LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 327/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par muitas riska pārvaldību un piegādes ķēdes drošību”

COM(2012) 793 final

2013/C 327/04

Ziņotājs: PEZZINI kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2013. gada 18. martā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par muitas riska pārvaldību un piegādes ķēdes drošību”

COM(2012)793 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2013. gada 27. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 491. plenārajā sesijā, kas notika 2013. gada 10. un 11. jūlijā (10. jūlija sēdē), ar 168 balsīm par un 1 balsi pret, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata par būtisku kopīgu pieeju muitas risku pārvaldībai un piegādes ķēdes drošībai, lai nodrošinātu, ka visas attiecīgās iestādes vienādi un nediskriminējošā veidā piemēro ES tiesību aktus visā muitas savienībā (MS), kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. pantu ir Eiropas Savienības (ES) ekskluzīvā kompetencē.

1.2 EESK ar pārliecību atbalsta Komisijas priekšlikumus, lai risku pārvaldībā un preču apritē pāri ES robežām nodrošinātu lielāku efektivitāti un rezultativitāti, izmantojot kopēju stratēģiju un ES risku pārvaldībai piemērotas IT sistēmas.

1.3 MS ir izveidota 1957. gadā ar Romas līgumu un tiek īstenota kopš 1968. gada kā kopēja politika, lai nodrošinātu vienotu tirdzniecības telpu, kurā ir brīva personu un preču kustība un kurā darbojas vienas pieturas aģentūra muitas formalitātēm, kas pieejama visā ES visiem uzņēmējiem bez diskriminācijas. EESK ir ļoti nobažījusies par faktu, ka MS pamatnostādnes un īstenošana joprojām neļauj efektīvi un lietderīgi pārvaldīt muitas riskus, tādējādi palēninot tirdzniecības plūsmu un brīvu preču apriti ES.

1.4 EESK uzskata, ka svarīgi ir palielināt muitas spējas jebkurā vietā ES, lai nodrošinātu augstu risku pārvaldības līmeni visā MS attiecībā uz definīciju un klasifikāciju vienotu piemērošanu, kā arī datu apkopošanu un nodošanu Savienības datu bankai saskaņā ar viennozīmīgiem kopīgiem kritērijiem, kas pārbaudīti, izmantojot vienotu kvalitātes garantijas sistēmu, un kurus pārrauga, piemērojot sodus pārkāpējiem.

1.5 Lai saskaņoti īstenotu risku kvalitatīvu pārvaldību uz visām ES ārējām robežām, EESK iesaka izstrādāt kopējus tehniskos un tiesiskos standartus, kas papildināmi ar Savienības centieniem nodrošināt augsta līmeņa profesionālo apmācību, ņemot arī vērā darbības jomu atšķirības atkarībā no valstu situāciju daudzveidības.

1.6 EESK uzsver, ka jānodrošina Eiropas tirgus uzraudzības sistēmas dažādu datu banku pilnīga sadarbspēja, balstoties uz kopēju stratēģiju un ar Savienības tehnoloģijas attīstības programmu spēcīgu atbalstu, lai tādējādi būtu iespējama informācijas apmaiņa reāllaikā starp dažādām iestādēm dažādos līmeņos un arī tiktu pastiprināta cīņa ar veselības, vides un sociālā dempinga iespējamajiem riskiem.

1.7 EESK prasa pastiprināt ES pasākumus kvalificētu cilvēkresursu attīstības un pārvaldības spēju palielināšanas jomā, arī nodrošinot labāku līdzsvaru kontroles uzdevumu sadalē un izveidojot kopīgu muitas reaģēšanas grupu, kas pēc pieprasījuma var ātri rīkoties un sniegt atbalstu grūtās situācijās.

1.8 EESK uzskata, ka ir jāizvērš partnerība starp muitas iestādēm, pārvadātājiem un atzītajiem komersantiem (AEO), uzlabojot to statusu un priekšrocības, lai nodrošinātu optimālu sadarbību risku pārvaldībā, balstoties uz vienreizēju datu nodošanu bez nevajadzīgas administratīvā darba dublēšanas.

