E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 2. lapa 1.  DARBĪBAS JOMA  1.1. Šos noteikumus piemēro.1
/ 
 1.1.1. Transportlīdzekļu, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes (P.I.) motoru un kam ir vismaz 
četri riteņi, izplūdes emisijām normālā un zemā apkārtējā temperatūrā, iztvaikošanas emisijām, kartera gāzu emisijām, piesārņojuma kontroles ierīču ilglaicīgumam un iebūvētām diagnostikas sistēmām (OBD). 
 1.1.2. M
1 un N 1 kategorijas transportlīdzekļu, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes (C.I.) 
motoru un kam ir vismaz četri riteņi, un kuru maksimālā masa nepārsniedz 3500 kg, izplūdes emisijām, piesārņojuma kontroles ierīču ilglaicīgumam un iebūvētām diagnostikas sistēmām (OBD). 
 1.1.3. Hibrīdu elektrisko transportlīdzekļu (HEV), kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes (P.I.) 
motoru un kam ir vismaz četri riteņi, izplūdes emisijām normālā un zemā apkārtējā temperatūrā, iztvaikošanas emisijām, kartera gāzu emisijām, piesārņojuma kontroles ierīču ilglaicīgumam un iebūvētām diagnostikas sistēmām (OBD).  
 1.1.4.  M
1 un N 1 kategorijas hibrīdu elektrisko transportlīdzekļu (HEV), kas aprīkoti ar 
kompresijaizdedzes (C.I.) motoru un kam ir vismaz četri riteņi, un kuru maksimālā masa nepārsniedz 3500 kg, izplūdes emisijām, piesārņojuma kontroles ierīču ilglaicīgumam un iebūvētām diagnostikas sistēmām (OBD). 
 1.1.5.  Noteikumus nepiemēro:    – transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa ir mazāka par 400 kg, un 
transportlīdzekļiem, kuru maksimālais paredzētais braukšanas ātrums ir mazāks par 50 km/h; 
 
– transportlīdzekļiem, kuru masa braukšanas kārtībā nav lielāka par 400 kg, ja 
tie paredzēti pasažieru pārvadāšanai, vai 550 kg, ja tie paredzēti preču pārvadāšanai, un kuru motora jauda nepārsniedz 15 kW. 
 1.1.6. Pēc ražotāju pieprasījuma tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem var 
attiecināt no apstiprinātajiem M
1 vai N 1 transportlīdzekļu tipiem, kas aprīkoti ar 
kompresijaizdedzes motoru, uz M 2 un N 2 transportlīdzekļiem, kuru atskaites masa 
nepārsniedz 2840 kg un kas atbilst 7. punkta noteikumiem (apstiprinājuma attiecināšana). 
 1.1.7. N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes vai 
dzirksteļaizdedzes motoriem un kurus darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi, nepiemēro šos noteikumus ar nosacījumu, ka tiem piešķirts tipa apstiprinājums saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49, kas grozīti ar jaunāko grozījumu sēriju. 
                                                
 
1/ Transportlīdzekļu kategorijas, kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu 
konstrukciju (R.E.3), (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2), 7. pielikums. L 375/228 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 3. lapa 
 1.2. Šos noteikumus nepiemēro M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar 
dzirksteļaizdedzes motoru un kurus darbina ar dabasgāzi (NG) vai sašķidrinātu naftas gāzi (LPG), un kuru maksimālā masa pārsniedz 3500 kg, un M
2, M 3, N 2, N 3 
kategoriju transportlīdzekļiem, kam piemēro Noteikumus Nr. 49. 
 2.  DEFINĪCIJAS  
Šajos noteikumos: 
 2.1. „Transportlīdzekļa tips
” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras pēc 
tādiem būtiskiem raksturlielumiem kā: 
 2.1.1. ekvivalentā inerce, kas noteikta attiecībā pret atskaites masu, kā noteikts 
4. pielikuma 5.1. punktā, un 
 2.1.2. motora un transportlīdzekļa īpašības, kā noteikts 1. pielikumā.  2.2. „Atskaites masa”
 ir transportlīdzekļa pašmasa, kas palielināta par vienotu masu 
100 kg testa veikšanai saskaņā ar 4. un 8. pielikumu. 
 2.2.1. „Transportlīdzekļa pašmasa
” ir braukšanas kārtībā esoša transportlīdzekļa masa bez 
vadītāja, pasažieriem vai kravas, bet ar degvielas tvertni, kas piepildīta par 90 %, un ar parasto instrumentu komplektu un rezerves riteni (attiecīgos gadījumos). 
 2.3. „Maksimālā masa
” ir transportlīdzekļa ražotāja noteiktā maksimāli pieļaujamā masa 
(šī masa var pārsniegt valsts atbildīgo institūciju noteikto maksimālo masu). 
 2.4. „Piesārņojošas gāzveida vielas
” ir izplūdes gāzu oglekļa oksīda, slāpekļa oksīdu, kas 
izteikti kā slāpekļa dioksīda (NO 2) ekvivalents, un ogļūdeņražu emisijas, pieņemot 
šādu attiecību: 
 
– C 1H 1, 85 benzīnam, 
– C 1H 1, 86 dīzelim, 
– C 1H 2, 525 sašķidrinātai naftas gāzei (LPG), 
– C 1H 4 dabasgāzei (NG). 
 2.5. „Makrodaļiņas saturošas piesārņojošas vielas
” ir izplūdes gāzu sastāvdaļas, kas no 
atšķaidītas izplūdes gāzes ir atdalītas pie maksimālās temperatūras 325 K (52 °C), izmantojot 4. pielikumā aprakstītos filtrus. 
 2.6. „Izplūdes emisija
” ir:  
 
–  dzirksteļaizdedzes motoriem piesārņojošo gāzveida vielu emisija; –  kompresijaizdedzes motoriem gāzveida un makrodaļiņas saturošu piesārņojošo 
vielu emisija. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/229
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 4. lapa 2.7. „Iztvaikošanas emisijas
” ir ogļūdeņraža tvaiki, kas rodas no transportlīdzekļa 
degvielas sistēmas, un nav izplūdes emisijas. 
 2.7.1. „Tvertnes izgarojuma zudumi
” ir ogļūdeņražu emisijas, ko izraisa temperatūras 
izmaiņas degvielas tvertnē (pieņemot attiecību C 1H 2.3 3). 
 2.7.2. „Karstās uzsūkšanās zudumi
” ir ogļūdeņražu emisijas, kas rodas no stāvoša 
transportlīdzekļa degvielas sistēmas pēc braukšanas perioda (pieņemot attiecību C 1 
H 2.2 0 ). 
 2.8. „Motora karteris
” ir telpas motorā vai ārpus tā, kas ar iekšējiem vai ārējiem 
cauruļvadiem savienotas ar eļļas tvertni, caur kurām var izkļūt gāzes un tvaiki. 
 2.9. „Aukstās palaišanas ierīce
” ir ierīce, kas uz laiku bagātina motora gaisa/degvielas 
maisījumu, tādējādi palīdzot iedarbināt motoru. 
 2.10. „Palaišanas palīgierīce
” ir ierīce, kas palīdz iedarbināt motoru, nebagātinot motora 
gaisa/degvielas maisījumu, piemēram, kvēlsveces, iesmidzināšanas laika izmaiņas utt. 
 2.11. „Motora darba tilpums
” ir: 
 2.11.1.  taisnvirziena virzuļa kustības motoriem — nominālais motora darba tilpums;  2.11.2.  rotora (Vankeļa) dzirksteļaizdedzes motoriem — dubults nominālais motora darba 
tilpums. 
 2.12. „Piesārņojuma kontroles ierīce
” ir tās transportlīdzekļa daļas, kas kontrolē un/vai 
ierobežo izplūdes un iztvaikošanas emisijas. 
 2.13. „OBD
” ir iebūvēta diagnostikas sistēma emisiju kontrolei, kas spēj noteikt iespējamo 
nepareizas darbības zonu, izmantojot kļūdas kodus, kas glabājas datora atmiņā. 
 2.14. „Ekspluatācijas tests
” ir tests un atbilstības novērtējums, kas veikts saskaņā ar šo 
noteikumu 8.2.1. punktu. 
 2.15. „Pienācīgi uzturēts un izmantots
” attiecībā uz testa transportlīdzekli nozīmē, ka tas 
atbilst kritērijiem, lai to pieņemtu kā izvēlēto transportlīdzekli, kā noteikts šo noteikumu 3. papildinājuma 2. punktā; 
 2.16. „Pārveidošanas ierīce
” ir jebkurš konstrukcijas elements, kas nosaka temperatūru, 
transportlīdzekļa ātrumu, motora apgriezienu skaitu, pārnesumu, kolektora vakuumu vai citus parametrus, lai aktivizētu, modulētu, aizkavētu vai pārtrauktu jebkuras emisiju kontroles sistēmas daļas darbību, kas samazina emisiju kontroles efektivitāti apstākļos, kas ir paredzami normālā transportlīdzekļa darbībā un izmantošanā. Šādus konstrukcijas elementus neuzskata par pārveidošanas ierīci, ja: 
 L 375/230 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 5. lapa 
2.16.1. šādas ierīces nepieciešamību attaisno motora aizsardzība pret bojājumiem vai 
negadījumu un droša transportlīdzekļa darbība, vai 
 2.16.2. ierīce darbojas tikai lai nodrošinātu motora palaišanu, vai  
2.16.3. noteikumi ir pietiekami iekļauti I vai VI tipa testa procedūrā. 
 2.17. „Transportlīdzekļu saime”
 ir transportlīdzekļu tipu grupa, kurus vieno cilts 
transportlīdzekli 12. pielikuma nolūkā. 
 2.18. „Motoram nepieciešamā degviela
” ir degvielas veids, ar kuru motors parasti 
darbojas: 
 
– benzīns, – LPG (sašķidrinātā naftas gāze), – NG (dabasgāze), – gan benzīns, gan sašķidrinātā naftas gāze, – gan benzīns, gan dabasgāze, – dīzeļdegviela. 
 2.19. „Transportlīdzekļa apstiprinājums
” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā 
uz šādiem ierobežojumiem: 2 / 
 2.19.1. ierobežojumi attiecībā uz transportlīdzekļa izplūdes emisijām, iztvaikošanas 
emisijām, kartera gāzu emisijām, piesārņojuma kontroles ierīču ilglaicīgumu, piesārņojošo vielu emisijām pēc aukstās palaišanas un transportlīdzekļiem ar iebūvētu diagnostikas sistēmu, kurus darbina ar bezsvina benzīnu vai kurus var darbināt ar bezsvina benzīnu un sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi (B apstiprinājums);  
 2.19.2. ierobežojumi attiecībā uz gāzveida un makrodaļiņas saturošo piesārņojošo vielu 
emisijām, piesārņojuma kontroles ierīču ilglaicīgumu un transportlīdzekļiem ar iebūvētu diagnostikas sistēmu, kurus darbina ar dīzeļdegvielu (C apstiprinājums); 
 2.19.3. ierobežojumi attiecībā uz transportlīdzekļa gāzveida piesārņojošo vielu emisijām, 
kartera gāzu emisijām, piesārņojuma kontroles ierīču ilglaicīgumu, piesārņojošo vielu emisijām pēc aukstās palaišanas un transportlīdzekļiem ar iebūvētu diagnostikas sistēmu, kurus darbina ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi (D apstiprinājums). 
 
                                                
 
2/ A apstiprinājums ir anulēts. Šo noteikumu 05 sērijas grozījumi aizliedz svinu saturoša benzīna 
izmantošanu. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/231
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 6. lapa 2.20. „Periodiski reģenerējoša sistēma
” ir pretpiesārņošanas ierīce (piem., katalītiskais 
neitralizators, makrodaļiņu filtrs), kurai nepieciešams periodisks atjaunošanās process pēc mazāk kā 4000 km normālas transportlīdzekļa darbības. Ciklos, kuru laikā noris reģenerācija, var tikt pārsniegti emisijas standarti. Ja pretpiesārņošanas ierīces reģenerācija noris vismaz vienu reizi I tipa testa laikā un tā jau ir atjaunojusies 
vismaz vienu reizi transportlīdzekļa sagatavošanas cikla laikā, sistēmu uzskata par 
nepārtraukti reģenerējošu, kam nav nepieciešama īpaša testa procedūra. Šā nolīguma 13. pielikumu nepiemēro nepārtraukti reģenerējošām sistēmām. 
  Pēc ražotāja pieprasījuma, testa procedūru, ko īpaši piemēro periodiski 
reģenerējošām sistēmām, nepiemēro reģenerējošai ierīcei, ja ražotājs tipa apstiprinātājai iestādei sniedz informāciju par to, ka to ciklu laikā, kuros notiek reģenerācija, emisijas saglabājas zem to 5.3.1.4. punktā norādīto standartu līmeņa, ko pēc vienošanās ar tehnisko dienestu piemēro attiecīgajai transportlīdzekļa kategorijai. 
 2.21. Hibrīdi transportlīdzekļi (HV)
 
 2.21.1. Hibrīdu transportlīdzekļu (HV) vispārējā definīcija. 
 „Hibrīds transportlīdzeklis (HV)
” ir transportlīdzeklis, kam ir vismaz divas dažādas 
enerģijas pārveides ierīces un divas dažādas enerģijas uzkrāšanas sistēmas (transportlīdzeklī), kas transportlīdzekli virza uz priekšu. 
 2.21.2. Hibrīdu elektrisku transportlīdzekļu (HEV) definīcija: 
 „Hibrīds elektrisks transportlīdzeklis (HEV)
” ir transportlīdzeklis, kas mehāniskai 
virzībai uz priekšu izmanto enerģiju no abiem šādiem transportlīdzeklī esošiem enerģijas avotiem:  – patērējamā degviela;  – elektriskās enerģijas/jaudas uzkrāšanas ierīce (piem., akumulators, kondensators, 
spararats/ģenerators utt.). 
 
2.22. „Vienas degvielas transportlīdzeklis
” ir transportlīdzeklis, kas galvenokārt paredzēts 
darbībai ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, bet tas var būt arī aprīkots ar benzīna sistēmu neparedzētai motora iedarbināšanai, un kura benzīna tvertnes ietilpība nav lielāka par 15 litriem. 
 2.23. „Divu degvielu transportlīdzeklis
” ir transportlīdzeklis, kas var darboties pārmaiņus 
ar benzīnu un sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi. 
 L 375/232 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 7. lapa 
3. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS  3.1. Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz izplūdes emisijām, 
kartera emisijām, iztvaikošanas emisijām un piesārņojuma kontroles ierīču ilglaicīgumu, kā arī iebūvētu diagnostikas (OBD) sistēmu iesniedz transportlīdzekļa 
ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis. 
 
3.1.1. Ja pieteikums attiecas uz iebūvētu diagnostikas (OBD) sistēmu, tam pievieno 
1. pielikuma 4.2.11.2.7. punktā norādīto papildu informāciju: 
 3.1.1.1.  ražotāja deklarāciju par:  3.1.1.1.1. tādu transportlīdzekļu gadījumā, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, 
procentuālo motoru kļūmju daudzumu no kopējā aizdedzes momentu daudzuma, kas varētu radīt emisijas, kas pārsniedz robežas, kas noteiktas 11. pielikuma 3.3.2. punktā, ja aizdedzes izlaidums ir noticis no I tipa testa sākuma, kā noteikts 4. pielikuma 5.3.1. punktā; 
 3.1.1.1.2. tādu transportlīdzekļu gadījumā, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, 
procentuālo aizdedzes izlaidumu daudzumu no kopējā aizdedzes momentu daudzuma, kas varētu radīt izplūdes katalizatora vai katalizatoru pārkaršanu pirms neatgriezenisku bojājumu radīšanas; 
 3.1.1.2. sīki izklāstītu rakstisku informāciju, pilnībā aprakstot OBD sistēmas darbības 
īpašības, ieskaitot visu attiecīgo transportlīdzekļa emisiju kontroles sistēmas daļu sarakstu, t.i., devēji, pievadi un sastāvdaļas, ko pārrauga ar OBD sistēmu; 
 3.1.1.3. OBD sistēmas izmantotā kļūdas indikato ra (MI) apraks tu, kas transportlīdzekļa 
vadītājam signalizē par kļūdas esamību; 
citu tipa apstiprinājumu kopijām ar attiecīgo informāciju, lai ļautu attiecināt apstiprinājumus;  
 3.1.1.4. ja vajadzīgs, informācija par transportlīdzekļa saimi, kas minēta 11. pielikuma 
2. papildinājumā. 
 3.1.2. Apstiprināmo ar OBD sistēmu aprīkotu transportlīdzekļa tipa vai transportlīdzekļu 
saimes prototipu 11. pielikuma 3. punktā aprakstītajiem testiem iesniedz tehniskajam dienestam, kas atbildīgs par tipa apstiprinājuma testiem. Ja tehniskais dienests nosaka, ka iesniegtais transportlīdzekļa prototips nav pilnībā raksturīgs 11. pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajam transportlīdzekļa tipam vai transportlīdzekļu saimei, saskaņā ar 11. pielikuma 3. punktu testam iesniedz citu vai nepieciešamības gadījumā papildu transportlīdzekli. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/233
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 8. lapa 3.2. Paraugs informācijas dokumentam, kas attiecas uz izpūtēja emisijām, iztvaikošanas 
emisijām, ilglaicīgumu un iebūvētu diagnostikas sistēmu (OBD), ir dots 1. pielikumā. Šo noteikumu 1. pielikuma 4.2.11.2.7.6. punktā minēto informāciju iekļauj 2. pielikuma 1. papildinājumā „Informācija par OBD”. 
 
3.2.1. Pēc vajadzības ir jāiesniedz citu tipa apstiprinājumu kopijas ar attiecīgo informāciju, 
lai ļautu attiecināt apstiprinājumus un noteikt pielaides koeficientus. 
 
3.3. Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototipu šo noteikumu 5. punktā aprakstītajiem 
testiem iesniedz tehniskajam dienestam, kas atbildīgs par tipa apstiprinājuma testiem.  
 4.  APSTIPRINĀJUMS  4.1. Ja saskaņā ar šiem grozījumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips 
atbilst tālāk minētā 5. punkta prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. 
 4.2. Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru.  
Tā pirmie divi cipari norāda grozījumu sēriju, saskaņā ar kuru piešķirts apstiprinājums. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam. 
 4.3. Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, attiecinājumu uz citu tipu, vai 
apstiprinājuma noraidīšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot līdzekļus, kas atbilst šo noteikumu 2. pielikumā minētajam modelim. 
 4.3.1. Šī teksta grozījumu gadījumā, piemēram, ja tiek noteiktas jaunas robežvērtības, 
nolīguma dalībvalstis informē, kuri jau apstiprinātie transportlīdzekļu tipi atbilst jaunajiem noteikumiem. 
 4.4. Transportlīdzeklim, kas atbilst apstiprinātam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar šiem 
noteikumiem skaidri redzamā, viegli pieejamā vietā un apstiprinājuma veidlapā norādītā vietā piestiprina starptautiski atzītu apstiprinājuma zīmi, kas sastāv no: 
 4.4.1. apļa, kurā ir ietverts burts „E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi 
apstiprinājumu; 3
/ 
                                                 
3/ 1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehija, 
9 Spānija, 10 Serbija un Melnkalne, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (pieejams), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (pieejams), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (pieejams), 34 Bulgārija, 35 (pieejams), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (pieejams), 39 Azerbaidžāna, 40 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopiena (Apstiprinājumu piešķir dalībvalsts izmantojot to attiecīgo EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (pieejams), L 375/234 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 9. lapa 
 4.4.2. šo noteikumu numura, kam seko burts „R”, domu zīme un apstiprinājuma numurs, pa 
labi no 4.4.1. punktā aprakstītā apļa. 
 4.4.3. Apstiprinājuma zīme satur papildu zīmi pēc burta „R”, kuras mērķis ir norādīt 
emisijas robežvērtības, kādām piešķirts apstiprinājums. Ja apstiprinājums piešķirts, norādot atbilstību I tipa testa robežvērtībām, kuras norādītas šo noteikumu 5.3.1.4.1. punktā iekļautās tabulas A rindā, burtam „R” seko romiešu skaitlis „I”. Ja apstiprinājums piešķirts, norādot atbilstību I tipa testa robežvērtībām, kuras norādītas šo noteikumu 5.3.1.4.1. punktā iekļautās tabulas B rindā, burtam „R” seko romiešu skaitlis „II”.  
 4.5. Ja valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem 
transportlīdzeklis atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem nolīgumam pievienotiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās kolonās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola. 
 4.6. Apstiprinājuma zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama.  4.7. Apstiprinājuma zīmi novieto uz transportlīdzekļa datu plāksnītes vai tās tuvumā.  4.8. Šo noteikumu 3. pielikumā sniegti apstiprinājuma zīmes izvietojuma piemēri.  5.  SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI   
Piezīme
: kā alternatīvu šī punkta prasībām transportlīdzekļa ražotāji, kuru pasaules 
ikgadējā ražošana ir mazāka par 10 000 vienībām, var iegūt tipa apstiprinājumu, pamatojoties uz atbilstību tehniskām prasībām, kas noteiktas Kalifornijas noteikumu kodeksā, 13. sadaļa, 1960.1. iedaļas f) punkta 2. apakšpunkts vai g) punkta 1. apakšpunkts un g) punkta 2. apakšpunkta, kas piemērojams 1996. gada un jaunākiem transportlīdzekļu tipiem, 1968.1. iedaļa un 1975. iedaļa, kas piemērojama 1995. gada un vēlākiem vieglo transportlīdzekļu tipiem (Kalifornijas noteikumu kodeksu ir publicējusi izdevniecība Barclays Publishing ). 
 
                                                                                                                                                                 
 
45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra, 50 Malta un 51 Korejas 
Republika. Turpmākos numurus pārējām valstīm piešķir hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē Nolīgumu par vienotu tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un šādi piešķirtos numurus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo šā nolīguma dalībvalstīm.  
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/235
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 10. lapa 5.1.  Vispārēji noteikumi
  
 5.1.1. Sastāvdaļas, kas var ietekmēt izplūdes un iztvaikošanas emisiju, projektē, būvē un 
montē tā, lai transportlīdzeklis, to normāli lietojot un ņemot vērā svārstības, kam tas var būt pakļauts, atbilstu šo noteikumu prasībām. 
 5.1.2. Izgatavotājs veic tādus tehniskos pasākumus, lai nodrošinātu izplūdes gāzu un 
iztvaikošanas emisijas efektīvu ierobežošanu saskaņā ar šiem noteikumiem visā transportlīdzekļa parastajā kalpošanas laikā un ievērojot normālus izmantošanas nosacījumus. Tas attiecas uz to cauruļu un savienojumu drošību, kurus izmanto emisijas kontroles sistēmās un kuriem jābūt veidotiem tā, lai atbilstu sākotnēji paredzētajam nolūkam. Attiecībā uz izplūdes emisijām šos noteikumus uzskata par īstenotiem, ja attiecīgi ir izpildīti 5.3.1.4. un 8.2.3.1. punkta nosacījumi. Attiecībā uz iztvaikošanas emisijām šos noteikumus uzskata par īstenotiem, ja attiecīgi ir izpildīti 5.3.1.4. un 8.2.3.1. punkta nosacījumi. 
 5.1.2.1. Pārveidošanas ierīces izmantošana ir aizliegta.  5.1.3.  Degvielas tvertņu ieplūdes sprausla  5.1.3.1. Saskaņā ar 5.1.3.2. punktu degvielas tvertnes ieplūdes sprauslai ir jābūt veidotai tā, 
ka tā liedz tvertni piepildīt no benzīna tanka uzpildes stobra, kura ārējais diametrs ir 23,6 mm vai lielāks. 
 5.1.3.2. 5.1.3.1. punktu nepiemēro transportlīdzeklim, kuram ir izpildīti šādi nosacījumi:  5.1.3.2.1. transportlīdzeklis ir projektēts un veidots tā, ka svinu saturošs benzīns nelabvēlīgi 
neietekmē ierīces, kas paredzētas gāzveida piesārņojošo vielu emisiju kontrolei, un; 
 5.1.3.2.2. transportlīdzeklis ir skaidri redzami, salasāmi un neizdzēšami marķēts ar simboliem 
bezsvina benzīnam, kas noteikti ISO 2575-1982, vietā, kas uzreiz pamanāma personai, kura uzpilda degvielas tvertni. Papildu marķējumi ir atļauti. 
 5.1.4. Pieņem noteikumus, lai novērstu pārmērīgas iztvaikošanas emisijas un degvielas 
izlīšanu, ko rada degvielas filtra vāka neesamība. 
 
