LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 166/88

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās diena ir jāpārbauda ANO EEK dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 74 – Vienoti noteikumi L1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

Ar visiem spēkā esošajiem grozījumiem līdz:

01. grozījumu sērijas 6. papildinājumam, kas stājies spēkā 2009. gada 22. jūlijā

01. grozījumu sērijas 7. papildinājumam, kas stājies spēkā 2012. gada 18. novembrī

SATURS

NOTEIKUMI

1. Darbības joma

2. Definīcijas

3. Apstiprinājuma pieteikums

4. Apstiprinājums

5. Vispārīgi norādījumi

6. Konkrēti norādījumi

7. Transportlīdzekļu reģistrācija

8. Ražošanas atbilstība

9. Sankcijas par ražošanas neatbilstību

10. Transportlīdzekļa tipa grozījums vai paplašinājums attiecībā uz gaismas ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

11. Pilnīga ražošanas izbeigšana

12. Pārejas noteikumi

13. To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese

PIELIKUMI

1. pielikums – Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu, atteikšanu vai atsaukšanu transportlīdzekļa tipam (mopēdam) attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu vai ražošanas galīgu pārtraukšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 74

2. pielikums – Apstiprinājuma marķējumu izvietojums

3. pielikums – Lukturu virsmas, asis un atskaites centrs, kā arī ģeometriskās redzamības leņķi

4. pielikums – Sarkanas gaismas redzamība priekšpusē un baltas gaismas redzamība aizmugurē

5. pielikums – Ražošanas atbilstības kontrole

1. DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz L1 (1) kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu.

2. DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos lieto šādas definīcijas:

2.1. “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu.

2.2. “Transportlīdzekļa tips” ir tādu mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kuri cits no cita neatšķiras šādos būtiskos aspektos: 2.2.1. transportlīdzekļa gabarīti un ārējā forma; 2.2.2. ierīču skaits un izvietojums; 2.2.3. tāpat par “cita tipa transportlīdzekļiem” neuzskata: 2.2.3.1. transportlīdzekļus, kas atšķiras 2.2.1. un 2.2.2. punkta nozīmē, bet atšķirības neattiecas uz attiecīgā tipa transportlīdzeklim noteikto lukturu veidu, skaitu, novietojumu un ģeometrisko redzamību; 2.2.3.2. transportlīdzekļus, kas ir vai, ja to uzstādīšana ir fakultatīva, nav aprīkoti ar lukturiem, kuri ir apstiprināti saskaņā ar kādu no 1958. gada nolīgumam pievienotajiem noteikumiem, vai ar lukturiem, kas ir atļauti valstī, kurā transportlīdzekļi ir reģistrēti.

2.3. “Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei.

2.4. “Transportlīdzeklis bez kravas” ir transportlīdzeklis bez vadītāja vai pasažiera un bez kravas, bet ar pilnu degvielas tvertni un standarta instrumentu komplektu.

2.5. “Lukturis” ir ierīce, kas paredzēta ceļa apgaismošanai vai gaismas signāla raidīšanai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Arī pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi un atstarotājus uzskata par lukturiem. 2.5.1. “Ekvivalenti lukturi” ir lukturi, kam ir identiska funkcija un kas atļauti valstī, kurā transportlīdzeklis reģistrēts; šie lukturi pēc raksturlielumiem var atšķirties no lukturiem, kas transportlīdzeklim uzstādīti apstiprināšanas dienā, ja vien tie atbilst šo noteikumu prasībām. 2.5.2. “Neatkarīgi lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām, atsevišķiem gaismas avotiem un atsevišķiem lukturu korpusiem. 2.5.3. “Grupēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām un atsevišķiem gaismas avotiem, bet kopēju luktura korpusu. 2.5.4. “Kombinēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām, bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu. 2.5.5. “Savietoti lukturi” ir ierīces ar atsevišķiem gaismas avotiem vai vienu gaismas avotu, kas darbojas dažādos režīmos (piemēram, optiski, mehāniski vai elektriski atšķirīgi), ar pilnīgi vai daļēji kopējām apgaismojošajām virsmām un kopēju luktura korpusu. 2.5.6. “Tālās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai tālu transportlīdzekļa priekšā. 2.5.7. “Tuvās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai transportlīdzekļa priekšā, lai nevajadzīgi neapžilbinātu vai citādi netraucētu pretimbraucējus un citus ceļu satiksmes dalībniekus. 2.5.8. “Priekšējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no priekšas. 2.5.9. “Atstarotājs” ir ierīce, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, atstarojot gaismu no gaismas avota, kurš nav savienots ar transportlīdzekli un kura tuvumā ir vērotājs. Šajos noteikumos par atstarotājiem neuzskata atstarojošas numura zīmes. 2.5.10. “Virzienrādītājs” ir lukturis, ko izmanto, lai parādītu pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem, ka vadītājs gatavojas pagriezties pa labi vai pa kreisi. Virzienrādītāju vai virzienrādītājus var izmantot arī saskaņā ar Noteikumiem Nr. 97. 2.5.11. “Bremžu signāllukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu citiem satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē, ka transportlīdzekļa vadītājs izmanto darba bremzes. 2.5.12. “Pakaļējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no aizmugures. 2.5.13. “Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai apgaismotu vietu, kura paredzēta pakaļējai numura zīmei; šajā ierīcē var ietilpt vairāki optiski elementi.

