/* COM/2011/0116 galīgā redakcija */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas Savienībā autotransportam izmantotā benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāte. Septītais gada pārskats (Pārskata gads – 2008.)





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 11.3.2011 COM(2011) 116 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas Savienībā autotransportam izmantotā benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāte. Septītais gada pārskats (Pārskata gads – 2008.) KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas Savienībā autotransportam izmantotā benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāte. Septītais gada pārskats (Pārskata gads – 2008.) Kopsavilkums Direktīvā 98/70/EK[1], pamatojoties uz veselības un vides aizsardzības apsvērumiem, ir noteiktas obligātās specifikācijas degvielām, ko izmanto transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju un transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes dzinēju. Degvielas kvalitāte ir svarīga no vides viedokļa, jo tā ietekmē piesārņotāju emisijas no dzinējiem un tādējādi arī gaisa kvalitāti. Tāpat no tās atkarīgs, cik sarežģīti un dārgi ražotājiem ir ievērot vēlamos piesārņotāju un siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežojumus. Direktīvā 2003/17/EK[2], ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, paredzēts, ka vēl vairāk jāsamazina sēra saturs benzīnā un dīzeļdegvielā. 2008. gads ir beidzamais gads, kad degvielas, kurās sēra saturs pārsniedz 10 ppm, atbilst direktīvas prasībām. Specifikācijām neatbilstīgas degvielas var palielināt emisijas (piemēram, pārlieku liels skābekļa savienojumu saturs var palielināt NOx emisijas) un bojāt dzinēju un izplūdes gāzu pēcattīrīšanas sistēmas (piemēram, pārmērīgs sēra saturs bojā katalizatorus), kas savukārt palielina gaisa piesārņotāju emisijas. Lai nodrošinātu atbilstību šajā direktīvā noteiktajiem obligātajiem degvielas kvalitātes standartiem, dalībvalstīm ir jāievieš degvielas kvalitātes kontroles sistēmas. Direktīvas 98/70/EK 8. pantā paredzēts, ka Komisijai ik gadus jāpublicē pārskats par degvielas kvalitāti dalībvalstīs. Šajā septītajā Komisijas pārskatā ir īsumā apkopoti dalībvalstu iesniegtie dati par benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāti, kā arī par pārdošanas apjomiem 2008. gadā. Visas dalībvalstis, izņemot Luksemburgu, kura pārskatu neiesniedza jau 2007. gadā, ir iesniegušas valsts pārskatu par 2008. gadu. Dalībvalstu kontroles sistēmu izveides kvalitāte, atbilstība robežvērtībām un iesniegtajos pārskatos ietvertā informācija turpina uzlaboties. Komisija turpinās veikt monitoringu par atbilstību prasībām, kas noteiktas direktīvā, un nepieciešamības gadījumā ierosinās piemērotus un samērīgus pasākumus. Kā atzīmēts 2006. un 2007. gadā, lai gan dalībvalstīs pieaug sēru nesaturošas degvielas[3] marku un to tirdzniecības īpatsvars, tās joprojām ne vienmēr ir marķētas pie degvielas sūkņa. Joprojām pastāv problēmas ar pārskatu savlaicīgu iesniegšanu. Četrpadsmit dalībvalstis iesniedza pārskatus pēc noteiktā termiņa, lai gan 10 no tām pārskatus iesniedza mazāk nekā ar viena mēneša kavējumu. Malta pārskata iesniegšanu nokavēja par septiņiem mēnešiem, Vācija — par pieciem mēnešiem, Apvienotā Karaliste — par četriem mēnešiem, un Spānija — par trim mēnešiem. Tāpat kā 2007. gadā, arī 2008. gadā Luksemburga pārskatu neiesniedza. 