Next Generation EU instruments sniegs ES budžetam papildu resursus, kas vajadzīgi, lai izlēmīgi reaģētu uz vissteidzamākajām problēmām. Tas būs vienreizējs ārkārtas instruments, kas izveidots uz laiku un ko izmanto vienīgi reaģēšanai krīzes situācijās un atveseļošanas pasākumiem. Līdzekļus caur ES budžetu novirzīs dalībvalstīm, lai atbalstītu investīciju un reformu prioritātes, un tos izmantos, lai palielinātu finanšu programmas, kas ir svarīgas atveseļošanai, ar beigu datumu līdz 2024. gada 31. decembrī. Finansējuma piesaistīšana finanšu tirgos palīdzēs sadalīt finansēšanas izmaksas laika gaitā, lai dalībvalstīm laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam nebūtu jāveic ievērojamas papildu iemaksas ES budžetā. Komisija arī ierosinās jaunus pašu resursus, kas varētu palīdzēt finansēt tā tirgus finansējuma atmaksu, kas piesaistīts Next Generation EU instrumenta ietvaros.

Šī kopīgā izpratne ir ātras un visaptverošas iestāžu savstarpējās vienošanās pamatā. Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi ļoti cieši sadarboties attiecībā uz visiem šā atveseļošanas plāna elementiem un aicina abas iestādes katru gadu pārskatīt izdevumus, kas finansēti no ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Next Generation EU instrumentu. Šādas pārskatīšanas principi būtu jāparedz iestāžu paziņojumā. Ātra vienošanās par Next Generation EU instrumentu un vērienīgu ilgtermiņa budžetu būs spēcīgs Eiropas solidaritātes un apņēmības apliecinājums laikā, kad likmes diez vai varētu būt vēl lielākas.

Covid-19 pandēmija ir skārusi visus Savienības un pasaules nostūrus. Tomēr pandēmijas ekonomiskās un sociālās sekas dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras, tāpat kā to spēja absorbēt satricinājumu un reaģēt uz to. Tas draud radīt graujošas atšķirības starp dalībvalstu tautsaimniecībām un rada nopietnu spriedzi vienotajā tirgū. Eiropai ir vajadzīga koordinēta reakcija, kas ir ātra, vērienīga un mērķorientēta tur, kur tā ir visvairāk vajadzīga.

Finansējums atbalstīs būtiskās krīzes novēršanas darbības zaļai, digitālai un noturīgai atveseļošanai vissvarīgākajās nozarēs. Tas ietvers investīcijas darba tirgu atjaunošanai, tai skaitā izmantojot darbā pieņemšanas subsīdijas, saīsināta darbalaika shēmas un jauniešu nodarbinātības pasākumus, atbalstu veselības aprūpes sistēmām, kā arī apgrozāmā kapitāla nodrošināšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem. Atbalsts būs pieejams visās ekonomikas nozarēs, ieskaitot tūrismu un kultūru, un nozīmīgām investīcijām saistībā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, palielinot investīcijas, kas jau ir plānotas turpmāko kohēzijas programmu ietvaros. Daļu no šiem papildu resursiem var arī izmantot, lai palīdzētu cilvēkiem, kuri cieš no pārtikas un materiālās nenodrošinātības.

Ar REACT-EU starpniecību Komisija ierosina nodrošināt papildu kohēzijas politikas finansējumu 55 miljardu EUR apmērā no šā brīža līdz 2022. gadam, 50 miljardus EUR no Next Generation EU instrumenta 2021. un 2022. gadā un 5 miljardus EUR jau 2020. gadā, pielāgojot pašreizējo finanšu shēmu. Tam pamatā būs pašreizējie kohēzijas noteikumi, tostarp ārkārtas elastība, kas ieviesta ar investīciju iniciatīvām reaģēšanai uz koronavīrusu. Saskaņā ar šiem priekšlikumiem pašreizējām kohēzijas programmām, kā arī Eiropas atbalsta fondam vistrūcīgākajām personām 2020.–2022. gadā tiks piešķirts papildu finansējums, ļaujot bez pārtraukuma turpināt finansējumu nozīmīgiem krīzes novēršanas pasākumiem un atbalstu vistrūcīgākajām personām.