To var panākt, izmantojot: 
 5.1.4.1. automātiski atveramu un aizveramu nenoņemamu degvielas filtra vāku,  5.1.4.2. konstrukcijas īpašības, kas liedz pārmērīgas iztvaikošanas emisijas degvielas filtra 
vāka neesamības gadījumā, 
 L 375/236 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 11. lapa 
5.1.4.3.  jebkādu citu noteikumu, kam ir tāda pati ietekme. Paraugos var ietvert, to nenosakot 
kā ierobežojumu, piesietu filtra vāku, ar ķēdi piestiprinātu filtra vāku vai tādu vāku, kuram izmanto to pašu atslēgu, kuru izmanto transportlīdzekļa aizdedzei. Šādā gadījumā atslēgai ir jābūt izņemamai no filtra vāka tikai tad, kad tā ir aizslēgtā pozīcijā. 
 5.1.5. Noteikumi elektroniskās sistēmas drošībai  5.1.5.1. Katram transportlīdzeklim ar emisiju kontroles datoru ir jābūt funkcijām, kas neļauj 
izdarīt ražotāja neapstiprinātas izmaiņas. Ražotājs atļauj izdarīt izmaiņas, ja šīs izmaiņas ir nepieciešamas transportlīdzekļa diagnostikai, apkopei, modernizācijai vai remontam. Jebkuriem pārprogrammējamiem datora kodiem vai darbības parametriem ir jābūt drošiem pret bojājumiem, un datoram un jebkuriem ar to saistītiem uzturēšanas norādījumiem ir jāatbilst ISO DIS  15031-7 noteikumiem, kas datēti ar 
1988. gada oktobri (SAE J2186, datēts ar 1996. gada oktobri), ar noteikumu, ka drošības informācijas apmaiņu veic, izmantojot protokolus un diagnostikas savienojumu atbilstīgi II pielikuma 1. papildinājuma 6.5. punktam. Jebkuriem noņemamiem kalibrējamiem atmiņas čipiem ir jābūt iespraustiem, ietvertiem aizplombētā tvertnē vai aizsargātiem ar elektroniskiem algoritmiem, un tie nedrīkst būt maināmi, neizmantojot speciālus darbarīkus un procedūras. 
 5.1.5.2. Ar datoru kodēta motora darbības parametri nedrīkst būt maināmi, neizmantojot 
īpašus darbarīkus un procedūras (piemēram, pielodēti vai piestiprināti datoru komponenti vai aizplombēti (vai aizlodēti) datoru korpusi). 
 5.1.5.3. Tādu mehānisku degvielas iesmidzināšanas sūkņu gadījumā, kas uzstādīti 
kompresijaizdedzes motoru, ražotāji pieņem atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu maksimālās degvielas padeves iestatījumu no bojājuma, transportlīdzeklim esot ekspluatācijā. 
 5.1.5.4. Ražotāji apstiprināšanas iestādei var pieprasīt izņēmumu vienai no šīm prasībām 
attiecībā uz tiem transportlīdzekļiem, kuriem aizsardzība, visticamāk, nav nepieciešama. Kritērijos, ko apstiprināšanas iestāde izmantos, izskatot izņēmumu, ietvers darbības čipu pašreizējo pieejamību, transportlīdzekļa darbības iespējas un paredzamo transportlīdzekļa pārdošanas apjomu, bet ne tikai. 
 5.1.5.5. Ražotājiem, kas izmanto programmējamas datora kodu sistēmas (piemēram, 
elektriski pārprogrammējamās lasāmatmiņas iekārtas ar dzēšanu, EEPROM ), ir 
jānovērš neatļauta pārprogrammēšana. Ražotājiem jāizmanto uzlabotas aizsardzības stratēģijas, ieskaitot datu šifrēšanu, izmantojot metodes, kas nodrošina šifrēšanas algoritmu un ierakstaizsardzības īpašības, kam nepieciešama elektroniska piekļuve ražotāja uzturētam datoram ārpus uzņēmuma. Iestāde var pieņemt arī pielīdzināmas metodes, ja tās sniedz tādu pašu aizsardzības līmeni. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/237
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 12. lapa 5.1.6. Jābūt iespējai veikt transportlīdzekļa tehnisko apskati, lai noteiktu tā darbību 
attiecībā uz datiem, kas apkopoti saskaņā ar šo noteikumu 5.3.7. punktu. Ja šādai pārbaudei nepieciešama īpaša procedūra, to apraksta apkopes rokasgrāmatā (vai līdzvērtīgā izdevumā). Šīs īpašās procedūras veikšanai jābūt tādai, lai nebūtu nepieciešams izmantot īpašu aprīkojumu, ar ko nav aprīkots transportlīdzeklis. 
 5.2. Testa procedūra
 
 
1. tabulā ir parādītas transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas dažādas iespējas. 
 5.2.1. Dzirksteļaizdedzes motoru transportlīdzekļiem un hibrīdiem elektriskiem 
transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, veic šādus testus: 
 
I tips (vidējo izplūdes emisiju pārbaude pēc aukstās palaišanas),  II tips (oglekļa oksīda emisija tukšgaitā),  
III tips (kartera gāzu emisija), 
 
 IV tips (iztvaikošanas emisijas),  
 V tips (pretpiesārņošanas ierīču ilglaicīgums), 
 VI tips (vidējā zemas apkārtējās temperatūras oglekļa oksīda un ogļūdeņraža izplūdes emisiju tests pēc aukstās palaišanas), ja nepieciešams, 
 
OBD-tests. 
 
5.2.2. Dzirksteļaizdedzes motoru transportlīdzekļiem un hibrīdiem elektriskiem 
transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, kuri darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi (vienas degvielas vai divu degvielu transportlīdzekļi), veic šādus testus (saskaņā ar 1. tabulu): 
  I tips (vidējo izplūdes emisiju pārbaude pēc aukstās palaišanas),   II tips (oglekļa oksīda emisija tukšgaitā),   III tips (kartera gāzu emisija),   IV tips (iztvaikošanas emisijas), ja nepieciešams,   V tips (pretpiesārņošanas ierīču ilglaicīgums),   VI tips (vidējā zemas apkārtējās temperatūras oglekļa oksīda un ogļūdeņraža 
izplūdes emisiju tests pēc aukstās palaišanas), ja nepieciešams, L 375/238 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 13. lapa 
  OBD tests, attiecīgos gadījumos.  5.2.3. Kompresijaizdedzes motoru un hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem, kas 
aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru, jāiziet šādi testi:  
 
I tips (vidējo izplūdes emisiju pārbaude pēc aukstās palaišanas)  V tips (pretpiesārņošanas ierīču ilglaicīgums)  un attiecīgos gadījumos OBD tests. 
 
1. tabula
 
 
Dažādas iespējas tipa apstiprinājumam un attiecinājumam uz citu tipu 
 
 
Tipa 
apstiprināju ma 
tests Dzirksteļa izdedzes motora M un N kate gorijas transportlīdzekļi Ko mpresijaizdedzes 
mo toru M 1  un N 1  
kategorijas transportlīdzekļi  
 Transportlīdzeklis ar 
benzīna mo toru  Div u deg vielu 
transportlīdzekli s Vienas de gvie las 
transportlīdzekli s  
I tips Jā 
( mak si m ālā ma sa  
≤  3,5 t) Jā 
(testē ar abie m degv ielas 
veidie m) 
( mak si m ālā ma sa ≤  3,5 t) Jā 
( mak si m ālā ma sa  
≤  3,5 t) Jā 
( mak si m ālā ma sa 
 ≤  3,5  t) 
II tips Jā Jā 
(testē ar abie m degv ielas 
veidie m) Jā – 
III tips Jā Jā 
(testē tikai ar benzī n u) Jā – 
IV tips Jā 
( mak si m ālā ma sa  
≤  3,5 t) Jā 
(testē tikai ar benzī n u) 
( mak si m ālā ma sa ≤  3,5 t) – – 
V tips Jā 
( mak si m ālā ma sa  
≤  3,5 t) Jā 
(testē tikai ar benzī n u) 
( mak si m ālā ma sa ≤  3,5 t) Jā 
( mak si m ālā ma sa 
 ≤  3,5  t) Jā 
( mak si m ālā ma sa  
≤  3,5 t) 
VI tips Jā 
( mak si m ālā ma sa  
≤  3,5 t) Jā 
( mak si m ālā ma sa ≤  3,5 t) 
(testē tikai ar benzī n u) – – 
Att iecināju m s  7. punkt s 7. punkt s 7. punkt s 7. punkt s; 
M 2  un N 2  ar atsa uce s 
ma su  
≤  284 0 kg 
Iebūvēta 
diagnost ika Jā, saskaņā ar  
11.1. 5.1. 1. vai 
11.1. 5.3. punkt u Jā, saskaņā ar 11.1.5.1 .2. vai 
11.1. 5.3. punkt u Jā, saskaņā ar  
11.1. 5.1. 2. vai 
11.1. 5.3. punkt u Jā, saskaņā ar  11.1.5.2 .1 
vai 11.1.5.2 .2., vai 
11.1. 5.2. 3., vai 
11.1. 5.3. punkt u 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/239
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 14. lapa 5.3.  Testu raksturojums
 
 5.3.1.  I tipa tests (vidējo izplūdes emisiju imitācija pēc aukstās palaišanas).  5.3.1.1. 1. attēlā ir parādīta I tipa testa procedūras gaita. Šis tests jāveic visiem 
transportlīdzekļiem, kas minēti 1. punktā un kuru maksimālā masa nepārsniedz 3,5 tonnas. 
 5.3.1.2. Transportlīdzekli novieto uz šasijas dinamometra, kas aprīkots ar kravas un inerces 
imitēšanas līdzekļiem. 
 5.3.1.2.1. Bez pārtraukuma veic testu, kas kopumā ilgst 19 minūtes un 40 sekundes un sastāv no 
divām daļām, t.i., pirmās un otrās. Lai veicinātu testa aprīkojuma noregulēšanu, saskaņojot ar ražotāju, starp pirmās daļas beigām un otrās daļas sākumu var būt periods, kas nav ilgāks par 20 sekundēm un kurā paraugi netiek ņemti. 
 5.3.1.2.1.1. Transportlīdzekļus, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, pārbauda ar 
12. pielikumā izklāstīto I tipa testu, lai noteiktu pielāgošanos sašķidrinātas naftas gāzes vai dabasgāzes sastāva izmaiņām. Transportlīdzekļus, kas darbojas ar benzīnu un sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, pārbauda, izmantojot abas degvielas, un testā ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi pārbauda pielāgošanos sašķidrinātas naftas gāzes vai dabasgāzes sastāva izmaiņām saskaņā ar 12. pielikumu. 
 5.3.1.2.1.2. Neatkarīgi no 5.3.1.2.1.1. punkta prasībām transportlīdzekļus, kas var darboties gan ar 
benzīnu, gan ar gāzveida degvielu, bet kuriem benzīna sistēma ir uzstādīta rezerves nolūkā vai palaišanai, un kuru degvielas tvertņu ietilpība ir ne vairāk kā 15 litri benzīna, I tipa testa nolūkā uzskata par transportlīdzekļiem, kas darbojas tikai ar gāzveida degvielu. 
 5.3.1.2.2. Pirmo testa daļu veido četri parastie pilsētas cikli. Katrs cikls sastāv no piecpadsmit 
fāzēm (tukšgaita, paātrinājums, vienmērīgs ātrums, ātruma samazināšana utt.). 
 5.3.1.2.3. Testa otro daļu veido viens ārpilsētas braukšanas cikls. Ārpilsētas braukšanas cikls 
sastāv no 13 fāzēm (brīvgaitas, paātrinājuma, vienmērīga brauciena, ātruma samazinājuma utt.). 
 5.3.1.2.4. Testa laikā izplūdes gāzes atšķaida un vienā vai vairākos maisos ievāc proporcionālu 
paraugu. Transportlīdzekļa izplūdes gāzes atšķaida, paņem to paraugu un analizē pēc tālāk tekstā aprakstītās procedūras, un izmēra kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu tilpumu. Reģistrē ne tikai oglekļa oksīda, ogļūdeņraža un slāpekļa oksīda emisijas, bet arī makrodaļiņas saturošu piesārņojošo vielu emisijas no transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru. 
 5.3.1.3. Testu veic saskaņā ar 4. pielikumā noteikto procedūru. Izmanto noteiktās gāzu 
paņemšanas un analizēšanas, kā arī daļiņu atdalīšanas un svēršanas metodes. 
 L 375/240 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 15. lapa 
5.3.1.4. Saskaņā ar 5.3.1.5. punkta prasībām, testu atkārto trīs reizes. Rezultātus sareizina ar 
atbilstošu nolietošanas koeficientu, kas iegūts no 5.3.6. punkta, un periodiski reģenerējošu sistēmu gadījumā saskaņā ar 2.20. punktu tos arī reizina ar koeficientiem K
i,  kas iegūti no 13. pielikuma. Rezultātā iegūtajām gāzveida emisiju masām un 
transportlīdzekļu gadījumā, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru, katrā testā 
iegūto makrodaļiņu masām ir jābūt mazākām par vērtībām, kas uzrādītas nākamajā 
tabulā. 
Robežvērtības  
 
 
Ogle kļa oks īda 
ma s a  (CO)  
Ogļ ūdeņražu 
(HC) kopējā 
ma s a )  
Slāpekļa 
oksīdu (NO x ) 
kopējā masa   Ogļ ūdeņražu 
un slāpekļa 
oksīdu (H C + 
NO x ) kopējā 
ma s a ) Makrodaļi
ņu m asa   At ska ites m asa 
 (RW) 
 
(kg) 
L 1 
(g/km) L 2 
(g/km) L 3  
(g/km) L 2  + L 3  
(g/km) L 4  
(g/km) 
Kategorija  Klas
e   Be nzīns Dīzeļd
egvie l
a  Be nzīns Dīzeļ
degvi
ela  Be nzīns Dīzeļd
egvie la  Be nzīns Dīzeļd e
gviela Dīzeļdegv
iela  
M(2) – visa s  2,3  
0,6 4  
0,2 0 –  
0,1 5  
0,5 0  
–  
0,5 6  
0,0 5 
I RW ≤  1, 30 5  
2,3  
0,6 4  
0,2 0 –  
0,1 5  
0,5 0  
–  
0,5 6  
0,0 5 
II 1,3 05 < R W ≤  1 , 760   
4,1 7  
0,8 0  
0,2 5 –  
0,1 8  
0,6 5  
–  
0,7 2  
0,0 7 A ( 20 00 )  
N 1(3)  
III  
1,7 60 < R W  
5,2 2  
0,9 5  
0,2 9 –  
0,2 1  
0,7 8  
–  
0,8 6  
0,1 0 
M(2) –  
visa s   
1,0  
0,5 0  
0,1 0 –  
0,0 8  
0,2 5  
–  
0,3 0  
0,0 25 
I  
RW≤ 1,3 05  
1,0  
0,5 0  
0,1 0 –  
0,0 8  
0,2 5  
–  
0,3 0  
0,0 25 
II  
1,3 05 < R W ≤  1 , 760   
1,8 1  
0,6 3  
0,1 3 –  
0,1 0  
0,3 3  
–  
0,3 9  
0,0 4 B ( 20 05 )  
 
N 1(3) 
III  
1,7 60 < R W  
2,2 7  
0,7 4  
0,1 6 –  
0,1 1  
0,3 9  
–  
0,4 6  
0,0 6 
 
 
  1) Kompresijaizdedzes motoriem.   2) Izņemot transportlīdzekļus, kuru maksimālā masa pārsniedz 2500 kg.   3) Un tiem M kategorijas transportlīdzekļiem, kuri norādīti 2 piezīmē.  5.3.1.4.1. Neatkarīgi no 5.3.1.4. punkta prasībām viena no trim rezultātā iegūtajām masām 
attiecībā uz katru piesārņojošo vielu vai piesārņotāju kombināciju var pārsniegt noteikto robežu ne vairāk kā 10 % ar noteikumu, ka visu triju rezultātu vidējais aritmētiskais ir zem noteiktās robežas. Ja noteiktā robeža ir pārsniegta vairāk nekā vienai piesārņojošai vielai, nav svarīgi, vai tas notiek vienā vai dažādos testos. 
 5.3.1.4.2. Veicot testus ar gāzveida degvielu, iegūtajai gāzveida emisiju masai jābūt mazākai 
par iepriekšējā tabulā noteiktajām robežvērtībām attiecībā uz transportlīdzekļiem ar benzīna motoru. 
 5.3.1.5. Testu skaitu, kas noteikts 5.3.1.4. punktā, samazina tālāk minētajos apstākļos, kur V
1 
ir pirmā testa rezultāts un V 2 ir otrā testa rezultāts attiecībā uz katru piesārņojošo 
vielu vai divu piesārņojošo vielu kombinēto emisiju saskaņā ar ierobežojumu. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/241
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 16. lapa 5.3.1.5.1. Tikai vienu testu veic, ja attiecībā uz katru piesārņojošo vielu vai piesārņojošo vielu 
kombinēto emisiju iegūtais rezultāts ir mazāks vai vienāds ar 0,70 L (t.i., V
1 ≤ 0.70 L). 
 5.3.1.5.2. Ja 5.3.1.5.1. punkta prasības nav izpildītas, veic tikai divus testus, ja attiecībā uz 
katru piesārņojošo vielu vai divu piesārņojošo vielu kombinēto emisiju saskaņā ar ierobežojumiem ir izpildītas šādas prasības. 
  
V
1 ≤ 0,85 L un V 1 + V 2 ≤ 1,70 L un V 2 ≤ L. 
 5.3.2.  II TIPA TESTS (oglekļa oksīda emisija tukšgaitā)  5.3.2.1.  Šo testu veic visiem transportlīdzekļiem, kurus darbina dzirksteļaizdedzes motori un 
kuru maksimālā masa pārsniedz 3,5 tonnas.  
 5.3.2.1.1. Transportlīdzekļus, kas darbojas ar benzīnu un sašķidrināto naftas gāzi vai 
dabasgāzi, II tipa testā pārbauda ar abu veidu degvielām. 
 5.3.2.1.2. Neatkarīgi no 5.3.2.1.1. punkta prasībām transportlīdzekļus, kas var darboties gan ar 
benzīnu, gan ar gāzveida degvielu, bet kuriem benzīna sistēma ir uzstādīta rezerves nolūkā vai palaišanai un kuru degvielas tvertņu ietilpība ir ne vairāk kā 15 litru benzīna, II tipa testa nolūkā uzskata par transportlīdzekļiem, kas darbojas tikai ar gāzveida degvielu. 
 5.3.2.2. Veicot testu saskaņā ar 5. pielikumu oglekļa oksīda saturs pēc svara izplūdes gāzēs 
pie motora tukšgaitā nedrīkst pārsniegt 3,5 % pie ražotāja noteikta iestatījuma, un nedrīkst pārsniegt 4,5 % minētajā pielikumā noteikto pielāgojumu robežās. 
 5.3.3. III TIPA TESTS (kartera gāzu emisija)  5.3.3.1. Šo testu veic visiem 1. punktā minētajiem transportlīdzekļiem, izņemot tos, kas 
aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru. 
 5.3.3.1.1. Transportlīdzekļus, kas darbojas ar benzīnu un sašķidrināto naftas gāzi vai 
dabasgāzi, III tipa testā pārbauda tikai ar benzīnu. 
 5.3.3.1.2. Neatkarīgi no 5.3.3.1.1. punkta prasībām transportlīdzekļus, kas var darboties gan ar 
benzīnu, gan ar gāzveida degvielu, bet kuriem benzīna sistēma ir uzstādīta rezerves nolūkā vai palaišanai un kuru degvielas tvertņu ietilpība ir ne vairāk kā 15 litru benzīna, III tipa testa nolūkā uzskata par transportlīdzekļiem, kas darbojas tikai ar gāzveida degvielu. L 375/242 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 17. lapa 
1. attēls
 
 
I tipa tipa apstiprinājuma piešķiršanas shēma 
(skatīt 5.3.1. punktu) 
 
 
 
                                     
One test Viens tests 
Two tests Divi testi 
Three tests Trīs testi 
27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/243
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 18. lapa 
Granted Piešķirts 
Yes Jā 
No Nē 
Refused Atteikts 
 
5.3.3.2. Ja testu veic saskaņā ar 6. pielikumu, no motora kartera ventilācijas sistēmas nedrīkst 
būt nekādas kartera gāzes izplūšana atmosfērā. 
 5.3.4. IV tipa tests (iztvaikošanas emisiju noteikšana)  5.3.4.1. Šo testu veic visiem 1. punktā minētajiem transportlīdzekļiem, izņemot tos, kas 
aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru, un transportlīdzekļiem, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabas gāzi, un transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa ir lielāka par 3500 kg. 
 5.3.4.1.1. Transportlīdzekļus, kas darbojas ar benzīnu un sašķidrināto naftas gāzi vai dabas 
gāzi, IV tipa testā pārbauda tikai ar benzīnu. 
 5.3.4.2. Veicot testu saskaņā ar 7. pielikumu, iztvaikošanas emisiju daudzums ir mazāks par 
2 g vienā testā. 
 5.3.5. VI tipa tests (vidējās zemas apkārtējās temperatūras oglekļa oksīda un ogļūdeņražu 
izplūdes emisiju tests pēc aukstās palaišanas). 
 5.3.5.1. Šo testu veic visiem M
1 un N 1 I klases transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar 
dzirksteļaizdedzes motoru, izņemot transportlīdzekļus, kuri paredzēti vairāk nekā sešu pasažieru pārvadāšanai, un transportlīdzekļus, kuru maksimālā masa pārsniedz 2500 kg. 
 5.3.5.1.1. Transportlīdzekli novieto uz šasijas dinamometra, kas aprīkots ar inerces jaudas 
imitācijas ierīci. 
 5.3.5.1.2. Tests sastāv no I tipa testa pirmās daļas četriem parastiem pilsētas braukšanas 
cikliem. Testa pirmā daļa ir aprakstīta 4. pielikuma 1. papildinājumā un ilustrēta pielikuma 1/1., 1/2. un 1/3. attēlā. Zemas apkārtējās temperatūras tests jāveic 780 sekundes bez pārtraukuma. 
 5.3.5.1.3. Zemas apkārtējās temperatūras testu veic pie apkārtējās testa temperatūras 266 K (–
7°C). Pirms testa veikšanas testa transportlīdzekļus sagatavo vienotā veidā, lai nodrošinātu testa rezultātu attēlošanu. Transportlīdzekļa sagatavošanu un citas testa procedūras veic saskaņā ar 8. pielikuma norādēm. 
 5.3.5.1.4. Testa laikā izplūdes gāzes atšķaida un noņem proporcionālu paraugu. Testējamā 
transportlīdzekļa izplūdes gāzes atšķaida, ņem un analizē to paraugus saskaņā ar 8. pielikumā aprakstīto procedūru, un izmēra kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu daudzumu. Atšķaidītās izplūdes gāzes analizē attiecībā uz oglekļa oksīdu un ogļūdeņražiem. L 375/244 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 19. lapa 
 5.3.5.2. Saskaņā ar 5.3.5.2.2. un 5.3.5.3. punktu testu atkārto trīs reizes. Rezultātā iegūtajām 
oglekļa oksīda un ogļūdeņraža masām ir jābūt mazākām par vērtībām, kas uzrādītas nākamajā tabulā. 
 
Testa 
temperatūra Oglekļa oksīds L1 
(g/km) Ogļūdeņradis L2 
(g/km) 
266 K (–7 °C) 15 1,8 
 5.3.5.2.1. Neatkarīgi no 5.3.5.2. punkta prasībām viena no rezultātā iegūtajām masām attiecībā 
uz katru piesārņojošo vielu var pārsniegt noteikto robežu par ne vairāk kā 10 % ar noteikumu, ka visu triju rezultātu vidējais aritmētiskais ir zem noteiktās robežas. Ja noteiktā robeža ir pārsniegta vairāk nekā vienai piesārņojošai vielai, nav svarīgi, vai tas notiek vienā vai dažādos testos. 
 5.3.5.2.2. Pēc ražotāja pieprasījuma 5.3.5.2. punktā noteikto testu skaitu var palielināt līdz 10 
ar noteikumu, ka katras piesārņojošās vielas pirmo triju rezultātu vidējā aritmētiskā vērtība ir zemāka par 110 % no vērtības. Šajā gadījumā vienīgā prasība ir tāda, ka visu desmit iegūto rezultātu vidējai aritmētiskajai vērtībai ir jābūt mazākai par robežvērtību. 
 5.3.5.3. Testu skaitu, kas noteikts 5.3.5.2. punktā, var samazināt saskaņā ar 5.3.5.3.1. un 
5.3.5.3.2. punktu 
 5.3.5.3.1. Tikai vienu testu veic, ja attiecībā uz katru piesārņojošo vielu iegūtais rezultāts ir 
mazāks vai vienāds ar 0,70 L. 
 5.3.5.3.2. Ja 5.3.5.3.1. punkta prasības nav izpildītas, veic tikai divus testus, ja attiecībā uz 
katru piesārņojošo vielu pirmā testa rezultāts ir mazāks nekā vai vienāds ar 0,85 L un pirmo divu rezultātu summa ir mazāka vai vienāda ar 1,70 L, un otrā testa rezultāts ir mazāks vai vienāds ar L. 
 
(V
1 £ 0,85 L un V 1 + V 2 £ 1,70 L un V 2 £ L). 
 5.3.6. V tipa tests (pretpiesārņošanas ierīču ilglaicīgums)  5.3.6.1. Šo testu veic visiem 1. punktā minētajiem transportlīdzekļiem, kuriem piemēro 
5.3.1. punktā norādīto testu. Testu veido novecošanas tests, braucot 80 000 kilometrus saskaņā ar  9. pielikumā aprakstīto programmu uz testa ceļa, uz 
ceļa vai uz šasijas dinamometra. 
 5.3.6.1.1. Transportlīdzekļiem, kurus var darbināt gan ar benzīnu, gan sašķidrinātu naftas gāzi 
vai dabasgāzi, V tipa testu veic tikai ar benzīnu. Šāda gadījumā pielaides koeficientus, kas noteikti bezsvina benzīnam, izmanto arī sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/245
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 20. lapa 5.3.6.2. Neatkarīgi no 5.3.6.1. punkta prasībām ražotājs var izvēlēties pielaides koeficientus 
no šīs tabulas, ko izmanto kā alternatīvu 5.3.6.1. punkta testam 
5.3.6.3.  
 Motora kategorija  
Pielaides koeficienti 
Piesārņojoša viela CO HC NO x HC + NO
x(1) Makrodaļiņas
Dzirksteļaizdedzes motors  1,2  1,2  1,2  –  – 
Kompresijaizdedzes motors  1,1  –  1  1  1,2 
   1)  Kompresijaizdedzes transportlīdzekļiem   
Pēc ražotāja pieprasījuma tehniskais dienests var veikt I tipa testu, pirms ir pabeigts V tipa tests, izmantojot nolietojuma koeficientus, kas norādīti iepriekšminētajā tabulā. Pabeidzot V tipa testu, tehniskais dienests var grozīt tipa apstiprinājuma rezultātus, kas reģistrēti 2. pielikumā, aizstājot tabulā minētos nolietošanās koeficientus ar tiem, kas izmērīti V tipa testā. 
 5.3.6.3. Pielaides koeficientus nosaka, izmantojot 5.3.6.1. punktā minēto procedūru vai 
vērtības, kas minētas tabulā 5.3.6.2. punktā. Koeficientus izmanto, lai noteiktu atbilstību 5.3.1.4. un 8.2.3.1. punkta prasībām 
 5.3.7. Informācija par emisijām, kas nepieciešama tehniskajai apskatei  5.3.7.1. Šī prasība attiecas uz visiem transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes 
motoru, kuriem tipa apstiprinājumu iegūst saskaņā ar šiem grozījumiem. 
 5.3.7.2. Veicot testu saskaņā ar 5. pie likumu (II tip a tests) normālā brīvgaitā: 
 
a) reģistrē oglekļa oksīda saturu pēc tilpuma radītajās izplūdes gāzēs, 
 
b) reģistrē motora ātrumu testa laikā, ietverot jebkādas pielaides. 
 