2.6. “Apgaismes ierīces”, “gaismas signālierīces” vai atstarotāja “gaismu izstarojošā virsma” ir caurspīdīgā materiāla visa ārējā virsma vai daļa no tās, kuru norādījis izgatavotājs ierīces apstiprinājuma pieteikumā, pamatojoties uz rasējumu (sk. 3. pielikumu).

2.7. “Apgaismojošā virsma” (sk. 3. pielikumu). 2.7.1. “Apgaismes ierīces apgaismojošā virsma” (2.5.6. un 2.5.7. punkts) ir atstarotāja pilnas apertūras taisnleņķa projekcija uz šķērsplaknes, bet lukturiem ar elipsoidālu atstarotāju – lēcas projekcija uz šķērsplaknes. Ja apgaismes ierīcei nav atstarotāja, piemēro 2.7.2. punkta definīciju. Ja luktura gaismu izstarojošā virsma nosedz tikai daļu no atstarotāja pilnās apertūras, ņem vērā tikai šīs daļas projekciju. Tuvās gaismas lukturim apgaismojošo virsmu ierobežo nogriežņa redzamā projekcija uz lēcas. Ja atstarotājs un lēca ir regulējami attiecībā viens pret otru, tos noregulē vidējā stāvoklī. 2.7.2. “Gaismas signālierīces apgaismojošā virsma, izņemot atstarotāju” (2.5.8., 2.5.10., 2.5.11. un 2.5.12. punkts) ir luktura taisnleņķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ir saskarē ar luktura ārējo gaismu izstarojošo virsmu; šo projekciju ierobežo šajā plaknē esošo aizsegu malas, no kuriem katrs ļauj tikai 98 procentiem no kopējās gaismas intensitātes plūst atskaites ass virzienā. Lai noteiktu apgaismojošās virsmas augšējo, apakšējo un sānu robežu, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām un vertikālām malām. 2.7.3. “Atstarotāja apgaismojošā virsma” (2.5.9. punkts) ir atstarotāja taisnleņķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ko ierobežo plaknes, kuras pieskaras atstarotāja optiskās sistēmas ārējām malām, un kas ir paralēla šai asij. Nosakot ierīces apakšējo, augšējo un sānu robežu, ņem vērā tikai vertikālās un horizontālās plaknes.

2.8. “Redzamā virsma” noteiktā novērošanas virzienā saskaņā ar izgatavotāja vai attiecīgi pilnvarota izgatavotāja pārstāvja pieteikumu ir taisnleņķa projekcija: vai nu apgaismojošās virsmas robežas projekcijai uz lēcas ārējās virsmas (a-b), vai gaismu izstarojošajai virsmai (c-d), plaknē, kas perpendikulāra novērošanas virzienam un tangenciāla lēcas ārējās virsmas izvirzītākajam punktam (sk. šo noteikumu 3. pielikumu).

2.9. “Atskaites ass” ir luktura raksturīgā ass, ko (luktura) izgatavotājs nosaka par atskaites virzienu (H = 0°, V = 0°) redzes lauka leņķiem fotometriskajos mērījumos un uzstādot lukturi transportlīdzeklim.

2.10. “Atskaites centrs” ir punkts, kurā atskaites ass krustojas ar ārējo gaismu izstarojošo virsmu; to norāda luktura izgatavotājs.

2.11. “Ģeometriskās redzamības leņķi” ir leņķi, kas nosaka minimālā telpas leņķa lauku, kurā ir redzama luktura redzamā virsma. Telpas leņķa lauku nosaka pēc tās sfēras segmentiem, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites centru un kuras ekvators ir paralēls zemei. Šādus segmentus noteic attiecībā pret atskaites asi. Horizontālie leņķi β atbilst garumam un vertikālie leņķi α – platumam. Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē nedrīkst būt šķēršļi gaismas izplatībai no jebkuras luktura redzamās virsmas daļas, ko novēro no bezgalības. Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, paralēli maina novērošanas virzienu, lai panāktu tādu pašu precizitāti. Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē neņem vērā šķēršļus, ja uz tiem norādīts jau luktura tipa apstiprināšanas laikā. Ja uzstādītam lukturim kādu luktura redzamās virsmas daļu aizsedz kāda cita transportlīdzekļa daļa, pierāda, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa tomēr atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas, lai ierīci apstiprinātu par optisku vienību (sk. šo noteikumu 3. pielikumu). Tomēr, ja ģeometriskās redzamības vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5° (lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes), uzstādītās optiskās vienības fotometrisko mērījumu lauku var samazināt līdz 5° zem horizontāles.

2.12. “Galējā ārmala” ir plakne transportlīdzekļa abās pusēs, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un pieskaras tās sānu ārmalai, neņemot vērā atpakaļskata spoguļus, virzienrādītājus, gabarītgaismas lukturus un atstarotājus.

2.13. “Gabarītplatums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.12. punktā.

2.14. “Viens lukturis” ir ierīce vai ierīces daļa ar vienu funkciju un vienu redzamo virsmu atskaites ass virzienā (sk. šo noteikumu 2.8. punktu) un vienu vai vairākiem gaismas avotiem. Uzstādīšanai transportlīdzeklī “viens lukturis” ir arī jebkurš divu atsevišķu vai grupētu, vienādu vai atsķirīgu lukturu apvienojums, kas neatšķiras pēc funkcijas, ja tie ir uzstādīti tā, ka lukturu redzamo virsmu projekcija atskaites ass virzienā aizņem ne mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas atskaites ass virzienā. Šādā gadījumā, lai lukturi apstiprinātu, katram no šiem lukturiem ir jābūt apstiprinātam kā “D” tipa lukturim. Šī iespējamā kombinācija neattiecas uz tālās gaismas lukturiem un tuvās gaismas lukturiem.

