Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai - 2008. gada ziņojums par Phare, Turcijas pirmspievienošanās instrumentu, CARDS un pārejas finanšu instrumentu {SEC(2009) 1726} /* COM/2009/0700 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 21.12.2009 COM(2009)700 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI 2008. GADA ZIŅOJUMS PAR PHARE , TURCIJAS PIRMSPIEVIENOŠANĀS INSTRUMENTU, CARDS UN PĀREJAS FINANŠU INSTRUMENTU {SEC(2009) 1726} IEVADS Šis ziņojums un ar to saistītais pamatdokuments aptver Phare [1], Turcijas pirmspievienošanās instrumentu[2], CARDS [3] un pārejas finanšu instrumenta[4] programmu īstenošanu 2008. gadā līdz 2008. gada 31. decembrim. Jāatzīmē, ka 2006. gads bija beidzamais gads programmām, kuras finansēja no Phare , Turcijas pirmspievienošanās instrumenta un CARDS , un 2008. gadā jaunas programmas vairs neuzsāka[5]. Phare pirmspievienošanās palīdzības mērķis bija palīdzēt kandidātvalstīm un valstīm, kas pievienojas, nostiprināt valsts pārvaldi un iestādes, lai tās Eiropas Savienībā spētu efektīvi pildīt savas funkcijas; sekmēt šo valstu tiesību aktu saskaņošanu ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem; samazināt vajadzību pēc pārejas periodiem un sekmēt ekonomisko un sociālo kohēziju. Programmas CARDS mērķis bija atbalstīt Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Horvātijas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Melnkalnes, Serbijas un Kosovas līdzdalību[6] stabilizācijas un asociācijas procesā. Šis process izpaužas centienos reģionā nodrošināt stabilitāti un izvērst ciešāku sadarbību ar Eiropas Savienību. Šajā ziņojumā ir ietverta arī informācija par pārejas finanšu instrumentu jaunajām dalībvalstīm, kas ieviests, lai arī turpmāk nodrošinātu atbalstu iestāžu veidošanai ar mērķi stiprināt un saliedēt iestāžu un administratīvos resursus acquis īstenošanas nolūkā. Kopš 2007. gada ES pirmspievienošanās finansējumu piešķir ar vienu instrumentu — Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu ( IPA ) — , kura mērķis ir sniegt mērķtiecīgu atbalstu gan kandidātvalstīm, gan potenciālajām kandidātvalstīm. Ar IPA aizstāj piecus iepriekšējos ES finanšu instrumentus — Phare , ISPA [7], Sapard [8], Turcijas pirmspievienošanās instrumentu un CARDS . Kopš 2008. gada Komisija gatavo gada ziņojumus par Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta īstenošanu. PāRSKATA GADS Paplašināšanās procesa galvenie notikumi 2008. gadā Rezultāti, kādi 2008. gadā tika sasniegti attiecībā uz kandidātvalstīm[9] un potenciālajām kandidātvalstīm[10] un saistībā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, ir izklāstīti 2008. gada novembra paplašināšanās paketē. Paziņojums par paplašināšanās stratēģiju un galvenie uzdevumi 2008.-2009. gadā bija par pamatu Eiropas Savienības pašreizējās pieejas izstrādei, kas ir balstīta uz atjaunotu vienprātību par paplašināšanos, par ko tika panākta vienošanās 2006. gada decembra Eiropadomes sanāksmē. Paziņojumā izklāstīta Komisijas pieeja saistībā ar turpmāku paplašināšanos un noteikti pasākumi, kas varētu palīdzēt valstīm to centienos kļūt par Eiropas Savienības dalībvalstīm. Kopā ar šo paziņojumu tika iesniegti progresa ziņojumi par kandidātvalstīm un iespējamajām kandidātvalstīm, kuros bija sniegts vērtējums par katras valsts progresu saistībā ar Kopenhāgenas kritēriju par dalību ES izpildi. Šī paplašināšanās pakete Padomē guva plašu piekrišanu[11], un paplašināšanās valstīs to atzinīgi novērtēja. PROGRAMMU VEIDOšANA UN īSTENOšANA — VISPāRēJS PāRSKATS Phare , Turcijas pirmspievienošanās instruments un CARDS Tā kā 2007. gadā ieviesa Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu ( IPA ), pēc 2006. gada Phare , Turcijas pirmspievienošanās instrumenta vai CARDS ietvaros jaunu programmu vairs