5.3.7.3.  Veicot testu tukšgaitā ar paaugstinātu apgriezienu skaitu (t.i. > 2000 min. –1) 
 
a) reģistrē oglekļa oksīda saturu pēc tilpuma radītajās izplūdes gāzēs, 
 
b)  reģistrē Lambda vērtību (*), 
 
c)  reģistrē motora ātrumu testa laikā, ietverot jebkādas pielaides. 
 
*) Lambda vērtību aprēķina, izmantojot šādu vienkāršotu Brettschneider  
vienādojumu: 
 
 L 375/246 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 21. lapa 
 
 
 kur    [ ] =  koncentrācija tilpuma procentos    K1 =  konversijas koeficients no NDIR mērījuma FID mērījumā (nodrošina 
mēraparatūras ražotājs) 
  H
cv =  ogļūdeņraža un oglekļa atomu attiecība – benzīnam 1,73 
   – LPG 2,53    – NG 4,0   O
cv =  skābekļa un oglekļa atomu attiecība – benzīnam 0,02 
  – LPG 0,0 
–NG 0,0 
 5.3.7.4. Testa laikā mēra un reģistrē motora eļļas temperatūru.  5.3.7.5.  Aizpilda tabulu 2. pielikuma 17. punktā.  5.3.7.6. Ražotājam 24 mēnešu laikā kopš tehniskā dienesta piešķirtā tipa apstiprinājuma 
piešķiršanas dienas ir jāapstiprina 5.3.7.3. punktā minētās tipa apstiprināšanas laikā reģistrētā Lambda vērtības precizitāte kā reprezentatīva tipiskiem ražotiem transportlīdzekļiem. Izvērtējums ir jāveic, pamatojoties uz ražoto transportlīdzekļu izpēti. 
 
5.3.8.  OBD tests  
Šo testu veic visiem 1. punktā minētajiem transportlīdzekļiem. Piemēro 11. pielikuma 3. punktā aprakstīto testa procedūru. 
 6.  TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA PĀRVEIDOJUMI   6.1. Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem paziņo administratīvajai iestādei, 
kas piešķir apstiprinājumu. Šī iestāde var 
 6.1.1. atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas, un 
transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām, vai 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/247
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 22. lapa  6.1.2. pieprasīt ziņojumu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu 
veikšanu. 
 6.2. Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, precizējot izmaiņas, saskaņā ar 
4.3. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma dalībvalstīm, kuras piemēro šos noteikumus. 
 6.3. Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma attiecinājumu, piešķir sērijas 
numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas sastādīta par šādu attiecinājumu, un informē par to citas 1958. gada Nolīguma dalībvalstis, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā. 
 7.  APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀJUMS UZ CITU TIPU  
Ja saskaņā ar šiem noteikumiem maina tipa apstiprinājumu, piemēro šādus īpašus nosacījumus. 
 
7.1.  Attiecinājumi saistīti ar izplūdes emisiju
 
(I tipa, II tipa un VI tipa tests) 
 7.1.1.  Atšķirīgas atsauces masas transportlīdzekļu tipi  7.1.1.1. Apstiprinājumu, kas piešķirts transportlīdzekļa tipam, var attiecināt tikai uz tādu 
atsauces masu transportlīdzekļu tipiem, kuriem nepieciešamas divas nākamās tālākās pieliktās inerces kategorijas. 
 7.1.1.2. N
1 kategorijas transportlīdzekļiem un M kategorijas transportlīdzekļiem, kuri minēti 
5.3.1.4. punkta 2. piezīmē, ja tā transportlīdzekļa tipa atskaites masai, par kuru ir pieprasīts apstiprinājuma attiecinājums, ir nepieciešama ekvivalentās inerces, kas ir zemāka par jau apstiprinātā transportlīdzekļa tipam izmantoto, apstiprinājuma attiecinājumu piešķir, ja no jau apstiprinātā transportlīdzekļa iegūto piesārņojošo vielu masa ir robežās, kas noteiktas transportlīdzeklim, par kuru apstiprinājuma attiecinājums ir pieprasīts. 
 7.1.2.  Transportlīdzekļu tipi ar dažādiem kopējiem pārnesuma skaitļiem  
Par transportlīdzekļa tipu piešķirtu apstiprinājumu ar šādiem nosacījumiem var attiecināt uz transportlīdzekļu tipiem, kas atšķiras no tipa, kas apstiprināts tikai attiecībā uz tā pārnesumu attiecībām: 
 7.1.2.1. Attiecībā uz katru pārnesuma attiecību, ko izmanto I tipa un VI tipa testā, ir jānosaka 
attiecība, 
 L 375/248 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 23. lapa 
 
 
kur pie motora apgriezienu skaita 1000 min–1, V 1 ir apstiprinātā transportlīdzekļa tipa 
motora apgriezienu skaits un V 2 ir tā transportlīdzekļa tipa motora apgriezienu skaits, 
par kuru ir pieprasīts apstiprinājuma attiecinājums. 
 7.1.2.2.  Ja katram pārnesuma skaitlim E ≤  8 %, attiecinājumu piešķir, neatkārtojot I tipa un 
VI tipa testus. 
 7.1.2.3.  Ja par vismaz vienu pārnesuma attiecību E > 8 % un par katru pārnesuma attiecību E 
± 13 %, I tipa un VI tipa tests jāatkārto; to var veikt ražotāja izvēlētā laboratorijā, 
vienojoties ar tehnisko dienestu. Ziņojumu par testiem nosūta tehniskajam dienestam, kas atbild par tipa apstiprinājuma testiem. 
 7.1.3.  Dažādu atskaites masu un dažādu pārnesumu attiecību transportlīdzekļu tipi  
Transportlīdzekļa tipam piešķirtu apstiprinājumu var attiecināt uz transportlīdzekļu tipiem, kas no apstiprinātā tipa atšķiras tikai attiecībā uz to atskaites masu un to pārnesumu attiecībām, ar noteikumu, ka ir izpildīti 7.1.1. un 7.1.2. punktā minētie nosacījumi. 
 7.1.4.  Piezīme
: ja transportlīdzekļa tips ir apstiprināts saskaņā ar 7.1.1 līdz 7.1.3. punktu, 
šādu apstiprinājumu nevar attiecināt uz citiem transportlīdzekļu tipiem. 
 7.2.  Iztvaikošanas emisijas 
(IV tipa tests) 
  7.2.1. Ar kontroles sistēmu iztvaikošanas emisijām aprīkotam transportlīdzekļu tipam 
piešķirtu apstiprinājumu var attiecināt ar šādiem nosacījumiem. 
 7.2.1.1. Degvielas/gaisa mērīšanas pamatprincips (piemēram, monoiesmidzināšana, 
karburators) ir viens un tas pats. 
 7.2.1.2. Degvielas tvertnes forma un degvielas tvertnes un šķidrās degvielas cauruļu materiāls 
ir identisks. Ir jāpārbauda sliktākā saime attiecībā uz šķērsgriezumu un aptuveno cauruļu garumu. To, vai neidentiski tvaika/šķidruma separatori ir pieņemami, izlemj tehniskais dienests, kas atbildīgs par tipa apstiprinājuma testiem. Degvielas tvertnes 
tilpumam jābūt ± 10 % robežās. Tvertnes drošības vārsta iestatījumam jābūt 
identiskam. 
 
7.2.1.3. Degvielas tvaika uzglabāšanas metodei jābūt identiskai, t.i., trauka forma un apjoms, 
uzglabāšanas līdzeklis, gaisa tīrītājs (ja izmanto iztvaikošanas emisiju kontrolei) utt. 
 7.2.1.4. Karburatora degvielas rezervuāra tilpumam jābūt 10 mililitru robežās.  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/249
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 24. lapa 7.2.1.5. Uzglabāto tvaiku izplūdes metodei jābūt identiskai (piemēram, gaisa plūsma, sākuma 
punkts vai izplūdes apjoms braukšanas ciklā). 
 7.2.1.6. Degvielas mērīšanas sistēmas plombēšanas un ventilēšanas metodēm jābūt 
identiskām. 
 7.2.2. Citas piezīmes:  
i)  ir atļauti dažādi motoru lielumi; 
 
ii)  ir atļauta dažāda motoru jauda; 
 
iii) ir atļautas automātiskās un manuālās pārnesumkārbas, divu un četru riteņu 
piedziņa; 
 
iv)  ir atļauti dažādi virsbūves veidi; 
 
v) ir atļauti dažādi riteņu un riepu izmēri. 
 7.3. Pretpiesārņojumu ierīču ilglaicīgums
(V tipa tests) 
 7.3.1. Par transportlīdzekļa tipu piešķirtu apstiprinājumu var attiecināt uz dažādiem 
transportlīdzekļu tipiem ar noteikumu, ka motora/piesārņojuma kontroles sistēmas kombinācija ir identiska tai, kas ir jau apstiprinātajam transportlīdzeklim. Šajā sakarā uzskata, ka transportlīdzekļu tipiem, kuru tālāk minētie parametri ir identiski vai ir noteikto robežvērtību robežās, ir tā pati motora/piesārņojuma kontroles sistēmas kombinācija. 
 7.3.1.1. Motors:  
cilindru skaits, 
 
motora darba tilpums ( ± 15 %), 
 
cilindru bloka konfigurācija, 
 
vārstu skaits, 
 
degvielas sistēma, 
 
dzesēšanas sistēmas veids, 
 
degšanas process, 
 
cilindru diametru attālums no centra līdz centram. 
 L 375/250 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 25. lapa 
7.3.1.2.  Piesārņojuma kontroles sistēma  
katalītiskie neitralizatori: 
 
katalītisko neitralizatoru un elementu skaits, 
 
katalītisko neitralizatoru izmērs un forma (tilpums ± 10 %), 
 
katalītiskās darbības veids (oksidēšana, trīsceļu,...), 
 
dārgmetālu slodze (identiska vai lielāka), 
 
dārgmetālu procentuālā attiecība ( ± 15 %), 
  
substrāts (struktūra un materiāls), 
  
elementu blīvums, 
  
katalītiskā neitralizatora(-u) korpusa veids, 
 
katalītiskā neitralizatora atrašanās vieta (atrašanās vieta un izmērs izplūdes sistēmā, kas nerada par 50 K lielākas temperatūras svārstības katalītiskā neitralizatora ieplūdē). 
 
Šīs temperatūras svārstības pārbauda stabilizētos apstākļos pie ātruma 120 km/h un I tipa testa slodzes iestatījuma. 
 
Gaisa iesmidzināšana: ir vai nav 
veids (gaisa impulss, gaisa sūkņi,...). 
 
Izplūdes gāzu recirkulācija ( EGR ): ir vai nav. 
 7.3.1.3. Inerces kategorija: divas inerces kategorijas, kas ir uzreiz augstākas, un jebkura 
zemāka inerces kategorija. 
 7.3.1.4. Ilglaicīguma testu var veikt, izmantojot transportlīdzekli, virsbūves veidu, 
pārnesumkārbu (automātisko vai manuālo) un riteņu vai riepu izmēru, kas ir atšķirīgs no tā, kas ir transportlīdzekļa tipam, kuram tipa apstiprinājums ir pieprasīts. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/251
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 26. lapa 7.4. Iebūvēta diagnostika
 
 7.4.1. Transportlīdzekļa tipam piešķirto apstiprinājumu attiecībā uz OBD sistēmu var 
attiecināt uz dažādiem transportlīdzekļu tipiem, kas ir no tās pašas transportlīdzekļu OBD saimes, kas aprakstīta 11. pielikuma 2. papildinājumā. Motora emisiju 
kontroles sistēmai jābūt identiskai ar jau apstiprināta transportlīdzekļa sistēmu un 
jāatbilst 11. pielikuma 2. papildinājumā dotajam OBD motoru saimes aprakstam neatkarīgi no šādiem transportlīdzekļa parametriem: 
 
motora palīgierīcēm, 
 
riepām, 
 
ekvivalentās inerces, 
 
dzesēšanas sistēmas, 
 
kopējiem pārnesuma skaitļiem, 
 
transmisijas tipa, 
 
virsbūves veida. 
 8. RAŽOJUMU ATBILSTĪBA ( COP ) 
 8.1. Katrs transportlīdzeklis, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, atbilst 
apstiprinātajam transportlīdzekļa veidam attiecībā uz detaļām, kas ietekmē gāzveida un makrodaļiņas saturošo piesārņojošo vielu emisiju no motora, emisiju no kartera un iztvaikošanas emisiju. Ražojumu atbilstības procedūras atbilst procedūrām, kas izklāstītas 1958. gada Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), atbilstot šādām prasībām. 
 8.2. Kā vispārējs noteikums, ražojuma atbilstību attiecībā uz transportlīdzekļu radītu 
emisiju ierobežojumiem (I, II, III un IV tipa testi) pārbauda, pamatojoties uz apstiprinājuma paziņojumā un tā pielikumos sniegto raksturojumu. 
 
Ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu atbilstības pārbaude 
 
 
Atsaucoties uz tipa apstiprinājumu, kas piešķirts attiecībā uz emisijām, šiem pasākumiem ir jābūt arī atbilstošiem, lai apstiprinātu emisiju kontroles ierīces funkcionalitāti transportlīdzekļa parastajā kalpošanas laikā un ievērojot normālus izmantošanas nosacījumus (pienācīgi uzturētu un izmantotu ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu atbilstība). Šajos noteikumos noteikts, ka šos pasākumus pārbauda ekspluatācijas periodā līdz 5 gadiem vai 80 000 km, atkarībā no tā, kas tiek sasniegts ātrāk, un no 2005. gada 1. janvāra ekspluatācijas periodā līdz pieciem gadiem vai 100 000 km, atkarībā no tā, kas tiek sasniegts ātrāk. 
 L 375/252 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 27. lapa 
8.2.1. Tipa apstiprināšanas iestāde, pamatojoties uz jebkādu atbilstošu informāciju, kāda ir 
ražotājam, veic ekspluatācijas atbilstības auditu saskaņā ar procedūrām, kas definētas 1958. gada Nolīguma (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājumā. 
  Šā pielikuma 4. papildinājuma 4/1. un 4/2. attēls ilustrē ekspluatācijas atbilstības 
pārbaudes procedūru. 
 8.2.1.1. Parametri, kas nosaka piederību ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimei   Ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimi var definēt ar konstrukcijas galvenajiem 
parametriem, kas ir kopīgi visiem saimes transportlīdzekļiem. Attiecīgi tos transportlīdzekļu tipus, kuriem ir vienādi vai vismaz noteikto pielaižu robežās līdzīgi tālāk tekstā noteiktie parametri, var uzskatīt par piederīgiem vienai ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimei: 
 
– degšanas process (divtaktu, četrtaktu, rotācijas); – cilindru skaits; – cilindru bloka izkārtojums (rindas, V formas, radiāls, horizontāli viens 
otram pretī, cits izkārtojums). Cilindru slīpums vai virziens nav kritērijs; 
– motora degvielas padeves metode (t.i., netiešā vai tiešā 
iesmidzināšana); 
– dzesēšanas sistēmas veids (gaiss, ūdens, eļļa); – iesūkšanas metode (brīvo gaisa iesūci, ar uzpūtes iekārtu); – degviela, kas paredzēta motora konstrukcijā (benzīns, dīzeļdegviela, 
dabasgāze, sašķidrināta naftas gāze utt.). Divu degvielu transportlīdzekļus var grupēt vienā saimē ar vienas degvielas transportlīdzekļiem ar nosacījumu, ka tiem ir viena kopīga degviela; 
– katalītiskā neitralizatora tips (trīsceļu katalizators vai cits(-i) 
katalizators(-i)); 
– daļiņu filtra tips (ir vai nav); – izplūdes gāzu recirkulācija (ir vai nav); – saimes transportlīdzekļu lielākā motora cilindru tilpums, atņemot 30 %.  
8.2.1.2. Tipa apstiprināšanas iestāde ekspluatācijas atbilstības auditu veiks, pamatojoties uz 
informāciju, ko sniedz ražotājs. Sniedzamajai informācijai jāietver vismaz šādi dati. 
 8.2.1.2.1. Ražotāja nosaukums un adrese.  8.2.1.2.2. Nosaukums, adrese, tālruņa un faksa numurs un e-pasta adrese ražotāja pilnvarotajam 
pārstāvim tajās jomās, uz ko attiecas ražotāja sniegtā informācija. 
 8.2.1.2.3. Ražotāja informācijā ietverto transportlīdzekļu modeļa nosaukums(-i).  8.2.1.2.4. Attiecīgā gadījumā to transportlīdzekļa tipu saraksts, uz kuriem attiecas ražotāja 
informācija, t.i., ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimes grupa saskaņā ar 8.2.1.1. punktu. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/253
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 28. lapa  8.2.1.2.5. Transportlīdzekļa identifikācijas numura ( VIN) kodi, kas izmantoti ekspluatācijā 
esošu transportlīdzekļu saimei ( VIN prefikss). 
 8.2.1.2.6. Ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimes tipu apstiprinājuma numuri, attiecīgā 
gadījumā ietverot visu attiecinājumu un nozīmīgu izmaiņu/atsaukšanas gadījumu (uzlabojumiem pēc ražošanas) numurus. 
 8.2.1.2.7. Informācija par attiecinājumiem un nozīmīgām izmaiņām/atsaukšanas gadījumiem 
attiecībā uz tiem transportlīdzekļa tipa apstiprinājumiem, uz kuriem attiecas ražotāja sniegtā informācija (ja to pieprasa tipa apstiprināšanas iestāde). 
 8.2.1.2.8. Laika periods, par kuru sniegta ražotāja informācija.  8.2.1.2.9. Transportlīdzekļa ražošanas periods, uz kuru attiecas ražotāja informācija (piemēram, 
2001. kalendārajā gadā ražoti transportlīdzekļi). 
 8.2.1.2.10. Ražotāja ekspluatācijas atbilstības pārbaudes procedūra, norādot  8.2.1.2.10.1. transportlīdzekļa atrašanās vietas noteikšanas metodi;  8.2.1.2.10.2. transportlīdzekļa atlases un atteikuma kritērijus;  8.2.1.2.10.3. programmā izmantotos testu veidus un procedūras;  8.2.1.2.10.4. ekspluatācijā esošas transportlīdzekļu grupas ražotāja pieņemšanas/atteikuma 
kritērijus; 
 8.2.1.2.10.5. ģeogrāfisko apgabalu(-us), par kuru(-iem) ražotājs sniedzis informāciju;  8.2.1.2.10.6. izmantoto izlases lielumu un paraugu ņemšanas plānu.  8.2.1.2.11. Ražotāja ekspluatācijas atbilstības procedūras rezultāti, norādot:  8.2.1.2.11.1. programmā ietverto transportlīdzekļu identifikāciju (testēts vai nav testēts); 
Identifikācija ietver: modeļa nosaukumu; 
 
– transportlīdzekļa identifikācijas numuru ( VIN); 
– transportlīdzekļa reģistrācijas numuru; – ražošanas datumu; – izmantošanas reģionu (ja zināms); – uzmontētās riepas. 
 8.2.1.2.11.2. iemeslu(-us), kādēļ transportlīdzeklis nav ietverts izlasē;  L 375/254 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 29. lapa 
8.2.1.2.11.3. katra izlasē iekļautā transportlīdzekļa tehniskās apkopes uzskaiti (ieskaitot 
uzlabojumus); 
 8.2.1.2.11.4. katra izlasē iekļautā transportlīdzekļa remontu uzskaiti (ja zināms);  
8.2.1.2.11.5. testa datus, norādot 
 
– testa datumu, – testa vietu, – transportlīdzekļa odometra uzrādīto attālumu, – testā izmantotās degvielas aprakstu (piemēram, testa standartdegviela vai 
tirgus degviela), 
– testa apstākļus (temperatūra, mitrums, dinamometra inerces svars), – dinamometra iestatījumus (piemēram, jaudas iestatījums), – testa rezultātus (vismaz trim dažādiem transportlīdzekļiem katrā saimē);  
8.2.1.2.12. OBD sistēmas rādījumu reģistru.  8.2.2. Ražotāja apkopotajai informācijai ir jābūt pietiekami visaptverošai, lai nodrošinātu, 
ka var izvērtēt ekspluatāciju 8.2. punktā minētajos normālos izmantošanas apstākļos, un reprezentatīvai attiecībā uz ražotāja ģeogrāfiskā ziņā aptverto tirgu. 
  Šo noteikumu nolūkā ražotājam nav obligāti jāveic transportlīdzekļa I tipa 
ekspluatācijas atbilstības audits, ja ražotājs tipa apstiprināšanas iestādei var pierādīt, ka šā transportlīdzekļa tipa realizācijas apjoms gadā kopumā ir mazāks par 10 000 transportlīdzekļiem gadā. 
   Ja transportlīdzekļus paredzēts pārdot Eiropas Savienībā, ražotājam nav jāveic 
uzraudzīta ekspluatācijas atbilstības pārbaude transportlīdzekļu tipam, ja viņš apstiprinātājai iestādei var pierādīt, ka Eiropas Savienībā gadā tiek pārdoti mazāk kā 5000 šī tipa transportlīdzekļi. 
  8.2.3. Ja ir jāveic I tipa tests un transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam ir viens vai vairāki 
attiecinājumi, testus veic transportlīdzeklim, kas aprakstīts sākotnējā tehniskajā dokumentācijā, vai transportlīdzeklim, kas aprakstīts sākotnējā tehniskajā dokumentācijā attiecībā uz attiecinājumu. 
 8.2.3.1. Transportlīdzekļa atbilstības pārbaude I tipa testam.  
Pēc iestādes izdarītās izvēles ražotājs nedrīkst veikt pielāgojumus izvēlētajā transportlīdzeklī. 
  Hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem (HEV) testus veic saskaņā ar 
14. pielikumā norādīto procedūru. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/255
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 30. lapa 
– OVC transportlīdzekļiem piesārņojošo vielu emisiju mērījumu veic 
transportlīdzeklim, kas sagatavots saskaņā ar OVC hibrīdo transportlīdzekļu I tipa testa B nosacījumu. 
 – NOVC transportlīdzekļiem piesārņojošo vielu emisiju mērījumu veic ar 
nosacījumiem, kas ir vienādi ar NOVC transportlīdzekļu I tipa testa nosacījumiem. 
 
8.2.3.1.1. Izlases kārtā no sērijas izvēlas trīs transportlīdzekļus un testē, kā aprakstīts šī 
pielikuma 5.3.1. punktā. Nolietojuma koeficientus izmanto tādā pašā veidā. Robežvērtības dotas 5.3.1.4. punktā 
 8.2.3.1.1.1. Šo noteikumu 2.20. punktā aprakstīto periodiski reģenerējošu sistēmu gadījumā 
rezultātus reizina ar koeficientu K
i, kas iegūts, veicot 13. pielikumā izklāstīto 
procedūru tipa apstiprinājuma piešķiršanas laikā. 
  Pēc ražotāja pieprasījuma testēšanu var veikt uzreiz pēc reģenerācijas pabeigšanas.  8.2.3.1.2. Ja iestāde ir apmierināta ar ražojuma standarta atkāpi, ko ražotājs devis saskaņā ar 
iepriekš minēto 8.2.1. punktu, testus veic saskaņā ar 1. papildinājumu. 
 
Ja iestāde nav apmierināta ar ražojumu standarta atkāpi, ko ražotājs devis saskaņā ar iepriekš minēto 8.2.1. punktu, testus veic saskaņā ar 2. papildinājumu. 
 8.2.3.1.3. Sērijas ražošanu uzskata par atbilstīgu vai neatbilstīgu, pamatojoties uz 
transportlīdzekļu paraugu ņemšanas pārbaudi, tiklīdz ir pieņemts lēmums par to, ka pārbaude ir izturēta attiecībā uz visām piesārņojošām vielām, vai par to, ka pārbaude nav izturēta attiecībā uz vienu piesārņojošo vielu, saskaņā ar piemērojamiem testēšanas kritērijiem attiecīgajā papildinājumā. 
 
Ja ir pieņemts lēmums par to, ka pārbaude ir izturēta attiecībā uz vienu piesārņojošo vielu, šo lēmumu nemainīs ne ar kādiem papildu testiem, ko veic, lai pieņemtu lēmumu attiecībā uz pārējām piesārņojošām vielām. 
 
Ja attiecībā uz visām piesārņojošām vielām nav pieņemts lēmums par to, ka pārbaude ir izturēta, vai, ja attiecībā uz vienu piesārņojošo vielu nav pieņemts lēmums par to, ka pārbaude nav izieta, testu veic ar citu transportlīdzekli (skatīt tālāk 2. attēlu). 
 8.2.3.2. Neatkarīgi no 4. pielikuma 3.1.1. punkta prasībām testus veic ar transportlīdzekli, kas 
paņemts tieši no ražošanas līnijas. 
 8.2.3.2.1. Tomēr pēc ražotāja pieprasījuma testus var veikt ar transportlīdzekļiem, ar kuriem 
nobraukti: 
 
– lielākais 3000 km attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar 
dzirksteļaizdedzes motoru, 
 L 375/256 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 31. lapa 
– lielākais 15 000 km attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar 
kompresijaizdedzes motoru. 
 
Abos šajos gadījumos iestrādāšanas procedūru veiks ražotājs, kas nedrīkst šiem transportlīdzekļiem veikt jebkādus pielāgojumus. 
 
2. attēls
 
 
 
8.2.3.2.2. Ja ražotājs vēlas iestrādāt transportlīdzekli („x” km, kur x ≤ 3000 km attiecībā uz 
transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, un x ≤ 15 000 km attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru), procedūra ir šāda: 
    Triju transportlīdzekļu tests     
          
  Testa statistikas aprēķins     
          
Vai saskaņā ar attiecīgo papildinājumu testa statistika atbilst kritērijiem, ar kuriem transportlīdzekļu sērija nav izturējusi pārbaudi attiecībā uz vismaz vienu piesārņojošo vielu?  JĀ Sēriju atzīst par nederīgu 
    N Ē       
Vai saskaņā ar attiecīgo papildinājumu testa 
statistika atbilst kritērijiem, ar kuriem 
transportlīdzekļu sērija ir izgājusi pārbaudi attiecībā uz vismaz vienu piesārņojošo vielu?     
    J Ā       
Lēmumu par to, ka pārbaude ir izturēta, pieņem attiecībā uz vienu vai vairākām piesārņojošām vielām     
          
Vai ir pieņemts lēmums par to, ka ir izturēta pārbaude attiecībā uz visām piesārņojošām vielām? JĀ Sēriju atzīst par derīgu 
         
    NĒ      
Pārbauda papildu transportlīdzekli     
          27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/257
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 32. lapa 
a) piesārņojošo vielu emisijas (I tips) mēra pie nulles un „x” km pirmajam 
testa transportlīdzeklim, 
 
b) emisiju izvērtēšanas koeficientu starp nulli un „x” km aprēķina par katru 
piesārņojošo vielu; 
 
Emisijas „x” km/Emisijas nulle km 
  
Tas var būt mazāks par 1, 
 
c) pārējos transportlīdzekļus var neiestrādāt, bet to nulles km emisijas 
sareizina ar izvērtēšanas koeficientu. 
 