2.15. “Attālums starp diviem lukturiem”, kas vērsti vienā virzienā, ir īsākais attālums starp divām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā. Ja attālums starp lukturiem nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, redzamo virsmu malas precīzi nav jānosaka.

2.16. “Darbības indikators” ir vizuāls vai skaņas (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta un vai tā darbojas pareizi vai ne.

2.17. “Kontūra indikators” ir vizuāls (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta, bet nenorāda, vai tā darbojas pareizi vai ne.

2.18. “Papildu lukturis” ir lukturis, kura uzstādīšana ir izgatavotāja brīva izvēle.

2.19. “Zeme” ir virsmas laukums zem transportlīdzekļa, kam jābūt stabili horizontālam.

2.20. “Ierīce” ir detaļa vai detaļu kopums, kam ir viena vai vairākas funkcijas.

2.21. “Ierīces izstarotās gaismas krāsa”. Uz šiem noteikumiem attiecas definīcijas par ierīces izstarotās gaismas krāsu, kas sniegtas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

3. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1. Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz tā apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

3.2. Pieteikumam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju: 3.2.1. transportlīdzekļu tipa aprakstu attiecībā uz 2.2.1. un 2.2.2. punktā minētajām pazīmēm; precizē transportlīdzekļa tipu; 3.2.2. to ierīču sarakstu, ko izgatavotājs paredzējis apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm; sarakstā var ietvert vairākus katrai funkcijai atbilstošo ierīču tipus; katrs tips ir pienācīgi apzīmēts (valsts vai starptautisks apstiprinājuma marķējums, ja ir apstiprināts, izgatavotāja nosaukums utt.); attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut arī papildu piezīmi “vai līdzvērtīgas ierīces”; 3.2.3. visu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izvietojuma rasējums, norādot dažādo ierīču novietojumu transportlīdzeklī; 3.2.4. lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu prasībām, pēc vajadzības katra atsevišķā luktura izvietojuma rasējumu(-us), kurā redzama iepriekš 2.7.1. punktā noteiktā apgaismojošā virsma, 2.6. punktā noteiktā gaismu izstarojošā virsma, 2.9. punktā noteiktā atskaites ass un 2.10. punktā noteiktais atskaites centrs. Šī informācija nav nepieciešama par pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi (2.5.13. punkts). 3.2.5. Pieteikumā iekļauj apliecinājumu par redzamās virsmas noteikšanā izmantoto metodi (2.8. punkts).

3.3. Tehniskajam dienestam, kurš atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu, iesniedz transportlīdzekli bez kravas, kas aprīkots ar visām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kā noteikts 3.2.2. punktā, un kas ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototips.

4. APSTIPRINĀJUMS

4.1. Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst noteikumu prasībām attiecībā uz visām sarakstā minētajām ierīcēm, minētajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

4.2. Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01 noteikumu 01. grozījumu sērijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati puse nepiešķir to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam vai tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas iesniegts ar ierīcēm, kuras nav uzskaitītas 3.2.2. punktā minētajā sarakstā, ievērojot šo noteikumu 7. punkta prasības.

4.3. Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu atbilstoši šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma paraugam.

4.4. Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido: 4.4.1. aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); 4.4.2. pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

4.5. Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kurā piešķirts apstiprinājums saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas atbilstoši šiem noteikumiem piešķīrusi apstiprinājumu, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

4.6. Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.7. Apstiprinājuma marķējums atrodas izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnes tuvumā vai uz tās.

4.8. Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri.

5. VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

5.1. Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces uzstāda tā, lai normālos lietošanas stāvokļos un neatkarīgi no vibrācijas, kurai tās var būt pakļautas, tās saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus un nodrošinātu transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām. Īpaši jānovērš nejauša lukturu regulējuma izjaukšana.

5.2. Apgaismes lukturus uzstāda tā, lai varētu viegli veikt to pareizu orientāciju.

5.3. Attiecībā uz visām gaismas signālierīcēm, tostarp tām, kas uzstādītas sānos, transportlīdzeklim uzstādīta luktura atskaites ass ir paralēla uz ceļa esoša transportlīdzekļa atbalsta plaknei; turklāt tā ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei sānu atstarotāju un sānu gabarītgaismu lukturu gadījumā un paralēla šai plaknei visu pārējo ierīču gadījumā.

Katrā virzienā ir pieļaujama ± 3° novirze.

Turklāt attiecībā uz uzstādīšanu ievēro visus izgatavotāja noteiktos atsevišķos norādījumus.

5.4. Ja nav atsevišķu norādījumu, lukturu augstumu un orientāciju pārbauda transportlīdzeklim bez kravas uz plakanas, horizontālas virsmas, lai tā gareniskā vidusplakne būtu vertikāli un stūre būtu fiksēta taisni uz priekšu.

5.5. Ja nav atsevišķu norādījumu:

5.5.1. vienu lukturi vai atstarotājus uzstāda tā, lai to atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē;

5.5.2. lukturus, kas veido pāri un kas pilda vienādas funkcijas: 5.5.2.1. uzstāda simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni; 5.5.2.2. tie ir savstarpēji simetriski attiecībā pret garenisko vidusplakni; 5.5.2.3. tie atbilst vienādām kolorimetriskām prasībām; 5.5.2.4. to nominālie fotometriskie raksturlielumi ir identiski; un 5.5.2.5. tie ir ieslēdzami un izslēdzami vienlaikus.