1.9 EESK rosina īstenot atjaunotu pārvaldības sistēmu, kura aptvertu visas valstu un ES iestādes, aģentūras un Eiropas brīdināšanas un informēšanas sistēmas, lai nodrošinātu strukturētāku un regulārāku sadarbību starp muitu un citām iestādēm, kas darbojas iekšējā tirgū.

1.10 EESK aicina saskaņoti un koordinēti īstenot pasākumu kopumu, kas noteikts daudzgadu rīcības plānā tirgus uzraudzības jomā, lai novērstu kontroles darbību dublēšanos, piemērojamo kritēriju atšķirības, vienu un to pašu datu daudzkārtēju pieprasīšanu, dažādu kontroles un tirgus uzraudzības iestāžu atšķirīgās pieejas, kā arī trūkumus sadarbspējas jomā.

2. Ievads

2.1 Saskaņā ar LESD 3. pantu muitas savienība ir ekskluzīvā Eiropas Savienības kompetencē.

2.2 Jau 2004. gadā EESK uzsvēra, ka “attiecībā uz politiku muitas pakalpojumu jomā ir vajadzīga stratēģiskas pieejas pārorientācija, jo pēc paplašināšanās šajā pieejā lielāks un pamatots uzsvars ir jāliek uz uzdevumiem saistībā ar kopējās muitas politikas īstenošanu uz jaunajām ES ārējām robežām. Komiteja arī atzīst, ka konteksts ir mainījies sakarā ar jaunām bažām attiecībā uz drošības procedūrām, lai pasargātu ES iedzīvotājus, jo īpaši ņemot vērā notikumus ASV” (1).

2.3 MS jārisina nopietnas darbības problēmas sakarā ar ES tiesību aktu piemērošanas atšķirībām, kas apdraud to vispārējo efektivitāti, ņemot vērā nepilnības, nelietderīgu izmantošanu un koordinācijas trūkumu starp vajadzībām un pieejamajiem resursiem. Šajā sakarā EESK jau agrāk uzsvēra nepieciešamību “īstenot vienotu muitas politiku, kuras pamatā būtu vienādas, mūsdienīgas, pārredzamas, efektīvas un vienkāršotas procedūras un kura spētu sekmēt ES ekonomikas konkurētspēju pasaules mērogā” (2).

2.4 MS ir operatīva struktūra, kas īsteno lielu daļu no ES tirdzniecības politikas pasākumiem un piemēro daudzus starptautiskus līgumus saistībā ar ES tirdzniecības plūsmu; tādējādi ar dalībvalstu administrāciju starpniecību tiek izvērsti nozīmīgi horizontāli procesi tādās jomās kā datu pārvaldība, tirdzniecības dalībnieku pārvaldība un “riska pārvaldība, tostarp neskaitāmu ar starptautisko preču tirdzniecību saistīto dažādu veidu un līmeņu risku noteikšana, novērtēšana, analīze un mazināšana” (3).

2.5 Kopēja pieeja riska integrētai pārvaldībai ievešanas un izvešanas punktos ļautu sasniegt šādus mērķus: — labāka cilvēkresursu un finanšu resursu sadale, koncentrējot tos tur, kur tie nepieciešami; — ES tiesību aktu muitas jomā pilnīga un vienota piemērošana; — integrēta sadarbības sistēma starp publiskajām iestādēm, tirgotājiem un pārvadātājiem; — prakses vienkāršošana un darījumu laika un izmaksu samazināšana.

3. Muitas loma drošības garantēšanā

3.1 Komisijas 2012. gada ziņojumā par muitas savienības stāvokli norādīts, ka “muita ir vienīgā publiskā sektora iestāde, kurai ir pilnīga pārskata un kontroles atbildība attiecībā uz visām precēm, kas šķērso Eiropas Savienības ārējās robežas un kuras, ja muita tās izlaidusi brīvā apgrozībā kādā ES vietā, ir brīvā apritē visās ES muitas teritorijas daļās” (4).