Šajā gadījumā izmantojamās vērtības ir: 
 
i) vērtības pie „x” km pirmajam transportlīdzeklim, 
 
ii) vērtības pie nulles km, ko reizina ar pārējo transportlīdzekļu izvērtēšanas 
koeficientu. 
 8.2.3.2.3. Visus testus var veikt ar pārdošanā esošu degvielu. Tomēr pēc ražotāja pieprasījuma 
var izmantot degvielas, kas raksturotas 10. pielikumā. 
 
i) Ja jāveic III tipa tests, tas jāveic visiem transportlīdzekļiem, kas izvēlēti 
I tipa ražojuma atbilstības testam. Ir jāizpilda 5.3.3.2. punkta noteikumi. Hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem (HEV) testus veic saskaņā ar 14. pielikuma 5. punktā izklāstītajiem noteikumiem. 
 
ii) Ja ir jāveic IV tipa tests, to veic saskaņā ar 7. pielikuma 7. punktu. 
 8.2.4. Ja testu veic saskaņā ar 7. pielikumu, visu apstiprinātā tipa ražošanas 
transportlīdzekļu vidējai iztvaikošanas emisijai jābūt mazākai par 5.3.4.2. punktā norādītajām robežvērtībām. 
 8.2.5. Veicot kārtējo saražotās produkcijas testēšanu, apstiprinājuma turētājs var 
demonstrēt atbilstību, veicot pārbaudi transportlīdzekļiem, kuri atbilst 7. pielikuma 7. punkta prasībām. 
 8.2.6. Iebūvēta diagnostika (OBD)  
Ja pārbauda OBD sistēmas darbība, to veic saskaņā ar šādiem noteikumiem: 
 8.2.6.1.  Ja apstiprināšanas iestāde noteic, ka ražojumu kvalitāte šķiet neapmierinoša, izlases 
veidā no sērijas paņem transportlīdzekli un testē to saskaņā ar 11. pielikuma 1. papildinājumu. 
 L 375/258 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 33. lapa 
 Hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem (HEV) testus veic saskaņā ar 
14. pielikuma 9. punkta nosacījumiem. 
 8.2.6.2. Ražojumu uzskata par atbilstīgu, ja transportlīdzeklis atbilst 11. pielikuma 
1. papildinājumā aprakstīto testu prasībām. 
 8.2.6.3. Ja no sērijas paņemts transportlīdzeklis neatbilst 8.2.6.1. punkta prasībām, izlases 
veidā no sērijas ir jāņem četru transportlīdzekļu paraugs un jāpārbauda ar 11. pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto testu. Testus var veikt transportlīdzekļiem, kuru nobraukums nav lielāks par 15 000 km. 
 8.2.6.4. Ražojumu uzskata par atbilstīgu, ja vismaz trīs transportlīdzekļi atbilst 11. pielikuma 
1. papildinājumā aprakstīto testu prasībām. 
 8.2.7. Pamatojoties uz 8.2.1 punktā minēto pārbaudi, tipa apstiprināšanas iestāde:  
– nolemj, ka transportlīdzekļa tipa vai ekspluatācijā esošas saimes 
transportlīdzekļa ekspluatācijas atbilstība ir apmierinoša, un neveic turpmākus pasākumus; 
 – nolemj, ka ražotāja sniegtā informācija nav pietiekama lēmuma pieņemšanai, 
un pieprasa ražotājam papildu informāciju vai testu datus vai 
 –  nolemj, ka transportlīdzekļa tipa(-u) vai ekspluatācijā esošas saimes 
transportlīdzekļa tipa(-u) ekspluatācijas atbilstība nav apmierinoša, un veic šādu transportlīdzekļu tipa(-u) testu saskaņā ar 3. pielikumu. 
 
Gadījumā, kad ražotājs var neveikt auditu attiecīgajam transportlīdzekļa tipam atbilstīgi 8.2.2. punktam, tipa apstiprināšanas iestāde var veikt šādu transportlīdzekļu tipu testu saskaņā ar 3. papildinājumu. 
 8.2.7.1  Ja I tipa testu uzskata par nepieciešamu, lai pārbaudītu emisiju kontroles ierīču 
atbilstību prasībām par to darbību ekspluatācijas laikā, ir jāveic tests, izmantojot testa procedūru, kas atbilst šī pielikuma 4. papildinājumā noteiktajiem statistikas kritērijiem. 
 8.2.7.2. Tipa apstiprinātājai iestādei sadarbībā ar ražotāju ir jāizvēlas transportlīdzekļu 
paraugi ar pietiekamu nobraukumu, kura izmantošanu normālos apstākļos var pamatoti apstiprināt. Ir jāveic apspriede ar ražotāju par parauga transportlīdzekļa izvēli, un tam jāļauj piedalīties transportlīdzekļu apstiprināšanas pārbaudēs. 
 8.2.7.3. Ražotājam tipa apstiprināšanas iestādes uzraudzībā ir atļauts veikt pat destruktīvas 
dabas pārbaudes tiem transportlīdzekļiem, kuru emisiju līmeņi pārsniedz robežvērtības, lai noteiktu iespējamo bojājumu cēloni, kurus nevar būt radījis pats ražotājs (piemēram, svinu saturoša benzīna izmantošana pirms testa dienas). Ja pārbaužu rezultāti apstiprina šādus cēloņus, šos testu rezultātus neietver atbilstības pārbaudē. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/259
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 34. lapa  8.2.7.3.1. No transportlīdzekļu atbilstības pārbaudes izslēdz testa rezultātus attiecībā uz 
paraugiem: 
  
i)  kuriem ir izsniegts apstiprinājuma sertifikāts, kas norāda atbilstību 
A kategorijas emisijas robežvērtībām, kuras noteiktas šo noteikumu 05. grozījumu sērijas 5.3.1.4. punktā, ar nosacījumu, ka šie transportlīdzekļi ir regulāri darbināti ar degvielu, kuras sēra līmenis pārsniedz 150 mg/kg (benzīnam) vai 350 mg/kg (dīzeļdegvielai), vai 
 
ii)  kuriem ir izsniegts apstiprinājuma sertifikāts, kas norāda atbilstību 
B kategorijas emisijas robežvērtībām, kuras noteiktas šo noteikumu 05. grozījumu sērijas 5.3.1.4. punktā, ar nosacījumu, ka šie transportlīdzekļi ir regulāri darbināti ar benzīnu vai dīzeļdegvielu, kuras sēra līmenis pārsniedz 50 mg/kg. 
 8.2.7.4. Ja tipa apstiprināšanas iestāde nav apmierināta ar testu rezultātiem saskaņā ar 
4. papildinājumā noteiktajiem kritērijiem, 1958. gada Nolīguma (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājumā minētos pasākumus stāvokļa izlabošanai attiecina uz ekspluatācijā esošiem transportlīdzekļiem, kas ir tā paša tipa transportlīdzekļi, kuriem, visticamāk, ir tas pats defekts saskaņā ar 3. papildinājuma 6. punktu. 
 
Ražotāja piedāvāto stāvokļa izlabošanas pasākumu plānu apstiprina tipa apstiprināšanas iestāde. Ražotājs ir atbildīgs par apstiprinātā stāvokļa izlabošanas 
pasākumu plāna izpildi. 
 
Tipa apstiprinātāja iestāde savu lēmumu visām nolīguma dalībvalstīm paziņo 30 dienu laikā. Nolīguma dalībvalstis var pieprasīt šo pašu stāvokļa izlabošanas pasākumu plānu piemērot visiem šī paša tipa transportlīdzekļiem, kas reģistrēti to teritorijā. 
 8.2.7.5. Ja nolīguma dalībvalsts ir secinājusi, ka transportlīdzekļa tips neatbilst 
3. papildinājuma prasībām, tā nekavējoties informē to nolīguma dalībvalsti, kura saskaņā ar nolīguma prasībām piešķīrusi oriģinālo tipa apstiprinājumu. 
 
Tad saskaņā ar nolīguma nosacījumiem nolīguma dalībvalsts kompetentā iestāde, kura piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, informē ražotāju, ka transportlīdzekļa tips neatbilst šo nosacījumu prasībām un ka ražotājam jāveic noteikti pasākumi. Divu mēnešu laikā pēc šī paziņojuma ražotājs kompetentajai iestādei iesniedz nepilnību novēršanas pasākumu plānu, kuru būtība atbilst 3. papildinājuma 6.1.–6.8. punktu prasībām. Divu mēnešu laikā kompetentā iestāde, kura piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, konsultē ražotāju, lai nodrošinātu vienošanos par pasākumu plānu un šī plāna īstenošanu. Ja kompetentā iestāde, kura piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, secina, ka vienošanos nav iespējams panākt, uzsāk attiecīgas nolīgumā paredzētas procedūras. L 375/260 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 35. lapa 
 9. SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU   9.1. Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šo grozījumu piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļu 
tipu, var atcelt, ja netiek izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības vai arī izvēlētais 
transportlīdzeklis vai transportlīdzekļi neiztur pārbaudes, kuras paredzētas iepriekš 
minētajā 8.2. punktā. 
 9.2.  Ja nolīguma dalībvalsts, kas piemēro šos noteikumus, atceļ apstiprinājumu, kuru tā 
iepriekš piešķīrusi, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā, nekavējoties par to informē citas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus. 
 10.  RAŽOŠANAS GALĪGA PĀRTRAUKŠANA   
Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātā transportlīdzekļa tipa ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīga paziņojuma saņemšanas šī iestāde, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā, par to informē citas 1958. gada Nolīguma dalībvalstis, kas piemēro šos noteikumus. 
 11. PĀREJAS NOTEIKUMI  11.1. Vispārēji noteikumi
 
 11.1.1. No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 05. grozījumu sērija, neviena līgumslēdzēja puse, 
kas piemēro šos noteikumus, nevar atteikties piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 05. grozījumu sēriju. 
 11.1.2. Jauna tipa apstiprinājumi
 
 11.1.2.1. Saskaņā ar 11.1.4., 11.1.5. un 11.1.6. punkta nosacījumiem nolīguma dalībvalstis, 
kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo ar 05. grozījumu sēriju grozīto noteikumu prasībām.  
 
M kategorijas transportlīdzekļiem vai N
1 kategorijas transportlīdzekļiem šīs prasības 
piemēro kopš 05. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas.  
 
Transportlīdzekļiem jāatbilst robežvērtībām, kas noteiktas I tipa testam  šo noteikumu 
5.3.1.4. punkta tabulas A vai B rindā. 
 11.1.2.2. Saskaņā ar 11.1.4., 11.1.5., 11.1.6. un 11.1.7. punkta nosacījumiem, nolīguma 
dalībvalstis, kuras piemēro šos noteikumus, apstiprinājumus piešķir tikai tad, ja transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kas grozīti ar 05. grozījumu sēriju. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/261
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 36. lapa 
M kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa ir mazāka par vai vienāda ar 2500 kg, vai N
1 kategorijas transportlīdzekļiem (I klase) šīs prasības piemēro no 
2005. gada 1. janvāra.  M kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa ir lielāka nekā 2500 kg, vai 
N
1 kategorijas transportlīdzekļiem (II vai III klase) šīs prasības piemēro no 
2006. gada 1. janvāra. 
 
Transportlīdzekļiem jāatbilst robežvērtībām, kas noteiktas I tipa testam  šo noteikumu 
5.3.1.4. punkta tabulas B rindā. 
 
11.1.3. Esošo tipa apstiprinājumu derīguma termiņš  
 11.1.3.1. Saskaņā ar 11.1.4., 11.1.5. un 11.1.6. punkta nosacījumiem apstiprinājumi, kas 
piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 04. grozījumu sēriju, M kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa ir mazāka vai vienāda ar 2500 kg, vai N
1 kategorijas transportlīdzekļiem (I klase) vairs nav spēkā kopš 
05. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, bet M kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 2500 kg, vai N1 kategorijas transportlīdzekļiem (II vai III klase), vairs nav spēkā kopš un 2002. gada 1. janvāra, ja vien nolīguma dalībvalsts, kura piešķīrusi apstiprinājumu, citām nolīguma dalībvalstīm, kuras piemēro šos noteikumus, nepaziņo, ka apstiprinātais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kā noteikts iepriekš 11.1.2.1. punktā. 
 11.1.3.2. Saskaņā ar 11.1.4., 11.1.5., 11.1.6. un 11.1.7. punkta nosacījumiem apstiprinājumi, 
kas piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 05. grozījumu sēriju un kuros noteiktas šo noteikumu 5.3.1.4. punkta tabulas A rindas robežvērtības, M kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa ir mazāka vai vienāda ar 2500 kg, vai N
1 kategorijas transportlīdzekļiem (I klase) vairs nav spēkā 2006. gada 
1. janvāra, bet M kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 2500 kg, vai N
1 kategorijas transportlīdzekļiem (II vai III klase) vairs nav spēkā no 
2007. gada 1. janvāra, ja vien nolīguma dalībvalsts, kura piešķīrusi apstiprinājumu, nepaziņo citām nolīguma dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus, ka apstiprinātais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kā noteikts iepriekš 11.1.2.2. punktā. 
 11.1.4. Īpaši noteikumi
 
 11.1.4.1. Līdz 2003. gada 1. janvārim M
1 kategorijas transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar 
kompresijaizdedzes motoriem un kuru maksimālā masa pārsniedz 2000 kg, kuri: 
  
i) paredzēti vairāk nekā sešu cilvēku pārvadāšanai (ieskaitot transportlīdzekļa vadītāju), vai  L 375/262 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 37. lapa 
ii) ir bezceļa transportlīdzekļi saskaņā ar Konsolidētās rezolūcijas par 
transportlīdzekļu konstrukciju 7. pielikumu (R.E.3) 4
/, 
 
11.1.3.1. un 11.1.3.2. punkta vajadzībām uzskatāmi par N 1 kategorijas 
transportlīdzekļiem. 
 11.1.4.2. Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar tiešās iesmidzināšanas kompresijaizdedzes 
motoriem un paredzēti vairāk nekā sešu pasažieru pārvadāšanai (ieskaitot transportlīdzekļa vadītāju), apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar  šo noteikumu 
5.3.1.4.1. punktu, kuri grozīti ar 04. grozījumu sēriju, ir spēkā līdz 2002. gada 1. janvārim. 
 11.1.4.3. Pārbaudes nosacījumus attiecībā uz tipa apstiprinājumu un ražojumu atbilstību, kuri 
norādīti šajos noteikumos, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju, piemēro līdz 11.1.2.1. un 11.1.3.1. punktā minētajiem datumiem. 
 11.1.4.4. No 2002. gada 1. janvāra 8. pielikumā definēto VI tipa testu piemēro jauniem 
M
1 kategorijas tipiem un jauniem 1. klases N 1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas 
aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru. Šo prasību nepiemēro transportlīdzekļiem, kas aprīkoti, lai pārvadātu vairāk nekā sešus pasažierus (ieskaitot transportlīdzekļa vadītāju), vai transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 2500 kg. 
 11.1.5. Iebūvētas diagnostikas (OBD) sistēma
 
 11.1.5.1. Transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoriem  11.1.5.1.1. M
1 un N 1 kategorijas transportlīdzekļi, kurus darbina ar benzīnu, 11.1.2. punktā 
noteiktajos termiņos ir jāaprīko ar iebūvētu diagnostikas sistēmu, kā noteikts šo noteikumu 11. pielikuma 3.1 punktu  
 11.1.5.1.2. M
1 kategorijas transportlīdzekļi , izņemot transportlīdzekļus, kuru maksimālā masa 
pārsniedz 2500 kg, un N 1 kategorijas I klases transportlīdzekļi, kurus pastāvīgi vai 
daļēji darbina ar sašķidrinātas naftas gāzes vai dabasgāzes degvielu, no 2004. gada 1. oktobra (jaunie tipi) un no 2005. gada 1. jūlija (visi tipi) ir jāaprīko ar iebūvētu diagnostikas sistēmu. 
  M
1 kategorijas transportlīdzekļi, kuru maksimālā masa pārsniedz 2500 kg, un 
N 1 kategorijas II un III klases transportlīdzekļi, kurus pastāvīgi vai daļēji darbina ar 
sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzes degvielu, no 2006. gada 1. janvāra (jaunie tipi) un no 2007. gada 1. janvāra (visi tipi) ir jāaprīko ar iebūvētu diagnostikas sistēmu. 
 
                                                
 
4/ Dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Groz.2 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/263
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 38. lapa 11.1.5.2. Transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoriem.  11.1.5.2.1. M
1 kategorijas transportlīdzekļi, izņemot transportlīdzekļus, kas paredzēti vairāk 
nekā sešu pasažieru (ieskaitot transportlīdzekļa vadītāju) pārvadāšanai, vai transportlīdzekļi, kuru maksimālā masa pārsniedz 2500 kg, no 2004. gada 1. oktobra 
(jaunie tipi) un 2005. gada 1. jūlija (visi tipi) ir jāaprīko ar iebūvētu diagnostikas 
sistēmu. 
 11.1.5.2.2. M
1 kategorijas transportlīdzekļi, kas nav minēti 11.1.5.2.1. punktā, izņemot 
transportlīdzekļus, kuru maksimālā masa pārsniedz 2500 kg, un N 1 kategorijas 
I klases transportlīdzekļi no 2005. gada 1. janvāra (jaunie tipi) un 2006. gada 1. janvāra (visi tipi) ir jāaprīko ar iebūvētu diagnostikas sistēmu. 
 11.1.5.2.3. N
1 kategorijas II un III klases transportlīdzekļi un M 1 kategorijas transportlīdzekļi, 
kuru maksimālā masa pārsniedz 2500 kg, no 2006. gada 1. janvāra (jaunie tipi) un 2007. gada 1. janvāra (visi tipi) ir jāaprīko ar iebūvētu diagnostikas sistēmu.  
 11.1.5.2.4. Kompresijaizdedzes motoru transportlīdzekļiem, kurus laiž ekspluatācijā pirms 
iepriekšējos punktos minētajiem datumiem un kuri aprīkoti ar iebūvētu diagnostikas sistēmu, ja nepieciešams, piemēro 11. pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3. līdz 6.5.3.6. punktu. 
 11.1.5.3. Hibrīdiem elektriskiem transportlīdzekļiem (HEV) jāatbilst šādām prasībām attiecībā 
uz iebūvētu diagnostikas sistēmu. 
 11.1.5.3.1.   Hibrīdi elektriskie transportlīdzekļi (HEV), kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes 
motoru, M
1 kategorijas hibrīdi elektriskie transportlīdzekļi (HEV), kas aprīkoti ar 
kompresijaizdedzes motoru un kuru maksimālā masa nepārsniedz 2500 kg, un N
1 (I klase) kategorijas hibrīdi elektriskie transportlīdzekļi (HEV), kas aprīkoti ar 
kompresijaizdedzes motoru, no 2005. gada 1. janvāra (jaunie tipi) un no 2006. gada 1. janvāra (visi tipi). 
 11.1.5.3.2. N
1 kategorijas (II un III klase) hibrīdi elektriskie transportlīdzekļi (HEV), kas 
aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru, un M 1 kategorijas hibrīdi elektriskie 
transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoriem un kuri maksimālā masa pārsniedz 2500 kg, no 2006. gada 1. janvāra (jaunie tipi) un no 2007. gada 1. janvāra (visi tipi). 
 11.1.5.4. Citu kategoriju transportlīdzekļus vai M
1 vai N 1 kategorijas transportlīdzekļus, kas 
nav minēti iepriekš, var aprīkot ar iebūvētu diagnostikas sistēmu. Šajā gadījumā jāizpilda 11. pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3. līdz 6.5.3.6. punkta nosacījumi attiecībā uz OBD. 
 L 375/264 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 39. lapa 
11.1.6. Apstiprinājumi saskaņā ar noteikumu 04. grozījumu sēriju
 
 11.1.6.1. Kā izņēmumu no 11.1.2. un 11.1.3. punktā minētajām prasībām līgumslēdzējas puses 
var turpināt apstiprināt transportlīdzekļus un atzīt esošo apstiprinājumu spēkā esamību, kas atbilst: 
 
i)  šo noteikumu 04. grozījumu sēriju 5.3.1.4.1. punkta prasībām ar nosacījumu, 
ka transportlīdzekļus paredzēts eksportēt uz vai sākotnēji izmantot valstīs, kur bezsvina benzīns nav pieejams vispārējai lietošanai, un 
 ii)  šo noteikumu 04. grozījumu sērijas 5.3.1.4.2. punkta prasībām ar nosacījumu, 
ka transportlīdzekļus paredzēts eksportēt uz vai sākotnēji izmantot valstīs, kur bezsvina benzīns ar maksimālo sēra līmeni 50 mg/kg vai mazāk nav plaši pieejams, un 
 iii) šo noteikumu 04. grozījumu sērijas 5.3.1.4.3. punkta prasībām ar nosacījumu, 
ka transportlīdzekļus paredzēts eksportēt uz vai sākotnēji izmantot valstīs, kur dīzeļdegviela ar maksimālo sēra līmeni 350 mg/kg vai mazāk nav plaši pieejama. 
 
11.1.6.2. Atkāpjoties no līgumslēdzēju pušu pienākumiem saskaņā ar šiem noteikumiem, 
apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar noteikumu 04. grozījumu sēriju, zaudē spēku Eiropas Kopienā: 
 
i) no 2001. gada 1. janvāra attiecībā uz M kategorijas transportlīdzekļiem, kuru 
maksimālā masa ir mazāka vai vienāda ar 2500 kg, vai N
1 kategorijas 
transportlīdzekļiem (I klase), un 
  ii) 2002. gada 1. janvārī attiecībā uz M kategorijas transportlīdzekļiem, kuru 
maksimālā masa pārsniedz 2500 kg, vai N
1 kategorijas transportlīdzekļiem 
(II vai III klase),  
 ja vien līgumslēdzēja puse, kura piešķīrusi apstiprinājumu, nepaziņo citām līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, ka apstiprinātais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kuras noteiktas 11.1.2.1. punktā. 
 
11.1.7.  Apstiprinājumi saskaņā ar noteikumu 05. grozījumu sēriju
 
 11.1.7.1.  Kā izņēmumu no 11.1.2.2. un 11.1.3.2. punktā minētajām prasībām līgumslēdzējas 
puses var turpināt apstiprināt transportlīdzekļus un atzīt to apstiprinājumu spēkā esamību, kas piešķirti transportlīdzekļiem saskaņā ar šo noteikumu 05. grozījumu sērijas 5.3.1.4. punkta prasībām (attiecībā uz A kategorijas emisijām) ar nosacījumu, ka transportlīdzekļus paredzēts eksportēt vai sākotnēji izmantot valstīs, kur bezsvina benzīns vai dīzeļdegviela ar maksimālo sēra līmeni 50 mg/kg vai mazāk nav plaši pieejama. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/265
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 40. lapa 11.1.7.2.  Atkāpjoties no līgumslēdzēju pušu pienākumiem saskaņā ar šiem noteikumiem, 
apstiprinājumi, kas piešķirti, norādot atbilstību A kategorijas emisijas ierobežojumiem, kuri norādīti šo noteikumu 05. grozījumu sērijas 5.3.1.4. punktā, zaudē spēku Eiropas Kopienā:  
 
i)  no 2006. gada 1. janvāra M kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā 
masa ir mazāka par vai vienāda ar 2500 kg, vai N1 kategorijas transportlīdzekļiem(I klase), un 
 
ii)  2007. gada 1. janvārī M kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā 
masa pārsniedz 2500 kg, vai N1 kategorijas transportlīdzekļiem (II vai III klase)
, 
 
ja vien līgumslēdzēja puse, kura piešķīrusi apstiprinājumu, nepaziņo citām līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, ka apstiprinātais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām saskaņā ar 11.1.2.1. punktu. 
  12. TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMI UN ADRESES, KAS ATBILDĪGI 
PAR APSTIPRINĀJUMU TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES 
  
1958. gada Nolīguma dalībvalstis, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu, kā arī apstiprinājumus izsniedzošo administratīvo iestāžu nosaukumus un adreses, uz kurieni jāsūta citās valstīs izdotie paziņojumi par apstiprinājuma piešķiršanu vai attiecinājumu uz citu tipu, atteikumu vai anulēšanu. 
 
1. papildinājums
 
 
RAŽOJUMU ATBILSTĪBAS PRASĪBU PĀRBAUDES PROCEDŪRA, JA RAŽOTĀJA 
SNIEGTĀ PRODUKCIJAS STANDARTNOVIRZE IR APMIERINOŠA 
 
1. Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai pārbaudītu ražojuma 
atbilstību I tipa testam, ja ražotāja ražojuma standartnovirze ir apmierinoša. 
 2. Ar minimālo paraugu skaitu 3 paraugu ņemšanas procedūra ir noteikta tā, ka 
iespējamība, ka partija izturēs testu ar 40 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,95 (ražotāja risks = 5 %), kamēr iespējamība, ka partiju pieņems ar 65 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,l (patērētāja risks = 10 %). 
 3. Par katru šo noteikumu 5.3.1.4. punktā minēto piesārņojošo vielu izmanto šādu 
procedūru (skatīt šo noteikumu 2. attēlu). 
  
Kur: 
 
L = piesārņojošās vielas robežvērtības naturālais logaritms, L 375/266 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 41. lapa 
 x
i = transportlīdzekļa mērījuma vērtības parauga i naturālais logaritms, 
 s = novērtētā ražojumu standartnovirze (pēc mērījumu naturālajiem logaritmiem),  
n = esošais parauga numurs. 
 