2008. gadā veiktās degvielas kvalitātes kontroles dati liecina, ka benzīns un dīzeļdegviela kopumā atbilst Direktīvā 98/70/EK noteiktajām specifikācijām, lai gan tika konstatēti daži to pārkāpumi. Tika konstatēts, ka bija pārsniegti šādi benzīnam noteiktie galvenie parametri: pētnieciskais oktānskaitlis (POS)[4], tvaika spiediens vasaras periodā[5] un destilācija/iztvaikošana 100/150°C temperatūrā[6]. Tāpat vairāk bija paraugu, kuros sēra saturs pārsniedza robežvērtības. Attiecībā uz dīzeļdegvielu bija pārsniegti šādi galvenie parametri – sēra saturs, 95 % destilācijas punkts un cetānskaitlis. Tā kā pārkāpumi ir reti un vairums dalībvalstu veic pasākumus, lai no tirdzniecības izņemtu prasībām neatbilstošu degvielu, Komisijai nav ziņu, ka šie pārkāpumi negatīvi ietekmētu transportlīdzekļu emisijas vai dzinēju darbību. Tomēr Komisija mudina dalībvalstis turpināt veikt pasākumus, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību noteiktajām specifikācijām, lai šādas problēmas nerastos nākotnē. Pieejamā informācija par dalībvalstu veiktiem pasākumiem sniegta 2008. gada detalizētā ziņojuma[7] nodaļās par konkrētajām valstīm. Komisija turpinās veikt monitoringu par atbilstību minētajā direktīvā noteiktajām degvielas kvalitātes prasībām. Zems sēra saturs palīdz samazināt gaisa piesārņojumu un ieviest jaunas dzinēju tehnoloģijas. Kā redzams 1. tabulā, 2008. gadā vidējais sēra saturs degvielā samazinājās, un ir ievērojami mazāks nekā 2004. gadā. Šis ir lielākais kritums kopš 2005. gada, kad tika noteikta prasība lietot degvielu ar zemu sēra saturu[8] un visā ES tika ieviesta sēru nesaturoša degviela. 2008. gads ir beidzamais gads, kad degvielas ar zemu sēra saturu atbilst direktīvas prasībām. Tāpēc vidējā sēra satura samazinājums degvielā varētu būt dalībvalstu rīcības rezultāts, gatavojoties 2009. gadam noteiktajai robežvērtībai <10 ppm. 1. tabula. Benzīna un dīzeļdegvielas vidējā sēra satura izmaiņas ES | Vidējais sēra saturs, ppm | ES-15 | ES-12 | Dažas dalībvalstis pārskatus iesniedza ar novēlošanos. Malta, Vācija, Apvienotā Karaliste un Spānija pārskatus iesniedza ar vairāk nekā 3 mēnešu novēlošanos. Šīs valstis tiek aicinātas iesniegt pārskatus savlaicīgi, lai nozīmi nezaudētu citu valstu centieni. Vairākas dalībvalstis neizpilda prasību attiecībā uz pietiekamu paraugu skaitu visām degvielām vai pietiekamā daudzumā neņem paraugus degvielas uzpildes stacijās (pretstatā noliktavai/naftas pārstrādes rūpnīcai). Pēdējiem minētajiem būtu jāpapildina minimālais paraugu skaits no degvielas uzpildes stacijām. Ja dalībvalsts izmanto savu valsts sistēmu, ir jāiesniedz šādas sistēmas pilnīgs raksturojums, lai izvērtētu tās atbilstību Eiropas standartam. Šādā sistēmas raksturojumā jāparāda kontroles sistēmas līdzvērtība standartam EN 14274:2003 attiecībā uz statistisko ticamību. Daudzos gadījumos tas joprojām nav izdarīts attiecībā uz 2004.