Atveseļošanas un noturības mehānisms tiks stabili iekļauts Eiropas pusgadā. Dalībvalstis izstrādās atveseļošanas un noturības plānus kā daļu no savām valsts reformu programmām. Šajos plānos tiks izklāstītas investīciju un reformu prioritātes un saistītās investīciju paketes, kas finansējamas saskaņā ar mehānismu, ar atbalstu, kas izmaksājams pa daļām atkarībā no panāktā progresa un pamatojoties uz iepriekš noteiktiem kritērijiem.

Paketes pamatā ir trīs pīlāri: instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus atveseļoties pēc krīzes, novērst sekas un izkļūt no tās spēcīgākām; pasākumi privāto investīciju palielināšanai un grūtībās nonākušu uzņēmumu atbalstam; un galveno ES programmu pastiprināšana, lai gūtu pieredzi no krīzes un padarītu vienoto tirgu spēcīgāku un noturīgāku.

Komisija tagad pielāgo savus priekšlikumus kohēzijas politikas programmām nākotnē, lai sniegtu vēl lielāku atbalstu atveseļošanas investīcijām, piemēram, valstu veselības aprūpes sistēmu noturības nodrošināšanā, tādās nozarēs kā tūrisms un kultūra, atbalsta sniegšanā maziem un vidējiem uzņēmumiem, jauniešu nodarbinātības pasākumos, izglītībā un prasmēs, kā arī pasākumos, ar kuriem apkaro bērnu nabadzību.

Krīze, visticamāk, īpaši smagi skars jauniešus, tāpēc dalībvalstīm, kurās jauniešu bezdarba līmenis pārsniedz ES vidējo rādītāju, vismaz 15 % no Eiropas Sociālā fonda Plus līdzekļiem būtu jāplāno dalītā pārvaldībā, lai atbalstītu jauniešus. Ņemot vērā krīzes iespējamo ietekmi uz vismazāk aizsargātajām sabiedrības grupām, Komisija arī ierosina, ka vismaz 5 % no kopējiem Eiropas Sociālā fonda Plus izdevumiem būtu jāizmanto, lai palīdzētu bērniem izkļūt no nabadzības.

Tiks sniegta tehniskā palīdzība, lai palīdzētu dalībvalstīm maksimāli palielināt kopējos ieguvumus no jaunajām kohēzijas politikas programmām un pašreizējām programmām saskaņā ar REACT-EU.

Pārskatītie priekšlikumi paredz arī lielāku elastību līdzekļu pārvietojumiem starp fondiem un ievieš jaunus noteikumus, kas izmantojami ārkārtas situācijās. Lai nodrošinātu pietiekamu atbalstu dalībvalstīm un reģioniem, kam tas visvairāk nepieciešams, Komisijas pārskatītajos priekšlikumos tiks paredzēta arī valstu kohēzijas piešķīrumu pārskatīšana 2024. gadā, ņemot vērā jaunākos pieejamos statistikas datus. Šīs pārskatīšanas rezultātā visām dalībvalstīm tiks veiktas tikai augšupējas korekcijas līdz pat 10 miljardiem EUR.

ØTaisnīgas pārkārtošanās atbalstīšana

Eiropas atveseļošanās un turpmākā labklājība būs atkarīga no pasākumiem, ko mēs tagad veicam, lai sagatavotos pārejai uz klimatneitrālu, resursefektīvu aprites ekonomiku. Šīs pārmaiņas ietekmēs visus Eiropas iedzīvotājus, bet pielāgošanās slogs dažām nozarēm un reģioniem būs lielāks nekā citiem. Kā daļu no atveseļošanas pasākumu kopuma Komisija ierosina izmantot Next Generation EU instrumentu, lai sniegtu finansiālu palīdzību, kas papildina Eiropas ekonomikas pārveidi un nodrošina, ka neviens netiek atstāts novārtā.

Proti, Komisija ierosina Taisnīgas pārkārtošanās fondam nodrošināt ievērojamu papildu finansējumu 30 miljardu EUR apmērā, palielinot kopsummu līdz 40 miljardiem EUR. Šo finansējumu izmantos, lai mazinātu pārejas uz klimatneitralitāti radītās sociālekonomiskās sekas visvairāk skartajos reģionos, piemēram, atbalstot darba ņēmēju pārkvalifikāciju, palīdzot MVU radīt jaunas ekonomiskās iespējas un ieguldot pārejā uz tīru enerģiju un aprites ekonomikā. Lielāks finansējums InvestEU nozīmēs arī to, ka Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma otrais pīlārs tiks papildināts. Komisija arī gatavo priekšlikumus, lai izveidotu jauno publiskā sektora aizdevumu mehānismu, kas veido Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma trešo pīlāru. Tas tiks atbalstīts ar 1,5 miljardiem EUR no ES budžeta un aizdevumiem 10 miljardu EUR apmērā no Eiropas Investīciju bankas. Kopā ņemot, tiek sagaidīts, ka visi trīs Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma pīlāri piesaistīs investīcijas līdz pat 150 miljardu EUR apmērā, lai nodrošinātu, ka zaļās pārkārtošanās laikā neviens netiek pamests novārtā.

