Rekomendacija PADOMES LĒMUMU, kas atcel lēmumu par parmerigu budžeta deficitu Portugale - Eiropas Kopienas liguma 104. panta 12. punkta piemerošana -

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJOŠS MEMORANDS EXPLANATORY MEMORANDUM

1. Ievads

Komisija 2002. gada 25. jūlijā saņēma Portugāles varas iestāzu oficiālu apstiprinājumu, ka vispārējais valsts budzeta deficīts 2001. gadā sasniedzis 4,1% no iekszemes produkta (IKP) [1], tādējādi pārsniedzot Līgumā norādīto vērtību. Balstoties uz so pamatojumu, Komisija 2002. gada 24. septembrī uzsāka Portugālei Pārmērīga budzeta deficīta procedūru ar ziņojuma pieņemsanu, kā tas paredzēts Līguma 104. panta 3. punktā. Komisija 2002. gada 16. oktobrī pieņēma atzinumu, kurā konstatēja, ka Portugālē pastāv pārmērīgs budzeta deficīts. Šajā sakarībā Komisija 2002. gada 5. novembrī pieņēma lēmumu [2] saskaņā ar 104. panta 6. punktu.

[1] Jaunākais labojums 4.4% no IKP

[2] OV L 322, 27.11.2002.

Tajā pasā laikā saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu Padome pieņēma Portugālei adresētu Rekomendāciju ar nolūku izbeigt pārmērīga budzeta deficīta stāvokli. Padome jo īpasi rekomendēja:

"Portugāles valdībai pēc iespējas ātrāk izbeigt pārmērīga budzeta deficīta stāvokli saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu;

Portugāles varas iestādēm ar lēmumu izpildīt Portugāles 2002. gada budzeta plānus, kas tiecas sasniegt budzeta deficīta samazināsanu 2002. gadā līdz 2,8% no IKP. Padome nosaka Portugāles varas iestādēm termiņu līdz 2002. gada 31. decembrim vajadzīgo pasākumu veiksanai, lai izbeigtu pārmērīgo budzeta deficītu;

Portugāles varas iestādēm pieņemt un veikt nepieciesamos pasākumus, lai nodrosinātu, ka valsts budzeta deficīts 2003. gadā tiek nepārprotami samazināts zem 3% no IKP un valsts parāda rādītājs tiek saglabāts zem 60% no IKP norādītās vērtības."

Papildus rekomendācijai, kas adresēta saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu, Padome apsveica vairākas saistības, kuras uzņēmusies Portugāles valdība, jo īpasi (i) koriģēt stabilitātes programmu līdz 2002. gada beigām, ietverot noregulēsanas pasākumus, lai sasniegtu budzeta pozīcijas vidējā termiņa mērķus tuvu bilancei vai aktīvajam saldo un garantēt, ka parāda rādītājs tiek atcelts atpakaļ uz pazeminājuma virzienā; (ii) turpināt uzlabot vispārējo valsts datu vāksanu un apstrādi; (iii) pastiprināt budzeta politikas koordinācijas mehānismus.

2. pakļausanās Padomes rekomendācijām

2a. Vispārējā valdības bilance 2002. - 2003. gadā

Valsts budzeta deficīts 2001. gadā ar nozīmīgu starpību pārsniedza Līgumā norādīto vērtību. Lai arī precīzais pasliktināsanās lielums tika atklāts tikai 2002. gada jūlijā [3], tikko ievēlētā valdība jau 2002. gada aprīlī iesniedza parlamentam koriģēto budzetu, kurs ietvēra nostiprināsanas pasākumus kopumā par apmēram 0,6% no IKP. Tomēr budzeta neatbilstības apmēri, kas turpinājās no 2001. gada kopā ar mazāku aktivitāti nekā sākumā bija iecerēts, pārliecināja Portugāles varas iestādes 2002. gada beigās [4] pieņemt vairākus vienreizējus pasākumus, kas stimulēja papildu ienākumus 1,5% no IKP, kas rezultātā nodrosinātu valsts budzeta deficītu zem 3% IKP slieksņa jau 2002. gadā. Rezultātā patiesais vispārējais valsts budzeta deficīts izrādījās 2,7% no IKP. Cikliski sakārtotā bilance (CSB) 2002. gadā uzlabojās par 2,3% no IKP, sasniedzot -2,6% no IKP, vai, izslēdzot vienreizējos pasākumus ar 0,8 procentpunktiem, sasniedzot -4,1% no IKP 2002. gadā.

