Komisijas ziņojums par to, kā 2006. gadā piemērota Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem /* COM/2007/0841 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 20.12.2007 COM(2007) 841 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS par to, kā 2006. gadā piemērota Regula (EK) Nr. 1049 / 2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem PRIEKšVāRDS Regulas (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem[1] 17. panta 1. punkts paredz, ka ikvienai iestādei jāpublicē gada ziņojums par gadījumu skaitu, kad iestāde atteikusies nodrošināt piekļuvi dokumentiem pēc attiecīga pieteikuma, un par šāda atteikuma iemesliem. Ziņojumā turklāt jāmin slepenu dokumentu skaits, kuri nav iekļauti dokumentu publiskajā reģistrā. Šis ziņojums par 2006. gadu ir piektais ziņojums, kuru Komisija sagatavojusi, piemērojot minēto noteikumu. Šā ziņojuma pielikumā iekļauta statistika par piekļuves pieteikumu izskatīšanu. Tabulās apkopoti dati par regulas piemērošanu pēdējo trīs gadu laikā, kuri ļauj sekot tās ieviešanas gaitai. Šajā sakarībā jāuzsver, ka minētie statistikas dati attiecas tikai uz piekļuves pieteikumiem par nepublicētiem dokumentiem, nevis par iepriekš publicētiem dokumentiem vai par informācijas prasījumiem. 1. Pārredzamības politika Principiālu lēmumu par to tiesību aktu pārskatīšanu, kas reglamentē publisku piekļuvi dokumentiem, pieņēma 2005. gada 9. novembrī, un gatavošanās šai pārskatīšanai turpinājās 2006. gadā. Konkrēti Komisija veica iekšējus pasākumus, lai sagatavotu sabiedrisko aptauju, kas notika 2007. gadā. 2. Reģistri un tīmekļa vietnes 2.1. Komisijas dokumentu reģistrā 2006. gada beigās bija 73 708 dokumenti (skatīt tabulu pielikumā). 2.2. Regulas 9. panta 3. punkts paredz, ka slepenus dokumentus[2] reģistrā iekļauj tikai ar autora piekrišanu. 2006. gadā reģistrā nav iekļauts neviens slepens dokuments, uz ko attiektos šis noteikums. 2.3. Dati par portāla EUROPA vietnes „Pārredzamība un piekļuve dokumentiem” apmeklētību ir šādi. Apmeklētāju skaits | Sesiju skaits | Vizualizētas lappuses | Kopā | 71241 | 109780 | 131124 | Vidēji mēnesī | 5937 | 9148 | 10927 | 3. Sadarbība ar citām iestādēm un dalībvalstīm Regulas 15. panta 2. punktā paredzētā Starpiestāžu komiteja 2006.gadā netika sapulcējusies politiskajā līmenī. Triju par regulas ieviešanu atbildīgo institūciju dienesti turpināja domu apmaiņu par regulas piemērošanas juridiskajiem jautājumiem. 4. Piekļuves pieteikumu analīze 4.1. Sākotnējo pieteikumu skaita pastāvīgā palielināšanās, kas vērojama kopš regulas pieņemšanas, ir turpinājusies arī 2006. gadā. Dienesti šajā laikposmā reģistrējuši 3841 sākotnējo pieteikumu, un tas ir par 445 pieteikumiem vairāk nekā 2005. gadā. 4.2. Atkārtotu pieteikumu skaits ir ievērojami samazinājies. 2006. gadā reģistrēja 140 pieteikumus salīdzinājumā ar 233 pieteikumiem 2005. gadā.. 4.3. Izmaiņas pieteikumu sadalījumā atkarībā no interešu jomas ir nenozīmīgas, izņemot jomu „sadarbība tieslietās”, kurā pieteikumu skaits ir gandrīz dubultojies. Konkurences, tieslietu jomā īstenojamās sadarbības, vides, iekšējā tirgus, transporta un enerģētikas jomas atbilst apmēram 40 % pieteikumu. 