-2008. gada pārskatiem, un tas ir jāizdara nākotnē. Ja tiek izmantots standarta EN 14274 statistiskais modelis C, dalībvalstij skaidri jānorāda tā izmantošanas motīvs. C modeļa vietā vairākas dalībvalstis varētu izmantot A vai B modeli. Sēru nesaturošas degvielas ir skaidri jāmarķē, lai nodrošinātu, ka patērētājiem ir iespēja tās izvēlēties. Dažās dalībvalstīs uz degvielas sūkņiem nav atrodams skaidrs marķējums par sēra saturu degvielā. No 2009. gada tas vairs nebūs nepieciešams, jo visām degvielām tad būs jābūt sēru nesaturošām. Ņemot vērā, ka 2008. gads ir beidzamais gads, kad ES drīkst būt pieejama degviela ar sēra saturu, kas pārsniedz 10 ppm, dalībvalstīm bija jāspēj nodalīt pārdošanas apjomu un paraugu ņemšanas apjomu datus pēc sēra satura. Tomēr dažas dalībvalstis to nav izdarījušas. Dalībvalstu pārskati tiek vērtēti pēc sezonālajiem periodiem, lai nodrošinātu ES valstu pārskatu salīdzināmību. Ja dalībvalsts ir izvēlējusies izmantot no norādītā atšķirīgu sezonālo periodu, valsts degvielas kvalitātes kontroles pārskata pielikumā par to ir jāsniedz attiecīga informācija. | 4. 2008. gada ziņojums 4.1. Degvielas kvalitāte un daudzumi Viss ES pārdotais benzīns un dīzeļdegviela tagad ir ar zemu sēra saturu un sēru nesaturošs. No visa pārdotā benzīna 55 % bija ar zemu sēra saturu un 45 % – sēru nesaturošs benzīns (<10 ppm). Dīzeļdegvielai šī proporcija bija attiecīgi 49 % un 51 %. 2005. gadā, līdz ar jauno obligāto sēra robežvērtību <50 ppm, samazinājās POS un sēra satura daudzveidība. Lielākie pārdotā benzīna apjomi 2008. gadā bija POS 95 (84%, no tiem 46 % ar zemu sēra saturu un 38 % – sēru nesaturošs benzīns), sīkāku informāciju dalījumā pa dalībvalstīm skatīt 1. attēlā un tabulā pielikumā. 1. attēls. ES pārdotās degvielas sadalījums pēc degvielas veida 2008. gadā (%) Benzīna pārdošanas apjoms | 2008. | Dīzeļdegvielas pārdošanas apjoms | 2008. | [pic] | [pic] | Degvielas veids | Degvielas veids | % | 5 | Bezsvina benzīns min. POS=95 (<50 ppm S) | 49,0 % | 6 | Bezsvina benzīns min. POS=95 (<10 ppm S) | 35,6 % | 7 | Bezsvina benzīns 95=<POS<98 | 0,0 % | 8 | Bezsvina benzīns 95=< POS=98 (<50 ppm S) | 5,1 % | 9 | Bezsvina benzīns 95=< POS=98 (<10 ppm S) | 2,6 % | 10 | Bezsvina benzīns POS>=98 | 0,0 % | 11 | Bezsvina benzīns POS>=98 (<50 ppm S) | 0,4 % | 12 | Bezsvina benzīns POS>=98 (<10 ppm S) | 4,7 % | Līdzīgi kā 2001.-2007. gadā, vislielākais degvielas pārdošanas apjoms 2008. gadā bija Francijā, Vācijā, Itālijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē (3. attēls). Gandrīz visās dalībvalstīs dīzeļdegviela ir pārdota vairāk nekā benzīns. Tomēr pārdotā benzīna un dīzeļdegvielas attiecība ir ievērojami atšķirīga. Pārdošanas apjomi ES-12 dalībvalstīs veidoja attiecīgi 14,0 % un 15,8 % no kopējā ES pārdotā benzīna un dīzeļdegvielas apjoma (tirgus pieaugums no attiecīgi 12,4 % un 12,6 % 2007. gadā). 