[3] Ar īpasās komisijas ziņojuma publicēsanu, ko veica jaunievēlētā valdība, analizējot valsts norēķinu pārskatu. Šī īpasā komisija sastāvēja no Finansu ministrijas pārstāvjiem, Portugāles Bankas un Nacionālā statistikas institūta pārstāvjiem. Tā darbojas tiesā Portugāles Bankas uzraudzībā.

[4] Jo īpasi nodokļu amnestija procentu papildus nodokļiem par visiem nodokļu un sociālās drosības ieguldījumu nokavētajiem maksājumiem, kas kopā sastādīja papildus ieņēmumus 1,.0% apmērā no IKP

Saskaņā ar pirmās 2004. gada Eurostat apstiprinātās Pārmērīgās budzeta deficīta procedūras (PBDP) izziņosanu vispārējais valsts budzeta deficīts 2003. gadam novērtēts ar 2,8% no IKP. Tas pielīdzinās 2003. gada janvārī stabilitātes programmas koriģējumā izvirzītajam budzeta deficītam 2,4% apmērā no IKP. Novirze no mērķa radās, pateicoties masveida nodokļu iztrūkumam [5], kas bija saistīts ar neparedzēto IKP lejupslīdi 2003. gadā, kas tika lēsta 1,3% apmērā (salīdzinot ar sākotnējām IKP prognozēm +1,3% apmērā) un pasreizējā lejupslīdē atklāto ekonomiskās aktivitātes zemo nodokļu intensitāti. Nepieļaujot nodokļu parādu realizāciju, ekonomiskā lejupslīde noveda pie kopējo nodokļu ieņēmumu pazeminājuma 2003. gadā par aprēķinātajiem 2,4%, salīdzinot ar sākotnējo budzeta uzdevumu +4%. Izdevumu budzetā valdība, gluzi pretēji, bija ļoti veiksmīgi nodrosinājusi plānotos ierobezojumus. Kopējais kārtējā primārā patēriņa pieaugums turpināja palēnināties no 8,9% 2001. gadā līdz 7,8% 2002. gadā un 4,1% 2003. gadā. Tas būtiski atspoguļo kraso valsts patēriņa palēnināsanos, pateicoties sķietami sastingusajai nodarbinātībai un nominālajai darba algai 2003. gadā. Ņemot vērā visu, sī ieņēmumu un izdevumu attīstība varētu novest pie nepārprotama valdības budzeta deficīta 2003. gadā virs 3% no IKP. Lai to novērstu, Portugāles varas iestādes paļāvās uz diviem vienreizējiem pasākumiem, kas kopā bija vērti 2,1% no IKP, proti, vienreizēju sabiedrisko uzņēmumu maksājumu valdībai apmaiņā ar vēlāku pensijas maksājumu atbildības pārcelsanu un tiesību pārdosanu finansiālai institūcijai uz nākotnē ievācamo neiekasēto nodokļu un sociālās nodrosināsanas pabalstu apjomu. CSB 2003. gadā uzlabojās par 0,9 procentpunktiem, sasniedzot -1,7% no IKP, vai, izslēdzot vienreizējos pasākumus par 0,3 procentpunktiem, 2003. gadā iegūstot -3,8% no IKP.

[5] Neietverot vienreizēju operāciju par visiem nodokļu un sociālās drosības nokavētajiem maksājumiem.

>TABELPOSITION>

2b. Parādu struktūras rādītājs 2002. - 2003. g.g.

Laika posmā no 2001. līdz 2003. gadam lielais valsts IKP parādu struktūras rādītājs galvenokārt palielinājās, pateicoties zemajam ekonomiskajam pieaugumam un nozīmīgajam finansu darbības apjomam. Šīs finansu darbības [6] lielā mērā atspoguļo izdevuma budzeta parādu regulāciju un nozīmīga skaita sabiedrisko slimnīcu pārveidosanu par publiski piederosām uzņēmējsabiedrībām. .