4.4. Pieteikumu sadalījums atkarībā no sociāli profesionālās kategorijas ļauj konstatēt, ka ir ievērojami palielinājies no akadēmiskā vides saņemto pieteikumu skaits, kas atbilst vairāk nekā 30 % pieteikumu. 4.5. Visbeidzot, pieteikumu ģeogrāfiskais sadalījums ir palicis nemainīgs. Vairāk nekā 20 % pieteikumu ir no fiziskām vai juridiskām personām Beļģijā, kuras darbojas Eiropas līmenī. Tie ir uzņēmumi, advokātu biroji un apvienības vai nevalstiskas organizācijas. Turklāt vairāk nekā puse pieteikumu saņemti no dalībvalstīm, kurās ir vislielākais iedzīvotāju skaits,— Vācijas, Francijas, Itālijas, Apvienotās Karalistes, Nīderlandes un Spānijas. Jauno dalībvalstu daļa joprojām ir pieticīga, kaut arī vairumā gadījumu vērojams pieteikumu skaita pieaugums. 5. Izņēmumu piemērošana piekļuves tiesībām 5.1. Sākotnējā posmā sniegto pozitīvo atbilžu procentuālais daudzums salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir palielinājies. Dokumentus pilnībā publiskoja 73,83 % gadījumu, un 2,94 % gadījumu atļāva daļēju piekļuvi. 5.2. To lēmumu procentuālais daudzums, kuri apstiprina sākotnējo nostāju, ir nedaudz palielinājies (69,29 % gadījumu salīdzinājumā ar 68,24 % 2005. gadā). Pēc sākotnēja atteikuma sniegtu pilnībā pozitīvu atbilžu procentuālais daudzums arī ir nedaudz pieaudzis (8,57 % salīdzinājumā ar 7,30 % 2005. gadā). To lēmumu procentuālais daudzums, ar kuriem pēc sākotnēja atteikuma piešķir daļēju piekļuvi dokumentiem, ir nedaudz samazinājies (22,14 % salīdzinājumā ar 24,46 % 2005. gadā). 5.3. Sākotnējā posmā divi galvenie atteikuma iemesli ir šādi: - pārbaudes, izmeklēšanas un revīziju mērķa aizsardzība (4. panta 2. punkta trešais ievilkums), lai gan salīdzinājumā ar 2005. gadu šādu gadījumu skaits ievērojami samazinājies (30,72 % atteikumu salīdzinājumā ar 41,80 % 2005. gadā); - Komisijas lēmuma pieņemšanas procesa aizsardzība (4. panta 3. punkts). 19,06 % gadījumu attiecas uz iekšējai lietošanai paredzētiem dokumentiem, un 14,30 % attiecas uz vēl nepieņemtiem lēmumiem, kopā pavisam 33,36 % atteikumu. Komerciālo interešu aizsardzība minēta 8,94 % atteikumu gadījumos sākotnējā posmā (7,78 % 2005. gadā). 5.4. Galvenie iemesli, ar kuriem pamato atkārtotu piekļuves atteikumu, ir tādi paši kā sākotnējā posmā: - izmeklēšanas mērķa aizsardzība (27,18 %); - lēmuma pieņemšanas procesa aizsardzība (17,48 %). Komerciālo interešu aizsardzība minēta 16,50 % atteikumu gadījumos (14,32 % 2005. gadā), tātad tās nozīme nedaudz palielinās. Tas pats attiecas uz personas datu aizsardzību (13,59 % salīdzinājumā ar 10,61 % 2005. gadā). 6. Eiropas ombudam iesniegtās sūdzības 6.1. Ombuds 2006. gadā ir slēdzis septiņas lietas par sūdzībām pret Komisiju attiecībā uz atteikumu iepazīties ar tās dokumentiem. Piecos no šiem gadījumiem ombuds ir slēdzis lietu ar kritisku piezīmi. Divas lietas tika slēgtas, nekonstatējot sliktu pārvaldību. 