4. Attiecībā uz paraugu aprēķina testa statistiku, nosakot standartnoviržu summu no 
robežvērtības un definē šādi. 
) (1
1in
ixLs∑
=− 
5.  Tad : 
 
5.1. ja testa statistika ir lielāka par robežvērtību lēmumam par izturētu testu tabulā dotajam 
parauga izmēram (1/1. tabula), attiecībā uz šo piesārņojošo vielu tests ir izturēts, 
 5.2. ja testa statistika nepārsniedz robežvērtību lēmumam par neizturētu testu tabulā dotajam 
parauga izmēram (1/1. tabula), attiecībā uz šo piesārņojošo vielu tests nav izturēts; pretējā gadījumā testē papildu transportlīdzekli un paraugam veic atkārtotu aprēķinu ar parauga izmēru, kas ir par vienu vienību lielāks. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/267
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 42. lapa 
1/1. tabula   
Testēto transportlīdzekļu 
ku m u latī vs skai ts (pašreizējais 
paraugu l ielu m s)  
 
Robežvērtība lē m u m a m par iz turētu 
testu   
Robežvērtība lē m u m a m par 
neizt urētu te stu 
 
3  
3,327  
–4,72 4 
 
4  
3,261  
–4,79 
 
5  
3,195  
–4,85 6 
 
6  
3,129  
–4,92 2 
 
7  
3,063  
–4,98 8 
 
8  
2,997  
–5,05 4 
 
9  
2,931  
–5,12 
 
10  
2,865  
–5,18 5 
 
11  
2,799  
–5,25 1 
 
12  
2,733  
–5,31 7 
 
13  
2,667  
–5,38 3 
 
14  
2,601  
–5,44 9 
 
15  
2,535  
–5,51 5 
 
16  
2,469  
–5,58 1 
 
17  
2,403  
–5,64 7 
 
18  
2,337  
–5,71 3 
 
19  
2,271  
–5,77 9 
 
20  
2,205  
–5,84 5 
 
21  
2,139  
–5,91 1 
 
22  
2,073  
–5,97 7 
 
23  
2,007  
–6,04 3 
 
24  
1,941  
–6,10 9 
 
25  
1,875  
–6,17 5 
 
26  
1,809  
–6,24 1 
 
27  
1,743  
–6,30 7 
 
28  
1,677  
–6,37 3 
 
29  
1,611  
–6,43 9 
 
30  
1,545  
–6,50 5 
 
31  
1.479  
–6,57 1 
 
32  
–2,11 2  
–2,11 2 
 L 375/268 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 43. lapa 
2. papildinājums
 
 
RAŽOJUMU ATBILSTĪBAS IZVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRA, JA RAŽOTĀJA SNIEGTĀ RAŽOJUMU STANDARTNOVIRZE IR NEAPMIERINOŠA VAI NAV PIEEJAMA   1. Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, ko piemēro, lai pārbaudītu ražojumu 
atbilstību I tipa testa prasībām, ja ražotāja ražojumu atbilstības standartnovirzes pierādījums  ir neapmierinošs vai nav pieejams. 
 2. Ar minimālo parauga izmēru 3 paraugu ņemšanas procedūra ir noteikta tā, ka 
iespējamība, ka partija izturēs testu ar 40 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,95 (ražotāja risks = 5 %), kamēr iespējamība, ka partiju pieņems ar 65 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,l (patērētāja risks = 10 %). 
 3. Piesārņojošo vielu mērījumi, kas aprakstīti šo noteikumu 5.3.1.4. punktā, uzskatāmi par 
reģistrētiem normālā sadalījumā un tos konvertē, izmantojot to naturālos logaritmus. Ar m
0 un m attiecīgi apzīmē minimālo un maksimālo parauga izmēru (m 0 = 3 un m= 32) un 
ar n apzīmē konkrētā parauga numuru. 
 4. Ja mērījumu sērijā naturālais logaritms ir x
1,x 2..., x i un L ir piesārņojošās vielas 
robežvērtības naturālais logaritms, tad: 
 
 
 d 1 = x 1 – L 
 
 ∑
==n
iin dnd
11 
 
un 
 
 ()∑
=− =n
ini n ddnV
1221 
 
5. Šo noteikumu 1/2. tabulā apkopotas robežvērtības lēmumam par izturētu (A n) un 
neizturētu (B n) testu attiecībā pret kopējo paraugu skaitu. Testa statistiskas rādītājs ir 
d n/V n, un, lai noteiktu, vai sērija ir izturējusi vai nav izturējusi testu, to izmanto šādi: 
  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/269
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 44. lapa 
m
o ≤ n ≤ m 
 
i) paraugs testu izturējis, ja n
nnAVd≤  
 
 ii) paraugs testu nav izturējis, ja n
nnBVd≥  
 
 
iii) veikt citu mērījumu, ja n Vd
n B A
nn<<  
 6. Piezīmes  
Šādas rekursīvas formulas ir noderīgas testa statistikas veiksmīgo vērtību uzskaitei: 
 
 
   L 375/270 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 45. lapa 
 
1/2. tabula
 
 
Minimālais parauga lielums = 3 
  
 
Parauga lielu m s  
(n)   
Robežvērtības lē m u m a m  par 
izturēt u test u ( A
n )   
Robežvērtības lē m u m a m  par n eizturēt u 
testu (B
n ) 
3 –0,80 381 16,64 743  
4  
–0,76 339  
7,686 27  
5  
–0,72 982  
4,671 36  
6  
–0,69 962  
3,255 73  
7  
–0,67 129  
2,454 31  
8  
–0,64 406  
1,943 69  
9  
–0,61 750  
1,591 05  
10  
–0,59 135  
1,332 95  
11  
–0,56 542  
1,135 66  
12  
–0,53 960  
0,979 70  
13  
–0,51 379  
0,853 07  
14  
–0,48 791  
0,748 01  
15  
–0,46 191  
0,659 28 
16  
–0,43 573  
0,583 21  
17  
–0,40 933  
0,517 18  
18  
–0,38 266  
0,459 22  
19  
–0,35 570  
0,407 88  
20  
–0,32 840  
0,362 03 
21  
–0,30 072  
0,320 78  
22  
–0,27 263  
0,283 43  
23  
–0,24 410  
0,249 43  
24  
–0,21 509  
0,218 31  
25  
–0,18 557  
0,189 70  
26  
–0,15 550  
0,163 28  
27  
–0,12 483  
0,138 80  
28  
–0,09 354  
0,116 03  
29  
–0,06 159  
0,094 80  
30  
–0,02 892  
0,074 93  
31  
0,004 49  
0,056 29  
32  
0,038 76  
0,038 76 
 
  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/271
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 46. lapa 
3. papildinājums
 
 
EKSPLUATĀCIJĀ ESOŠU TRANSPORTLĪDZEKĻU ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE 
 1. IEVADS  
Šajā papildinājumā ir noteikti šo noteikumu 8.2.7. punktā minētie kritēriji attiecībā uz transportlīdzekļu izvēli testēšanai un procedūrām ekspluatācijas atbilstības kontrolei. 
 2. IZVĒLES KRITĒRIJI   
Kritēriji izvēlētā transportlīdzekļa pieņemšanai ir noteikti šī papildinājuma 2.1. līdz 2.8. punktā. Informāciju apkopo transportlīdzekļa apskatē un intervijā ar īpašnieku/transportlīdzekļa vadītāju. 
 2.1. Transportlīdzeklim jāatbilst tādam transportlīdzekļa tipam, kas ir apstiprināts ar šiem 
noteikumiem un ietverts atbilstības sertifikātā saskaņā ar 1958. gada Nolīgumu. Tam jābūt reģistrētam un izmantotam Līgumslēdzēju pušu valstī. 
 2.2. Transportlīdzeklim ir jābūt ekspluatētam vismaz 15 000 km vai 6 mēnešus, atkarībā no tā, 
kas ir sasniegts vēlāk, un ne vairāk kā 80 000 km vai 5 gadus, atkarībā no tā, kas tiek sasniegts ātrāk. 
 2.3. Ir jābūt uzturēšanas reģistrējumam, kas parāda, ka transportlīdzeklis ir pienācīgi uzturēts, 
piemēram, tam ir veikta apkope saskaņā ar ražotāja ieteikumiem. 
 2.4. Transportlīdzeklim nedrīkst būt pazīmju, ka tas ir izmantots nesaudzīgi (piemēram, 
pārmērīgi ātra braukšana, pārslodze, nepareizas degvielas lietošana vai cita nepareiza izmantošana), vai citiem faktoriem (piemēram, bojājumi), kas varētu ietekmēt emisiju rādītājus. Gadījumā, kad transportlīdzeklis ir aprīkots ar OBD sistēmu, ņem vērā datorā glabāto kļūdas kodu un nobraukuma informāciju. Transportlīdzekli nedrīkst izvēlēties testēšanai, ja datorā uzglabātā informācija uzrāda, ka šis transportlīdzeklis ir darbināts pēc kļūdas koda reģistrācijas un nav veikts nosacīti laicīgs remonts. 
 2.5. Motoram vai transportlīdzeklim nedrīkst būt veikts neatļauts kapitālremonts.   2.6. No transportlīdzekļa degvielas tvertnes ņemtā degvielas parauga svina saturam un sēra 
saturam jāatbilst spēkā esošajiem standartiem, un nav pieļaujamas nepareizas degvielas izmantošanas pazīmes. Var veikt testus izplūdes caurulē utt. 
 2.7. Nedrīkst būt tādu problēmu pazīmju, kas varētu apdraudēt laboratorijas darbinieku 
drošību. 
 2.8. Visiem transportlīdzekļa pretpiesārņošanas sistēmas komponentiem jāatbilst 
piemērojamam tipa apstiprinājumam. 
 L 375/272 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 47. lapa 
3. DIAGNOSTIKA UN UZTURĒŠANA  
Pirms izplūdes emisiju mērījuma transportlīdzekļiem, kas ir pieņemti testēšanai, saskaņā ar 3.1. līdz 3.7. punktā noteikto procedūru veic nepieciešamo diagnostiku un apkopi. 
 3.1. Veic šādas pārbaudes: gaisa filtru, visu piedziņas siksnu, visu šķidrumu līmeņu, radiatora 
vāka, visu vakuuma cauruļu pārbaudi un ar pretpiesārņošanas sistēmu saistītu elektrības vadu integritātes pārbaudi; aizdedzes, degvielas mērīšanas un pretpiesārņošanas ierīces komponentu pārbaudi attiecībā uz nepareizu noregulējumu un/vai bojājumiem. Visas neatbilstības reģistrē. 
 3.2. Pārbauda OBD sistēmas pienācīgu darbību. Jebkādus nepareizas darbības rādījumus OBD 
sistēmas atmiņā reģistrē un veic nepieciešamo remontu. Ja OBD nepareizas darbības rādītājs reģistrē nepareizu darbību sagatavošanas cikla laikā, kļūdu var noteikt un labot. Var atkārtot testu un izmantot saremontētā transportlīdzekļa rezultātus. 
 3.3. Pārbauda aizdedzes sistēmu un bojātās detaļas aizstāj, piemēram, aizdedzes sveces, vadi 
u.c. 
 3.4. Pārbauda kompresiju. Ja rezultāti ir neapmierinoši, transportlīdzekli atzīst par 
neapmierinošu. 
 
3.5. Pārbauda motora parametrus salīdzinājumā ar ražotāja specifikācijām un nepieciešamības 
gadījumā noregulē. 
 
3.6. Ja transportlīdzekļa nobraukums ir 800 km robežās no uzturēšanas apkopes, apkopi veic 
saskaņā ar ražotāja norādījumiem. Neatkarīgi no odometra rādījuma gaisa un eļļas filtrus pēc ražotāja pieprasījuma var nomainīt. 
 3.7. Pēc transportlīdzekļa pieņemšanas degvielu aizstāj ar atbilstīgu emisiju testa 
standartdegvielu, izņemot gadījumus, kad ražotājs pieņem pārdošanā pieejamas degvielas izmantošanu. 
 3.8. Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar šo noteikumu 2.20. punktā aprakstīto periodiski 
reģenerējošu sistēmu, pārliecinās, ka transportlīdzeklim netuvojas reģenerācijas periods. (Ražotājam jādod iespēja to apstiprināt). 
 3.8.1. Šādā gadījumā ar transportlīdzekli jābrauc, līdz reģenerācija pabeigta. Ja reģenerācija 
rodas emisiju mērīšanas laikā, veic turpmāku testēšanu, lai pārliecinātos, ka reģenerācija ir pabeigta. Veic pilnīgu jaunu testu un pirmā un otrā testa rezultātus neņem vērā. 
 3.8.2. Šo noteikumu 3.8.1. punktā noteiktajam ir šāda alternatīva: ja transportlīdzeklim tuvojas 
reģenerācija, ražotājs drīkst pieprasīt, lai tiktu veikts īpašs sagatavošanas cikls (piem., tas var ietvert lielu ātrumu, braukšanu ar lielu noslodzi), lai nodrošinātu reģenerāciju. 
 
Ražotājs var pieprasīt testa veikšanu uzreiz pēc reģenerācijas vai pēc ražotāja norādīta iepriekšējas sagatavošanas cikla un normāla testa sagatavošanas. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/273
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 48. lapa  4. EKSPLUATĀCIJAS TESTĒŠANA  4.1. Ja transportlīdzekļa pārbaudi uzskata par nepieciešamu, emisiju testus saskaņā ar šo 
noteikumu 4. pielikumu veic iepriekš sagatavotiem transportlīdzekļiem, kas izvēlēti saskaņā ar šī papildinājuma 2. un 3. punkta prasībām. 
 4.2. Ar OBD sistēmu aprīkotiem transportlīdzekļiem var pārbaudīt pienācīgu nepareizas 
darbības rādījuma ekspluatācijas funkcionalitāti u.c. attiecībā uz emisiju līmeņiem (piem., šo noteikumu 11. pielikumā noteiktās nepareizas darbības rādījuma robežas) apstiprināta tipa specifikācijām. 
 4.3. OBD sistēmu var pārbaudīt, piemēram, attiecībā uz emisijām, kas pārsniedz piemērojamās 
robežvērtības bez nepareizas darbības rādījuma, sistemātiskas kļūdainas nepareizas darbības rādījuma aktivizēšanas un noteiktiem kļūdainiem vai bojātiem OBD sistēmas komponentiem. 
 4.4. Ja sastāvdaļa vai sistēma OBD nepareizas darbības rādījuma darbojas veidā, kāds nav 
ietverts tipa apstiprinājuma sertifikāta informācijā un/vai šāda transportlīdzekļa tipa informācijas paketē un šāda novirze nav atļauta ar 1958. gada Nolīgumu, sastāvdaļu vai sistēmu nedrīkst aizstāt pirms emisiju testa, izņemot gadījumus, kad uzskata, ka sastāvdaļa vai sistēma ir bojāta vai nesaudzīgi izmantota tā, ka OBD sistēma nenosaka radušos 
nepareizu darbību. 
 
5. REZULTĀTU IZVĒRTĒJUMS   5.1. Testa rezultātus iesniedz izvērtējuma procedūrai saskaņā ar 4. papildinājumu.  5.2. Testa rezultātus nedrīkst reizināt ar pielaides koeficientiem.  5.3. Šo noteikumu 2.20. punktā aprakstīto periodiski reģenerējošu sistēmu gadījumā testa 
rezultātu reizina ar koeficientu K
i, kurš aprēķināts laikā, kad tika piešķirts  tipa 
apstiprinājums. 
 6. PLĀNS PASĀKUMIEM STĀVOKĻA IZLABOŠANAI  6.1. Ja vairāk nekā vienu transportlīdzekli atzīst par kaitīgu emisiju avotu, kas,   – atbilst 4. papildinājuma 3.2.3. punkta nosacījumiem, un gan apstiprināšanas iestāde, gan 
ražotājs atzīst vienu pārmērīgu emisijas cēloni vai 
  – atbilst 4. papildinājuma 3.2.4. iedaļas nosacījumiem, un apstiprināšanas iestāde ir 
noteikusi vienu pārmērīgu emisijas cēloni, 
 
tipa apstiprināšanas iestāde pieprasa ražotājam iesniegt plānu, kas paredz pasākumus stāvokļa izlabošanai, lai novērstu neatbilstību. 
 L 375/274 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 49. lapa 
6.2. Plānu pasākumiem stāvokļa izlabošanai tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz ne vēlāk kā 
60 darbadienas pēc 6.1. punktā minētās paziņošanas dienas. Tipa apstiprinātāja iestāde 30 darbadienu laikā apstiprina plānu pasākumiem stāvokļa izlabošanai vai to noraida. Tomēr, ja ražotājs kompetentajai tipa apstiprinātājai iestādei var pierādīt, ka ir nepieciešamas ilgāks laiks, lai izmeklētu neatbilstību un lai iesniegtu plānu pasākumiem stāvokļa izlabošanai, pagarinājumu piešķir. 
 6.3. Stāvokļa izlabošanas pasākumi attiecas uz visiem transportlīdzekļiem, kurus, visticamāk, 
ietekmējis viens un tas pats defekts. Ir jāizvērtē nepieciešamība grozīt tipa apstiprinājuma dokumentus. 
 6.4. Ražotājs sniedz visu paziņojumu dokumentu kopijas saistībā ar stāvokļa izlabošanas 
pasākumu plānu un veido atsaukšanas kampaņas reģistru, un sniedz regulārus ziņojumus par situāciju tipa apstiprinātājai iestādei. 
 6.5. Stāvokļa izlabošanas pasākumu plānā iekļauj prasības, kas noteiktas 6.5.1. līdz 
6.5.11. punktā. Ražotājs stāvokļa izlabošanas pasākumu plānam piešķir īpašu nosaukumu vai numuru. 
 6.5.1. Stāvokļa izlabošanas pasākumu plānā ietver katra transportlīdzekļa tipa aprakstu.  6.5.2. Īpašu tādu izmaiņu, grozījumu, remonta, labojumu, pielāgojumu vai citu izmaiņu aprakstu, 
kas veicamas, lai transportlīdzeklis būtu atbilstīgs, īss informācijas un tehnisko pētījumu apkopojums, kas apstiprina ražotāja lēmumu attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas pieņemami, lai labotu neatbilstību. 
 6.5.3. Metodes apraksts, kādā ražotājs informē transportlīdzekļu īpašniekus.  6.5.4. Atbilstīgas uzturēšanas vai izmantošanas apraksts, ja tāds ir, kuru ražotājs nosaka kā 
nosacījumu, lai saņemtu atļauju veikt remontu stāvokļa izlabošanas pasākumus, un ražotāja paskaidrojums iemesliem šādu nosacījumu noteikšanai. Uzturēšanas vai izmantošanas nosacījumus var noteikt tikai tad, ja tie skaidri attiecas uz neatbilstību un stāvokļa izlabošanas pasākumiem. 
 6.5.5. Procedūras apraksts, kas jāievēro transportlīdzekļu īpašniekiem, lai iegūtu neatbilstības 
labojumu. Tajā jāiekļauj datums, pēc kura var pieņemt stāvokļa izlabošanas pasākumus, paredzamais laiks, kas nepieciešams darbnīcai, lai veiktu remontu, un vietas, kur to var veikt. Remonts ir jāveic pienācīgā laikposmā pēc transportlīdzekļa iesniegšanas. 
 6.5.6. Transportlīdzekļa īpašniekam nosūtītās informācijas kopija.  6.5.7. Īss sistēmas apraksts, ko ražotājs izmanto, lai nodrošinātu atbilstīgu komponenta vai 
sistēmu piegādi stāvokļa izlabošanas veikšanai. Lai uzsāktu kampaņu, ir jānorāda laiks, kad notiks pienācīga komponentu vai sistēmu piegāde. 
 6.5.8. To instrukciju kopija, kas jānosūta personām, kuras veic remontu.  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/275
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 50. lapa 6.5.9. Apraksts stāvokļa izlabošanas pasākumiem transportlīdzekļa emisijām, degvielas 
patēriņam, braukšanas īpašībām un drošībai, kas ietverti stāvokļa izlabošanas pasākumu plānā, kopā ar informāciju, tehnisko izpēti u.c., kas apliecina šos secinājumus. 
 6.5.10. Lai izvērtētu stāvokļa izlabošanas pasākumu plānu, ir nepieciešama jebkura cita 
informācija, ziņojumi vai dati, kurus tipa apstiprinātāja iestāde var pamatoti noteikt. 
 6.5.11. Ja stāvokļa izlabošanas pasākumi ietver atsaukšanu, tipa apstiprinātājai iestādei ir 
jāiesniedz remonta reģistrēšanas apraksta metode. Ja izmanto marķējumu, ir jāiesniedz tā paraugs. 
 6.6. Ražotājam var pieprasīt veikt pamatoti plānotus un nepieciešamus testus detaļām un 
transportlīdzekļiem, kurā iestrādātas piedāvātās izmaiņas, kas ir remontēti vai pārveidoti, lai pierādītu izmaiņu, remonta vai pārveidošanas efektivitāti. 
 6.7. Ražotājam ir pienākums veikt reģistru katram transportlīdzeklim, kas ir atsaukts vai 
remontēts, un darbnīcai, kurā veikts remonts. Tipa apstiprinātājai iestādei pēc pieprasījuma ir jābūt piekļuvei reģistram 5 gadus pēc stāvokļa izlabošanas pasākumu plāna ieviešanas. 
 6.8. Remontu un/vai pārveidošanu, vai jaunas papildu prasības reģistrē sertifikātā, ko ražotājs 
izsniedz transportlīdzekļa īpašniekam. L 375/276 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 51. lapa 
4. papildinājums
 
 
STATISTISKĀ PROCEDŪRA EKSPLUATĀCIJAS ATBILSTĪBAS TESTĒŠANAI 
 1. Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai pārbaudītu ekspluatācijas 
atbilstības prasības I tipa testam. 
 2. Jāievēro divas dažādas procedūras.  
i) Viena attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas noteikti paraugā, saistībā ar 
defektiem, kas attiecas uz emisijām un rada novirzes (3. punkts). 
 
ii) Otra attiecībā uz kopējo paraugu
 (4. punkts). 
 3. PROCEDŪRA, KAS JĀIEVĒRO, JA PARAUGĀ ATRASTO KAITĪGO E MISIJU 
DAUDZUMS PĀRSNIEDZ NOTEIKTĀS ROBEŽAS 1
/ 
 3.1. Ņemot vērā, ka minimālais parauga lielums ir trīs un maksimālo parauga lielumu 
noteikts ar 4. punktā minēto procedūru, izlases veidā no parauga izvēlas transportlīdzekli un izmēra reglamentēto emisiju apjomu, lai noteiktu, vai transportlīdzeklis ir kaitīgo emisiju avots. 
 3.2. Transportlīdzekli uzskata par kaitīgu emisiju avotu, ja ir izpildīti 3.2.1. vai 3.2.2. punkta 
nosacījumi. 
 3.2.1. Ja transportlīdzekļa tips ir apstiprināts saskaņā ar robežvērtībām, kas noteiktas 
I pielikuma 5.3.1.4. punkta tabulas A rindā, par kaitīgu emisiju avotu uzskata transportlīdzekli, kam reglamentēto piesārņojošo vielu piemērojamās robežvērtības ir pārsniegtas 1,2 reizes. 
 3.2.2. Ja transportlīdzekļa tips ir apstiprināts saskaņā ar robežvērtībām, kas noteiktas 
I pielikuma 5.3.1.4. punkta tabulas B rindā, par kaitīgu emisiju avotu uzskata transportlīdzekli, kam reglamentēto piesārņojošo vielu piemērojamās robežvērtības ir pārsniegtas 1,5 reizes. 
 3.2.3. Īpašos gadījumos, kad saskaņā ar mērījumiem reglamentēto piesārņojošo vielu emisijas 
līmenis transportlīdzeklim ir „starpzonā” 2
/. 
                                                 
1/ Pamatojoties uz reālajiem ekspluatācijas datiem, kas iesniedzami pirms 2003. gada 
31. decembra, šī punkta prasības var pārskatīt un lemt a) vai pārskatāma emisiju avota definīcija attiecībā uz transportlīdzekļiem, kuriem piešķirts tipa apstiprinājums saskaņā ar 5.3.1.4. punkta tabulas B rindā dotajām robežvērtībām, b) vai grozāma emisiju avota noteikšanas procedūra un c) vai ekspluatācijas atbilstības testēšanas procedūras piemērotā brīdī jāaizstāj ar jaunu statistisku procedūru. Šādā gadījumā tiks ieteikti nepieciešamie grozījumi. 2
/ Jebkuram transportlīdzeklim "starpzonu" nosaka šādi: transportlīdzeklis atbilst 3.2.1. punkta 
nosacījumiem, turklāt tās pašas reglamentētās piesārņojošās vielas izmērītā vērtība ir zem līmeņa, kas 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/277
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 52. lapa  3.2.3.1. Ja transportlīdzeklis atbilst šī iedaļas nosacījumiem, nosaka pārmērīgas emisijas iemeslu 
un no parauga izlases veidā izvēlas vēl vienu transportlīdzekli. 
 3.2.3.2. Ja šī punkta nosacījumiem neatbilst vairāk kā viens transportlīdzeklis, tipa 
apstiprināšanas iestāde un ražotājs nosaka, vai abu transportlīdzekļu pārmērīgās emisijas cēlonis ir viens un tas pats. 
 3.2.3.2.1. Ja tipa apstiprināšanas iestāde un ražotājs vienojas, ka abu transportlīdzekļu pārmērīgās 
emisijas cēlonis ir viens un tas pats, paraugs testu nav izturējis, un ražotājs iesniedz plānu, kas paredz pasākumus stāvokļa uzlabošanai, kā izklāstīts 3. papildinājuma 6. punktā. 
 3.2.3.2.2. Ja tipa apstiprināšanas iestāde un ražotājs nespēj vienoties par atsevišķa transportlīdzekļa 
pārmērīgās emisijas cēloni vai par to, ka vairāk nekā viena transportlīdzekļa pārmērīgas emisijas cēlonis ir viens un tas pats, no parauga izlases veidā izvēlas vēl vienu transportlīdzekli, izņemot gadījumu, kad ir sasniegts parauga maksimālais lielums. 
 3.2.3.3. Ja atklāj, ka tikai viens transportlīdzeklis atbilst šīs iedaļas nosacījumiem, vai ja ir atklāti 
vairāki transportlīdzekļi un tipa apstiprināšanas iestāde un ražotājs vienojas, ka cēloņi ir dažādi, no parauga izlases veidā izvēlas vēl vienu transportlīdzekli, izņemot gadījumu, kad ir sasniegts parauga maksimālais lielums. 
 3.2.3.4. Ja ir sasniegts parauga maksimālais lielums un ne vairāk kā viens transportlīdzeklis ar to 
pašu pārmērīgas emisijas cēloni atbilst šīs iedaļas nosacījumiem, paraugs ir izturējis testu attiecībā uz šā papildinājuma 3. iedaļu. 
 3.2.3.5. Ja jebkurā no testa posmiem sākotnējā paraugā pietrūkst transportlīdzekļu, sākotnējam 
paraugam pievieno vēl vienu transportlīdzekli, un izmanto to nākamajā posmā. 
 3.2.3.6. Katrreiz, kad no parauga ņem vēl vienu transportlīdzekli, palielinātajam paraugam 
piemēro šā papildinājuma 4. punktā izklāstīto statistikas procedūru. 
 3.2.4. Īpašos gadījumos, kad saskaņā ar mērījumiem reglamentēto piesārņojošo vielu emisijas 
līmenis transportlīdzeklim ir „neatbilstības zonā”. 3
/ 
 
3.2.4.1. Ja transportlīdzeklis atbilst šī punkta nosacījumiem, tipa apstiprināšanas iestāde nosaka 
pārmērīgas emisijas iemeslu un no parauga izlases veidā izvēlas vēl vienu transportlīdzekli. 
 