Lauku apvidiem būs vitāli svarīga loma zaļās pārkārtošanās īstenošanā un Eiropas vērienīgo klimata un vides jomas mērķu sasniegšanā. Komisija ierosina palielināt Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai budžetu par 15 miljardiem EUR, lai atbalstītu lauksaimniekus un lauku apvidus strukturālo pārmaiņu veikšanā, kas nepieciešamas, lai īstenotu Eiropas zaļo kursu, un jo īpaši lai atbalstītu vērienīgo mērķu sasniegšanu jaunajās bioloģiskās daudzveidības un “no lauka līdz galdam” stratēģijās.

2)Ekonomikas stimulēšana un palīdzība privāto investīciju plūsmas atjaunošanai

Ir steidzami jārīkojas, lai stimulētu ekonomiku un radītu apstākļus ekonomikas atveseļošanai, ko veicina privātās investīcijas svarīgākajās nozarēs un tehnoloģijās. Tāpēc Komisija ierosina stiprināt InvestEU — Eiropas investīciju pamatprogrammu, lai mobili zētu privātās investīcijas stratēģiskos projektos visā Savienībā. Šajā saistībā Komisija ierosina izveidot jaunu Stratēģisko investīciju mehānismu , lai ieguldītu galvenajās vērtību ķēdēs, kas ir izšķiroši svarīgas Eiropas noturībai un stratēģiskajai autono mijai nākotnē. Veselīgi uzņēmumi, kuros ieguldīt, ir priekšnoteikums sekmīgai investīciju veikšanai, tomēr simtiem tūkstošu uzņēmumu līdz gada beigām, visticamāk, būs pakļauti nopietnam finanšu spiedienam. Tāpēc Komisija ierosina jaunu Maksātspējas atbalst a instrumentu , lai sniegtu steidzamu atbalstu stabiliem uzņēmumiem, kurus apdraud krīze, un palīdzētu tiem pārvarēt grūtības. Šim instrumentam būtu jāsāk darboties vēl šogad. ØLikviditātes un maksātspējas “dzīvības līnijas” radīšana uzņēmumiem, kas pakļauti spiedienam Eiropas ekonomikas spēja atgriezties pie izaugsmes ir atkarīga no privātā sektora noturības un spējām pielāgoties. Krīzes rezultātā daudzi citādi dzīvotspējīgi uzņēmumi saskaras ar nopietnām likviditātes un maksātspējas problēmām. Komisijas aplēses liecina, ka negatīva scenārija gadījumā 35 % līdz 50 % uzņēmumu ar vairāk nekā 20 darbiniekiem līdz gada beigām varētu saskarties ar finansējuma trūkumu. Kapitāla vajadzības pašu kapitāla tirgus atjaunošanai šajā gadā vien varētu sasniegt no 720 miljardiem EUR līdz 1,2 triljoniem EUR. Saskaroties ar šāda mēroga krīzi, ar dalībvalstu patlaban sniegto atbalstu nepietiks. Turklāt dalībvalstu spēja atbalstīt savus uzņēmumus ir ļoti atšķirīga. Tādēļ ir steidzami jārīkojas, lai palīdzētu šiem uzņēmumiem pārvarēt krīzi, izvairoties no ekonomiska kaitējuma un uzņēmumu bankrotu apburtā loka un bruģējot ceļu veselīgai atveseļošanai vienotajā tirgū.