5.6. Lukturi var būt grupēti, kombinēti vai savietoti cits ar citu ar noteikumu, ka katrs lukturis atbilst visām prasībām, kas attiecas uz krāsu, novietojumu, orientāciju, ģeometrisko redzamību, elektriskajiem slēgumiem, kā arī citām prasībām, ja tādas ir.

5.7. Maksimālo augstumu virs zemes mēra no redzamās virsmas augstākā punkta un minimālo augstumu no redzamās virsmas zemākā punkta atskaites ass virzienā. Tuvās gaismas lukturu minimālo augstumu attiecībā pret zemi mēra no optiskās sistēmas faktiskā izvada (piemēram, atstarotāja, lēcas, projekcijas lēcas) zemākā punkta neatkarīgi no šā izvada izmantošanas.

Ja augstums (maksimālais un minimālais) virs zemes nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

Ja tas attiecas uz attālumu starp lukturiem, novietojumu platumā nosaka no redzamās virsmas iekšējām malām atskaites ass virzienā.

Ja novietojums platumā nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

5.8. Ja nav atsevišķu norādījumu, neviens cits lukturis, izņemot virzienrādītājus un transportlīdzekļa avārijas signālu, nedrīkst izstarot mirgojošu gaismu.

5.9. Sarkana gaisma nav redzama priekšpusē, un balta gaisma nav redzama aizmugurē. Atbilstību šai prasībai pārbauda saskaņā ar turpmāk norādīto (sk. rasējumu 4. pielikumā):

5.9.1. sarkanas gaismas redzamība priekšpusē – sarkanas gaismas lukturi nevar tieši redzēt novērotājs, kas pārvietojas šķērsplaknes, kura atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa priekšas, 1. zonas robežās;

5.9.2. baltas gaismas redzamība aizmugurē – baltas gaismas lukturi nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. zonas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa aizmugures;

5.9.3. novērotājam redzamo 1. un 2. zonu attiecīgās plaknes ierobežo šādi: 5.9.3.1. augstumā – divas horizontālas plaknes, kas attiecīgi ir 1 m un 2,2 m virs zemes; 5.9.3.2. platumā – divas vertikālas plaknes, kas, veidojot 15° leņķi attiecīgi virzienā uz priekšu un uz aizmuguri uz āru no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, šķērso transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei paralēlo vertikālo plakņu saskares punktu vai punktus un ierobežo transportlīdzekļa gabarītplatumu; ja ir vairāki saskares punkti, tad vistālāk priekšā esošais punkts atbilst priekšējai plaknei un vistālāk aizmugurē esošais punkts – aizmugures plaknei.

5.10. Elektriskie slēgumi ir tādi, lai priekšējo gabarītgaismas lukturi vai tuvās gaismas lukturi, ja nav priekšējā gabarītgaismas luktura, un pakaļējo gabarītgaismas lukturi un jebkuru pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīci varētu ieslēgt un izslēgt tikai vienlaikus.

5.11. Ja nav atsevišķu norādījumu, elektriskie slēgumi ir tādi, lai tālās gaismas lukturi un tuvās gaismas lukturi nevarētu ieslēgt, neieslēdzot arī iepriekš 5.10. punktā minētos lukturus. Šī prasība tomēr neattiecas uz tālās gaismas lukturi un tuvās gaismas lukturi, ja to gaismas brīdinājuma signālus veido tuvās gaismas luktura ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem, vai pārmaiņus tālās un tuvās gaismas luktura iedegšanās ar īsiem intervāliem.

5.11.1. Lukturi ieslēdzas automātiski, kad darbojas motors.

5.12. Indikatori

5.12.1. Katrs indikators vadītājam parastā braukšanas stāvoklī ir viegli saskatāms.

5.12.2. Ja šajos noteikumos ir minēta prasība uzstādīt “kontūra” indikatoru, to var aizstāt ar “darbības” indikatoru.

5.13. Gaismas krāsas (3)

Šajos noteikumos minēto gaismu krāsas ir šādas:

Tālās gaismas lukturis: : balta Tuvās gaismas lukturis : balta Priekšējais gabarītgaismas lukturis : balta Priekšējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas : balta Sānu atstarotājs, kam nav trijstūra formas : dzintarkrāsa priekšā, dzintarkrāsa vai sarkana aizmugurē Pedāļa atstarotājs : dzintarkrāsa Pakaļējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas : sarkana Virzienrādītājs : dzintarkrāsa Bremžu signāllukturis : sarkana Pakaļējais gabarītgaismas lukturis : sarkana Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis : balta

5.14. Katram transportlīdzeklim, kas nodots apstiprināšanai saskaņā ar šiem noteikumiem, ir jābūt aprīkotam ar šādām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm:

5.14.1. tuvās gaismas lukturis (6.2. punkts);

5.14.2. pakaļējais gabarītgaismas lukturis (6.10. punkts);

5.14.3. sānu atstarotājs, kam nav trijstūra formas (6.5. punkts);

5.14.4. pakaļējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas (6.7. punkts);

5.14.5. pedāļu atstarotāji (6.6. punkts), vienīgi mopēdiem ar pedāļiem;

5.14.6. bremžu signāllukturis (6.9. punkts);

5.14.7. pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce, ja šāda zīme ir vajadzīga (6.11. punkts).

5.15. Tas var būt aprīkots arī ar šādām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm:

5.15.1. tālās gaismas lukturis (6.1. punkts);

5.15.2. priekšējais gabarītgaismas lukturis (6.3. punkts);

5.15.3. priekšējais atstarotājs, kam nav trijstūra formas (6.4. punkts).

5.15.4. virzienrādītāji (6.8. punkts).