3.2 Ņemot vērā šo īpašo stāvokli, ES muitas dienesti galvenokārt ir atbildīgi par ES starptautiskās tirdzniecības pārraudzību, tādējādi veicinot iekšējā tirgus ārējo aspektu, kopējās tirdzniecības politikas un citu Kopienas kopējo politikas jomu īstenošanu, kuras ietekmē tirdzniecību un vispārēju piegādes ķēdes drošību.

3.3 EESK uzsvēra, ka “efektīva muitas savienība ir svarīgs Eiropas integrācijas priekšnoteikums, lai visā ES teritorijā būtu […] nodrošināta brīva preču aprite, maksimāli aizsargājot patērētājus un vidi, kā arī efektīvi apkarota krāpšana un viltošana” (5), un ieteica īstenot vienotu muitas politiku, kuras pamatā būtu vienādas, mūsdienīgas, pārredzamas, efektīvas un vienkāršotas procedūras.

3.4 Lai gan MS operatīvās darbības pamatā ir kopēji tiesību akti un politika, tā tomēr ir sarežģīta, jo to joprojām īsteno 27 dažādas administrācijas ES. Lai īstenotu muitošanas un kontroles procedūras, pārvaldītu un apstrādātu datus, pārvaldītu ekonomikas dalībniekus vai dažādus riska līmeņus saistībā ar starptautisko preču tirdzniecību un piegādes ķēdes drošību dažādos līmeņos ir iesaistīts cilvēkresursu, tehnisko un finanšu faktoru kopums.

3.5 EESK uzsver: nedrīkst pieļaut, ka dalībvalstīm, piemērojot muitas tiesību aktus, nebūtu nekādas rīcības brīvības, jo tām arī turpmāk jāņem vērā attiecīgo tirdzniecības plūsmu apjoms. Šajā sakarā EESK konstatē, ka dalībvalstis palielināja to pasākumu skaitu, kas atvieglo tirdzniecību: formalitāšu dematerializācija, vienkāršotas procedūras, atzīta komersanta statusa piemērošana.

3.6 Jebkuras saskaņošanas pamatā jābūt paraugpraksei, nevis vidējam Eiropas līmenim.

3.7 Ja mērķis ir racionalizēt izmaksas, orientēt darbu uz rezultātiem, ņemot vērā arī finansiālo aspektu, piemēram, ieņēmumus, kā arī panākt konkrētu progresu, EESK uzskata, ka būtu lietderīgi kontroles attiecināt nevis uz individuālajiem darījumiem, bet izmantot uz sistēmām balstītu pieeju, kuras pamatā būtu risku novērtējums.

4. Piegādes ķēdes riska pārvaldība

4.1 Ņemot vērā arvien pieaugošo tirdzniecības plūsmu, jaunus, arvien sarežģītākus modeļus un arvien ātrāku tempu, MS operatīvā darbība līdztekus strauji augošajam īstenojamo uzdevumu un ieinteresēto personu vēlmju daudzumam ir pakļauta arvien lielākam spiedienam. Datorizētā muitas vidē operatīvo funkciju modernizācija nozīmē: — jaunu procedūru piemērošanu Eiropas mērogā; — lielākus ieguldījumus informācijas tehnoloģijās; — jaunas prasmes personālam.

4.2 Lai izstrādātu efektīvas kopējas risku analīzes, kontroles un pārvaldības stratēģijas, ir vajadzīgas kultūras pārmaiņas visās attiecīgajās administrācijās, kurām kopīgas risku pārvaldības ietvaros kopā ar citām aģentūrām un starptautiskajiem partneriem jāpieņem stratēģiski mērķi un kopīga metodoloģija, jo sevišķi drošības, veselības un vides jomā.

4.3 Lai nodrošinātu efektīvu risku pārvaldību, jo īpaši vajadzīga ciešāka sadarbība starp muitas iestādēm un tirgus uzraudzības iestādēm kā valstu, tā ES līmenī; bez šīs sadarbības kopīgu riska kritēriju un īpašu riska profilu izstrāde tiktu nopietni apgrūtināta.