[6] Zem virsraksta "Akciju plūsmas regulēsana

3. Padomes rekomendācijas saistību izpildes pārbaude

Attiecībā uz saistībām, kuras Portugāles varas iestādes uzņēmās Padomes Rekomendācijas laikā, kas tika iesniegta saskaņā ar 104. panta 7. punktu, tika sasniegts nozīmīgs progress budzeta politikas sadarbības mehānismu stiprināsanā, 2002. gadā pieņemot Budzeta struktūras likumu ("Lei de Estabilidade Orįamental"), kā arī vispārējo valsts datu ievāksanā un apstrādē. Budzeta struktūras likumam ir prioritāte visā likumdosanā, kas attiecas uz budzeta lietām, ļaujot valdībai 2004. gadā izveidot nulles saldo aizņēmuma prasības vietējām pasvaldībām un reģionālajām valdībām; neatbilstība nulles saldo aizņēmuma prasībām varēja izraisīt pazeminājumus centrālajos valsts pārskaitījumos nākosajā gadā.

Tomēr vispirms jāmin divi iebildumi: pirmkārt, sadarbības mehānismu stiprināsanas efektivitāti varēs pārbaudīt tikai nākamo vietējo vēlēsanu sagatavosanas procesā, kuras, kā plānots, notiks 2005. gada augustā, pateicoties parastajam vietējo (ieguldījuma) patēriņa politiskajam ciklam, un, otrkārt, ceturksņa datu trūkums vietējiem varas orgāniem ir aizkavējis plānoto vispārējo valdības ceturksņa atskaisu uzrādīsanu, lai gan citos valdības līmeņos jau ticis sasniegts nozīmīgs progress ceturksņa datu apstrādē.

4. Budzeta perspektīvas

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2004. gada pavasara prognozēm, 2004. gadā valsts budzeta deficīts tiek plānots 3,4% apmērā no IKP. Tas pielīdzināms oficiālajiem mērķiem, kas noteikti pēdējā stabilitātes programmā un apstiprināti pirmajā Elektroniskās datu apstrādes (EDA) paziņojumā 2,8% apmērā. Atsķirību var pamatot, balstoties uz trīs pozīcijām: (i) plānotais IKP pieaugums Komisijas prognozē ir par ŧ procentpunktu zemāks, (ii) pamata rezultāts, kas radās, pateicoties nozīmīgajam daudzumam vienreizējo pasākumu, kas tika veikti 2003. gada beigās un ietekmēja ieņēmumu daļu; un (iii) daļējā so vienreizējo pasākumu aizstāsana, t.i., no 2,1% no IKP 2003. gadā līdz 0,7% no IKP vērtības 2004. gadā, saskaņā ar līdz sim zināmajiem valdības plāniem. Komisijas 2004. gada prognoze 2005. gadam, kas balstās uz ierasto "nemainīgas politikas" pieņēmumu, plāno valsts budzeta deficīta pieaugumu līdz 3,8% no IKP, kas atspoguļotu prāvā negatīvā iznākuma nepilnību klātbūtni un visu vienreizējo pasākumu pakāpenisku samazināsanos.

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2004. gada pavasara prognozi, 2004. gadā tiek plānota CSB pasliktināsanās par 0,3 procentpunktiem, sasniedzot -2,0% no IKP, lai gan par so rezultātu pilnībā var pateikties vienreizējo pasākumu apjoma samazinājumam no 2,1% no IKP 2003. gadā uz līdz sim plānoto 0,7% no IKP vērtību. Tādēļ, izslēdzot vienreizējos pasākumus, 2004. gadā tiek plānota CSB nostiprināsana par 1,1 procentpunktu, sasniedzot -2,7% no IKP (-3,8% 2003. gadā). Pēdējā stabilitātes programmas precizējumā 2003. gada decembrī Portugāles autoritātes 2004. gadā plānoja CSB samazinājumu par 0,6 procentpunktiem no IKP, sasniedzot sajā gadā -1.1% no IKP.

>TABELPOSITION>

5. Secinājumi

Portugāles varas iestādes ir piekritusas Padomes rekomendācijām, kas radusās saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Jo īpasi tās ir piekritusas ieteikumam pēc iespējas ātrāk izbeigt pārmērīgā budzeta deficīta situāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu, kas pasreizējā gadījumā nozīmē 2003. gadu kā vēlāko termiņu. Bez tam 2002. gadā viņi samazināja deficītu zem 3% un veica pasākumus pirms 2002. gada decembra, kas bija Padomes noteiktais termiņs pasākumu veiksanai, lai izbeigtu pārmērīgā budzeta deficīta pastāvēsanu. 2003. gadā budzeta deficīts saglabājās zem 3% no IKP. Visbeidzot, saskaņā ar vērtējumu, ko sniedza pirmajā PDP paziņojumā 2004. gadā, parādu struktūras rādītājs 2003. gadā sasniedza 59,4% no IKP, pieaugot no 58,1% 2002. gadā un 55,6% 2001.gadā. Tādējādi no kopējā novērtējuma izriet, ka Portugāles varas iestādes 2003. gadā pabeidza saskaņā ar Padome 2002. gada 5. novembra Rekomendāciju veikto pārmērīgā budzeta deficīta stāvokļa novērsanu. Tādēļ Komisija iesaka Padomei oficiāli atcelt lēmumu par pārmērīgo budzeta deficītu Portugālē.