5.16. Visu 5.14. un 5.15. punktā minēto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana jāveic atbilstoši šo noteikumu 6. punkta attiecīgajām prasībām.

5.17. Tādu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana, kas nav minētas 5.14. un 5.15. punktā, ir aizliegta, izņemot atbilstīgu pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīci, ja tāda ir un apgaismojums ir vajadzīgs.

5.18. Mopēdiem var uzstādīt arī apgaismes ierīces un gaismas signālierīces, kuru tipi apstiprināti uzstādīšanai motocikliem un kuras minētas 5.16. un 5.17. iedaļā.

6. KONKRĒTI NORĀDĪJUMI

6.1. TĀLĀS GAISMAS LUKTURIS

6.1.1. Skaits

Viens vai divi, kam tips apstiprināts saskaņā ar:

a) Noteikumiem Nr. 113;

b) Noteikumiem Nr. 112 attiecībā uz A klasi.

c) Noteikumiem Nr. 1;

d) Noteikumiem Nr. 57;

e) Noteikumiem Nr. 72;

f) Noteikumiem Nr. 76.

6.1.2. Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.1.3. Novietojums

6.1.3.1. Platumā

6.1.3.1.1. Neatkarīgu tālās gaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad tālās gaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, tad to atskaites centram jābūt simetriskam attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

6.1.3.1.2. Tālās gaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts arī neatkarīgs tuvās gaismas lukturis vai tuvās gaismas lukturis, kas ir savietots ar priekšējo gabarītgaismas lukturi, blakus tālās gaismas lukturim, tad to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

6.1.3.1.3. Divi tālās gaismas lukturi, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

6.1.3.2. Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.1.3.3. Jebkurā gadījumā attālums starp jebkura neatkarīga tālās gaismas luktura apgaismojošās virsmas malu un tuvās gaismas luktura apgaismojošās virsmas malu nedrīkst pārsniegt 200 mm.

6.1.3.4. Attālums, kas atdala divu tālās gaismas lukturu apgaismojošās virsmas, nedrīkst pārsniegt 200 mm.

6.1.4. Ģeometriskā redzamība

Apgaismojošās virsmas redzamību, ieskaitot tās redzamību zonās, kas attiecīgajā novērošanas virzienā šķiet neapgaismotas, nodrošina diverģējošā telpā, kuru ierobežo līnijas, kas savienojas ar apgaismojošās virsmas perimetru un veido vismaz 5° leņķi ar luktura atskaites asi.

6.1.5. Orientācija

Virzienā uz priekšu. Lukturis(-i) var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.1.6. Nedrīkst “kombinēt” ne ar vienu citu lukturi.

6.1.7. Elektriskie slēgumi

Tuvās gaismas lukturis(-i) drīkst palikt ieslēgts(-i) vienlaikus ar tālās gaismas lukturi(-iem).

6.1.8. “Kontūra” indikators

Jāuzstāda obligāti. Zila nemirgojoša signāllampiņa.

6.2. TUVĀS GAISMAS LUKTURIS

6.2.1. Skaits

Viens vai divi, kam tips apstiprināts saskaņā ar:

a) Noteikumiem Nr. 113 (4);

b) Noteikumiem Nr. 112 attiecībā uz A klasi;

c) Noteikumiem Nr. 1;

d) Noteikumiem Nr. 56;

e) Noteikumiem Nr. 57;

f) Noteikumiem Nr. 72;

g) Noteikumiem Nr. 76;

h) Noteikumiem Nr. 82.

6.2.2. Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.2.3. Novietojums

6.2.3.1. Platumā

6.2.3.1.1. Neatkarīgu tuvās gaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad tuvās gaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, tad to atskaites centram jābūt simetriskam attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

6.2.3.1.2. Tuvās gaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim ir uzstādīts arī neatkarīgs tālās gaismas lukturis vai tālās gaismas lukturis, kas ir savietots ar priekšējo gabarītgaismas lukturi, blakus tuvās gaismas lukturim, tad to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

6.2.3.1.3. Divi tuvās gaismas lukturi, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

6.2.3.2. Augstumā: minimāli 500 mm un maksimāli 1 200 mm virs zemes.

6.2.3.3. Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.2.3.4. Divu tuvās gaismas lukturu gadījumā attālums, kas atdala apgaismojošās virsmas, nedrīkst pārsniegt 200 mm.

6.2.4. Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un β, kā norādīts 2.11. punktā:

α = 15° un 10° uz leju; β = 45° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi; β = 45° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri.

Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās luktura tuvumā nedrīkst radīt sekundāru ietekmi, kas var radīt neērtības pārējiem satiksmes dalībniekiem.

6.2.5. Orientācija

Virzienā uz priekšu. Lukturis(-i) var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.2.6. Nedrīkst “kombinēt” ne ar vienu citu lukturi.

6.2.7. Elektriskie slēgumi

Vadības ierīce, ar ko pārslēdz uz tuvo(-ajām) gaismu(-ām), vienlaikus izslēdz tālo(-ās) gaismu(-as).

6.2.8. Indikators

Uzstāda pēc izvēles. Kontūra indikators, zaļa nemirgojoša signāllampiņa.

6.3. PRIEKŠĒJAIS GABARĪTGAISMAS LUKTURIS

6.3.1. Skaits

Viens vai divi.