6.1.1. Sūdzība 617/2003/IP Sabiedrībai, kas piedalījās izsludinātajā konkursā un tajā neuzvarēja, tika atteikta piekļuve citu pretendentu piedāvājumos iekļautajiem dokumentiem. Starp šiem dokumentiem bija tādi, kas dalībvalstī gan ir publiski pieejami, bet par samaksu, un atteikumu pamatoja ar lojālas sadarbības principu starp attiecīgo institūciju un dalībvalsti, kā nosaka regula. Ombuds uzskatīja, ka Komisija ir neadekvāti piemērojusi regulu, un slēdza lietu ar divām kritiskām piezīmēm: vienu par piekļuves atteikšanu un otru par pieteikuma izskatīšanas termiņa pārsniegšanu. 6.1.2. Sūdzība 1764/2003/ELB Sūdzētājs vēlējās saņemt piekļuvi revīzijas ziņojumam par kompensācijas fondiem strukturālo pielāgojumu atbalstam Nigēras Republikā. Pēc ombuda atkārtota lūguma Komisijai vēlreiz izvērtēt savu nostāju Komisija daļēji izpauda ziņojumu. Tomēr ombuds slēdza lietu ar kritisku piezīmi attiecībā uz dokumentu reģistru, ko viņš uzskata par neadekvātu. 6.1.3. Sūdzība 3531/2004/PB Advokātu birojs vēlējās iepazīties ar dokumentu, ko Lielbritānijas varas iestādes nosūtīja Komisijai un pret kura izpaušanu tās iebilda, un Komisija šo piekļuvi atteica. Ombuds uzskatīja, ka Komisija bija pareizi piemērojusi regulu attiecībā uz piekļuves atteikšanu. Tomēr ombuds slēdza lietu ar kritisku piezīmi par pieteikuma izskatīšanas termiņa pārsniegšanu. 6.1.4. Sūdzība 582/2005/PB Kāda NVO vēlējās saņemt piekļuvi dokumentam par konflikta risināšanas gaitu Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) strīdīgo jautājumu noregulēšanas speciālistu grupā. Komisija atteica piešķirt piekļuvi, pamatojoties uz izņēmumu par tiesvedības procesa aizsardzību. Ombuds uzskatīja, ka šo izņēmumu nevarēja piemērot PTO konfliktu atrisināšanas procedūrai, un slēdza lietu ar kritisku piezīmi. 6.1.5. Sūdzība1463/2005/TN Sūdzības iesniedzēja, advokāte, vēlējas saņemt piekļuvi jau apstiprinātajiem CO2 emisiju kvotu piešķiršanas projektiem, kamēr daži projekti vēl nebija apstiprināti. Komisija atteicās piešķirt piekļuvi (pamatojoties uz izņēmumiem par lēmuma pieņemšanas procesa aizsardzību un uz izmeklēšanas norisi), jo visi projekti nebija apstiprināti, taču izsniedza projektus prasītājai pēc tam, kad tos apstiprināja. Ombuds uzskatīja, ka Komisija ir neadekvāti piemērojusi regulu, un slēdza lietu ar kritisku piezīmi. 6.1.6. Sūdzība 260/2006/BU Sūdzētājs lūdza piekļuvi dokumentiem par Direktīvas 91/414/EEK par augu aizsardzības produkcijas laišanu tirgū pārskatīšanu. Komisija atteica piekļuvi dažiem dokumentiem, pamatojoties uz to, ka publiskošana nopietni kaitētu Komisijas lēmuma pieņemšanas procesam. Ombuds savā lēmumā konstatēja, ka Komisija ir veikusi pasākumus, lai apmierinātu prasījumu, un tātad slēdza lietu bez piezīmēm. 6.1.7. Sūdzība 2654/2006/PB Sūdzētājs lūdza piekļuvi diviem 2006. gada ekspertu ziņojumiem par cīņu pret organizēto noziedzību un tiesu sistēmas vispārējo stāvokli Bulgārijā. Administratīva kļūda aizkavēja pieteikuma izskatīšanu. Komisija uzskatīja, ka sakarā ar šo kļūdu pieteikums netika atbilstoši izskatīts. Pēc tam, kad pieteikums bija izskatīts, ombuds slēdza lietu bez piezīmēm. 6.2. Ombuds 2006. gadā ir saņēmis piecas sūdzības par dokumentu izsniegšanas atteikumiem. 