                                                                                                                                                                 
 
noteikta no robežvērtības produktam šai pašai reglamentētajai piesārņojošai vielai, kas norādīta 
5.3.1.4. punkta tabulas A rindā, un reizināta ar koeficientu 2,5. 3
/ Jebkuram transportlīdzeklim "neatbilstības zonu" nosaka šādi. Jebkuras piesārņojošās vielas izmērītā 
vērtība pārsniedz līmeni, kas noteikts no robežvērtības produktam šai pašai reglamentētajai piesārņojošai vielai, kas dota 5.3.1.4. punkta tabulas A rindā, un reizināta ar koeficientu 2,5.
 L 375/278 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 53. lapa 
3.2.4.2. Ja vairāk nekā viens transportlīdzeklis atbilst šī punkta nosacījumiem un tipa 
apstiprināšanas iestāde nosaka, ka pārmērīgās emisijas cēlonis ir viens un tas pats, ražotāju informē, ka paraugs testu nav izturējis, sniedzot arī šī lēmuma pamatojumu, un piemēro 3. papildinājuma 6. punktā minētos noteikumus par plānu, kas paredz pasākumus stāvokļa uzlabošanai. 
 3.2.4.3. Ja atklāj, ka tikai viens transportlīdzeklis atbilst šīs iedaļas nosacījumiem, vai ja ir atklāti 
vairāki transportlīdzekļi un tipa apstiprināšanas iestāde nosaka, ka cēloņi ir dažādi, no parauga izlases veidā izvēlas vēl vienu transportlīdzekli, izņemot gadījumu, kad ir sasniegts parauga maksimālais lielums. 
 3.2.4.4. Ja ir sasniegts parauga maksimālais lielums un ne vairāk kā viens transportlīdzeklis ar to 
pašu pārmērīgas emisijas cēloni atbilst šīs iedaļas nosacījumiem, paraugs ir izturējis testu attiecībā uz šā papildinājuma 3. punktu. 
 3.2.4.5. Ja jebkurā no testa posmiem sākotnējā paraugā pietrūkst transportlīdzekļu, sākotnējam 
paraugam pievieno vēl vienu transportlīdzekli, un to izmanto nākamajā posmā. 
 3.2.4.6. Katrreiz, kad no parauga ņem vēl vienu transportlīdzekli, palielinātajam paraugam 
piemēro šī papildinājuma 4. punktā izklāstīto statistikas procedūru. 
 3.2.5. Ja testi liecina, ka transportlīdzeklis nav kaitīgu emisiju avots, no parauga izlases veidā 
izvēlas vēl vienu transportlīdzekli. 
 4.  PROCEDŪRA, KAS JĀIEVĒRO BEZ ATSEVIŠĶAS IZVĒRTĒŠANAS ĀRKĀRTAS 
EMISIJU PARAUGĀ 
 4.1. Ar minimālo parauga izmēru 3 paraugu ņemšanas procedūra ir noteikta tā, ka 
iespējamība, ka partija izturēs testu ar 40 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,95 (ražotāja risks = 5 %), kamēr iespējamība, ka partiju pieņems ar 75 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,15 (patērētāja risks = 15 %). 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/279
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 54. lapa 4.2. Par katru šo noteikumu 5.3.1.4. punkta tabulā minēto piesārņojošo vielu izmanto šādu 
procedūru (skatīt 4/2. attēlu). 
 
kur 
 
L = robežvērtība piesārņojošai vielai,  x
i = mērījuma vērtība parauga i transportlīdzeklim, 
 n = esošais parauga numurs.  
4.3. Attiecībā uz paraugu aprēķina testa statistiku, izsakot neatbilstīgo transportlīdzekļu 
skaitu, t.i., x
i > L. 
 4.4. Tad: 
 i) ja testa statistika nepārsniedz robežvērtību lēmumam par izturētu testu tabulā 
dotajam parauga izmēram, attiecībā uz šo piesārņojošo vielu tests ir izturēts, 
 ii) ja testa statistika ir vienāda vai pārsniedz robežvērtību lēmumam par neizturētu 
testu tabulā dotajam parauga izmēram, attiecībā uz šo piesārņojošo vielu tests nav izturēts, 
  iii) pretējā gadījumā testē papildu transportlīdzekli un šo procedūru piemēro 
paraugam ar vienu papildu vienību. 
 
Šajā tabulā ir apkopoti lēmumi par testa izturēšanu vai neizturēšanu saskaņā ar starptautisko standartu ISO 8422:1991. 
 
Paraugu uzskata par testu izturējušu, ja tas ir izturējis gan šī papildinājuma 3. punkta, gan 4. punkta prasības. 
 L 375/280 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 55. lapa 
4/1. tabula
 
 
PLĀNS PARAUGU ŅEMŠANAS PIEŅEMŠANAI — ATTEIKUMAM PĒC PAZĪMĒM 
  
 
Kumulatīvs paraugu lielums (n)   
Lēmumu par izturētu testu 
skaits   
Lēmumu par neizturētu testu 
skaits 
 
3 
4 5 6 7 8 9 
10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 
  
0 1 1 2 2 3 4 4 5 5 6 6 7 8 8 9 9 
11  
– – 5 6 6 7 8 8 9 9 
10 11 11 12 12 13 13 12 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/281
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 56. lapa 
4/1. attēls
 
 
Ekspluatācijas atbilstības pārbaude — audita procedūra 
                   
 
                    
 
4/2. attēls
 
 
Ekspluatācijā esošo transportlīdzekļu testēšana — transportlīdzekļu atlase un tests  Vai TA A 1 / 
Pie ņem lē mu mu, ka 
informā cija ir 
nepietieka ma lē mu ma 
pieņemšanai?  Transportlīdzekļa ražotā js un  a dmi n is trat īvā iestā de  
pa beidz ja un a tr ans portlī dzekļa ti pa  a pst ipr in āša nu .  
Adminis trat īvā iestā de (TA A ) piešķir ti pa aps ti pri nā j umu 
Ražotājs un apstipri nātā tran s portlīdzekļa tipa 
pārdošana. 
Transportlīdzekļa ražotā js izstrādā savu ek splua tācijas 
atbilstības procedūru 
Transportlīdzekļa ražotā js veic eksplua tācijas atbilstības 
procedūru (transportlīdzekļa ti pam vai sa i me i ) 
Transportlīdzekļa ražotā js sast āda ziņoju mu par dienesta 
procedūru (t.sk. vis i dati, kas nepiecieša m i sa ska ņā ar 
8.2.1.  punkt u) Dienes ta eks -
pluatācijas at- bilstības ziņoju m s 
apstiprināta tipa 
vai sai m es transportlīdzekliS ākums  
NĒ
NĒRažotājs iesniedz ekspluatācijas 
atbilstības ziņ oj umu T A A 1 / 
pārbaudei  JĀ 
TAA  1 / izskata ra žotāja 
ekspluatācijas atbilstības 
ziņoj umu 
Vai 
TAA  1 / pieņem, ka ražotāja 
ekspluatācijas atbilstības 
ziņoj ums  
apstipri na transp ortlī dzekļa tipa 
pieņema mību transport līdzekļu 
sai mē?  
 (8. 2.1 . p unkts)  
Process pabeigts.  
Turpmāk arīcība nav 
nepiecieša m a.  Ražotājs sniedz 
vai iegūst 
papil di 
informā ciju vai 
testa datus. 
 
Ražotājs sastāda 
jaunu  
ekspluatācijas 
atbilstības 
ziņoj umu. 
TAA  1 / uzsāk form ālu 
ekspluatācijas atbisltības 
uzraudzības program mu par 
aizdomīgo transportlī dzekļa tipu ( kā
norādī ts 3.  pielikums) uz 4/2. attēlu Vai TA A 1 / 
Izle mj pārbaudīt  ražotāja 
sniegtos atbilstī bas datus 
šim transportlīdzekļa tipam 
vai sai mei? Ražotājs saglabā zi ņo-
j um u  tu r pm ā-
kai atsa ucei  
1/ Šajā gadījumā T A A ir administrat īvā iestāde, kas piešķīrusi tipa aps tiprināj umu.  NĒ
JĀ 
JĀ L 375/282 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 57. lapa 
 
 
 
N ē, va i n a v sk a idr s 
 
    
 
 
     TES TĒ VISMAZ 3 TRANSPORTLĪ 
DZEK ĻU S       
               
PALIE LIN A 
PAR AU GU PA R 1 nē  (vien s test s) ĀR KĀR T A S  EMISIJAS?    PALIE LIN A PAR AU GU PA R 1 
       j ā        
      (divi testi)       27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/283
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 58. lapa 
  
   PIEMĒRO T ESTA 
STATIS TIKU  
   VAI R ĀK PA R 1? nē 
            j ā   
 NEIZTUR? jā PAR AU GS N AV IZTURĒJIS TES TU * jā TAS PATS CĒLO NIS?  
  n ē           n ē   
 
nē IZTUR? jā PAR AU GS IZTURĒJIS TES TU jā M A KS I MĀLA I S  PAR AU G A LIELUM S?  
              
               
 
*  Ja iztur abus tes tu s.” 
 L 375/284 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 59. lapa 
1. pielikums
 
 
MOTORA UN TRANSPORTLĪDZEKĻA RAKSTUROJUMS UN INFORMĀCIJA PAR TESTU 
VEIKŠANU 
 Tālāk norādītās ziņas, ja tās ir vajadzīgas, iesniedz trīs eksemplāros.  
Ja ir rasējumi, tiem jābūt attiecīgā mērogā un pietiekami detalizētiem; tos iesniedz A4 formātā vai 
salocītus A4 formāta mapē. Ja sistēmām, detaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām ir 
elektroniskas vadības ierīces, ir jāsniedz informācija par to darbību.  
 
1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA 
 
1.1. Marka (izgatavotāja nosaukums): ................................................................................  
 1.2. Tips un komercapzīmējums (minēt jebkādus variantus): ............................................  
 
1.3. Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa:....................   
1.3.1. Šī marķējuma atrašanās vieta: .....................................................................................  
 1.4. Transportlīdzekļa kategorija: ......................................................................................  
 
1.5. Ražotāja nosaukums un adrese: ...................................................................................   
1.6. Ja vajadzīgs, ražotāja pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese:...............................  
 2. TRANSPORTLĪDZEKĻA UZBŪVES VISPĀRĒJS RAKSTUROJUMS 
 
2.1. Transportlīdzekļa reprezentatīva parauga fotoattēli un/vai rasējumi:..........................   
2.2. Dzenošās asis (skaits, pozīcija, starpsavienojums):.....................................................  
 3. MASA (kilogramos) (attiecīgos gadījumos norādīt uz rasējumu)...............................  
 
3.1. Transportlīdzekļa masa ar virsbūvi darba kārtībā vai šasijas masa ar kabīni, ja 
ražotājs nemontē virsbūvi (ieskaitot dzesēšanas šķidrumu, eļļas, degvielu, 
darbarīkus, rezerves riteni un vadītāju): ......................................................................  
  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/285
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 60. lapa  
3.2. Ražotāja noteiktā transportlīdzekļa tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa: ........  
 
4. ENERĢIJAS PĀRVEIDOTĀJU APRAKSTS  
4.1. Motora ražotājs: .......................................................................................................... . 
 
4.1.1. Ražotāja motora kods (kā norādīts marķējumā uz motora vai ar citiem identifikācijas 
līdzekļiem): ..................................................................................................................  
 4.2. Iekšdedzes motors........................................................................................................   
4.2.1. Īpaša informācija par motoru:......................................................................................  
 4.2.1.1. Darbības princips: dzirksteļaizdedzes/kompresijaizdedzes, četrtaktu/divtaktu 1
/ 
 4.2.1.2. Cilindru skaits un novietojums: ...................................................................................   
4.2.1.2.1. Cilindra diametrs: 3
/...............................................................................................mm 
 
4.2.1.2.2. Takts: 3 /  mm 
 
4.2.1.3. Motora darba tilpums: 4 /......................................................................................  cm3 
 
4.2.1.4. Tilpuma kompresijas pakāpe: 2 / ..................................................................................  
 
4.2.1.5. Degkameras, virzuļa galvas rasējums:.........................................................................  
 
4.2.1.6. Motora apgriezienu skaits normālā brīvgaitā: 2 /..........................................................  
 
4.2.1.7. Paaugstināts motora apgriezienu skaits brīvgaitā: 2 / ...................................................  
 L 375/286 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 61. lapa 
4.2.1.8. Oglekļa oksīda saturs pēc tilpuma izplūdes gāzē, motoru darbinot brīvgaitā (saskaņā 
ar ražotāja norādījumiem) 2
/ ................................................................................... % 
   
4.2.1.9. Maksimālā neto jauda: 2 /............. kW pie .........................................................min–1 
 
4.2.2. Degviela: dīzeļdegviela/benzīns/LPG/NG 1 / 
 4.2.3. Zinātniskais oktānskaitlis (RON):................................................................................   
4.2.4. Degvielas padeve 
 4.2.4.1. Ar karburatoru(-iem): jā/nē 1
/ 
 4.2.4.1.1. Marka(-s):   
4.2.4.1.2. Tips(-i):  
 4.2.4.1.3. Piešķirtais numurs:................................................................................................. ......  
 4.2.4.1.4. Regulēšana: 2
/..............................................................................................................  
 
4.2.4.1.4.1. Žikleri: 
 4.2.4.1.4.2. Venturi:  
4.2.4.1.4.3. Līmenis pludiņa kamerā:........................................................................................... ...  
 
4.2.4.1.4.4. Pludiņa masa: ..................................................................................................... ..........  
 4.2.4.1.4.5. Pludiņa adata:.................................................................................................... ...........  
 
4.2.4.1.5. Aukstās palaišanas sistēma manuāla/automātiska 1
/ 
 
4.2.4.1.5.1. Darbības princips: ................................................................................................ ........  
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/287
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 62. lapa 
4.2.4.1.5.2. Darbības ierobežojumi/iestatījumi: 1
/ 2/......................................................................  
 
4.2.4.2. Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai kompresijaizdedzes motori): jā/nē 1 / 
 4.2.4.2.1. Sistēmas apraksts: .................................................................................................. ......  
 
4.2.4.2.2. Darbības princips: tiešā iesmidzināšana/priekškamera/virpuļkamera 1
/ 
 
4.2.4.2.3. Degvielas sūknis 
 
4.2.4.2.3.1. Marka(-s):  
4.2.4.2.3.2. Tips(-i): 
 
4.2.4.2.3.3. Maksimālā degvielas padeve: 1
/ 2/ ........... mm3/takts vai cikls pie sūkņa darbības 
ātruma: 1 / 2/ ...........min-1, vai raksturlielumu diagramma: ........................................  
 
4.2.4.2.3.4. Iesmidzināšanas laikiestate: 2 /.....................................................................................  
 
4.2.4.2.3.5. Iesmidzināšanas apsteidzes raksturlīkne: 2 /.................................................................  
 4.2.4.2.3.6. Kalibrēšanas procedūra: izmēģinājumu stends/motors 1
/ 
 4.2.4.2.4. Regulators 
 
4.2.4.2.4.1. Tips:    
4.2.4.2.4.2. Atslēgšanās punkts:............................................................................................... .......  
 
4.2.4.2.4.2.1. Atslēgšanās punkts ar slodzi: ............................................................................ min–1 
 4.2.4.2.4.2.2. Atslēgšanās punkts bez slodzes: ....................................................................... min–1 
 4.2.4.2.4.3.  Brīvgaitas apgriezienu skaits: ........................................................................... min–1 
 L 375/288 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 63. lapa 
4.2.4.2.5. Iesmidzinātājs(-i): ................................................................................................. .......  
 
4.2.4.2.5.1. Marka(-s):   
4.2.4.2.5.2. Tips(-i):  
 4.2.4.2.5.3. Atvēršanās spiediens: 2
/ .....kPa vai raksturlielumu diagramma: ................................  
  4.2.4.2.6. Aukstās palaišanas sistēma  
4.2.4.2.6.1. Marka(-s): 
 4.2.4.2.6.2. Tips(-i): 
 
4.2.4.2.6.3. Apraksts:   
4.2.4.2.7. Papildu palaišanas palīgierīce 
 4.2.4.2.7.1. Marka(-s): 
 
4.2.4.2.7.2. Tips(-i):  4.2.4.2.7.3. Apraksts:  
 
4.2.4.3. Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai dzirksteļaizdedzes motori): jā/nē 1
/ 
 
4.2.4.3.1. Sistēmas apraksts: .................................................................................................. ......  
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/289
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 64. lapa 
4.2.4.3.2. Darbības princips: ieplūdes kolektors (viena/daudzpunktu)/ tiešā iesmidzināšana/cits 
(precizēt) 
 
kontrolierīce — tips (vai nr.): ) 
degvielas regulators — tips: ) 
gaisa plūsmas sensors — tips: ) degvielas sadalītājs — tips: ) Informācija jāsniedz 
spiediena regulators — tips: ) nepārtrauktas iesmidzināšanas 
mikroslēdzis — tips: ) sistēmu gadījumā; tukšgaitas regulējuma skrūve — tips: ) citādu sistēmu gadījumā 
droseļvārsta apvalks — tips: ) sniegt ekvivalentus datus 
ūdens temperatūras sensors — tips: )  gaisa temperatūras sensors — tips: ) 
gaisa temperatūras slēdzis — tips: ) 
 
Aizsargierīces pret elektromagnētiskajiem traucējumiem. Apraksts un/vai 
rasējums: 1
/ .........................................................................................................  
 .............................................................................................................................  
.............................................................................................................................  
 
4.2.4.3.3.  Marka(-s):......................................................................................................... .........  
 
4.2.4.3.4. Tips(-i):  
4.2.4.3.5. Iesmidzinātāji: atvēršanās spiediens: 1
/ 2/.........................................................  kPa 
 vai raksturlielumu diagramma: .................................................................................  
 
4.2.4.3.6. Iesmidzināšanas laikiestate: ......................................................................................  
 4.2.4.3.7. Aukstās palaišanas sistēma: ......................................................................................  
 
4.2.4.3.7.1. Darbības princips(-i): ............................................................................................ ....  
 
4.2.4.3.7.2. Darbības ierobežojumi/iestatījumi: 1
/ 2/...................................................................  
 L 375/290 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 65. lapa 
4.2.4.4. Padeves sūknis ........................................................................................................ ..  
 
4.2.4.4.1. Spiediens: 1
/ 2/ ....... kPa vai raksturlielumu diagramma : .......................................  
 4.2.5. Aizdedze ............................................................................................................... ....  
 
4.2.5.1. Marka(-s):............................................................................................................ ......
  
 
4.2.5.2. Tips(-i): ............................................................................................................ .......  
 4.2.5.3. Darbības princips: .................................................................................................... . 
 
4.2.5.4. Iesmidzināšanas apsteidzes raksturlīkne: 2
/..............................................................  
 
4.2.5.5. Statiskās aizdedzes laikiestate: 2 /........ ° pirms augšējā maiņas punkta....................  
 4.2.5.6. Kontaktu atstarpe: 2
/ .................................................................................................  
 
4.2.5.7. Kontaktu saslēgtā stāvokļa leņķis: 2 /........................................................................  
 
4.2.5.8. Aizdedzes sveces...................................................................................................... . 
 
4.2.5.8.1. Marka: ............................................................................................................. ......  
 
4.2.5.8.2. Tips: .............................................................................................................. .....  
 4.2.5.8.3. Dzirksteļspraugas iestatījums:.............................................................................mm  
4.2.5.9. Aizdedzes spole....................................................................................................... ..  
 
4.2.5.9.1. Marka: ............................................................................................................. ......  
 4.2.5.9.2. Tips: .............................................................................................................. .....  
 
4.2.5.10. Aizdedzes kondensators............................................................................................  
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/291
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 66. lapa 4.2.5.10.1. Marka: ............................................................................................................ .......  
 
4.2.5.10.2. Tips: ............................................................................................................. ......  
 
4.2.6. Dzesēšanas sistēma: šķidruma/gaisa 1
/.....................................................................  
 4.2.7. Ieplūdes sistēma:.......................................................................................................  
 
4.2.7.1. Uzpūtes iekārta: jā/nē 1
/............................................................................................  
 
4.2.7.1.1. Marka(-s):.......................................................................................................... ........
  
 4.2.7.1.2. Tips(-i): .......................................................................................................... .........  
 
4.2.7.1.3. Sistēmas apraksts (maksimālais uzpūtes spiediens:........................................... kPa, 
 izlaišanas vārsts) .......................................................................................................   
4.2.7.2. Starpdzesētājs: jā/nē 1
/..............................................................................................  
 
4.2.7.3.  Ieplūdes cauruļu un to aprīkojuma apraksts un rasējumi (gaisa ieplūdes kamera, 
sildīšanas ierīce, papildu gaisa ieplūde utt.):.............................................................  
 
4.2.7.3.1.  Ieplūdes kolektora apraksts (ietvert rasējumus un/vai fotoattēlus):..........................  
 4.2.7.3.2.  Gaisa filtrs, rasējumi: ........................................................................................ , v ai 
 4.2.7.3.2.1. Marka(-s):........................................................................................................ ..........
  
 
4.2.7.3.2.2. Tips(-i): ........................................................................................................ ...........  
 
4.2.7.3.3.  Iesūcēja klusinātājs, rasējumi: ........................................................................... , vai 
 
4.2.7.3.3.1.  Marka(-s):....................................................................................................... ...........
  
 L 375/292 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 67. lapa 
4.2.7.3.3.2.  Tips(-i): ....................................................................................................... ............  
 
4.2.8.  Izplūdes sistēma ....................................................................................................... . 
 
4.2.8.1.  Izplūdes sistēmas apraksts un rasējums: ...................................................................  
 
4.2.9.  Vārstu laikiestate vai līdzvērtīgi dati: .......................................................................   
4.2.9.1.  Maksimālais vārstu gājiens, atvēršanās un aizvēršanās leņķi, vai dati par citām 
sistēmām attiecībā uz maiņas punktu:.......................................................................  
 
4.2.9.2.  Atskaites un/vai iestatījuma diapazoni: 1
/ 2/ ............................................................  
 4.2.10.  Lietotās smērvielas:.................................................................................................. . 
 
4.2.10.1.  Marka: ............................................................................................................. ......  
 
4.2.10.2.  Tips: .............................................................................................................. .....  
 4.2.11.  Pasākumi gaisa piesārņojuma samazināšanai: ..........................................................   
4.2.11.1.  Kartera gāzu pārstrādes ierīce (apraksts un rasējumi): ............................................  
 4.2.11.2.  Piesārņojuma novēršanas papildierīces (ja tādas ir, un ja tās nav ietvertas citos 
punktos): ...................................................................................................................  
 
4.2.11.2.1.  Katalītiskais neitralizators: jā/nē 1
/...........................................................................  
 
4.2.11.2.1.1.  Katalītisko neitralizatoru un elementu skaits:...........................................................  
 
4.2.11.2.1.2.  Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) izmēri un forma (tilpums,...):.............................   
4.2.11.2.1.3.  Katalītiskās darbības veids:....................................................................................  
 
4.2.11.2.1.4.  Kopējais dārgmetālu saturs:...................................................................................  
 
4.2.11.2.1.5.  Relatīvā koncentrācija:......................................................................................... ..  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/293
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 68. lapa  
4.2.11.2.1.6.  Substrāts (struktūra un materiāls): .........................................................................  
 
4.2.11.2.1.7.  Elementu blīvums: ............................................................................................... ..  
 
4.2.11.2.1.8.  Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) korpusa veids:....................................................  
 4.2.11.2.1.9. Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) novietojums (vieta un atskaites attālumi izplūdes 
līknē):  
 4.2.11.2.1.10. Reģenerācijas sistēmas/izplūdes pēcapstrādes metode, raksturojums: ..................   
4.2.11.2.1.10.1. I tipa darbības ciklu skaits vai ekvivalenta motora testa izmēģinājuma stenda 
cikli starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem apstākļos, kas ekvivalenti I tipa 
testam  (attālums „D” 13. pielikuma 1. attēlā): ......................................................  
............................................................................................................................ . 
 
4.2.11.2.1.10.2. Apraksts metodei, kuru izmanto, lai noteiktu ciklu skaitu starp diviem 
reģenerējošās fāzes cikliem :................................................................................. . 
 
4.2.11.2.1.10.3. Parametri, ko izmanto lādēšanas līmeņa noteikšanai, kas nepieciešams pirms 
rodas reģenerācija (t.i., temperatūra, spiediens utt.): 
............................................................................................................................... . 
 
4.2.11.2.1.10.4. Metode, kuru izmanto sistēmas lādēšanai 13. pielikuma 3.1. punktā aprakstītajā 
testa procedūrā: ........................................................... ..........................................  
 
4.2.11.2.1.11.  Skābekļa sensors: tips ......................................................................................... ...  
 4.2.11.2.1.11.1. Skābekļa sensora novietojums: ..............................................................................   
4.2.11.2.1.11.2. Skābekļa sensora kontroles diapazons: 2
/..............................................................  
 
4.2.11.2.2. Gaisa iesmidzināšana: jā/nē 1 / ...............................................................................  
 4.2.11.2.2.1.  Tips (gaisa impulss, gaisa sūknis,...):.....................................................................   
4.2.11.2.3.  Izplūdes gāzu recirkulācija (EGR): jā/nē 1
/ L 375/294 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 69. lapa 
 
4.2.11.2.3.1.  Raksturlielumi (plūsma,..):..................................................................................... ...  
 4.2.11.2.4.  Iztvaikošanas emisiju kontroles sistēma. Pilnīgs sīks ierīču un to iestatījumu 
apraksts: 
 
 Iztvaikošanas kontroles sistēmas rasējums: ..............................................................  
  Oglekļa kārbas rasējums: ..........................................................................................  
 