Tāpēc Komisija ierosina jaunu Maksātspējas atbalsta instrumentu, lai palīdzētu mobilizēt privātos resursus nolūkā sniegt steidzamu atbalstu Eiropas uzņēmumiem, kas citādi būtu dzīvotspējīgi, lai novērstu steidzamas likviditātes un maksātspējas problēmas. Šis instruments būs īslaicīgs un paredzēts tikai un vienīgi pandēmijas ekonomiskās ietekmes novēršanai. Tas palīdzēs novērst milzīgu kapitāla iztrūkumu un citādi dzīvotspējīgu uzņēmumu iespējamu saistību nepildīšanu, kā arī smago ekonomisko kaitējumu, ko tas radītu. Šos ātras iedarbības pasākumus papildinās ilgtermiņa atbalsts saskaņā ar tādām programmām kā InvestEU, kohēzijas politika un vienotā tirgus programma.

Jaunais pagaidu instruments tiks izveidots ESIF ietvaros. Tas piesaistīs privātās investīcijas grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, sniedzot daļējas garantijas pret zaudējumiem. Paredzot ES budžetā līdzekļus 5 miljardu EUR apmērā no pašreizējās finanšu shēmas 2020. gadā, lai nodrošinātu ātru uzsākšanu, un papildu 26 miljardiem EUR no Next Generation EU instrumenta, Savienības budžets sniegs garantiju aptuveni 75 miljardu EUR apmērā Eiropas Investīciju bankas grupai, kas nodrošinās ātru izpildi uz vietas. Instrumenta mērķis būs sasniegt investīciju līmeni 300 miljardu EUR apmērā maksātspējas atbalstam.

Garantija tiks kalibrēta, lai nodrošinātu, ka investīcijas ir orientētas uz tiem uzņēmumiem, kuriem visvairāk nepieciešams kapitāls visās dalībvalstīs un nozarēs, īpašu uzmanību pievēršot dalībvalstīm, kurām ir mazāk iespēju iejaukties, izmantojot valsts atbalstu, un dalībvalstīm un nozarēm, kurās Covid-19 ekonomiskās sekas ir bijušas visnopietnākās. Tas ir būtiski, lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus vienotajā tirgū un novērstu kaitējošu ekonomisko atšķirību vēl lielāku palielināšanos Savienībā. Rūpīgi jāapsver to iestāžu kapitāla stāvoklis, kuras īsteno Maksātspējas atbalsta instrumentu.

Turklāt kā papildu pasākums tiks palielināts Eiropas Investīciju fonda kapitāls, lai sniegtu atbalstu plašam mazo un vidējo uzņēmumu lokam, tai skaitā īstenojot Maksātspējas atbalsta instrumentu. Tas vēl vairāk papildinātu visaptveroša pasākumu kopuma izveidi Eiropas atveseļošanai, arī saistībā ar pasākumiem, par kuriem aprīlī vienojās Eiropadome. Šo kapitāla palielinājumu līdz 1,5 miljardiem EUR finansēs gan saskaņā ar pašreizējo, gan nākamo daudzgadu finanšu shēmu.

ØPalielināta investīciju kapacitāte un stratēģiskā autonomija

Krīze smagi skars privātās investīcijas: Komisijas analīze liecina, ka privātā sektora investīcijas 2020.–2021. gadā var samazināties par vairāk nekā 1 triljonu EUR. Eiropas ekonomikas investīciju vajadzību apmierināšanai būs nepieciešama steidzama rīcība, lai mainītu šo tendenci un radītu apstākļus uz investīcijām balstītai atveseļošanai. Šīs investīcijas ir īpaši izšķirošas, lai Eiropas zaļā un digitālā pārkārtošanās būtu sekmīga, un Komisija lēš, ka investīciju vajadzības šajā jomā sasniedz vismaz 1,2 triljonus EUR tajā pašā laikposmā. Investīcijas nozīmīgās nozarēs un tehnoloģijās — no 5G līdz mākslīgajam intelektam un no tīra ūdeņraža līdz atkrastes atjaunojamo energoresursu enerģijai — ir Eiropas nākotnes atslēga.

Programma InvestEU ir īpaši piemērota, lai mobilizētu investīcijas un atbalstītu Savienības rīcībpolitikas, atveseļojoties pēc dziļas ekonomikas krīzes. Par to bagātīgi liecina pieredze, kas gūta, īstenojot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un finanšu instrumentus pēc iepriekšējās finanšu krīzes.

Tāpēc Komisija ierosina uzlabot InvestEU finansējumu līdz 15,3 miljardu EUR līmenim četriem politikas logiem, par kuriem līdztiesīgie likumdevēji jau ir vienojušies. Tas varētu piesaistīt investīcijas vairāk nekā 240 miljardu EUR apmērā.