7. Tiesas procesi 7.1. Pirmās instances tiesa ir pasludinājusi divus spriedumus lietās par lēmumiem, ar kuriem Komisija, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1049/2001, pilnībā vai daļēji ir atteikusi piekļuvi dokumentiem. 7.1.1. 2006. gada 14. decembra tiesas spriedums lietā T-237/02, Technische Glaswerke Ilmenau (TGI) pret Komisiju Tiesa atcēla Komisijas lēmumu atteikt piekļuvi lietai par valsts atbalsta kārtību, atgādinot, ka iestādei jāveic pieprasīto dokumentu satura konkrēta un individuāla novērtēšana. Tomēr iestāde var atturēties no šādas izpētes sakarā ar īpašiem apstākļiem, ja ir acīmredzams, ka piekļuve ir jānoraida vai tieši pretēji — jāatļauj. Turklāt izņēmuma kārtā un gadījumā, kad administratīvais slogs, ko radījusi dokumentu konkrēta un individuāla izpēte, kļūst īpaši smags, pārsniedzot saprātīguma robežas, var atkāpties no pienākuma veikt dokumenta izpēti. Komisija pārsūdzēja šo spriedumu Eiropas Kopienu Tiesā. 7.1.2. 2006. gada 6. jūlija tiesas spriedums apvienotajās lietās T-391/03 un T-70/04, Franchet un Byk pret Komisiju Tiesa daļēji atcēla OLAF (Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai) lēmumu un Komisijas lēmumu par piekļuves atteikumu izmeklēšanas ziņojumiem ( OLAF ) un revīzijas ziņojumiem (Komisija), norādot, ka izņēmums, lai aizsargātu „pārbaudes, izmeklēšanas un revīzijas norises mērķus”, ir piemērojams tikai tad, ja augstākminēto dokumentu izpaušana var kaitēt pārbaudes, izmeklēšanas vai revīzijas norišu pabeigšanai. Tiesa precizē, ka dažādiem izmeklēšanas vai pārbaudes dokumentiem var piemērot šo izņēmumu, kamēr turpinās izmeklēšanas vai pārbaudes pasākumi, pat ja konkrētā izmeklēšana vai pārbaude, kuras dēļ tiek prasīta piekļuve, ir beigusies. Tiesa turklāt apstiprina, ka regula ir paredzēta, lai visiem būtu garantēta piekļuve dokumentiem, nevis tikai piekļuves prasītājiem. Tādēļ īpaša interese prasītājam, kurš lūdz piekļuvi dokumentiem personīgos nolūkos, nevarētu būt pamatojums dokumenta publiskošanai. 7.2. Pirmās instances tiesa ir arī pasludinājusi spriedumu lietā par Komisijas lēmumu konkurences jautājumā, kuru ir vērts citēt tāpēc, ka tiesa šajā gadījumā saskata saikni starp konkurences noteikumiem un pārredzamības noteikumiem. Runa ir par 2006. gada 30. maija tiesas spriedumu lietā T-198/03 Bank Austria Creditanstalt AG pret Komisiju Tiesa konstatē, ka konkurences noteikumi paredz īpašu aizsardzību informācijai, kas zināma Komisijai tās funkciju pildīšanas ietvaros un kura pēc savas būtības tiek aizsargāta kā dienesta noslēpums, kas pārsniedz tikai uzņēmumu darījumu noslēpumus. Šajā sakarībā tiesa precizē, ka ir jānosaka atšķirība starp aizsardzību informācijai sakarā ar dienesta noslēpumu trešajām personām, kurām ir tiesības tikt uzklausītām konkurences noteikumu piemērošanas procedūras ietvaros, un aizsardzību, kas piešķirama tāda veida informācijai attiecībā pret sabiedrību kopumā.. Komisija var sniegt trešajām personām atsevišķu informāciju, kas satur dienesta noslēpumu, ciktāl šīs informācijas sniegšana ir nepieciešama izmeklēšanas norises procesam. Tomēr šis tiesības nav attiecināmas uz komercnoslēpumiem, kuriem nodrošina citu, īpašu aizsardzību. Vispār informāciju, kas satur dienesta noslēpumus, nevajadzētu publiskot, neatkarīgi no tā, vai runa ir par komercnoslēpumiem vai par cita veida konfidenciālu informāciju. 