6.3.2. Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.3.3. Novietojums

6.3.3.1. Platumā Neatkarīgu priekšējo gabarītgaismas lukturi var uzstādīt virs vai zem, vai uz vienu pusi no cita priekšējā luktura: ja šie lukturi ir viens virs otra, tad priekšējā gabarītgaismas luktura atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē; ja šie lukturi atrodas blakus, to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. Priekšējais gabarītgaismas lukturis, kas ir savietots ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai tā atskaites centrs atrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, ja transportlīdzeklim blakus priekšējam gabarītgaismas lukturim ir uzstādīts arī cits priekšējais lukturis, to atskaites centriem jābūt simetriskiem attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni. Divi priekšējie gabarītgaismas lukturi, kas viens vai abi ir savietoti ar citu priekšējo lukturi, jāuzstāda tā, lai to atskaites centri ir simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

6.3.3.2. Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

6.3.3.3. Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē.

6.3.4. Ģeometriskā redzamība

Vertikālais leņķis : 15° uz augšu un uz leju;

tomēr vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

Horizontālais leņķis : 80° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi;

horizontālais leņķis var būt 80° uz āru un 45° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri.

6.3.5. Orientācija

Virzienā uz priekšu. Lukturis(-i) var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.3.6. Indikators

Vai nu pēc izvēles uzstādams kontūra indikators – zaļa nemirgojoša signāllampiņa, vai vadības ierīču paneļa apgaismojums.

6.3.7. Citas prasības

Nav.

6.4. PRIEKŠĒJIE ATSTAROTĀJI, KAM NAV TRIJSTŪRA FORMAS

6.4.1. Skaits

Viens.

6.4.2. Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.4.3. Novietojums

Augstumā: ne zemāk kā 400 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

6.4.4. Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis : 30° uz kreiso pusi un uz labo pusi. Vertikālais leņķis : 15° virs un zem horizontāles.

Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

6.4.5. Orientācija

Virzienā uz priekšu. Atstarotājs var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.4.6. Citas prasības

Nav.

6.5. SĀNU ATSTAROTĀJI, KAM NAV TRIJSTŪRA FORMAS

6.5.1. Skaits katrā pusē:

Viens vai divi.

6.5.2. Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.5.3. Novietojums

6.5.3.1. Transportlīdzekļa sānos.

6.5.3.2. Augstumā: ne zemāk kā 300 mm un ne augstāk kā 1 000 mm virs zemes.

6.5.3.3. Garumā: jānovieto tādā pozīcijā, ka parastos apstākļos to nevar aizsegt ne vadītāja, ne pasažiera apģērbs.

6.5.4. Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis : 30° uz priekšu un uz aizmuguri. Vertikālais leņķis : 15° virs un zem horizontāles.

Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

6.5.5. Orientācija

Atstarotāju atskaites asīm jābūt perpendikulārām transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un vērstām uz āru. Priekšējie sānu atstarotāji var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.6. PEDĀĻU ATSTAROTĀJI

6.6.1. Skaits

Četri atstarotāji vai četras atsarotāju grupas.

6.6.2. Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.6.3. Citas prasības

Atstarotāju apgaismojošās virsmas ārpuse ir iebūvēta pedāļa korpusā.

Atstarotājus pedāļa korpusā iemontē tā, lai tie būtu skaidri saredzami gan no transportlīdzekļa priekšpuses, gan no aizmugures. Šo atstarotāju forma jāpielāgo pedāļa formai, un to atskaites asīm jābūt perpendikulārām pedāļa asij.

Pedāļu atstarotājus uzstāda vienīgi tiem transportlīdzekļa pedāļiem, kurus ar kloķiem vai līdzīgām ierīcēm var izmantot kā alternatīvu piedziņu motora vietā.

Tos nevajag uzstādīt pedāļiem, kurus lieto kā transportlīdzekļa vadības ierīces vai kurus lieto vienīgi kā vadītāja vai pasažiera kāju balstus.

Tie ir redzami no priekšas un no aizmugures.

6.7. PAKAĻĒJIE ATSTAROTĀJI, KAM NAV TRIJSTŪRA FORMAS

6.7.1. Skaits

Viens vai divi.

6.7.2. Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.7.3. Novietojums

6.7.3.1. Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes.

6.7.3.2. Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.7.4. Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis : 30° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu atstarotāju; 30° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru atstarotāju pāri. Vertikālais leņķis : 15° virs un zem horizontāles.

Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

6.7.5. Orientācija

Virzienā uz aizmuguri.

6.8. VIRZIENRĀDĪTĀJS

6.8.1. Skaits

Divi katrā pusē.

6.8.2. Izkārtojums

Divi priekšējie virzienrādītāji (11. kategorija (5)).

Divi pakaļējie virzienrādītāji (12. kategorija (5)).

6.8.3. Novietojums

6.8.3.1. Platumā: 6.8.3.1.1. Priekšējiem virzienrādītājiem ir jāatbilst šādām prasībām: 1) minimālais attālums starp apgaismojošajām virsmām ir 240 mm; 2) virzienrādītāji atrodas ārpus gareniskās vertikālās plaknes, pieskaroties luktura(-u) apgaismojošās virsmas ārējām malām; 3) minimālais attālums starp virzienrādītāju apgaismojošo virsmu un vistuvāk esošā tuvās gaismas luktura apgaismojošo virsmu ir šāds: Rādītāja minimālā gaismas intensitāte (cd) Minimālais attālums (mm) 90 75 175 40 250 20 400 ≤ 20 6.8.3.1.2. Attiecībā uz pakaļējiem virzienrādītājiem attālums starp divu redzamo virsmu iekšējām malām ir vismaz 160 mm.