 Degvielas tvertnes rasējums ar tilpuma un materiāla rādītājiem: .............................   
4.2.11.2.5.  Makrodaļiņu filtrs: jā/nē 1
/ 
 
4.2.11.2.5.1.  Makrodaļiņu filtra izmēri un forma (tilpums): 
 
4.2.11.2.5.2.  Makrodaļiņu filtra tips un konstrukcija:....................................................................   
4.2.11.2.5.3.  Makrodaļiņu filtra atrašanās vieta (atskaites attālumi izplūdes sistēmā):.................  
 4.2.11.2.5.4.  Reģenerācijas sistēma/metode. Apraksts un rasējums:.............................................  
 
4.2.11.2.5.4.1. I tipa darbības ciklu skaits vai ekvivalenta motora testa izmēģinājuma stenda cikli 
starp diviem reģenerējošās fāzes cikliem apstākļos, kas ekvivalenti I tipa testam  
(attālums „D” 13. pielikuma 1. attēlā):................... ..................................................  
 .............................................................................................................................. .....  
 
4.2.11.2.5.4.2. Apraksts metodei, kuru izmanto, lai noteiktu ciklu skaitu starp diviem 
reģenerējošās fāzes cikliem: .....................................................................................  
 
4.2.11.2.5.4.3. Parametri, ko izmanto lādēšanas līmeņa noteikšanai, kas nepieciešams pirms rodas 
reģenerācija (t.i., temperatūra, spiediens utt.): ........................................................... 
 4.2.11.2.5.4.4.  Metode, kuru izmanto sistēmas lādēšanai 13. pielikuma 3.1. punktā aprakstītajā 
testa procedūrā: ........................................................... 
 
4.2.11.2.6.  Citas sistēmas (apraksts un darbība): ........................................................................  
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/295
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 70. lapa 4.2.11.2.7.  Iebūvēta diagnostikas (OBD) sistēma 
 
4.2.11.2.7.1.  Rakstisks MI apraksts un/vai rasējums:....................................................................  
 4.2.11.2.7.2.  Visu OBD sistēmas uzraudzīto komponentu saraksts un izmantojums:...................  
 
4.2.11.2.7.3. Rakstisks apraksts (vispārējie darbības principi):  
4.2.11.2.7.3.1.  Dzirksteļaizdedzes motori 
 4.2.11.2.7.3.1.1.  Katalizatora uzraudzīšana: ..................................................................................  
 4.2.11.2.7.3.1.2.  Aizdedzes izlaidumu noteikšana:........................................................................   
4.2.11.2.7.3.1.3.  Skābekļa devēja uzraudzīšana:............................................................................  
 4.2.11.2.7.3.1.4.  Citi OBD sistēmas uzraudzīti komponenti : .......................................................  
 
4.2.11.2.7.3.2.  Kompresijaizdedzes motori  
4.2.11.2.7.3.2.1.  Katalizatora uzraudzīšana: ..................................................................................  
 
4.2.11.2.7.3.2.2.  Makrodaļiņu filtra uzraudzīšana: .......................................................................   
4.2.11.2.7.3.2.3.  Elektroniskās degvielas padeves sistēmas uzraudzīšana: ...................................  
 4.2.11.2.7.3.2.4.  Citi OBD sistēmas uzraudzīti komponenti: ........................................................  
 
4.2.11.2.7.4.  MI ieslēgšanas kritēriji (noteikts braukšanas ciklu skaits vai statistiskā metode): 
  
 
4.2.11.2.7.5.  Visu izmantoto OBD izvades kodu un formātu saraksts (ar paskaidrojumu 
katram): ...............................................................................................................  
  
4.2.11.2.7.6.  Šādu papildu informāciju transportlīdzekļa ražotājam jāsniedz savietojamu 
OBD rezerves daļu, diagnostikas instrumentu un testa aprīkojuma ražošanai, ja 
vien šāda informācija nav intelektuālo īpašumtiesību objekts vai īpaša ražotāja vai OEM piegādātāju zinātība ( know-how ): L 375/296 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 71. lapa 
 
4.2.11.2.7.6.1.  sākotnējai transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai izmantoto sagatavošanas ciklu 
tipa un skaita apraksts; 
 4.2.11.2.7.6.2.  sākotnējai transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai izmantotā OBD demonstrācijas 
cikla tipa apraksts tai detaļai, kuru pārrauga OBD sistēma. 
 
4.2.11.2.7.6.3.  Aptverošs dokuments, kurā aprakstīti visi sensora kontrolētie komponenti, 
kuriem darbojas defektu noteikšanas un MI ieslēgšanas sistēma (braukšanas 
ciklu skaits vai statistiskā metode), ietverot sarakstu ar attiecīgajiem 
sekundārajiem sensora kontrolētajiem komponentiem katram OBD  sistēmas 
uzraudzītajam komponentam. Saraksts ar visiem OBD  izvades kodiem un 
izmantoto formātu (katru paskaidrojot), kas saistīti ar atsevišķai emisijai atbilstīgiem piedziņas ķēdes komponentiem un atsevišķiem ar emisiju nesaistītiem komponentiem, ja šī komponenta uzraudzību izmanto, lai noteiktu MI ieslēgšanos. Jo īpaši jāsniedz aptverošs skaidrojums informācijai, kas sniegta $05 režīma testā Nr. $21 līdz FF, un informācijai, kas sniegta $06 režīmā. Ja transportlīdzeklis izmanto komunikācijas saiti saskaņā ar ISO 15765-4 „Ceļu transportlīdzeklis, kontrollera apgabala tīkla (CAN) diagnostika — 4. daļa: prasības sistēmām, kas saistītas ar emisijām”, jāsniedz aptverošs skaidrojums informācijai, kas sniegta $06 režīma testā Nr. $00 līdz FF par katru atbalstīto OBD  monitora identifikācijas numuru. 
 
4.2.11.2.7.6.4.  Šajā iedaļā prasīto informāciju var noteikt, piemēram, šādi aizpildot tabulu, kas 
pievienota šim pielikumam. 
 
Detaļa Kļūdas 
kods Uzraudzības 
stratēģija Kļūdas 
noteik šana s 
kritēriji MI 
akti vēša nas 
kritēriji Sek undārie 
parametri Sagata voša n
a De mon s
trācijas 
tests 
Katalizators P04 20 Skābekļa 1. u n 
2. sensora 
sig nāli Starpība starp 
1. un 
2. sensora 
sig nālie m  3. cikls Motora 
apgriezien u 
skait s, 
slodze, A/F 
režī ms, 
katalizatora 
te mperatūra Divi I tipa 
cikli I tips 
 
  4.2.12. LPG sistēma: jā/nē 1
/ 
 4.2.12.1.  Apstiprinājuma numurs::...........................................................................................   27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/297
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 72. lapa 4.2.12.2.  Elektroniskās degvielas padeves sistēmas uzraudzīšana, ja izmanto LPG 
 
4.2.12.2.1.  Marka(-s):........................................................................................................ ..........  
 
4.2.12.2.2.  Tips(-i):  
 
4.2.12.2.3.  Ar emisiju saistītas regulēšanas iespējas:..................................................................   
4.2.12.3.  Papildu dokumentācija:.............................................................................................  
 4.2.12.3.1. apraksts katalizatora aizsardzībai pārslēdzoties no benzīna uz LPG vai atpakaļ:.....
  
 4.2.12.3.2. sistēmas shēma (elektriski savienojumi, vakuuma savienojumi, spiediena 
izlīdzināšanas šļūtenes utt.):......................................................................................
  
 
4.2.12.3.3.  simbola zīmējums: ................................................................................................. ...  
 
4.2.13.  NG sistēma: jā/nē 1
/ 
 4.2.13.1.  Apstiprinājuma numurs:............................................................................................   4.2.13.2.  Motora elektronisks vadības bloks, kas paredzēts darbībai ar dabasgāzi: 
 
4.2.13.2.1.  Marka(-s):........................................................................................................ ..........  
 
4.2.13.2.2.  Tips(-i):  
 4.2.13.2.3.  Regulēšanas iespējas, kas saistītas ar emisijām: .......................................................  
 L 375/298 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 73. lapa 
4.2.13.3.  Papildu dokumentācija:.............................................................................................  
 4.2.13.3.1.  katalizatora aizsardzības sistēmas apraksts, pārslēdzoties no benzīna uz 
sašķidrinātu naftas gāzi un otrādi:.............................................................................  
 4.2.13.3.2.  sistēmas shēma (elektriski savienojumi, vakuuma savienojumi, spiediena 
izlīdzināšanas šļūtenes utt.):......................................................................................  
 
4.2.13.3.3.  Simbola zīmējums:................................................................................................. ...  
 
4.3. Hibrīds elektriskais transportlīdzeklis:  jā/nē 1
/..................................................  
4.3.1. Hibrīda elektriskā transportlīdzekļa kategorija izslēgta transportlīdzekļa 
uzlāde/neizslēgta 
 transportlīdzekļa uzlāde 1 / ..............................................................
  
4.3.2. Darba režīma slēdzis:  ar/bez 1 /................................................  
4.3.2.1. Iespējamie izvēles režīmi:  ..............................................................  4.3.2.1.1. tikai elektriski:  jā/nē 1
/..................................................  
4.3.2.1.2. izmantojot tikai degvielu:  jā/nē 1 /..................................................  
4.3.2.1.3. jauktie režīmi:  jā/nē 1 /..................................................  
    (ja jā, īss apraksts) ...............................  4.3.3. Enerģijas akumulēšanas ierīces raksturojums: (akumulators, kondensators,   spararats/ģenerators...) ..............................................................................................  
4.3.3.1. Marka: ...... ......................................................................................................... .......  
4.3.3.2. Tips: ......  
4.3.3.3. Identifikācijas numurs: .............................................................................................  
4.3.3.4. Elektroķīmiskā savienojuma veids: ...... ...................................................................  
4.3.3.5. Enerģija: .......... (akumulatoram: spriegums un jauda ampērstundās 2 stundās, 
kondensatoram: J, ...) ................................................................................................  
4.3.3.6. Uzlādes ierīce: iebūvēta/ārēja/bez 1
/ 
4.3.4. Elektriskais mehānisms (raksturot katru elektrisko mehānismu atsevišķi) 4.3.4.1. Marka: ....................................... ........................................................................ .......  
4.3.4.2. Tips: ....................................... ......................................................................... .........  
4.3.4.3. Galvenais lietošanas veids: vilces elektromotors/ģenerators 4.3.4.3.1. ja lieto vilces elektromotoru: viens motors/vairāki motori (skaits): .........................  4.3.4.4. Maksimālā jauda: ........................ kW  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/299
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 74. lapa 
4.3.4.5. Darbības princips: ................................................................................................... . 
4.3.4.5.1. līdzstrāva/maiņstrāva/fāžu skaits: ............................................................................  
4.3.4.5.2. atsevišķs/virknes/jauktais slēgums 1
/........................................................................  
4.3.4.5.3. sinhrona/asinhrona 1 / ................................................................................................  
4.3.5. Vadības bloks........................................................................................................... . 
4.3.5.1. Marka: ...... ......................................................................................................... .......  
4.3.5.2. Tips: ......  4.3.5.3. Identifikācijas numurs: .............................................................................................  4.3.6. Jaudas kontrolers.......................................................................................................  
4.3.6.1. Marka: ...... ......................................................................................................... .......  
4.3.6.2. Tips: ......  4.3.6.3. Identifikācijas numurs: .............................................................................................  
4.3.7. Transportlīdzekļa elektriskais diapazons ...... km (saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 
7. pielikumu): ...........................................................................................................  
4.3.8. Ražotāja ieteikums sagatavošanai: ...........................................................................  
 
5.  TRANSMISIJA  5.1.  Sajūgs (tips): ........................................................................................................... ..  
 5.1.1.  Maksimālā griezes momenta konversija:..................................................................   5.2.  Pārnesumkārba:.........................................................................................................
  
 5.2.1.  Tips: ................................................................................................................. ..  
 
5.2.2. Novietojums attiecībā pret motoru:...........................................................................  
 5.2.3.  Vadības metode:........................................................................................................  
 5.3. Pārnesuma skaitļi ......................................................................................... ………. L 375/300 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 75. lapa 
 
 
Indeks s  
Pārnesu m a 
kārbas ska itļi  
Galve nā pārvada 
pārnesu m a s kaitļ i  
Kopējie 
pārnesu m a skait ļi 
 
Maksi m ālai s C VT (*)       
 
1       
 
2       
 
3       
 4, 5, citi       
 Mini m ālai s CVT (*)       
 Revers s       
 
(*) CVT — pastāvīgi regulējama transmisija 
 
6.  BALSTIEKĀRTA ....................................................................................................  
 
6.1.  Riepas un riteņi .........................................................................................................
............................................................................................................................... ....
............................................................................................................................... ....
............................................................................................................................... ....  
 
6.1.1.  Riepu/riteņu kombinācija(-s) (riepām norāda izmēru diapazonu, minimālās slodzes 
indeksu, minimālā ātruma kategorijas simbolu; riteņiem norāda diska izmērus un 
novirzi(-es)):..............................................................................................................  
  
 
6.1.1.1. Asis 
 6.1.1.1.1. 1. ass:............................................................................................................. ............  
 6.1.1.1.2. 2. ass:............................................................................................................. ............  
 
6.1.1.1.3. 3. ass:............................................................................................................. ............  
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/301
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 76. lapa 6.1.1.1.4. 4. ass:............................................................................................................. ....... utt. 
 
6.1.2.  Apkārtmēra augšējās un apakšējās robežas: .............................................................  
 6.1.2.1. Asis 
 
6.1.2.1.1. 1. ass:............................................................................................................. ............  
 
6.1.2.1.2. 2. ass:............................................................................................................. ............  
 
6.1.2.1.3. 3. ass:............................................................................................................. ............  
 6.1.2.1.4. 4. ass:............................................................................................................. ....... utt. 
 
6.1.3.  Ražotāja ieteiktais spiediens riepās: 
 kPa  
7.  KORPUSS 
 7.1. Sēdvietu skaits: .........................................................................................................  
 
 
              ____________ 1
/ Nevajadzīgo svītrot. 
2/ Norādīt pielaidi. 
3/ Šo vērtību noapaļo līdz tuvākajai milimetra desmitdaļai. 
4/ Šo vērtību aprēķina ar π = 3,1416 un noapaļo uz leju līdz tuvākajam cm3. L 375/302 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 77. lapa 
2. pielikums  
 
PAZIŅOJUMS 
  (maksimālais formāts: A4 (210 x 297 mm))  
Izsniedzējs:  administrācijas nosaukums: 
....................... .................
.........................................  
....................... .................  
 par: 2
/   APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANU 
    APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀJUMU UZ CITU TIPU     APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU     APSTIPRINĀJUMA ANULĒŠANU     RAŽOŠANAS GALĪGU PĀRTRAUKŠANU   transportlīdzekļa tipam attiecībā uz motora gāzveida piesārņojošo vielu emisiju saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83  
 
Apstiprinājums Nr. ……….   Attiecinājuma Nr. ……………….. 
 
 1.  Transportlīdzekļa tipa kategorija (M1, N1 utt.):...................................................................  
 
1.1. Hibrīds elektriskais transportlīdzeklis: jā/nē 2
/ 
 
1.1.1. Hibrīda elektriskā transportlīdzekļa kategorija: izslēgta transportlīdzekļa lādēšana/neizslēgta 
transportlīdzekļa lādēšana 2 / 
 
1.1.2. Darba režīma slēdzis : ar/bez 2 /  
 2.  Motoram nepieciešamā degviela: benzīns/dīzeļdegviela/LPG/CNG: 2
/ ..............................  
 
3.  Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ................................................  
 4.  Transportlīdzekļa tips: .................... Motora tips:...........................................................  
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/303
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 78. lapa 
5.  Ražotāja nosaukums un adrese: ......................................................................................  
 6.  Ja nepieciešams, ražotāja pārstāvja vārds un adrese: 
 
7.  Transportlīdzekļa pašmasa:.............................................................................................   
7.1. Transportlīdzekļa atsauces masa:....................................................................................  
 8.  Transportlīdzekļa maksimālā masa:................................................................................  
 
9.  Sēdvietu skaits (t.sk. vadītāja sēdvieta): .........................................................................   
10.  Transmisija 
 10.1. Manuālā vai automātiskā vai nepārtraukti maināma transmisija: 2
/ 3/...........................  
 10.2. Pārnesumu attiecību skaits:.............................................................................................   
10.3. Pārnesumkārbas transmisijas koeficients: 2
/ 
  
Pirmais pārnesums N/V:...........................................................................................  Otrais pārnesums N/V: .............................................................................................  
Trešais pārnesums N/V: ...........................................................................................  Ceturtais pārnesums N/V:.........................................................................................  Piektais pārnesums N/V: ..........................................................................................  
Sānu pārvada attiecība:.............................................................................................  
Riepu izmēru diapazons: ..........................................................................................  I tipa testam izmantojamo riepu ripošanas perimetrs:..............................................  
Piedziņa: priekšējā, aizmugures, 4 x 4: 2
/ ................................................................  
 
11. Transportlīdzeklis iesniegts testa veikšanai:.....................................................................  
 
12. Par apstiprinājuma testiem atbildīgais tehniskais dienests: ..............................................   L 375/304 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 79. lapa 
13. Tehniskā dienesta izsniegta testa ziņojuma sastādīšanas datums: ....................................  
 14. Tehniskā dienesta izsniegta testa ziņojuma numurs: ........................................................  
 
15. Apstiprinājums piešķirts/atteikts/attiecināts uz citu tipu/anulēts: 2
/.................................  
 
16.  Testa rezultāti:.......................................................................................................... .........  
 
16.1. I tipa tests: ........................................................................................................... .............  
 
 Piesārņ ojošā 
viela  
CO 
(g/k m)  
HC 
(g/k m)  
NO
x  
(g/k m)  HC + NO
x  (1) 
(g/k m)  Makrodaļiņas (1) 
(g/k m) 
 
         
          
  
 
Iz mērīts 
 
         
          
 
         
 
Aprēķināts, 
izm antojot 
atšķaidīšanas koefici entu 
(DF)  
         
 
1)  Tikai transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes motoriem. 
 
 
16.1.1. Transportlīdzekļiem, kuru motorus darbina LPG vai NG:  
16.1.1.1. atkārto tabulu ar visām LPG vai NG atskaites gāzēm, norādot, vai rezultāti iegūti 
mērot vai aprēķinot. Transportlīdzekļiem, kurus paredzēts darbināt gan ar benzīnu, 
gan LPG vai NG: atkārto ar benzīnu un visām LPG vai NG atskaites gāzēm. 
 
16.1.1.2. Standarta transportlīdzekļa apstiprinājuma numurs, ja transportlīdzeklis ir vienas 
saimes transportlīdzeklis: .........................................................................................  
 
16.1.1.3. Emisiju indekss „r ″ saimes transportlīdzekļiem gāzveida degvielu gadījumā katrai 
piesārņojošai vielai: 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/305
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 80. lapa 16.1.2. Ārēji lādējamam (OVC) hibrīdam elektriskajam transportlīdzeklim:  
 
16.1.2.1. atkārto tabulu abām testa situācijām, kas noteiktas14. pielikuma 3.1. un 3.2. punktā.
    
 
16.1.2.2. atkārto tabulu izsvērtajām vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 14. pielikuma 3.1.4. vai 
3.2.4. punktu.............................................................................................................  
 16.2. II tipa tests: 2
/ 
 CO: ............... procenti tukšgaitā: ................................................................... min –1 
 (mērot pie izpūtēja).  16.3. III tipa tests: 2
/..........................................................................................................  
 16.4. IV tipa tests: 2
/ .............................................................................................. g/testā 
 
16.5. V tipa tests: ilglaicīgums ..........................................................................................  
 16.5.1. Ilglaicīguma testa tips: 80 000 km/nepiemēro: 2
/ ....................................................  
 16.5.2. Atšķaidīšanas koeficients (DF): aprēķināts/fiksēts 2
/ 
Norādīt vērtības: .......................................................................................................  
 
16.6.  VI tipa tests: 2 / .........................................................................................................  
 
 
  CO (g/ k m)  HC (g/ k m) 
 
Iz mērītā vērtība     
 
16.7. OBD tests  
16.7.1. Rakstisks MI apraksts un/vai rasējums: ...................................................................  
 16.7.2. OBD sistēmas uzraudzīto visu komponentu saraksts un pielietojums: 
............................................................................................................................... ...  
 L 375/306 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 81. lapa 
16.7.3. Rakstisks apraksts (vispārēji darbības principi): 
 16.7.3.1. Aizdedzes izlaidumu noteikšana: .............................................................................  
 
16.7.3.2.  Katalizatora uzraudzīšana:........................................................................................   
16.7.3.3. Skābekļa devēja uzraudzīšana:.................................................................................  
 16.7.3.4.  Citi OBD sistēmas uzraudzīti komponenti:..............................................................  
 
16.7.3.5. Makrodaļiņu filtra uzraudzība:.................................................................................   
16.7.3.6.  Elektroniskās degvielas padeves sistēmas uzraudzība: ............................................  
 16.7.3.7. Citi OBD sistēmas uzraudzīti komponenti:..............................................................  
 
16.7.4. MI ieslēgšanas kritēriji (noteikts braukšanas ciklu skaits vai statistiskā metode): ..   
16.7.5. Visu izmantoto OBD izvades kodu un formātu saraksts (ar paskaidrojumu katram):
............................................................................................................................... ...  
 
17. Emisijas dati, kas nepieciešami tehniskajai apskatei ...............................................   
 
 
Tests  CO vērtība 
(% vol.)  
La mbda (1)  Motora 
apgriezien u s kaits 
(m i n  
–1)  
Motora eļļas 
te mperatūra 
(°C) 
 
Tests pie zemie m  
apgriezienie m   
  N/ A     
 Tests pie au gstie m  
apgriezienie m   
       
 
(1) Lambda formula: skatīt šo noteikumu 5.3.7.3. punktu.  
 
18.  Apstiprinājuma zīmes atrašanās vieta uz transportlīdzekļa:.....................................  
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/307
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 82. lapa 19. Vieta: ..................................................................................................................... ...  
 
20.  Datums: ................................................................................................................... . 
 
21.  Paraksts:................................................................................................................. ...  
   
 
  
 
  
 
  
 
  
 
   
 
  
 
  
_____________________ 
 1
/  Valsts kods, kura piešķīrusi/attiecinājusi uz citu tipu/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu 
(skatīt apstiprinājuma nosacījumus šajos noteikumos). 
2/  Nevajadzīgo svītrot. 
3/  Transportlīdzekļiem ar automātisko pārnesumkārbu norādīt visus nepieciešamos tehniskos 
datus. L 375/308 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 83. lapa 
2. pielikums — 1. papildinājums
 
 
INFORMĀCIJA PAR OBD 
 Kā noteikts šo noteikumu 1. pielikuma informācijas dokumenta 4.2.11.2.7.6. punktā, informāciju šajā papildinājumā nodrošina transportlīdzekļa ražotājs, lai varētu ražot ar OBD  savietojamas 
rezerves daļas, diagnostikas instrumentus un testa iekārtas. Transportlīdzekļa ražotājam nav jāsniedz šāda informācija, ja šādu informāciju aizsargā intelektuālā īpašuma tiesības vai šī informācija satur ražotāja vai izejmateriālu piegādātāja(-u) īpašu tehnisko noslēpumu . 
 Pēc pieprasījuma ar šo papildinājumu nediskriminējošā veidā iepazīstina visus ieinteresētos komponentu, diagnostikas instrumentu vai tests iekārtu ražotājus.  1. To pirmapstrādes ciklu veida apraksts un skaits, ko izmanto transportlīdzekļa sākotnējam tipa 
apstiprinājumam. 
 2. Tā OBD  darbības cikla veida apraksts, ko izmanto transportlīdzekļa sākotnējam tipa 
apstiprinājumam, kas attiecas uz OBD  sistēmas uzraudzītu komponentu. 
 3. Aptverošs dokuments, kurā aprakstīti visi sensora kontrolētie komponenti, kuriem darbojas 
defektu noteikšanas un MI ieslēgšanas sistēma (braukšanas ciklu skaits vai statistiskā metode), ietverot sarakstu ar attiecīgajiem sekundārajiem sensora kontrolētajiem 
komponentiem katram OBD  sistēmas uzraudzītajam komponentam. Saraksts ar visiem OBD  
izvades kodiem un izmantoto formātu (katru paskaidrojot), kas saistīti ar atsevišķiem emisijai 
atbilstīgiem piedziņas ķēdes komponentiem un atsevišķiem ar emisiju nesaistītiem komponentiem, ja šā komponenta uzraudzību izmanto, lai noteiktu MI ieslēgšanos. Jo īpaši jāsniedz aptverošs skaidrojums informācijai, kas sniegta $05 režīma testā Nr. $21 līdz FF un informācijai, kas sniegta $06 režīmā. Ja transportlīdzeklis izmanto komunikācijas saiti saskaņā ar ISO 15765-4 „Autotransports, kontrollera apgabala tīkla diagnostika — 4. daļa: prasībām sistēmām, kas saistītas ar emisijām”, jāsniedz aptverošs skaidrojums informācijai, kas sniegta $06 režīma testā Nr. $00 līdz FF katram atbalstītajam OBD  monitora 
identifikācijas numuram. 
 Informāciju var sniegt, izmantojot šādu tabulu:  
Komponen
ts Defekta  
kods Uzr a udz ība s 
st ra tē ģ ija Defe ktu 
noteik šana s 
kritēriji MI  
ieslēg šana s 
kritēriji Sek undārie 
rādītāji Pirmapstrāde De monstrācija
s tests 
Katali zat ors : P0 4 20 Skābekļa 1. 
un 
2. sensora 
sig nāli 1. un 
2. sensora 
sig nāl u 
starpība 3. cikls Motora ātru ms, 
mo tora slodze, 
A/ F režī m s, 
katalizatora 
te mperatūra Divi 1. tipa cikli 
I tips 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/309
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 82 84. lapa  
 
3. pielikums  
 
APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS 
 
B apstiprinājums (A rinda)  1/ — transportlīdzekļi, kas apstiprināti attiecībā uz gāzveida 
piesārņojošo vielu emisijas līmeni, ar benzīnu (bezsvina) vai bezsvina benzīnu un sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi darbināmiem motoriem.   
 