7.3. Pret Komisijas lēmumiem sakarā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanu 2006. gadā tika iesniegtas piecas jaunas prasības. Trīs prasības joprojām tiek izskatītas. Viena prasība tika atzīta par nepieņemamu un cita — svītrota no saraksta. 7.3.1. Šlēsvigas–Holšteinas landtāgs pret Komisiju, lieta T-236/06 [3] Prasību ir iesniedzis Šlēsvigas–Holšteinas landtāgs , kas vēlas saņemt piekļuvi dokumentam ar juridisko analīzi attiecībā uz Kopienas kompetenci jomā par personas datu saglabāšanu, ko nodrošina kāds elektronisko sakaru tīkla operators . Piekļuvi atteica daļēji, pamatojoties uz to, ka publiskošana varētu kaitēt Komisijas juridiskai nostājai. Prasītājs apstrīd šī izņēmuma piemērošanu, turklāt atsaucoties uz lojālās sadarbības principa pārkāpšanu starp institūcijām. 7.3.2. Šlēsvigas–Holšteinas landtāgs pret Komisiju, lieta T-68/07 (ex C-406/06) Šī prasība attiecas uz to pašu pieteikumu, kas minēts iepriekš. Prasību ar 2007. gada 14. jūnija tiesas lēmumu noraidīja kā acīmredzami nepieņemamu. 7.3.3. Meyer-Falk pret Komisiju, lieta T-251/06 AJ (atbrīvošana no tiesas izdevumu segšanas) [4] Šī prasība attiecas uz tiem pašiem dokumentiem kas jau minēti 6.1.7. punktā. Prasība ir par atteikuma lēmumu, nevis par administratīvo procedūru. 7.3.4. S. Leclercq pret Komisiju, lieta T-299/06 [5] Prasītāja vēlas saņemt piekļuvi izrakstam no datubāzes, kas ietver informāciju par Komisijas darbiniekiem. Viņas prasību noraidīja, pamatojoties uz to, ka viņa ir pārkāpusi Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanas jomu, jo šajā gadījumā runa nebija par pieteikumu piekļūt dokumentam, kas ir iestādes rīcībā šis regulas nozīmē. 7.3.5. Eurostrategies SPRL pret Komisiju, lieta T-203/06 [6] Prasītāja ir sabiedrība, kas vēlas saņemt piekļuvi noteiktiem dokumentiem par valsts pasūtījuma piešķiršanu projekta realizēšanai Polijā. Lietu svītroja no saraksta ar 2006. gada 1. decembra tiesas lēmumu. 8. Secinājumi Tāpat kā iepriekšējos gados piekļuves pieteikumu analīzes kopaina rāda, ka ievērojama pieteikumu daļa attiecas uz pasākumiem, kurus Komisija veic, lai kontrolētu Kopienas tiesību piemērošanu. Šo piekļuves pieteikumu mērķis ļoti daudzos gadījumos ir iegūt dokumentus, kas varētu atbalstīt prasītāja nostāju sūdzības gadījumā, piemēram, Kopienas tiesību pārkāpuma gadījumā, vai arī administratīvā procesā vai tiesvedībā. Jāpiezīmē, ka parasti šie pieteikumi ir par apjomīgiem dokumentiem, kuru analīze prasa ievērojamu administratīvu darbu. Tāpat jāatzīmē, ka līdzīgi kā iepriekšējos gados izņēmumu par Komisijas lēmuma pieņemšanas procesa aizsardzību biežāk piemēro, lai aizsargātu lēmuma pieņemšanas procesu individuālos gadījumos, nevis likumdošanas procesu vispār. Likumdošanas jomā aizvien vairāk dokumentu tiek darīti tieši publiski pieejami, negaidot piekļuves pieteikumu. Komisijas ģenerāldirektorāti