4.4 Ieviešot kopēju pieeju riska pārvaldībai ievešanas un izvešanas punktos, jāņem vērā, ka pašlaik vairāk nekā 60 tiesību aktos (6) atbildība par kontroli ir deleģēta muitai, savukārt uzraudzības iestādēm ir deleģēta virkne savstarpēji saistītu procesu, sākot no paraugu ņemšanas līdz pārbaudēm laboratorijās, rezultātu interpretācijai, risku novērtējumam, korektīvajiem pasākumiem un sankciju piemērošanai, lai uzlabotu tirgus apritē esošo produktu drošību, kā to paredz I (7) un II (8) Vienotā tirgus akts.

4.5 Riska novērtējuma metodoloģijas vajadzētu apvienot kopīgā sistēmiskā platformā arī ar to administratīvās sadarbības grupu palīdzību, kuras veido dažāda līmeņa muitas un tirgus uzraudzības iestādes, un tajā vajadzētu izmantot pieredzi, kas gūta dažādās datu bankās, kuras darbojas dažādās nozarēs.

4.6 Muitas un tirgus uzraudzības iestādēm vajadzētu apvienot resursus un kompetences, lai “piemērotu MVU labvēlīgas metodes” (9), piemēram, abām iestādēm īstenojot pamatnostādnes un pastiprinot koordināciju un sadarbību, informācijas apmaiņu un kopīgas darbības, un lai tādā veidā mērķtiecīgi pārvaldītu sūtījumus ar augstu drošības risku.

5. Muitas, tirdzniecības uzņēmumu un pārvadātāju partnerības nozīme

5.1 Muitas, tirdzniecības uzņēmumu un pārvadātāju partnerība ir būtiska, lai nodrošinātu piegādes ķēdes integritāti iedzīvotāju, uzņēmumu un publiskās administrācijas interesēs.

5.2 Šīs partnerības pamatā vajadzētu būt stipram savstarpējās uzticēšanās mehānismam, kas paredz, ka: — uzņēmumu vispārējie pienākumi tiek saskaņoti, lai garantētu produktu drošību un skaidri noteiktu ražotāju, importētāju un izplatītāju atbildību, izmantojot nozīmīgus pasākumus ar mērķi padarīt drošu piegādes ķēdi; — tirdzniecības dalībnieki kodificētus kvalitātes datus paziņo visām iestādēm, kas atbild par riska pārvaldību, tādējādi nodrošinot preču, kā arī darījuma faktisko dalībnieku identifikāciju un izsekojamību; — tirdzniecības dalībniekiem tiek nodrošināta vienāda attieksme riska pārvaldības jomā visā ES un jebkurā vietā uz tās ārējām robežām, izvairoties no nevienlīdzīgas attieksmes; — tiek īstenota ciešāka sadarbība ar uzņēmumiem, kas pārvadā preces pāri robežām; — tirdzniecības uzņēmumiem, bet jo sevišķi MVU gadījumā, tiek samazināts administratīvais, ar procedūrām saistītais un birokrātiskais slogs.

5.3 Neraugoties uz vēlmi pastiprināt regulāras kontroles, sevišķi pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem, jau Pasaules Muitas organizācijas (PMO) (10) (pārskatītajā) Kioto konvencijā par muitas kontroles darbību vienkāršošanu, kā arī Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) sarunās par tirdzniecības atvieglošanu (11) ir paredzēts ierobežot kontroles, kas saistītas ar iejaukšanos.

5.4 Ir nepieciešams novērst informācijas plūsmu sadrumstalotību un pārvarēt grūtības, kas saistītas ar atšķirībām starp dalībvalstīm attiecībā uz riska pārvaldības iespējām, lai nodrošinātu pārvaldību atbilstoši vienotam standartam un elektronisko riska analīzi. Joprojām būtiski ir attīstīt kopēju Eiropas kultūru riska pārvaldības un piegādes ķēdes drošības jomā.

6. Jaunās tehnoloģijas: sistēmu sadarbspēja un informācijas apmaiņa

6.1 Eiropas Savienības daudzgadu programmas pētniecības un izstrādes jomā, jo īpaši Septītā pētniecības pamatprogramma, kā arī IDABC (12) un ISA (13) publiskās administrācijas savstarpējai izmantojamībai ir izveidojušas pamatus dažādu kopīgu projektu izvēršanai riska pārvaldības jomā, nodrošinot tos ar jauniem instrumentiem, kuri pārsniedz IT infrastruktūru un lietojumu valstu procesus un domēnus, kas dažādās valstīs atšķiras.