nebija. Galvenā uzmanība tiek pievērsta iepriekšējo gadu programmu īstenošanai, tostarp vajadzības gadījumā — neizdarīto darbu apjoma samazināšanai. Vairums valstu, kuras saņēma palīdzību no CARDS , 2008. gadā turpināja līgumu slēgšanu par atlikušajiem 2005. un 2006. gada budžeta piešķīrumiem, lai arī dažādās valstīs noslēgto līgumu procents bija atšķirīgs. Albānijā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā centienu noslēgt līgumus par atlikušajiem līdzekļiem no 2005. gada CARDS programmas pirms līgumu noslēgšanas termiņa rezultātā tika noslēgts samērā ierobežots līgumu skaits par 2006. gada CARDS programmām. No otras puses, Bosnijā un Hercegovinā un Kosovā par CARDS programmām līdz 2005. gadam līdz gada beigām tika pilnībā noslēgti līgumi, un līgumu noslēgšana attiecībā uz 2006. gada CARDS programmu jau norisinājās. No 2007. gada 21. decembra Eiropas Komisijas delegācija Horvātijā uz laiku apturēja līgumu apstiprināšanu saistībā ar 2006. gada Phare programmu, līdz Komisija uzskatīja, ka Horvātija ir pietiekami uzlabojusi savus rādītājus saistībā ar decentralizēto īstenošanu. Pēc tam, kad 2008. gada jūlijā līgumi tika atkal apstiprināti, Horvātijai izdevās noslēgt līgumus par 84,7 % no 2006. gada Phare piešķīrumiem pirms līgumu noslēgšanas termiņa 2008. gada 30. novembrī. Trīs programmas Turcijas pirmspievienošanās instrumenta ietvaros 2008. gadā atradās īstenošanas stadijā, tostarp valsts programma 2006. gadam, attiecībā uz kuru līgumu noslēgšana vēl aizvien turpinājās. Kopējās uzraudzības komitejas noteiktie termiņi konkursa dokumentu iesniegšanai, lai Eiropas Komisija (EK) varētu veikt ex ante kontroli saskaņā ar 2006. gada valsts programmu, nozīmēja iepirkuma procesa zināmu paātrināšanos salīdzinājumā ar iepriekšējām programmām. Par 2006. gada valsts programmu 2008. gada beigās bija noslēgti līgumi par 78,38 % līdzekļu. Bulgārija un Rumānija 2008. gadā turpināja līgumu slēgšanu un 2006. gada Phare valsts programmu īstenošanu. Līgumu slēgšanas perioda beigās 2008. gada 30. novembrī Bulgārijā bija noslēgti līgumi tikai par 17,38 % programmas līdzekļu. Procentuāli nelielais noslēgto līgumu skaits daļēji bija saistīts ar līdzekļu piešķiršanas apturēšanu, kā arī ar to, ka Bulgārijas iestādes ievērojamu skaitu līgumu atcēla, jo nepietika ne laika, ne līdzekļu. Rumānijā attiecībā uz 2006. gada Phare valsts programmu līgumu noslēgšanas perioda beigās bija noslēgti līgumi par 78,01 % programmas līdzekļu. Sīkāka informācija par Phare , Turcijas pirmspievienošanās instrumentu un CARDS ir pieejama šā ziņojuma pamatdokumenta I daļā Pārejas finanšu instruments Saskaņā ar Pievienošanās akta 34. pantu Bulgārijai un Rumānijai ir izveidots pārejas finanšu instruments, no kā finansēt atsevišķus iestāžu veidošanas pasākumus, jo dažās jomās nepārtraukti ir jāpalielina iestāžu rīcībspēja, veicot pasākumus, kurus nevar finansēt no struktūrfondiem vai Lauku attīstības fonda. Tas ir pagarinājums atbalstam, ko no Phare programmas sniedz līdz pievienošanās brīdim. ES atbalstu no Pārejas finanšu instrumenta īsteno saskaņā ar Saprašanās memorandu par Pārejas finanšu instrumenta īstenošanu, kuru 2007. gada 21. jūnijā parakstījušas Bulgārijas iestādes un Eiropas Komisija un 2007. gada 5. septembrī — Rumānijas iestādes un Eiropas Komisija. Bulgārija un Rumānija 2008. gadā turpināja līgumu slēgšanu un šīm abām valstīm piešķirtās 2007. gada pārejas finanšu instrumenta programmas īstenošanu. Līgumu noslēgšanas termiņš ir 2009. gada 15. decembris. Desmit valstis, kuras kopš 2004. gada iestāžu veidošanai saņem atbalstu no īpašā Pārejas finanšu instrumenta, kas izveidots ar Pievienošanās akta 31. pantu, 2008. gadā turpināja līgumu slēgšanu par projektiem saistībā ar 2006. gada Pārejas finanšu instrumenta programmu un līgumu īstenošanu saistībā