6.8.3.2. Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

6.8.3.3. Garumā: virzienā uz priekšu attālums starp pakaļējo virzienrādītāju atskaites centru un šķērsplakni, kas iezīmē transportlīdzekļa kopējā garuma aizmugurējo robežu, nedrīkst pārsniegt 300 mm.

6.8.4. Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis : 20° uz iekšu un 80° uz āru. Vertikālais leņķis : 15° virs un zem horizontāles.

Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

6.8.5. Orientācija

Priekšējie virzienrādītāji var kustēties atbilstīgi pagrieziena leņķim.

6.8.6. Nedrīkst “kombinēt” ne ar vienu citu lukturi.

6.8.7. Nedrīkst būt “savietots” ar pārējiem lukturiem.

6.8.8. Elektriskie slēgumi

Virzienrādītāji ir ieslēdzami neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Visi virzienrādītāji, kas atrodas transportlīdzekļa vienā pusē, ir ieslēdzami un izslēdzami ar vienu vadības ierīci.

6.8.9. Citas prasības

Turpmāk norādītos raksturlielumus mēra tikai ar to elektriskās sistēmas slodzi, kas vajadzīga motora un apgaismes ierīču darbībai.

6.8.9.1. Visiem transportlīdzekļiem, kuru virzienrādītājus darbina ar līdzstrāvu, gaismas mirgošanas biežums ir 90 ± 30 reižu minūtē.

6.8.9.1.1. transportlīdzekļa vienā pusē uzstādīto virzienrādītāju mirgošana var notikt sinhroni vai pārmaiņus.

6.8.9.1.2. Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas iedegas gaisma jebkurā no virzienrādītājiem un ne vēlāk kā pusotras sekundes pēc vadības ierīces izslēgšanas gaisma sāk izdzist.

6.8.9.2. Visiem transportlīdzekļiem, kuru virzienrādītājus darbina ar maiņstrāvu, pie motora apgriezienu skaita 50 līdz 100 procenti no transportlīdzekļa motora maksimālā apgriezienu skaita, kas atbilst transportlīdzekļa maksimālajam projektētajam ātrumam: gaismas mirgošanas biežums ir 90 ± 30 reižu minūtē.

6.8.9.2.1. Transportlīdzekļa vienā pusē uzstādīto virzienrādītāju mirgošana var notikt sinhroni vai pārmaiņus.

6.8.9.2.2. Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas iedegas gaisma jebkurā no virzienrādītājiem un ne vēlāk kā pusotras sekundes pēc vadības ierīces izslēgšanas gaisma sāk izdzist.

6.8.9.3. Visiem transportlīdzekļiem, kuru virzienrādītājus darbina ar maiņstrāvu, pie motora apgriezienu skaita no ražotāja norādītā brīvgaitas apgriezienu skaita līdz 50 procentiem no transportlīdzekļa motora apgriezienu skaita, kas atbilst transportlīdzekļa maksimālajam ātrumam, gaismas mirgošanas biežums ir 90 + 30 reižu minūtē un 90 – 45 reižu minūtē.

6.8.9.3.1. Transportlīdzekļa vienā pusē uzstādīto virzienrādītāju mirgošana var notikt sinhroni vai pārmaiņus.

6.8.9.3.2. Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas iedegas gaisma jebkurā no virzienrādītājiem un ne vēlāk kā pusotras sekundes pēc vadības ierīces izslēgšanas gaisma sāk izdzist.

6.8.10. Viena virzienrādītāja darbības traucējuma gadījumā, izņemot īsslēgumu, pārējiem jāturpina mirgot, bet mirgošanas biežums šajos apstākļos atšķiras no noteiktā, ja vien transportlīdzeklis nav aprīkots ar indikatoru.

6.8.11. Indikators

Jāuzstāda obligāti, ja virzienrādītāji vadītājam nav redzami: darbības indikators, zaļš, mirgojošs un/vai dzirdams. Ja rādītāja darbība ir traucēta, indikators: izslēdzas, paliek ieslēgtā stāvoklī vai maina mirgošanas biežumu.

6.9. BREMŽU SIGNĀLLUKTURIS

6.9.1. Skaits

Viens vai divi.

6.9.2. Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.9.3. Novietojums

6.9.3.1. Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes.

6.9.3.2. Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.9.4. Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis : 45° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi; 45° uz āru un 10° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri. Vertikālais leņķis : 15° virs un zem horizontāles.

Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

6.9.5. Orientācija

Virzienā uz aizmuguri.

6.9.6. Elektriskie slēgumi

Iedegas, kad iedarbina jebkuras darba bremzes.

6.9.7. Citas prasības

Bremžu signāllukturu gaismas intensitātei jābūt ievērojami lielākai par pakaļējo gabarītgaismas lukturu gaismas intensitāti.

6.9.8. Indikators

Aizliegts.

6.10. PAKAĻĒJAIS GABARĪTGAISMAS LUKTURIS

6.10.1. Skaits

Viens vai divi.

6.10.2. Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.10.3. Novietojums

6.10.3.1. Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes.

6.10.3.2. Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.10.4. Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis : 80° pa kreisi un pa labi attiecībā uz vienu lukturi; horizontālais leņķis var būt 80° uz āru un 45° uz iekšu attiecībā uz katru lukturu pāri. Vertikālais leņķis : 15° virs un zem horizontāles.

Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

6.10.5. Orientācija

Virzienā uz aizmuguri.

6.10.6. Indikators

Uzstāda pēc izvēles. Tas ir kombinēts ar priekšējo gabarītgaismas lukturu indikatoru.

6.10.7. Citas prasības

Nav.