6.2 Ir svarīgi, lai ES inovācijas un pētniecības un izstrādes darbs riska pārvaldības un piegādes ķēdes drošības jomā būtu koordinēts, tādējādi nodrošinot tehnoloģiju ātru izplatību un laišanu tirgū. Lai izplatītu tehnoloģijas rūpnieciskā mērogā, nepieciešamie priekšnoteikumi jo sevišķi ir paraugprojektu koncepcijas pamatojumi un ražošanas izmēģinājuma līnijas. Publiskā un privātā sektora partnerības var finansēt šīs iniciatīvas ar struktūrfondu, iniciatīvas “Apvārsnis 2020” vai citu ES programmu starpniecību.

7. Muitas un citu iestāžu strukturēta un regulāra sadarbība un koordinācija

7.1 EESK nesen bija iespēja uzsvērt, ka ir vajadzīga “ciešāka sadarbība starp muitas pārvaldēm, tirgus uzraudzības iestādēm, Komisijas dienestiem un ES aģentūrām, lai labāk kontrolētu ievesto preču kvalitāti” (14), vēršot uzmanību uz to, ka ir jāsniedz attiecīga informācija un kopīga apmācība.

7.2 Komisija uzskata, ka “ES līmenī ir vajadzīgs labāks dalībvalstu iespēju un resursu apvienojums, lai efektīvāk sasniegtu ES riska pārvaldības mērķus visos ārējo robežu kontroles punktos”, citastarp paredzot “elektronisko riska analīzes iekārtu izmantošanu reāllaikā” tā, lai pastiprinātu spējas ES līmenī.

7.3 EESK uzskata, ka jautājums par sadarbību un koordināciju riska pārvaldības jomā ir viens no Komisijas priekšlikuma galvenajiem punktiem ne tikai dalībvalstu iestāžu sistēmiskas koordinācijas līmenī, bet arī ES līmenī starp dažādiem ģenerāldirektorātiem un dažādām izpildaģentūrām.

8. Vispārīgas piezīmes

8.1 EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu nodrošināt riska pārvaldības un preču aprites pāri ES robežām efektivitāti un rezultativitāti, izmantojot vairākiem līmeņiem kopīgu stratēģiju, lai identificētu riska veidu un līmeni, kā arī iespējamo reakciju amplitūdu, un Eiropas līmenī koordinētu dažādas struktūras, balstoties uz vienotu pieeju un iepriekš noteiktiem, kopīgiem kritērijiem.

8.2 EESK ir pārliecināta par nepieciešamību centralizēt elektroniskās muitošanas procesu, aprīkojot Komisiju ar atbilstīgām IT sistēmām riska pārvaldībai ES līmenī, kuru pamatā būtu sadarbspējīgas datu bankas un standartizētu darba metožu regulāra izmantošana, kas ļautu pasargāt darba ņēmējus, patērētājus un uzņēmumus no riskiem saistībā ar veselības, vides un sociālo dempingu.

8.3 EESK uzskata, ka svarīgi ir palielināt muitas iespējas, lai jebkurā vietā ES tiktu nodrošināts vienāds riska pārvaldības līmenis saskaņā ar viennozīmīgiem kopīgiem kritērijiem, kas pārbaudīti, izmantojot vienotu kvalitātes garantijas sistēmu, un kurus pārrauga, piemērojot sodus pārkāpējiem.

8.4 EESK uzskata, ka šis jautājums jāskata kontekstā ar daudzgadu rīcības plānu tirgus uzraudzības jomā, kurā ir noteiktas 20 konkrētas darbības (15), kas jāīsteno līdz 2015. gadam, sevišķu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem: — atbalstīt pamatnostādņu ieviešanu dalībvalstīs (17. darbība), ko veic muitas un tirgus uzraudzības iestādes; — uzlabot robežu drošības un atbilstības pārbaužu efektivitāti (18. darbība); — ar ES ievestu ražojumu drošuma un atbilstības pārbaudēm saistītu atšķirību kartēšana (19. darbība); — izstrādāt kopēju pieeju riskiem, kas saistīti ar ražojumu drošuma un atbilstības kontroli muitā (20. darbība).