2008. gadā vairums (14) dalībvalstu ziņoja par divu benzīna marku pieejamību to teritorijās, bet Bulgārija, Īrija un Malta ziņoja par tikai vienas benzīna markas pieejamību. Atšķirība starp markām galvenokārt ir dažādais oktāna līmenis (POS kategorija). Aptuveni 16 dalībvalstis ziņoja par tikai vienas dīzeļdegvielas markas tirdzniecību 2008. gadā. Sīkāku informāciju skatīt 4. attēlā. Līdz 2009. gadam dalībvalstīm nav pienākuma pilnībā pāriet uz sēru nesaturošas degvielas tirdzniecību. Tomēr 2008. gadā 8 dalībvalstis ziņoja par tikai sēru nesaturoša benzīna pārdošanu un 8 dalībvalstis ziņoja par tikai sēru nesaturošas dīzeļdegvielas pārdošanu. Vācijā sēru nesaturoša dīzeļdegviela ir pieejama kopš 2003. gada, un Zviedrijā faktiski visa dīzeļdegviela ir sēru nesaturoša kopš 1999. gada. Kā parādīts 7. attēlā, Čehijā, Polijā un Slovākijā vidējais degvielu sēra saturs ir zem robežvērtībām, kas noteiktas 2009. gadam (<10 ppm), tomēr ne visas šīs valstis ziņo par 100 % sēru nesaturošas degvielas pieejamību. Šķiet, ka šajās valstīs degviela varētu būt sēru nesaturoša, lai gan tā kā tāda nav marķēta. Turklāt dažas dalībvalstis nav iesniegušas pietiekamu informāciju, lai spriestu, vai sēru nesaturoša degviela ir pieejama „ atbilstoši līdzsvarotā ģeogrāfiskā teritorijā” , kā noteikts direktīvā. 2. attēls. Paraugu ņemšanas apjoms, veicot degvielas kvalitātes kontroli ES 2008. gadā (vidējais paraugu skaits katrai degvielas markai) Vidējais paraugu skaits/degvielas marka | [pic] | Benzīns | Dīzeļdegviela | 3. attēls. Pārdotās degvielas sadalījums pēc degvielas veida ES valstīs 2008. gadā (miljoni litru) Pārdotā degviela, miljoni litru | [pic] | Benzīns kopā | Dīzeļdegviela kopā | 4. attēls. Pieejamo degvielas marku skaits pa degvielas veidiem ES valstīs 2008. gadā Pieejamo degvielas marku skaits | [pic] | Benzīna marku skaits | Dīzeļdegvielas marku skaits | 5. attēls. ES valstīs pārdotais benzīns ar zemu sēra saturu (%) 2008. gadā Valstī pārdotais benzīns, % | [pic] | Benzīns (parastais) | Benzīns (<50 ppm sēra) | Benzīns (<10 ppm sēra) | 6. attēls. ES valstīs pārdotā dīzeļdegviela ar zemu sēra saturu (%) 2008. gadā Valstī pārdotā dīzeļdegviela, % | [pic] | Benzīns | Dīzeļdegviela | 4.2. Atbilstība Direktīvas 98/70/EK prasībām 2008. gadā 2. tabulā apkopota informācija par to, kā dalībvalstis 2008. gadā ievērojušas Direktīvas 98/70/EK prasības. Tajā atspoguļoti paraugu analīzes rezultāti salīdzinājumā ar robežvērtībām un atbilstība pārskata formātam un saturam. Tāpat kā 2001.–2007. gadā, arī šajā gadā dažas dalībvalstis ir iesniegušas nepilnīgu un/vai novēlotu informāciju un tas ir ietekmējis atbilstības novērtējuma kvalitāti. Tāpēc Komisija strādās ar dalībvalstīm, lai nepieciešamības gadījumā uzlabotu situāciju ar pārskatu iesniegšanu. Saskaņā ar direktīvas 9.a pantu dalībvalsts pienākums ir noteikt sankcijas, kas piemērojamas, ja ir pārkāpta direktīva. Sīkāka informācija par pasākumiem saistībā ar robežvērtību neatbilstības ierobežošanu ir iekļauta 2008. gada detalizētā ziņojuma[11] nodaļās par konkrētajām valstīm. Četras dalībvalstis pilnībā ir izpildījušas prasības par robežvērtībām gan attiecībā uz benzīnu, gan dīzeļdegvielu visiem paraugiem (salīdzinājumā ar septiņām valstīm 2007. gadā). 