ir izveidojuši interneta vietnes par politiku konkrētās jomās, un daudzi dokumenti tiek publiskoti ar šo vietņu starpniecību. Ombuda 2006. gadā slēgtajām sūdzību lietām lielākoties ir pievienotas kritiskas piezīmes. Atskaitot pieteikuma izskatīšanas termiņa pārsniegšanas gadījumus, šīs piezīmes ir par atšķirīgu regulas noteikumu interpretāciju, un šajā jomā tikai Kopienas tiesas var lemt in fine . Ombudam 2006. gadā iesniegto sūdzību skaits par Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanu ir ievērojami samazinājies (piecas sūdzības salīdzinājumā ar piecpadsmit sūdzībām 2005. gadā). Pirmās instances tiesa ir apliecinājusi savu judikatūru šādos divos jautājumos: - principiāla prasība par konkrētu un individuālu tā dokumenta izpēti, par kuru ir iesniegts piekļuves pieteikums; - īpaša interese no prasītāja puses nav arguments lēmuma pieņemšanā par atteikuma lēmuma spēkā esību. Tiesa turklāt ir devusi sīkāku skaidrojusi divos citos jautājumos: - izņēmums par izmeklēšanu ir piemērojams, kamēr turpinās izmeklēšanas vai pārbaudes pasākumi, pat ja konkrētā izmeklēšana vai pārbaude, kuras rezultātā sagatavots dokuments, kuram prasīta piekļuve, jau ir beigusies; - informācija, uz kuru attiecas dienesta noslēpums, nebūtu jāpublisko vispār un neatkarīgi no tā, vai runa ir par komercnoslēpumiem vai cita veida konfidenciālu informāciju. - PIELIKUMS Statistikas dati par Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanu 1. REģISTRA SATURS 2002 | 2095 | 6478 | 134 | 116 | 3066 | 11889 | 2003 | 2338 | 6823 | 135 | 113 | 2467 | 11876 | 2004 | 2327 | 7484 | 134 | 145 | 2718 | 12808 | 2005 | 2152 | 7313 | 129 | 126 | 2674 | 12394 | 2006 | 2454 | 6628 | 129 | 380 | 3032 | 12623 | Kopā | 13322 | 40115 | 661 | 880 | 18730 | 73708 | SāKOTNēJIE PIETEIKUMI 2. PIETEIKUMU SKAITS 2004 (1) | 2005 (1) | 2006 | 3093 | 3396 | 3841 | 3. ATBILDES 2004 (1) | 2005 (1) | 2006 | skaits | % | skaits | % | skaits | % | ATKāRTOTIE PIETEIKUMI 4. PIETEIKUMU SKAITS 2004 (1) | 2005 (1) | 2006 | 219 | 233 | 140 | 5. ATBILDES 2004 (1) | 2005 (1) | 2006 | skaits | % | skaits | % | skaits | % | (1) Šie dati ievērojami atšķiras no iepriekšējo ziņojumu datiem, jo ir ņemts vērā pieteikuma definīcijas skaidrojums, kas turpmāk piemērojams reģistrēto datu apstrādē. ATTEIKUMU SADALīJUMS ATKARīBā NO PIEMēROTā IZņēMUMA (%) 6. SāKOTNēJIE PIETEIKUMI 2004 | 2005 | 2006 | 4.1.a Sabiedrības interešu aizsardzība – pirmais ievilkums – valsts drošība | 0,28 | 0,28 | 1,53 | 4.1.a Sabiedrības interešu aizsardzība – otrais ievilkums – aizsardzība un militārā joma | 0,75 | 0,21 | 0,60 | 4.1.a Sabiedrības interešu aizsardzība – trešais ievilkums – starptautiskās attiecības | 5,04 | 4,17 | 7,06 | 4.1.a Sabiedrības interešu aizsardzība – ceturtais ievilkums – finanšu, monetārā vai ekonomikas politika | 8,40 | 2,55 | 1,19 | 4.1.b. Privātās dzīves aizsardzība un personas neaizskaramība | 5,79 | 3,68 | 4,85 | 4.2. pirmais ievilkums – Komerciālo interešu aizsardzība | 8,78 | 7,78 | 8,94 | 4.2. otrais ievilkums – Tiesvedības un juridisko konsultāciju aizsardzība | 8,50 | 8,63 | 7,49 | 