Tomēr nepieciesami papildu pasākumi, lai novērstu vēlreizēju vispārējā valsts budzeta deficīta 3% no IKP norādītās vērtības pārsniegsanu uz 2004. gadu,. Saskaņā ar Komisijas dienestu datiem, izmantojot papildu pasākumus, 3% no IKP slieksņa pārkāpsanas risks var tikt samazināts, sasniedzot vismaz Ŋ% no IKP. Pagājusajā rudenī izstrādātie budzeta plāni (2004. gada budzetam) jau iekļāva nosacījumus vienreizējiem pasākumiem (nekustamā īpasuma realizācija), kas varētu tikt aktivizēti, lai kompensētu robus budzetā. Turklāt pēc 2004. gada Komisijas prognozes noslēgsanas datuma Portugāles varas iestādes publiskoja savu nodomu veikt tālākas (ar nekustamo īpasumu saistītas) darbības, kas ļautu sogad budzeta deficītam saglabāties zem 3% no IKP. Turpinājumā valdībai katrā ziņā jāmēģina pakāpeniski aizvietot visus vienreizējos pasākumus ar pastāvīgāka rakstura pasākumiem, tādējādi veicot nostiprināsanu uz ilgstosāka pamata saskaņā ar plasajām ekonomiskās politikas vadlīnijām.

Rekomendācija PADOMES LĒMUMAM, atceļot lēmumu par pārmērīga budzeta deficīta pastāvēsanu Portugālē

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME ,

ņemot vērā Eiropas Kopienas līgumu un jo īpasi tā 104. panta 12. punktu,

ņemot vērā Komisijas rekomendāciju,

(1) Ar Padomes lēmumu 2002/923/EC [7], kas sekoja Komisijas rekomendācijai saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, tika nolemts, ka Portugālē pastāv pārmērīgs budzeta deficīts.

[7] OV L 322, 27.11.2002., 30. lpp.

(2) Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu Padome sastādīja Portugālei adresētu Rekomendāciju ar nolūku izbeigt pārmērīgā budzeta deficīta situāciju [8]. Kopā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu par pārmērīga budzeta deficīta procedūras [9] ieviesanas paātrināsanu un precizēsanu, sī Rekomendācija noteica pārmērīgā budzeta deficīta novērsanas gala termiņu, kam vajadzēja beigties nākamajā gadā pēc tā identificēsanas, t.i., vēlākais 2003. gadā.

[8] Padomes 2002. gada 5. novembra Ieteikums

[9] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

(3) saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes Lēmums par pārmērīga budzeta deficīta pastāvēsanu ir atceļams, ja, pēc Padomes uzskata, pārmērīgais budzeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

(4) "valsts" un "budzeta deficīta' definīcijas ir noteiktas Pārmērīga budzeta deficīta procedūras protokolā, atsaucoties uz Eiropas Integrētās ekonomikas pārskatu sistēmas (ESA) otro izdevumu. Datus Pārmērīga budzeta deficīta procedūrai nodrosina Komisija.

(5) Pamatojoties uz Komisijas datiem, kas iegūti atbilstosi ziņojumam, ko Portugāle sniegusi pirms 2004. gada 1.marta saskaņā ar Padomes 1993. gada 22. novembra Regulu (EK) Nr. 3605/93 par Pārmērīga budzeta deficīta procedūras protokola piemērosanu, kas pievienota Eiropas Kopienas Līgumam [10], grozot Padomes Regulu (EK) Nr. 475/2000 [11], kā arī balstoties uz Komisijas dienestu 2004. gada pavasara prognozi, tiek nodrosināti sādi secinājumi:

[10] OJ L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 351/2002 (OV L 55, 26.2.2002., 23. lpp.).