18 dalībvalstis iesniedza arī pilnīgu ziņojumu par virkni direktīvā izklāstītajiem parametriem, attiecībā uz kuriem jāveic kontrole. Beļģija veic pārbaudes lielākam skaitam paraugu nekā citas dalībvalstis. Tā kā tas rada rezultātu nobīdi un slēpj ES tendences kopumā, Beļģijas pārsniegtie rādītāji un paraugi nav ņemti vērā, veicot to pārsniegto rādītāju analīzi, par kuru ziņojums ietverts turpmāk tekstā. Attiecībā uz benzīnu piecas dalībvalstis ziņoja, ka visi paraugi bijuši pilnībā atbilstīgi Direktīvas 98/70/EK prasībām (salīdzinājumā ar deviņām valstīm 2007. gadā). Galvenie parametri, kas rada bažas, atkal bija pētnieciskais/dzinēja oktānskaitlis (POS, 33 – samazinājums no 68 2007. gadā), tvaika spiediens vasaras periodā ( DVPE , 101 – palielinājums no 43 2007. gadā) un destilācija/iztvaikošana 100/150°C temperatūrā (13 paraugi – tāpat kā 2007. gadā). Bija arī 34 sēra satura paraugi, kuros tika konstatēta neatbilstība direktīvā noteiktajām robežvērtībām, salīdzinājumā ar tikai pieciem šādiem paraugiem 2007. gadā. Prasībām neatbilstošu benzīna paraugu skaits un īpatsvars 2008. gadā ir pieaudzis ES-15 dalībvalstīs, bet palicis salīdzinoši nemainīgs ES-12 dalībvalstīs. ES-15 dalībvalstīs to paraugu īpatsvars, kuros pārsniegtas robežvērtības, ir pieaudzis no 1,0 % 2007. gadā līdz 1,6 % 2008. gadā. Šis pieaugums galvenokārt ir saistāms ar to, ka ir vairāk paraugu, kuros ir pārsniegtas robežvērtības tvaika spiedienam vasaras periodā un sēra saturam. ES-12 dalībvalstīs absolūtais to paraugu skaits, kuros pārsniegtas robežvērtības, 2008. gadā ir nedaudz pieaudzis, bet ir ņemti vairāk paraugi. Rezultātā to paraugu īpatsvars, kuros ir pārsniegtas robežvērtības, ir samazinājies no apmēram 3,5 % 2007. gadā līdz 3 % 2008. gadā. Bija liels samazinājums paraugiem, kuros ir pārsniegta POS robežvērtība, bet attiecīgs palielinājums vērojams paraugiem, kuros ir pārsniegtas robežvērtības tvaika spiedienam vasaras periodā. Attiecībā uz dīzeļdegvielu 11 dalībvalstis ziņoja, ka visi dīzeļdegvielas paraugi bijuši pilnībā atbilstīgi Direktīvas 98/70/EK prasībām (salīdzinājumā ar 14 valstīm 2007. gadā). Parametri, kas rada bažas, bija sēra saturs (31 paraugs), 95 % destilācijas punkts (23 paraugi) un cetānskaitlis (4 paraugi). ES-15 dalībvalstīs pārsniegto robežvērtību īpatsvars 2008. gadā atkal ir pieaudzis. Apmēram 0,3 % paraugu pārsniedza robežvērtības, un tas ir lielākais šāda veida rādītājs kopš kontroles sākšanas, bet ir zemāks nekā ES-12 dalībvalstīs un zemāks nekā benzīnam. ES-12 dalībvalstīs sēra satura neatbilstība ir saglabājusies vienā līmenī ar neatbilstību 2006. un 2007. gadā. Tomēr palielināts paraugu skaits pārsniedza destilācijas robežvērtības. Tā kā ņemto paraugu skaits ir pieaudzis, to paraugu īpatsvars, kuros pārsniegtas robežvērtības, ir palicis nemainīgs – mazliet virs 1 %. 2. tabula. Kopsavilkums par dalībvalstu atbilstību Direktīvas 98/70/EK prasībām 2008. pārskata gadā Dalībvalsts | Neatbilstība robežvērtībai(1) (95 % ticamības robeža) (neatbilstīgi paraugi/paraugi kopā) | Nepilnīgs pārskats (nemērīto parametru skaits/kopā) | Kavēts ziņojums (termiņš 30.06.2009.)