4.2. trešais ievilkums – Pārbaudes, izmeklēšanas un revīzijas norises aizsardzība | 33,24 | 41,80 | 30,72 | 4.3. pirmais ievilkums – Lēmums vēl nav pieņemts – tiek gaidīts lēmuma pieņemšanas procesa rezultāts | 11,02 | 12,73 | 14,30 | 4.3. otrais ievilkums – Iekšējās lietošanas dokumenti iepriekšējas apspriešanas un konsultāciju laikā | 15,41 | 14,36 | 19,06 | 4.5. Dalībvalsts atteikums | 2,80 | 3,82 | 4,26 | Kopā | 100,00 | 100,00 | 100,00 | 7. ATKāRTOTIE PIETEIKUMI 2004 | 2005 | 2006 | 4.1.a Sabiedrības interešu aizsardzība – pirmais ievilkums – valsts drošība | 0,34 | 0,00 | 0,00 | 4.1.a Sabiedrības interešu aizsardzība – otrais ievilkums – aizsardzība un militārā joma | 0,00 | 0,00 | 0,49 | 4.1.a Sabiedrības interešu aizsardzība – trešais ievilkums – starptautiskās attiecības | 4,76 | 5,31 | 3,40 | 4.1.a Sabiedrības interešu aizsardzība – ceturtais ievilkums – finanšu, monetārā vai ekonomikas politika | 7,82 | 0,53 | 0,97 | 4.1.b. Privātās dzīves aizsardzība un personas neaizskaramība | 9,52 | 10,61 | 13,59 | 4.2. pirmais ievilkums – Komerciālo interešu aizsardzība | 15,31 | 14,32 | 16,50 | 4.2. otrais ievilkums – Tiesvedības un juridisko konsultāciju aizsardzība | 5,78 | 10,88 | 10,19 | 4.2. trešais ievilkums – Pārbaudes, izmeklēšanas un revīzijas norises aizsardzība | 25,85 | 28,38 | 27,18 | 4.3. pirmais ievilkums – Lēmums vēl nav pieņemts – tiek gaidīts lēmuma pieņemšanas procesa rezultāts | 12,59 | 7,96 | 7,77 | 4.3. otrais ievilkums – Iekšējās lietošanas dokumenti iepriekšējas apspriešanas un konsultāciju laikā | 9,52 | 12,47 | 9,71 | 4.5. Dalībvalsts atteikums | 8,50 | 9,55 | 10,19 | Kopā | 100,00 | 100,00 | 100,00 | PIETEIKUMU SADALīJUMS 8. ATKARīBā NO PIETEICēJU SOCIāLI PROFESIONāLāS KATEGORIJAS (%) 2004 | 2005 | 2006 | Akadēmiskā vide | 11,23 | 10,49 | 32,08 | Pilsoniskā sabiedrība (interešu grupas, nozares organizācijas, NVO u. tml.) | 27,31 | 29,44 | 17,27 | Sabiedrības locekļi, kuru sociāli profesionālais profils nav norādīts | 32,15 | 31,89 | 16,55 | Valsts iestādes (ES iestādes nav ietvertas) | 10,15 | 12,32 | 15,67 | Advokāti | 13,65 | 11,00 | 10,43 | Citas ES iestādes | 5,00 | 3.78 | 6,85 | Žurnālisti | 0,5 | 1,07 | 1,14 | 9. ATKARīBā NO PIETEIKUMU ģEOGRāFISKāS IZCELSMES (%) 2004 | 2005 | 2006 | Beļģija | 26,42 | 22,63 | 20,26 | Vācija | 12,77 | 13,24 | 18,67 | Francija | 8,62 | 9,71 | 9,31 | Itālija | 10,35 | 9,77 | 8,41 | Apvienotā Karaliste | 8,00 | 6,62 | 5,73 | Nīderlande | 4,96 | 5,29 | 5,35 | Spānija | 5,69 | 5,52 | 5,33 | Austrija | 1,73 | 1,92 | 3,18 | Polija | 1,58 | 1,48 | 2,61 | Luksemburga | 0,65 | 0,66 | 2,15 | Valsts nav norādīta | 5,65 | 7,44 | 1,64 | Dānija | 2,08 | 2,14 | 1,55 | Portugāle | 1,38 | 1,54 | 1,31 | Zviedrija | 1,19 | 1,10 | 1,24 | Lietuva | 0,19 | 0,28 | 1,21 | Grieķija | 1,54 | 1,92 | 1,20 | Īrija | 1,19 | 1,70 | 1,15 | Čehija | 0,5 | 0,63 | 1,08 | Ungārija | 0,73 | 0,60 | 0,95 | Amerikas Savienotās Valstis | 0,92 | 0,69 | 0,89 | Somija | 0,69 | 0,88 | 0,78 | Šveice | 0,62 | 0,85 | 0,77 | Citas valstis | 0,63 | Norvēģija | 0,35 | 0,44 | 0,51 | Malta | 0,27 | 0,35 | 0,49 | Slovākija | 