ar 2005. gada Pārejas finanšu instrumenta programmu. Virzībā uz paplašinātu decentralizēto īstenošanas sistēmu ( EDIS ) Komisijas mērķis bija ļaut valstīm, kas saņem atbalstu no Phare , pārvaldīt Kopienas līdzekļus ar paplašinātu decentralizētu īstenošanas sistēmu ( EDIS ), lai pirms pievienošanās gūtu pietiekamu praktisku pieredzi saistībā ar pilnībā decentralizētas sistēmas pārvaldīšanu un tādējādi sagatavotu tās struktūrfondu efektīvai pārvaldīšanai, pievienojoties ES (kopīgas pārvaldības apstākļos). Komisija apstiprināja Phare īstenošanas aģentūras, kas darbojas saskaņā ar EDIS , kad tika apliecināts, ka tām ir vajadzīgie resursi, struktūras un sistēmas Kopienas palīdzības efektīvai un savlaicīgai pārvaldībai. Piektās paplašināšanās kārtas desmit jaunās dalībvalstis[12] kopš 2005. gada darbojas ar EDIS . Attiecībā uz Phare un Pārejas finanšu instrumentu Bulgārija ar EDIS darbojas kopš 2007. gada jūlija. Tas nozīmē, ka līgumu slēgšana un palīdzības īstenošana ir vienīgi Bulgārijas iestāžu kompetencē. Palīdzību saistībā ar īstenošanu pārvalda četras akreditētas īstenošanas aģentūras[13]. Lai arī šī sistēma ir izveidota un akreditēta ar nosacījumu, ka Bulgārijas iestādes izpildīs savas saistības, 2008. gadā joprojām bija jānovērš palīdzības praktiskās īstenošanas un pārvaldes trūkumi. Kopš 2008. gada februāra joprojām ir apturēta ievērojama Phare maksājumu summa, līdz Bulgārija ieviesīs korektīvus pasākumus. Būtiskākā problēma 2008. gadā bija akreditācijas anulēšana 2008. gada 23. jūlijā divām īstenošanas aģentūrām (Centrālā finanšu un līgumu aģentūra un Reģionālās attīstības un valsts būvdarbu ministrijas īstenošanas aģentūra) Bulgārijā, kā rezultātā vairumam 2006. gada Phare programmu Bulgārijā nebija tiesības uz ES atbalstu. Arī Rumānijā divas aģentūras kopš 2006. gada beigām un trešā aģentūra kopš 2007. gada aprīļa darbojas saskaņā ar EDIS , kas nozīmē, ka tā ir pilnībā atbildīga par konkursu rīkošanu un šo finanšu palīdzības programmu īstenošanu. Trīs akreditētās īstenošanas aģentūras[14] pārvalda 2006. gada Phare programmu un Pārejas finanšu instrumentu. Komisija 2007. gadā ir paudusi zināmas bažas par Rumānijas aģentūru spēju nodrošināt ES līdzekļu pareizu pārvaldību, taču 2008. gadā tika novēroti būtiski uzlabojumi. Tomēr bija aizkavēšanās saistībā ar līgumu slēgšanu par 2006. gada Phare programmu, un esošo programmu īstenošana dažreiz tiek aizkavēta objektīvu iemeslu dēļ, par kuriem atbildīgas nav tikai Rumānijas iestādes. Kopumā sadarbība ar Rumānijas iestādēm ir apmierinoša un problēmas tiek risinātas kopīgi, kā rezultātā ir panākti jūtami līdzekļu pārvaldības uzlabojumi. Komisija cieši uzrauga darbību EDIS ietvaros, lai nodrošinātu, ka projekti tiek laicīgi un pareizi īstenoti un rezultāti tiek efektīvi sasniegti. Kopienas pirmspievienošanās palīdzības koordinēšana - Īpašās pirmspievienošanās programmas lauksaimniecības un lauku attīstībai ( SAPARD )[15] mērķis ir palīdzēt kandidātvalstīm risināt strukturālās pielāgošanās problēmas lauksaimniecības nozarēs un lauku rajonos, kā arī īstenot acquis attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) un ar to saistīto likumdošanu. - Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instruments ( ISPA )[16] ir vērsts galvenokārt uz to, lai kandidātvalstīs ieviestu Kopienas infrastruktūras standartus. No tā finansē arī nozīmīgu vides un transporta infrastruktūru. Dažādos pirmspievienošanās instrumentus saskaņoja programmas veidošanas posmā. Pēdējais gads, kad plānoja programmu SAPARD un ISPA instrumentiem, bija 2006. gads. No 2007. gada visus iepriekšējos pirmspievienošanās instrumentus aizstāja ar IPA . SADARBīBA AR EIB UN STARPTAUTISKAJāM FINANšU IESTāDēM Sadarbība ar Eiropas Investīciju banku (EIB) un citām starptautiskajām finanšu iestādēm (SFI), jo īpaši ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB) un Eiropas Padomes Attīstības banku (EPAB) kopā ar Kreditanstalt für Wiederaufbau ( KfW ) notiek saskaņā ar Eiropas Komisijas un iesaistīto starptautisko finanšu iestāžu 2006. gada 26. aprīļa grozīto saprašanās memorandu paplašināšanās valstīm. Īstenojot horizontālās programmas, starptautiskajām finanšu iestādēm ir pavērušās plašas iespējas sadarboties, ļaujot apvienot starptautisko finanšu iestāžu aizdevumus ar ES dotācijām. Ar šīm horizontālajām programmām ir papildināti no valstu programmām finansētie investīciju projekti. Ir izstrādātas četru veidu programmas. ”MVU finanšu instrumenta” mērķis ir stiprināt saņēmēju valstu finanšu starpnieku (t. i., banku, izpirkumnomas sabiedrību) iespējas paplašināt un uzturēt finanšu operācijas attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). MVU finanšu instrumenta projektos ietilpst aizdevumi, aizdevumu garantijas un līzings vietējiem finanšu starpniekiem apvienojumā ar neatlīdzināmiem finanšu stimuliem. Finanšu starpnieki savukārt tālāk aizdod vai iznomā individuāliem mikrouzņēmumiem vai MVU. Kopš 2005. gada vienīgās valstis, kurām ir tiesības izmantot šo instrumentu, ir Bulgārija, Horvātija, Rumānija un Turcija. Eiropas Savienība 2008. gada decembra beigās no stimulēšanas līdzekļiem projektiem kopā piešķīra aptuveni 265 miljonus euro. “Pašvaldību finanšu instrumenta” mērķis bija mudināt vietējos finanšu starpniekus izsniegt aizdevumus arī pašvaldībām. Šīs programmas mehānisms ir līdzīgs MVU finanšu instrumentam. Jaunu projektu izstrāde un parakstīšana 2008. gadā kopumā joprojām norisinājās salīdzinoši lēnu, jo bija lielas administratīvās izmaksas, dažās valstīs ieilga regulatīvās reformas un pašvaldībām trūka pieredzes kredīta lietu sagatavošanā. Eiropas Savienība no stimulēšanas līdzekļiem 2008. gada decembra beigās projektiem piešķīra aptuveni 75 miljonus euro. Pēc Eiropadomes aicinājuma Nicā 2002. gadā Eiropas Investīciju banka (EIB) un Komisija izveidoja Pašvaldību infrastruktūras instrumentu. Šā instrumenta mērķis bija sekmēt ES-15 dalībvalstu pierobežas apgabalu sociālo un ekonomikas attīstību. Šim nolūkam pašvaldību infrastruktūras instruments aizdevumus no EIB līdzekļiem apvieno ar neatlīdzināmu Phare atbalstu, lai paātrinātu ieguldījumus mazos vietējās infrastruktūras projektos. Līdz 2008. gada beigām 24 projektiem bija piešķirti aptuveni 40 miljoni euro. Energoefektivitātes finanšu instrumentu ieviesa 2006. gadā, lai risinātu klimata pārmaiņu jautājumu. Tā mērķis bija veicināt ieguldījumus visu veidu ēku energoefektivitātē un šajā nozarē, lai tiešajiem aizņēmējiem būtu pieejams atbilstošs finansējums. Programmas rezultātā ir ietaupīta enerģija un būtiski samazinātas CO2 emisijas. Programmā ir apvienotas starptautisko finanšu iestāžu kredītlīnijas, kas attiecinātas arī uz finanšu starpniekiem, un stimulēšanas līdzekļi, kuru mērķis ir paaugstināt iekārtu rentabilitāti un piesaistīt enerģētikai ieguldījumus, un komisijas maksas vietējiem finanšu starpniekiem, lai motivētu tos piešķirt aizdevumus energoefektivitātes finansēšanai. Līdz 2008. gada beigām tika noslēgti līgumi par 53 miljoniem euro trīs nolīgumos par ieguldījumiem un tika apstiprināti projekti par kopēju summu apmēram 23 miljonu euro apmērā. Šajās programmās 2008. gadā tika izdarīti grozījumi, lai ieviestu energoefektivitātes elementu un pagarinātu līgumu slēgšanas datumu starp iesaistītajiem finanšu starpniekiem un starptautiskajām finanšu iestādēm un līgumu darbības beigu datumu līdz 2015. gada beigām, lai pilnībā izmantotu pieejamos līdzekļus. UZRAUDZīBA UN NOVēRTēšANA Projekta uzraudzības un novērtēšanas darbību mērķis ir uzraudzīt un novērtēt finansiālo atbalstu, ko sniedz saņēmējām valstīm pirmspievienošanās mērķu