, un ES eksports uz Koreju palielinās. Pirmajā īstenošanas gadā kopējais ES eksports uz Koreju salīdzinājumā ar pārskata periodu palielinājies par 37%, un no nolīguma provizoriskās piemērošanas dienas pilnībā liberalizētu ražojumu eksports palielinājies vairāk nekā pārējo ražojumu eksports. Attiecībā uz Korejas importu Eiropas Savienībā pašreizējā ekonomikas situācija Eiropā ir viennozīmīgi negatīvi ietekmējusi Korejas eksporta pieauguma rādītājus. Tomēr abās pusēs palielinājies to ražojumu eksports, kuri no nolīguma provizoriskās piemērošanas dienas ir pilnībā liberalizēti. Tagad uzsvars tiek likts uz BTN pienācīgas īstenošanas nodrošināšanu. Ar šo BTN nodrošināta visaptveroša uzraudzība, ko veic vairākās komitejās un darba grupās, no kurām lielākā daļa ir rīkojušas sanāksmes pirmajā īstenošanas gadā. Izredzes ir spožas, un, neraugoties uz to, ka daži ārējie ar BTN nesaistīti apstākļi, piemēram, eurozonas krīze, rada negaidītus sarežģījumus, situācija ilgtermiņā visticamāk stabilizēsies un tiks nodrošināta divpusējās tirdzniecības izaugsme un izmantotas visas tās piedāvātās iespējas. [1] BTN Eiropas Savienībā tiek piemērots provizoriski, līdz visas ES dalībvalstis to ir ratificējušas. Informācija par ratificēšanas gaitu ir pieejama Padomes tīmekļa vietnē par nolīgumiem: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-the-agreements-database?command=details&id=&lang=en&aid=2010036&doclang=EN [2] OV L 145, 31.5.2011., 19. lpp.