(2) | Piezīmes | Benzīns | Dīzeļdegviela | Benzīns | Dīzeļdegviela | 5. SECINāJUMI Degvielas kvalitāte ir nozīmīga no vides viedokļa, jo tā ietekmē tādus faktorus kā piesārņotāju emisijas no dzinējiem un tādējādi gaisa kvalitāti, kā arī to, cik sarežģīti un dārgi ražotājiem būs ievērot piesārņotāju un siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežojumus. Degvielas kvalitātes kontroles 2008. gada dati liecina, ka benzīns un dīzeļdegviela kopumā atbilst Direktīvā 98/70/EK noteiktajām specifikācijām, un ir konstatēti tikai nedaudzi pārkāpumi. Tā kā pārkāpumi ir relatīvi reti un vairums dalībvalstu veic pasākumus, lai no tirdzniecības izņemtu prasībām neatbilstošu degvielu, Komisijai nav informācijas par to, vai minētā robežvērtību pārsniegšana ir nelabvēlīgi ietekmējusi transportlīdzekļu emisijas vai dzinēju darbību. Tomēr Komisija mudina dalībvalstis turpināt veikt pasākumus, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību noteiktajām specifikācijām, lai šādas problēmas nerastos nākotnē. Komisija turpinās monitoringu par atbilstību degvielas kvalitātes prasībām, kas noteiktas direktīvā, un nepieciešamības gadījumā ierosinās piemērotus un samērīgus pasākumus. 2008. gadā vidējais sēra saturs degvielā samazinājās un ir ievērojami mazāks nekā 2004. gadā. Šis ir lielākais kritums kopš 2005. gada, kad tika ieviesta prasība lietot degvielu ar zemu sēra saturu un visā ES tika ieviestas sēru nesaturošas degvielas. 2008. gads ir beidzamais gads, kad degvielas ar zemu sēra saturu atbilst direktīvas prasībām. Tāpēc vidējā sēra satura samazinājums degvielā varētu būt dalībvalstu rīcības rezultāts, gatavojoties 2009. gadam noteiktajai robežvērtībai <10 ppm. Tomēr vairākās dalībvalstīs sēru nesaturoša degviela ne vienmēr ir attiecīgi marķēta pie degvielas sūkņa. Šis trūkums varētu būt iemesls, kas kavējis tādu transportlīdzekļu ieviešanu, kuros izmantota sēru nesaturošu degvielu tehnoloģija, pirms to obligātās ieviešanas 2009. gadā. Bez marķējuma patērētāji nevar izvēlēties šo degvielu un mazāk ticams, ka tie izmantos tehnoloģijas, kurām nepieciešama sēru nesaturoša degviela. Tas samazina šim kritērijam atbilstošas degvielas pieejamības nozīmi. Rezultātā pilnībā var palikt neizmantots autotransporta nozares radīto CO2 emisiju samazināšanas potenciāls. Tāpat dalībvalstis sniegušas ļoti maz informācijas par sēru nesaturošo degvielu ģeogrāfisko pieejamību; vairums dalībvalstu vienkārši paziņojušas, ka šādas degvielas ir plaši pieejamas, taču nav sniegušas papildu informāciju, kas ļautu spriest par to ģeogrāfisko pieejamību. Tomēr šim jautājumam vairs nevajadzētu būt aktuālam 2009. gadā, kad sēru nesaturošas degvielas izmantošana būs obligāta. Dažādās valstīs ieviestās degvielas kvalitātes kontroles sistēmas ievērojami atšķiras, un, lai rezultāti būtu pārredzami un salīdzināmi, ir jāpanāk lielāka vienādība šajā ziņā. Direktīvas 2003/17/EK īstenošanas rezultātā ir uzlabojusies pārskatu kvalitāte, jo minētajā direktīvā ir iekļauta prasība, lai dalībvalstis ziņotu par veikto kontroli atbilstīgi jaunajam Eiropas standartam EN 14274 vai sistēmām ar līdzvērtīgu uzticamību. Ja dalībvalstis neiesniedz pārskatus EN 14274 noteiktajā formātā, tām ir jānorāda pamatojums. PIELIKUMS. ES pārdotās degvielas sadalījums pēc degvielas veida (miljoni litru) 2008. gadā ID | Miljoni litru | Austrija | Beļģija | Dānija | Somija | Francija | Vācija | Grieķija | Īrija | Itālija | Luksemburga | Nīderlande | Portugāle | Spānija | Zviedrija | Apvienotā Karaliste | ES-15 | ES-15 | | | Degvielas marka | AT | BE |DK |FI |FR |DE |EL |IE |IT |LU |NL |PT |ES |SE |UK |ES-15 |% | | 1 |Bezsvina benzīns