0,27 | 0,38 | 0,37 | Igaunija | 0,15 | 0,13 | 0,37 | Slovēnija | 0,23 | 0,19 | 0,31 | Kipra | 0,31 | 0,16 | 0,26 | Bulgārija | 0,04 | 0,25 | 0,25 | Turcija | 0,12 | 0,09 | 0,22 | Horvātija | 0,04 | 0,09 | 0,22 | Latvija | 0,08 | 0,28 | 0,20 | Rumānija | 0,12 | 0,16 | 0,20 | Japāna | 0,04 | 0,03 | 0,18 | Kanāda | 0,12 | 0,16 | 0,15 | Austrālija | 0,15 | Ukraina | 0,03 | 0,14 | Lihtenšteina | 0,15 | 0,09 | 0,12 | Krievija | 0,12 | 0,06 | 0,11 | Izraēla | 0,06 | 0,09 | Ķīna (t. sk. Honkonga) | 0,06 | 0,08 | FYROM[7] | 0,04 | 0,03 | 0,08 | Albānija | 0,03 | 0,05 | Brazīlija | 0,03 | 0,05 | Islande | 0,06 | 0,03 | Meksika | 0,03 | 0,02 | Ēģipte | 0,06 | Indija | 0,03 | Taivāna | 0,03 | 2004 | 2005 | 2006 | ES valstis | 91,58 | 89,13 | 93,93 | Kandidātvalstis | 0,27 | 0,54 | 0,22 | Citas valstis | 2,48 | 3,34 | 3,49 | Valsts nav norādīta | 5,65 | 7,50 | 2,37 | 10. ATKARīBā NO INTEREšU JOMAS (%) 2004 | 2005 | 2006 | Konkurence | 14,58 | 12,70 | 9,85 | Ģenerālsekretariāts, komisāru biroji un Eiropas politikas konsultanti | 8,66 | 9,41 | 9,48 | Tiesiskums, brīvība un drošība | 3,81 | 4,70 | 8,85 | Vide | 7,23 | 8,19 | 6,88 | Iekšējais tirgus | 8,5 | 8,01 | 6,68 | Transports un enerģētika | 5,54 | 6,37 | 6,45 | Nodokļu politika un muitas savienība | 7,5 | 6,27 | 4,73 | Uzņēmumi un ražošana | 3,31 | 4,63 | 4,67 | Administrācija, personāls un pieņemšana darbā | 2,35 | 2,23 | 3,71 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 4,15 | 2,62 | 3,60 | Veselība un patērētāju aizsardzība | 2,38 | 2,68 | 3,38 | Ārējais atbalsts un attīstība | 2,39 | 3,06 | 3,35 | Reģionālā politika | 2,96 | 3,91 | 3,20 | Lauksaimniecība | 5,15 | 4,44 | 3,09 | Paplašināšanās | 1,31 | 1,99 | 3,06 | Ārējie sakari | 2,5 | 1,92 | 2,84 | Ārējā tirdzniecība | 2,27 | 1,67 | 2,27 | Budžets un iekšējā revīzija | 2,19 | 2,11 | 2,12 | Informātika un informācijas sabiedrība | 0,88 | 1,83 | 2,11 | Izglītība un kultūra | 1,38 | 1,07 | 2,11 | Pētniecība un tehnoloģija | 1,92 | 1,36 | 1,49 | Juridiskie jautājumi | 2,81 | 1,92 | 1,46 | Ekonomikas un finanšu lietas | 1,92 | 1,92 | 1,21 | Zivsaimniecība | 1 | 1,64 | 1,00 | Prese un saziņa | 0,69 | 0,69 | 0,92 | Krāpšanas apkarošana | 2,12 | 1,39 | 0,68 | Statistika | 0,15 | 0,32 | 0,58 | Mutiskā un rakstiskā tulkošana | 0,31 | 0,25 | 0,17 | Oficiālās publikācijas | 0,04 | 0,03 | 0,06 | [pic] [1] OV L 145, 31.5.2001, 43.lpp. [2] „dokumenti, kas izdoti iestādēs vai to dibinātās aģentūrās dalībvalstīs, trešās valstīs vai starptautiskās organizācijās, un kam piešķirts grifs "SEVIŠĶI SLEPENS" [TRES SECRET/TOP SECRET] , "SLEPENS" [SECRET] vai "KONFIDENCIĀLS" [CONFIDENTIEL] saskaņā ar attiecīgās iestādes noteikumiem ar mērķi aizsargāt Eiropas Savienības vai dalībvalstu būtiskas intereses jomās, kuras norādītas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, proti, valsts drošību, aizsardzību un militārajiem jautājumiem” (9. panta 1. punkts). [3] OV C 261, 28.10.2006, 24.lpp. [4] OV C 281, 18.11.2006, 39.lpp. [5] OV C 326, 30.12.2006, 59.lpp. [6] OV C 224, 16.9.2006, 51.lpp. [7] Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.