8.5 EESK uzskata, ka muitas kontroļu pārvaldību un tirgus uzraudzības pārvaldību nevar analizēt katru atsevišķi un ka dažādām ieinteresētajām iestādēm kopā jācenšas izstrādāt kopēju pieeju ES līmenī, ņemot arī vērā datu analīzes, apkopošanas un apstrādes instrumentu pilnīgu sadarbspēju tīklā.

8.6 EESK piekrīt atbalsta sistēmai, lai stiprinātu dalībvalstu riska pārvaldības spējas un lai nodrošinātu saskaņotus kvalitātes standartus, izmantojot ES pārbaudes, kontroles un pārraudzības mehānismu un piemērojot sankcijas, kā arī pateicoties lielākiem Savienības centieniem apmācīt augsti kvalificētus profesionāļus, kas jo sevišķi pieprasīti vietās, kur prasības un izmaksas ir augstākas, piemēram, uz Šengenas zonas robežām.

8.7 Šajā sakarā EESK prasa pastiprināt ES pasākumus kvalificētu cilvēkresursu attīstības un pārvaldības spēju palielināšanas jomā, arī nodrošinot labāku līdzsvaru kontroles uzdevumu sadalē un izveidojot kopēju muitas reaģēšanas grupu, kas pēc pieprasījuma var ātri rīkoties un sniegt atbalstu grūtās situācijās.

8.8 Lai visā vienotajā tirgū nodrošinātu skaidrus un saskaņotus kopīgus noteikumus, kas garantē vienādus drošības līmeņus, EESK uzstājīgi aicina muitas iestādes, tirgus uzraudzības iestādes, Komisijas dienestus un ES aģentūras ciešāk sadarboties un apmainīties ar informāciju saskaņā ar augstiem kopīgiem standartiem, lai efektīvāk kontrolētu ievesto preču kvalitāti.

8.9 EESK pievienojas Padomes secinājumiem par muitas savienības attīstības stratēģijas virzību (16), lai uzlabotu MS pārvaldību, MS spējas novērtēt savu ietekmi un veicināt tiesību aktu vienādu piemērošanu, pastiprināt sadarbību starp aģentūrām, bet jo sevišķi “pieņemt aptverošāku pieeju attiecībā uz starptautisko piegādes ķēdi”, atvieglojot tirdzniecību un “sniedzot patiesus un taustāmus labumus atzītajiem komersantiem”.

Briselē, 2013. gada 10. jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Henri MALOSSE

(1) OV C 110, 30.4.2004., 72. lpp.

(2) OV C 229, 31.7.2012., 68. lpp.

(3) COM(2012) 791 final.

(4) COM(2012) 791 final.

(5) OV C 229, 31.7.2012., 68. lpp.

(6) SEC(2011) 1317 final 2. pielikums “Ietekmes novērtējums rīcības programmai muitas un nodokļu nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (programma FISCUS)”.

(7) COM(2011) 206 final.

(8) COM(2012) 573 final.

(9) COM(2013) 76 final, 9. darbība.

(10) PMO 2003.

(11) Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) VIII pants, kurā ir paredzēts ierobežot procedūras saistībā ar importu un eksportu.

(12) Interoperable Delivery of Pan-European e-Government Services to Public Administrations, Business and Citizens (Eiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšana publiskās pārvaldības iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem). IDABC sekmē iniciatīvu i2010, kuras mērķis ir Eiropas publiskā sektora modernizācija.

(13) Interoperability Solutions for European Public Administrations (Sadarbspējas risinājumi Eiropas publiskās administrācijas iestādēm). Programma ISA aptver laikposmu no 2010. līdz 2015. gadam.

(14) OV C 229, 31.7.2012., 68. lpp.

(15) COM(2013) 76 final.

(16) OV C 80, 19.3.2013., 11. lpp.