[11] OV L 58, 3.3.2000., 1. lpp.

- Vispārējais valsts budzeta deficīts 2003. gadā tiek novērtēts 2,8% apmērā no IKP, salīdzinot ar 2,7% 2002. gadā un 4,4% 2001. gadā. 2003. gada iznākums atbilst saskaņā ar 104. panta 7. punktu izdotajai Padomes rekomendācijai, it īpasi attiecībā uz vēlākais 2003. gadā veikto valsts budzeta deficīta samazinājumu zem 3% no IKP norādītās vērtības. Sekoja fiskālā noregulēsana 2003. gadā, kas notika ilgstosas palēnināsanas aizsegā vispārējā kārtējā sākotnējā patēriņa pieauguma tempā no 8,9% 2001. gadā līdz 7,8% 2002. gadā un 4,1% 2003. gadā. Tomēr kārtējais cikliskais samazinājums, kas 2003. gadā beidzās ar recesiju, noveda pie nozīmīgas novirzīsanās par 2,6 procentpunktiem starp IKP gada rezultāta pieaugumu un sākotnējo budzeta plānojumu. Rezultātā 2003. gadā izveidojās plass iztrūkums nodokļu ieņēmumos, kas tika kompensēts ar divu vienreizējo pasākumu pieņemsanu, kas kopā deva 2,1% no IKP.

- Komisijas dienestu 2004. gada pavasara prognoze plāno 2004.gadā vispārēju valsts budzeta deficītu 3,4% apmērā no IKP, kas būtu nozīmīgi augstāk par oficiālo budzeta deficīta mērķi 2,8% no IKP. Atsķirība var tikt pamatota ar: (i) nedaudz zemāku pieaugumu nekā tika pieņemts budzetā; (ii) pamatietekme, kas saistīta ar 2003. gadā pieņemtajiem vienreizējiem pasākumiem; un (iii) sādu vienreizēju pasākumu plānotā tiktāl nepilnīgā aizstāsana. Tādēļ nepieciesami papildu pasākumi, lai novērstu valsts budzeta deficīta pieaugumu virs 3% no IKP norādītās vērtības 2004. un nākosajos gados.

- Pēc Komisijas 2004. gada pavasara prognozes pārtrauksanas datuma Portugāles varas iestādes publiski paziņoja par savu nolūku veikt turpmākas (ar nekustamo īpasumu saistītas) darbības, kas atļautu sogad budzeta deficītam saglabāties zem 3% no IKP.

- Saskaņā ar novērtējumiem, kas iesniegti pirmajā 2004. gada EDP paziņojumā, valsts parādu struktūras rādītājs tika saglabāts zem 60% no IKP norādītās vērtības 2003. gadam, tādēļ saskaņā ar Padomes rekomendāciju, kas iesniegta atbilstosi 104. panta 7. punktam, lai arī no 2001. gada tas bija vienmērīgi palielinājies, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2004. gada pavasara prognozi, tiek plānots 2004. gadā pārsniegt tā vērtību.

(6) Tādējādi ir jāatceļ Lēmums 2002/923/EC, jo, ņemot vērā budzeta stāvokļa apdraudējumus, kas uzsvērti pavasara prognozē, ir sevisķi svarīgi, lai Portugāles varas iestādes veiktu pienācīgus pasākumus, kas nodrosinātu, ka vispārējais valsts budzeta deficīts saglabājas zem 3% no IKP.

(7) Lai nostiprināsanās būtu ilgstosa un lai beidzot sasniegtu vidējā termiņa budzeta stāvokļa mērķus, kas būtu tuvu bilancei vai veidotu pārpalikumu, saskaņā ar plasajām ekonomiskās politikas vadlīnijām visus vienreizējos pasākumus pakāpeniski jāaizvieto ar pastāvīgāka rakstura pasākumiem, kamēr cikliski noregulētajai budzeta pozīcijai jāuzlabojas par vismaz 0,5 procentpunktiem no IKP gadā.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

1. pants

No vispārējā novērtējuma izriet, ka 2003. gadā tika pabeigta pārmērīga budzeta deficīta situācijas novērsana saskaņā ar rekomendācijas nosacījumiem, kas saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu tika adresēta Portugālei 2002. gada 5. novembrī.

2. pants

Lēmums 2002/923/EC tiek atcelts.

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē, [...]

Padomes vārdā -

Priekssēdētājs

[...]