min. POS=91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |2 |Bezsvina benzīns min. POS=91 (<50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |3 |Bezsvina benzīns min. POS=91 (<10 ppm S) |420 |- |488 |- |- |2495 |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |3404 |3,0% | |4 |Bezsvina benzīns min. POS=95 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |5 |Bezsvina benzīns min. POS=95 (<50 ppm S) |20 |44 |- |- |9841 |- |4767 |1533 |12168 |- |- |- |7553 |- |21 255 |57 181 |49,6% | |6 |Bezsvina benzīns min. POS=95 (<10 ppm S) |1980 |1461 |- |2176 |- |24560 |- |817 |1850 |385 |5426 |- |- |4713 |- |43 367 |37,6% | |7 |Bezsvina benzīns 95=<POS<98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |8 |Bezsvina benzīns 95=< POS=98 (<50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |345 |- |- |- |- |1786 |- |- |- |2131 |1,8% | |9 |Bezsvina benzīns 95=< POS=98 (<10 ppm S) |- |- |1846 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |1460 |3306 |2,9% | |10 |Bezsvina benzīns POS>=98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |11 |Bezsvina benzīns POS>=98 (<50 ppm S) |- |2 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |2 |0,0% | |12 |Bezsvina benzīns POS>=98 (<10 ppm S) |65 |463 |7 |171 |2484 |785 |379 |- |- |100 |142 |228 |960 |198 |- |5982 |5,2% | | | Benzīns (parastais) | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0,0% | | | Benzīns (<50 ppm sēra) | 20 |46 |0 |0 |9841 |0 |5111 |1533 |12 168 |0 |0 |1786 |7553 |0 |21 255 |59 314 |51,4% | | | Benzīns (<10 ppm sēra) | 2465 |1923 |2341 |2347 |2484 |27 840 |379 |817 |1850 |485 |5568 |228 |960 |4911 |1460 |56 059 |48,6% | | | Benzīns kopā | 2485 |1970 |2341 |2347 |12 325 |27 840 |5490 |2350 |14 018 |485 |5568 |2015 |8513 |4911 |22 715 |115 373 |100,0% | | 13 | Dīzeļdegviela |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |14 | Dīzeļdegviela (<50 ppm sēra) |729 |63 |- |- |38 134 |- |4323 |2141 |26 776 |- |- |5675 |29 713 |- |- |107 552 |51,0% | |15 | Dīzeļdegviela (<10 ppm sēra) |6564 |8518 |3148 |2660 |1218 |35 789 |863 |972 |4026 |1922 |8056 |48 |0 |4837 |24 634 |103 254 |49,0% | | | Dīzeļdegviela kopā | 7293 |8581 |3148 |2660 |39 351 |35 789 |5186 |3113 |30 802 |1922 |8056 |5723 |29 713 |4837 |24 634 |210 806 |100,0% | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | ID | Miljoni litru | Kipra | Čehija | Igaunija | Ungārija | Latvija | Lietuva | Malta | Polija | Slovākija | Slovēnija | Bulgārija | Rumānija | ES-12 | ES-12 | | ES | ES | | | Degvielas marka | CY | CZ |EE |HU |LV |LT |MT |PL |SK |SI |BG |RO |ES-12 |% | |ES |% | | 1 |Bezsvina benzīns min. POS=91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |2 |Bezsvina benzīns min. POS=91 (<50 ppm S) |- |69 |- |- |2 |0 |- |- |- |- |- |- |71 |0,4% | |71 |0,1% | |3 |Bezsvina benzīns min. POS=91 (<10 ppm S) |- |0 |16 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |16 |0,1% | |3420 |2,6% | |4 |Bezsvina benzīns min. POS=95 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |5 |Bezsvina benzīns min. POS=95 (<50 ppm S) |454 |- |- |- |316 |18 |82 |5231 |137 |784 |825 |- |7847 |45,1% | |65 028 |49,0% | |6 |Bezsvina benzīns min. POS=95 (<10 ppm S) |- |- |328 |2022 |128 |687 |- |- |669 |- |- |- |3834 |22,0% | |47 201 |35,6% | |7 |Bezsvina benzīns 95=<POS<98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |8 |Bezsvina benzīns 95=< POS=98 (<50 ppm S) |- |2551 |- |- |- |- |15 |- |- |52 |- |2035 |4653 |26,8% | |6784 |5,1% | |9 |Bezsvina benzīns 95=< POS=98 (<10 ppm S) |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |153 |153 |0,9% | |3459 |2,6% | |10 |Bezsvina benzīns POS>=98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |11 |Bezsvina benzīns POS>=98 (<50 ppm S) |49 |- |- |- |2 |- |- |517 |3 |- |- |- |571 |3,3% | |573 |0,4% | |12 |Bezsvina benzīns POS>=98 (<10 ppm S) |- |47 |46 |63 |43 |26 |- |- |19 |- |0 |- |244 |1,4% | |6226 |4,7% | | | Benzīns (parastais) | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0,0% | | 0 |0,0% | | | Benzīns (<50 ppm sēra) | 503 |2619 |0 |0 |320 |18 |97 |5748 |140 |836 |825 |2035 |13 143 |75,6% | | 72 457 |54,6% | | | Benzīns (<10 ppm sēra) | 0 |47 |391 |2085 |171 |713 |0 |0 |687 |0 |0 |153 |4247 |24,4% | | 60 306 |45,4% | | | Benzīns kopā | 503 |2667 |391 |2085 |491 |731 |97 |5748 |827 |836 |825 |2189 |17 390 |100,0% | | 132 763 |100,0% | | 13 | Dīzeļdegviela |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |14 | Dīzeļdegviela (<50 ppm sēra) |440 |1121 |188 |- |894 |825 |108 |181 |267 |1526 |2086 |4314 |11 951 |35,1% | |119 503 |48,8% | |15 | Dīzeļdegviela (<10 ppm sēra) |- |3710 |383 |3472 |68 |495 |- |12 326 |797 |- |- |834 |22 085 |64,9% | |125 338 |51,2% | | | Dīzeļdegviela kopā | 440 |4831 |571 |3472 |962 |1320 |110 |12 507 |1064 |1526 |2085 |5148 |34 035 |100,0% | | 244 840 |100,0% | | [1] Direktīva 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK, OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 3. marta Direktīva 2003/17/EK, ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāti, OV L 76, 22.3.2003., 10. lpp. [3] Termins „sēru nesaturošs” attiecas uz sēra saturu, kas ir <10 ppm. [4] Pētnieciskais oktānskaitlis (POS) ir kvantitatīva mērvienība maksimālajai kompresijas pakāpei, līdz kurai dzinējā nenotiek degmaisījuma pašaizdegšanās. Pašaizdegšanās dēļ paaugstinās degvielas patēriņš un palielinās gaistošo organisko savienojumu un oglekļa monoksīda emisijas. [5] Tvaika spiediens raksturo degvielas iztvaikošanas spēju. Vasarā šis parametrs tiek reglamentēts, jo šajā gadalaikā karstuma dēļ var rasties lielas gaistošo organisko savienojumu emisijas, kas ir piezemes ozona prekursors. Pārsniedzot tvaika spiediena rādītāju, palielināsies gaistošo organisko savienojumu emisijas. [6] Destilācijas parametrs ir tādas degvielas masas daļa, kas iztvaiko 100˚C un 150˚C temperatūrā. Šis parametrs ierobežo vieglāku frakciju pievienošanu benzīnam. Pārsniedzot šo parametru, var rasties tvaika kabatas un braucamības problēmas. [7] https://circabc.europa.eu/w/browse/5e89b837-2bec-4284-b9fe-c156271268f7. [8] Termins „zems sēra saturs” nozīmē sēra saturu, kas ir <50 ppm. [9] EN 14274:2003 – Automobiļu degvielas – Benzīna un dīzeļdegvielas kvalitātes novērtēšana – Degvielas kvalitātes monitoringa sistēma ( FQMS ). [10] https://circabc.europa.eu/w/browse/5e89b837-2bec-4284-b9fe-c156271268f7. [11] https://circabc.europa.eu/w/browse/5e89b837-2bec-4284-b9fe-c156271268f7