sasniegšanai, izvērtējot programmas rezultātus un mācoties no gūtās pieredzes. Tiek nodrošināta arī atbildība attiecībā uz naudas vērtību un pirmspievienošanās līdzekļu izlietojumu. Vēl viens mērķis ir atbalstīt vietējās uzraudzības un novērtēšanas resursu attīstību saņēmējās valstīs kā līdzekli, lai nostiprinātu to spējas pārvaldīt un kontrolēt pirmspievienošanās atbalstu. Komisijas centrālo dienestu novērtējums attiecas uz stratēģisko programmu, tas sniedz atbalstu lēmumu pieņemšanai un novērtē palīdzības ietekmi. Uzraudzība un starpposma novērtējums Uz rezultātiem vērstu uzraudzību 2008. gadā izmantoja kā instrumentu, lai Eiropas Komisijai un saņēmējiem sniegtu skaidru, objektīvu un konsekventu pārskata (uzraudzības) informāciju par šobrīd īstenošanas posmā esošajiem projektiem un informāciju par paraugpraksi / kopīgajām kļūdām, ieteikumus uzlabojumiem un CARDS projektu mapes sniegumu, kurus tieši pārvalda Eiropas Komisija. Turklāt 2008. gadā Phare un CARDS programmu Horvātijā pagaidu novērtējuma shēmas, kā arī Turcijas pirmspievienošanās instrumenta ietvaros tika izstrādāti nozares, tematiskie un ad hoc ziņojumi. Šie novērtējumi ir vadības instrumenti, kuri programmu vadītājiem regulāri sniedz visās nozarēs veikto pasākumu darbības novērtējumu. Ziņojumos regulāri tiek sniegti ieteikumi par pārvaldības uzlabošanu un novērtēto programmu / projektu īstenošanu, un tos apspriež pārskata sanāksmēs un Apvienotās uzraudzības komitejas sanāksmēs, lai veiktu turpmākus pasākumus. Turklāt tematiskajos, valstu un konsolidētajos pagaidu novērtējumos sniegti ieteikumi par turpmāko programmu izstrādi. Ex post novērtēšana Ad hoc novērtējumus CARDS programmām (2001.-2006. gadam) Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, kā arī reģionālajām programmām Rietumbalkānos pabeidza 2008. gadā. Šajos trijos ziņojumos izklāstīto secinājumu un ieteikumu kopsavilkums ir pieejams pamatdokumenta 23.2 nodaļā. Līdzīgi novērtējumi ir sākti arī Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Kosovā, Melnkalnē un Serbijā, un tos paredzēts pabeigt 2009. gadā. [1] Phare , Padomes 1989. gada 18. decembra Regula (EEK) Nr. 3906/89. [2] Padomes 2001. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2500/2001. [3] Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilizācijai (Padomes 2000. gada 5. decembra Regula (EK) Nr. 2666/2000). [4] Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās līguma 31. pants. [5] Palīdzības programmas kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm 2008. gadā finansēja no jaunā instrumenta IPA , par ko saskaņā ar IPA Regulu Nr. 1085/2006 (13. panta 6. punkts) bija jāsniedz pārskats 2008. gada ziņojumā par IPA . [6] Atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1244/99. [7] Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma (Padomes Regula (EK) Nr. 1267/1999, 21.6.1999.). [8] Īpašā pievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai (Padomes Regula (EK) Nr. 1268/1999, 21.6.1999.). [9] Horvātija, Turcija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. [10] Albānija, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbija un Kosova. [11] http://www.eu2008.fr/webdav/site/PFUE/shared/import/1208_CAGRE/Council_conclusions_on%20Enlargement_EN.pdf [12] Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija un Ungārija. [13] CFCU (Centrālā finanšu un līgumu aģentūra), Reģionālās attīstības un valsts būvdarbu ministrija, Darba un sociālās politikas ministrija un Ekonomikas un enerģētikas ministrija. [14] CFCU , Eiropas Integrācijas ministrija un Nodarbinātības ministrija. [15] Vispārēja informācija par SAPARD ir pieejama Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. [16] Vispārēja informācija par ISPA ir pieejama Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.