6.11. PAKAĻĒJĀS NUMURA ZĪMES APGAISMOJUMA IERĪCE

6.11.1. Skaits

Viena. Ierīci var veidot vairākas optiskas sastāvdaļas, ko izmanto numura zīmei paredzētās vietas apgaismošanai.

6.11.2. Izkārtojums Tāds, lai ierīce spētu apgaismot 6.11.3. Novietojums 6.11.3.1. Platumā: 6.11.3.2. Augstumā: numura zīmei paredzēto vietu. 6.11.3.3. Garumā: 6.11.4. Ģeometriskā redzamība 6.11.5. Orientācija

6.11.6. Indikators

Uzstāda pēc izvēles. Tā funkcijas veic gabarītgaismas luktura indikators.

6.11.7. Citas prasības

Ja pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis ir kombinēts ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, savietots ar bremžu signāllukturi, pakaļējās numura zīmes apgaismojuma luktura fotometriskie raksturlielumi drīkst mainīties, ja ir ieslēgts bremžu signāllukturis vai pakaļējais miglas lukturis.

7. TRANSPORTLĪDZEKU REĢISTRĀCIJA

Valsts iestādes nekas nekavē pieprasīt vai aizliegt tās teritorijā reģistrētiem transportlīdzekļiem tālās gaismas lukturus, kā minēts 5.15.1. punktā, ja vien tā savā paziņojumā par šo noteikumu piemērošanu par to ziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

8. RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

8.1. saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātus mopēdus izgatavo atbilstīgi apstiprinātajam tipam, ievērojot 5. un 6. punktā noteiktās prasības;

8.2. ievēro šo noteikumu 5. pielikumā izklāstīto prasību minimumu attiecībā uz ražošanas atbilstības kontroles procedūrām;

8.3. iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības pārbaudes metodes, kuras piemēro katrā ražotnē. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi gadā.

9. SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1. Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļu tipu, var atsaukt, ja netiek izpildītas iepriekšminētās prasības.

9.2. Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, nekavējoties informē pārējās puses, kuras piemēro šos noteikumus.

10. TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA GROZĪJUMS VAI PAPLAŠINĀJUMS ATTIECĪBĀ UZ GAISMAS IERĪČU UN GAISMAS SIGNĀLIERĪČU UZSTĀDĪŠANU

10.1. Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi šo transportlīdzekļa tipu. Struktūrvienība var: 10.1.1. uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevar būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām; vai 10.1.2. par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu.

10.2. Noteikumu 4.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

10.3. Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paplašinājuma paziņojuma veidlapai un informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11. PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē iestādi, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas iestāde informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

12. PĀREJAS NOTEIKUMI

12.1. No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 01. grozījumu sērija, nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

12.2. Pēc 24 mēnešiem no 12.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu atbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijas prasībām.

12.3. Apstiprinājumi, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirti pirms 12.2. punktā norādītās dienas, paliek spēkā. Ja transportlīdzekļi pirmo reizi tiek reģistrēti vairāk nekā četrus gadus pēc 12.1. punktā minētās spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikties piešķirt tāda transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu, kurš neatbilst šo noteikumu 01. grozījumu sērijas prasībām.

13. TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Tās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citas valsts izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.

(1) Kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

(2) 1958. gada nolīguma pušu pazīšanas numuri ir minēti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. Pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.).

(3) Luktura izstarotās gaismas hromatiskuma koordinātu mērījumi nav šo noteikumu daļa.

(4) Noteikumu Nr. 113 A klases lukturus ar LED moduļiem vienīgi transportlīdzekļiem, kuru maksimālais projektētais ātrums nepārsniedz 25 km/h.

(5) Tos var aizstāt ar Noteikumu Nr. 6 attiecīgi 1. un 2. kategorijas virzienrādītājiem.

1. PIELIKUMS PAZIŅOJUMS (maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

2. PIELIKUMS APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZVIETOJUMS A PARAUGS (sk. šo noteikumu 4.4. punktu) Iepriekš norādītais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts mopēdam, norāda, ka transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 74 ar apstiprinājuma numuru 012439. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši prasībām Noteikumos Nr. 74, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju. B PARAUGS (sk. šo noteikumu 4.5. punktu) Iepriekš norādītais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts mopēdam, norāda, ka transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 74 un Nr. 78 (1). Apstiprinājuma numurs norāda, ka laikā, kad piešķīra attiecīgos apstiprinājumus, Noteikumi Nr. 74 jau bija grozīti ar 01. grozījumu sēriju un Noteikumi Nr. 78 jau bija grozīti ar 02. grozījumu sēriju. (1) Numurs norādīts tikai kā piemērs.

3. PIELIKUMS LUKTURA VIRSMAS, ASIS UN ATSKAITES CENTRS, KĀ ARĪ ĢEOMETRISKĀS REDZAMĪBAS LEŅĶI APGAISMOJOŠĀ VIRSMA SALĪDZINĀJUMĀ AR GAISMU IZSTAROJOŠO VIRSMU (sk. šo noteikumu 2.9. un 2.8. punktu) A ZĪMĒJUMS Apgaismojošā virsma Gaismu izstarojošā virsma Malas ir a un b c un d B ZĪMĒJUMS Apgaismojošā virsma Gaismu izstarojošā virsma Malas ir a un b c un d

4. PIELIKUMS SARKANAS GAISMAS REDZAMĪBA PRIEKŠPUSĒ UN BALTAS GAISMAS REDZAMĪBA AIZMUGURĒ (sk. šo noteikumu 5.9. punktu) 1. attēls Sarkanas gaismas redzamība priekšpusē 2. attēls Baltas gaismas redzamība aizmugurē