 
Iepriekšminētais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim saskaņā ar šo 
noteikumu 4. punktu, norāda, ka saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83 attiecīgais transportlīdzekļa tips ar 
apstiprinājuma numuru 052439 ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E11). Šis apstiprinājums 
norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar  Noteikumu Nr. 83 prasībām, kas grozīti ar 
05. grozījumu sēriju un kas atbilst robežvērtībām, kuras noteiktas I tipa testam un kuras izklāstītas  
šo noteikumu 5.3.1.4. punkta tabulas A (2000) rindā. 
 
B apstiprinājums (B rinda)  1/ — transportlīdzekļi, kas apstiprināti attiecībā uz gāzveida 
piesārņojošo vielu emisijas līmeni, ar benzīnu (bezsvina) vai bezsvina benzīnu, vai sašķidrinātu 
naftas gāzi vai dabasgāzi darbināmiem motoriem.  
 
 
 
 
Iepriekšminētais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim saskaņā ar šo 
noteikumu 4. punktu, norāda, ka saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83 attiecīgais transportlīdzekļa tips ar 
apstiprinājuma numuru 052439 ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E11). Šis apstiprinājums 
norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar  Noteikumu Nr. 83 prasībām, kas grozīti ar L 375/310 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 85. lapa 
05. grozījumu sēriju un kas atbilst robežvērtībām, kuras noteiktas I tipa testam un kuras izklāstītas  
šo noteikumu 5.3.1.4. punkta tabulas B (2005) rindā. 
 
C apstiprinājums (A rinda)  1/ — transportlīdzekļi, kas apstiprināti attiecībā uz gāzveida 
piesārņojošo vielu emisijas līmeni, ar dīzeli darbināmiem motoriem. 
 
 
 
Iepriekšminētais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim saskaņā ar šo 
noteikumu 4. punktu, norāda, ka saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83 attiecīgais transportlīdzekļa tips ar 
apstiprinājuma numuru 052439 ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E11). Šis apstiprinājums 
norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar  Noteikumu Nr. 83 prasībām, kas grozīti ar 
05. grozījumu sēriju un kas atbilst robežvērtībām, kuras noteiktas I tipa testam un kuras izklāstītas  
šo noteikumu 5.3.1.4. punkta tabulas A (2000) rindā. 
 
C apstiprinājums (B rinda)  1/ — transportlīdzekļi, kas apstiprināti attiecībā uz gāzveida 
piesārņojošo vielu emisijas līmeni, ar dīzeli darbināmiem motoriem. 
 
 
 
Iepriekšminētais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim saskaņā ar šo 
noteikumu 4. punktu, norāda, ka saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83 attiecīgais transportlīdzekļa tips ar 
apstiprinājuma numuru 052439 ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E11). Šis apstiprinājums 
norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar  Noteikumu Nr. 83 prasībām, kas grozīti ar 
05. grozījumu sēriju un kas atbilst robežvērtībām, kuras noteiktas I tipa testam un kuras izklāstītas  
šo noteikumu 5.3.1.4. punkta tabulas B (2005) rindā. 
 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/311
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 82 86. lapa  
D apstiprinājums (A rinda)  1/ — transportlīdzekļi, kas apstiprināti attiecībā uz gāzveida 
piesārņojošo vielu emisijas līmeni, ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi darbināmiem motoriem. 
 
 
 
Iepriekšminētais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim saskaņā ar šo 
noteikumu 4. punktu, norāda, ka saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83 attiecīgais transportlīdzekļa tips ar 
apstiprinājuma numuru 052439 ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E11). Šis apstiprinājums 
norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar  Noteikumu Nr. 83 prasībām, kas grozīti ar 
05. grozījumu sēriju un kas atbilst robežvērtībām, kuras noteiktas I tipa testam un kuras izklāstītas  
šo noteikumu 5.3.1.4. punkta tabulas A (2000) rindā. 
 
 
D apstiprinājums (B rinda)  1/ — transportlīdzekļi, kas apstiprināti attiecībā uz gāzveida 
piesārņojošo vielu emisijas līmeni, ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi darbināmiem motoriem. 
 
 
 
Iepriekšminētais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim saskaņā ar šo 
noteikumu 4. punktu, norāda, ka saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83 attiecīgais transportlīdzekļa tips ar 
apstiprinājuma numuru 052439 ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E11). Šis apstiprinājums 
norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar  Noteikumu Nr. 83 prasībām, kas grozīti ar 
05. grozījumu sēriju un kas atbilst robežvērtībām, kuras noteiktas I tipa testam un kuras izklāstītas  
šo noteikumu 5.3.1.4. punkta tabulas B (2005) rindā. 
 
 
 
 
 
 
__________________ 
1/ Skatīt šo noteikumu 2.19. un 5.3.1.4. punktu.L 375/312 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 87. lapa 
4. pielikums
 
 
I TIPA TESTS 
 
(Izplūdes emisiju pārbaude pēc aukstās palaišanas) 
 
1. IEVADS 
 
Šajā pielikumā aprakstīta I tipa testa procedūra, kas definēta šo noteikumu 
5.3.1. punktā. Ja izmantojamā atsauces degviela ir sašķidrināta naftas gāze vai 
dabasgāze, papildus piemēro 12. pielikuma prasības. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar 
periodiski reģenerējošu sistēmu, kā norādīts 2.20. punktā, piemēro 13. pielikuma 
noteikumus. 
 
2.  DARBĪBAS CIKLS UZ ŠASIJAS DINAMOMETRA 
 
2.1.  Cikla raksturojums  
 
Darbības ciklu uz šasijas dinamometra veic saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumu. 
 
2.2. Vispārējie nosacījumi cikla veikšanai   
 
Iepriekšēji testa cikli veicami, ja nepieciešams noteikt, kā vislabāk iedarbināt 
paātrinājumu un bremžu vadību, lai sasniegtu ciklu, kas pielīdzināms teorētiskajam 
ciklam noteiktajās robežās. 
 
2.3.  Pārnesumkārbas lietošana  
 
2.3.1. Ja maksimālais ātrums, kuru iespējams sasniegt ar pirmo pārnesumu, ir mazāks kā 
15 km/h, pilsētas braukšanas ciklam (pirmā daļa) izmanto otro, trešo un ceturto 
pārnesumu un ārpilsētas braukšanas ciklam (otrā daļa) izmanto otro, trešo, ceturto un 
piekto pārnesumu. Otro, trešo un ceturto pārnesumu var izmantot arī pilsētas 
braukšanas ciklam (pirmā daļa) un otro, trešo, ceturto un piekto pārnesumu — 
ārpilsētas braukšanas ciklam (otrā daļa), ja ražotājs instrukcijās ieteikts braukšanu 
uzsākt ar otro pārnesumu līdzenā vietā vai ja pirmais pārnesums ir noteikts kā 
pārnesums bezceļa braukšanai, lēnai braukšanai vai vilkšanai. 
 
Transportlīdzekļus, kuri nesasniedz darbības ciklā nepieciešamās paātrinājuma un 
maksimālās ātruma vērtības, darbina ar pilnīgi nospiestu akselerācijas pedāli, līdz tie 
vēlreiz sasniedz nepieciešamo darbības līkni. Novirzes no darbības cikla reģistrē testa 
ziņojumā. 
 
2.3.2. Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar pusautomātisko pārnesumkārbu, testē, izmantojot 
pārnesumus, ko parasti izmanto braukšanai, un pārnesuma sviru izmanto saskaņā ar 
ražotāja instrukcijām. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/313
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 82 88. lapa  
2.3.3.  Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar automātisko pārnesumkārbu, testē ar ieslēgtu 
augstāko pārnesumu („braukt”). Sajūgu izmanto tā, lai iegūtu visvienmērīgāko 
iespējamo paātrinājumu, ļaujot dažādiem pārnesumiem pārslēgties parastajā secībā. 
Turklāt šī pielikuma 1. papildinājumā noteiktos pārnesumu pārslēgšanas punktus 
nepiemēro; paātrinājums turpinās visa perioda laikā, un to atspoguļo kā taisnu līniju, 
kas savieno katra tukšgaitas perioda beigas ar nākamā vienmērīgā ātruma sākuma 
punktu. Piemēro 2.4. punktā norādītās pielaides. 
 
2.3.4. Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar paātrinošu pārnesumu, kuru vadītājs var iedarbināt, 
testē ar izslēgtu paātrinošo pārnesumu pilsētas braukšanas ciklā (pirmā daļa) uz 
iedarbinātu paātrinošo pārnesumu ārpilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa). 
 
2.3.5.  Pēc ražotāja pieprasījuma transportlīdzekļa tipiem, kuriem motora tukšgaitas 
apgriezienu skaits ir lielāks nekā motora apgriezieni, kas tiktu sasniegti parastā pilsētas 
cikla 5., 12. un 24. darbībā (pirmā daļa), sajūgu iepriekšējā darbībā var atbrīvot. 
 
2.4.  Pielaides  
 
2.4.1. Pielaide ± 2 km/h ir pieļaujam starp norādīto ātrumu un teorētisko ātrumu 
paātrinājuma laikā, vienmērīga ātruma laikā, un ātruma samazināšanas laikā, kad tiek 
izmantotas transportlīdzekļa bremzes. Ja transportlīdzeklis strauji samazina ātrumu bez 
bremžu izmantošanas, piemēro tikai 6.5.3. punkta nosacījumus. Ātruma pielaides, kas 
pārsniedz norādītās, pieņem fāzu maiņas laikā, ievērojot nosacījumu, ka pielaides 
nekad vienā gadījumā laiku nepārsniedz vairāk nekā par 0,5 s. 
 
2.4.2. Laika pielaide ir ± 1,0 s. Minētās pielaides piemēro vienmērīgi katra pārnesuma 
maiņas sākumā un beigās 1 / parastajam pilsētas cikla testam (pirmā daļa) un darbībām 
Nr. 3, 5 un 7 ārpilsētas braukšanas ciklam (otrā daļa). 
 
2.4.3. Ātruma un laika pielaides kombinē, kā norādīts šī pielikuma 1. papildinājumā. 
 
                                                 
1/ Jāatzīmē, ka divu sekunžu pieļaujamais laiks ietver laiku pārnesumu maiņai un, ja nepieciešams, 
zināmu laiku panākt iekavēto ciklu. L 375/314 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 89. lapa 
3.  TRANSPORTLĪDZEKLIS UN DEGVIELA 
  
3.1.  Testa transportlīdzeklis  
 
3.1.1.  Testa transportlīdzekli piegādā labā mehāniskā stāvoklī. Tas ir iebraukts un pirms testa 
nobraucis vismaz 3000 km. 
 
3.1.2.  Izpūtējs nedrīkst parādīt jebkādas noplūdes, kā rezultātā tiktu samazināts savāktās 
gāzes daudzums, kuram jābūt tādam pašam, kā tam, kas izplūst no motora. 
 
3.1.3. Var pārbaudīt, vai ieplūdes sistēma ir noslēgta, lai nodrošinātu, ka karburatoru 
neietekmē nejauša gaisa ieplūde. 
 
3.1.4.  Motora un transportlīdzekļa vadības iestatījumiem jābūt saskaņā ar ražotāja 
norādījumiem. Šo prasību piemēro arī, jo īpaši, tukšgaitas iestatījumiem (rotācijas 
ātrums un oglekļa oksīda saturs izplūdes gāzēs), aukstās palaišanas ierīcei un izplūdes 
gāzu attīrīšanas sistēmai. 
 
3.1.5.  Testa transportlīdzekli vai ekvivalentu transportlīdzekli, ja nepieciešams, aprīko ar 
ierīci, kas ļauj mērīt šasijas dinamometra iestatīšanai nepieciešamos raksturīgos 
parametrus saskaņā ar šā pielikuma 4.1.1. punktu. 
 
3.1.6.  Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests var apstiprināt, ka transportlīdzekļa 
sniegums atbilst ražotāja norādītajam, ka to var izmantot parastai braukšanai un jo 
īpaši tas var sākt darboties gan tad, kad motors ir auksts, gan tad, kad motors ir karsts. 
 
3.2.  Degviela  
 
 Pārbaudot transportlīdzekļa emisijas robežvērtības, kuras dotas šo noteikumu 
5.3.1.4. punkta A rindā, attiecīgajai atsauces degvielai jāatbilst 10. pielikuma 1. punktā norādītajām specifikācijām vai, ja izmanto gāzveida atsauces degvielas, 10.a pielikuma 1.1.1. vai 1.2. punktā norādītajam. 
 
Pārbaudot transportlīdzekļa emisijas robežvērtības, kuras dotas šo noteikumu 
5.3.1.4. punkta B rindā, attiecīgajai atsauces degvielai jāatbilst 10. pielikuma 2. punktā 
norādītajām specifikācijām vai, ja izmanto gāzveida atsauces degvielas, 10.a pielikuma 
1.1.2. vai 1.2. punktā norādītajam. 
 
3.2.1.  Transportlīdzekļus, kuru motorus darbina ar benzīnu vai sašķidrinātu naftas gāzi vai 
dabasgāzi, pārbauda saskaņā ar 12. pielikumu ar attiecīgām atsauces degvielām, kā 
noteikts 10.a pielikumā. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/315
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 82 90. lapa  
4.  TESTA APRĪKOJUMS 
  
4.1.  Šasijas dinamometrs  
 
4.1.1.  Dinamometrs ir aprīkots tā, lai varētu imitēt ceļa slodzi vienā no šādām klasifikācijām. 
 
Dinamometrs ar fiksētu slodzes grafiku, t.i., dinamometrs, kura fiziskās īpašības 
nodrošina fiksētu slodzes grafika formu. 
 
Dinamometrs ar noregulējamu slodzes grafiku, t.i., dinamometrs ar vismaz diviem ceļa 
slodzes parametriem, kura slodzes grafika formu var noregulēt. 
 
4.1.2.  Dinamometra iestatījumu nedrīkst ietekmēt laika beigšanās. Tas nedrīkst radīt jūtamas 
vibrācijas transportlīdzeklī, kas varētu kaitēt tā normālai darbībai. 
 
4.1.3.  Tam jābūt aprīkotam ar līdzekli inerces un slodzes imitēšanai. Šie imitatori ir savienoti 
ar priekšējo rulli divruļļu dinamometra gadījumā. 
 
4.1.4.  Precizitāte 
 
4.1.4.1.  Ir jābūt iespējamam izmērīt un nolasīt uzrādītās slodzes mērījumu, un nolasījumu 
precizitātei jābūt ± 5 %. 
 
4.1.4.2.  Tāda dinamometra gadījumā, kam ir fiksēts slodzes grafiks, slodzes iestatījuma 
precizitātei pie ātruma 80 km/h jābūt ± 5 %. Tāda dinamometra gadījumā, kam ir 
noregulējams slodzes grafiks, dinamometra slodzes atbilstībai ceļa slodzei jābūt ar 
precizitāti ± 5 % pie ātruma 120, 100, 80, 60 un 40 km/h un ± 10 % pie 20 km/h. Zem 
šī ātruma dinamometra absorbcijai jābūt pozitīvai. 
 
4.1.4.3.  Rotējošo daļu (attiecīgos gadījumos ieskaitot imitēto inerci) kopējai inercei jābūt 
zināmai un tai jābūt ± 20 kilogramu robežās no testa inerces klases. 
 
4.1.4.4.  Transportlīdzekļa ātrumu mēra ar ruļļa rotācijas ātrumu (divruļļu dinamometra 
gadījumā priekšējais rullis). Tas jāmēra ar precizitāti ± 1 km/h pie ātruma virs 
10 km/h. 
 
4.1.4.5.  Transportlīdzekļa reāli veikto attālumu izmēra ar ruļļa rotācijas kustību (divruļļu 
dinamometra gadījumā — priekšējā ruļļa kustību). 
 
4.1.5.  Slodzes un inerces iestatījums 
 
4.1.5.1. Dinamometrs ar fiksētu slodzes grafiku: slodzes imitatoru noregulē, lai absorbētu 
jaudu, kas iedarbojas uz piedziņas riteņiem pie vienmērīga ātruma 80 km/h, reģistrē 
absorbēto jaudu pie 50 km/h. Līdzekļi, ar ko nosaka un iestata šo slodzi, ir aprakstīti šī 
pielikuma 3. papildinājumā. L 375/316 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 91. lapa 
 
4.1.5.2. Dinamometrs ar noregulējamu slodzes grafiku: slodzes imitatoru noregulē, lai 
absorbētu jaudu, kas iedarbojas uz piedziņas riteņiem pie vienmērīga ātruma 120, 100, 
80, 60, 40 un 20 km/h. Līdzekļi, ar ko nosaka un iestata šīs slodzes, ir aprakstīti šī 
pielikuma 3. papildinājumā. 
 
4.1.5.3. Inerce 
 
Dinamometriem ar elektrisko inerces imitatoru ir jābūt ekvivalentiem mehāniskajām 
inerces sistēmām. Veids, kā nosaka ekvivalenci, ir aprakstīts šī pielikuma 
4. papildinājumā. 
 
4.2. Izplūdes gāzu paraugu ņemšanas sistēma  
 
4.2.1. Izplūdes gāzu paraugu ņemšanas sistēmai jābūt tādai, lai izmērītu faktisko 
piesārņojošo vielu emisiju daudzumu izplūdes gāzēs. Izmantojamā sistēma ir pastāvīga 
apjoma paraugu ņemšanas (CVS) sistēma. Tam nepieciešams, lai transportlīdzekļa 
izplūdes pastāvīgi atšķaidītu ar apkārtējo gaisu kontrolētos nosacījumos. Mērīšanas 
pastāvīgā apjoma paraugu ņemšanas koncepcijā ir jāizpilda divi nosacījumi: ir 
jāizmēra kopējais izplūdes gāzu un atšķaidīta gaisa sajaukuma apjoms un analīzēm 
jāņem pastāvīgi proporcionāls apjoma paraugs. Radīto emisiju daudzumu nosaka no 
parauga koncentrācijām, kas labotas attiecībā uz piesārņojošo vielu apkārtējā gaisa 
saturu un kopējo plūsmu testa laikā. 
 
Makrodaļiņas saturošo piesārņojošo vielu emisiju līmeni nosaka, izmantojot 
piemērotus filtrus, lai ievāktu daļiņas no proporcionālas makrodaļas plūsmas testā, un 
nosakot to daudzumu gravimetriski saskaņā ar 4.3.1.1. punktu. 
 
4.2.2.  Plūsmai caur sistēmu jābūt pietiekamai, lai nepieļautu ūdens kondensēšanos visos 
apstākļos, kas var rasties testa laikā, kā noteikts šī pielikuma 5. papildinājumā. 
 
4.2.3. 5. papildinājumā ir doti pastāvīgā tilpuma paraugu ņemšanas sistēmas trīs veidi, kas 
atbilst šajā pielikumā noteiktajām prasībām. 
 
4.2.4. Gāzes un gaisa sajaukumam jābūt homogēnam paraugu ņemšanas zondes punktā S2. 
 
4.2.5. Zondei ir jāpaņem īstais atšķaidītu izplūdes gāzu paraugs. 
 
4.2.6. Sistēmā nedrīkst būt gāzes noplūdes. Formai un materiāliem jābūt tādiem, lai sistēma 
neietekmētu piesārņojošo vielu koncentrāciju atšķaidītajā izplūdes gāzē. Ja kāds 
komponents (siltummainis, gaisa kompresors utt.) maina kādas piesārņojošas gāzveida 
vielas koncentrāciju atšķaidītajā gāzē, paraugu ņemšanu šai piesārņojošai vielai veic 
pirms šī komponenta, ja problēmu nevar novērst. 
 
4.2.7. Ja pārbaudāmais transportlīdzeklis ir aprīkots ar izplūdes cauruli, kas sastāv no 
vairākiem atzariem, savienojošām caurulēm jābūt savienotām cik vien iespējams tuvu 
transportlīdzeklim, neietekmējot nelabvēlīgi tā darbību. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/317
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 82 92. lapa  
 
4.2.8. Statiskā spiediena svārstībām transportlīdzekļa izplūdes caurulē jābūt robežās 
± 1,25 kPa no statiskā spiediena svārstībām, kas izmērītas dinamometra braukšanas 
cikla laikā bez savienojuma ar izplūdes cauruli(-ēm). Ja ražotājs rakstiskā pieprasījumā 
kompetentajai iestādei, kas izsniedz apstiprinājumu, pamato šaurākas pielaides 
nepieciešamību, izmanto paraugu ņemšanas sistēmas, kas var uzturēt statisko 
spiedienu ± 0,25 kPa robežās. Pretspiediens ir jāmēra izplūdes caurulē cik vien 
iespējams tuvu tās galam vai pagarinājumā, kuram ir tāds pats diametrs. 
 
4.2.9. Dažādajiem vārstiem, ko izmanto, lai novirzītu izplūdes gāzi, jābūt ātri 
noregulējamiem un ātrslēdzošiem. 
 
4.2.10. Gāzes paraugus ievāc paraugu ņemšanas maisos ar atbilstošu tilpumu. Šiem maisiem 
jābūt veidotiem no materiāliem, kas nemainīs piesārņojošas gāzveida vielas par vairāk 
nekā ± 2 % pēc 20 minūšu uzglabāšanas. 
 
4.3. Analīzes aprīkojums  
 
4.3.1. Prasības 
 
4.3.1.1. Piesārņojošas gāzveida vielas analizē ar šādiem instrumentiem: 
 
Oglekļa oksīda (CO) un oglekļa dioksīda (CO2) analīzes: 
Analizatoriem jābūt nedispersīvas infrasarkanās (NDIR) absorbcijas tipa 
analizatoriem. 
 
Ogļūdeņražu (HC) analīzes — dzirksteļaizdedzes motori: 
Analizatoram jābūt liesmu jonizējošā tipa (FID) kalibrētam ar propāna gāzi, kas 
izteikta kā ekvivalenta oglekļa atomiem (C 1). 
 
Ogļūdeņražu (HC) analīzes — kompresijaizdedzes motori: 
Analizatoram jābūt liesmu jonizējošā tipa ar detektoru, vārstiem, caurulēm utt., kas 
sakarsētas līdz 463 K (190 °C) 10 K (HFID). Tam jābūt kalibrētam ar propāna gāzi, 
kas izteikta kā ekvivalenta oglekļa atomiem (C 1). 
 
Slāpekļa oksīdu (NOx) analīzes: 
analizatoram jābūt vai nu hemiluminiscences (CLA) vai nedispersīvas ultravioletās 
rezonanses absorbcijas (NDUVR) tipa, abi ar NO x-NO neitralizatoru. 
 
Makrodaļiņas — ievākto makrodaļiņu gravimetriskā noteikšana: 
 
Šīs makrodaļiņas katrā gadījumā ievāc ar diviem sērijveidā montētiem filtriem parauga 
gāzes plūsmā. Katra filtru pāra ievākto makrodaļiņu daudzumam jābūt šādam: 
 L 375/318 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 93. lapa 
 
 
kur 
 
V ep : plūsma caur filtriem; 
 
V mix  : plūsma caur tuneli; 
 
M : makrodaļiņu masa (g/km); 
 
M limit  : makrodaļiņu masas robežvērtība (spēkā esošā robežvērtība, 
g/km); 
 
m : filtru savākto makrodaļiņu masa (g); 
 
d : darbības ciklam atbilstošs faktiskais attālums (km). 
 
Makrodaļiņu paraugu lielumu (V ep/V mix) koriģē tā, lai M = M limit, 1 ≤ m ≤ 5 mg 
(lietojot filtrus ar 47 mm diametru). 
 
Filtra virsmai ir jābūt no materiāla, kas hidrofobisks un inerts attiecībā pret izplūdes 
gāzu sastāvdaļām (ar fluoroglekli pārklāts stiklšķiedras filtrs vai ekvivalents). 
 
4.3.1.2. Precizitāte 
 
Analizatoriem jābūt mērījuma diapazonam, kas ir savietojams ar nepieciešamo 
precizitāti, lai mērītu izplūdes gāzes parauga piesārņojošu vielu koncentrāciju. 
 
Mērījumu kļūda nedrīkst pārsniegt ± 2 % (analizatora iekšējā kļūda) neatkarīgi no 
faktiskā kalibrācijas gāzu daudzuma. 
 
Koncentrācijai, kas mazāka par 100 ppm, mērījuma kļūda nedrīkst pārsniegt 
± 2 ppm. 
 
Apkārtējā gaisa paraugu mēra ar to pašu analizatoru un diapazonu. 
 
Mikrograma svariem, ko izmanto, lai noteiktu visu filtru svaru, jābūt ar 5 µg 
(standarta novirze) precizitāti un 1 µg iedaļām. 
 
4.3.1.3.  Apledošanas uztvērējs 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/319
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 82 94. lapa  
Pirms analizatoriem nedrīkst izmantot gāzes žāvēšanas ierīci, ja vien nav pierādīts, 
ka tai nav ietekmes uz gāzes plūsmas piesārņojošo vielu saturu. 
 
4.3.2.  Īpašas prasības kompresijaizdedzes motoriem 
 
Jāizmanto uzkarsēta parauga līnija nepārtrauktai HC analīzei ar liesmas jonizācijas 
detektoru (HFID), ieskaitot reģistrējošo ierīci (R). Izmērīto ogļūdeņražu vidējo 
koncentrāciju nosaka ar integrāciju. Visa testa laikā kontrolē, lai uzkarsētās parauga 
līnijas temperatūra ir 463 K (190 °C) ± 10 K. Uzkarsētajai parauga līnijai ir jābūt 
aprīkotai ar uzkarsētu filtru (F H), kas ir 99 % efektīvs ar daļiņām, kuru izmērs ir 
∃ 0,3 µm, lai no nepārtrauktās gāzes plūsmas ievāktu cietās daļiņas, kas 
nepieciešamas analīzēm. 
 
Paraugu ņemšanas sistēmas reakcijas laikam (no zondes uz analizatora ieplūdi) jābūt 
ne lielākam par četrām sekundēm. 
 
HFID izmanto ar pastāvīgas plūsmas (siltummainis) sistēmu, lai iegūtu 
reprezentatīvu paraugu, izņemot gadījumus, kad veic kompensēšanu CFV vai CFO 
plūsmu maiņai. 
 
Makrodaļiņu paraugu ņemšanas ierīce sastāv no atšķaidīšanas tuneļa, paraugu 
ņemšanas zondes, filtra, parciālās plūsmas sūkņa, plūsmas ātruma regulatora un 
mērīšanas ierīces. Makrodaļiņu paraugu ņemšanas ierīce sastāv no atšķaidīšanas 
tuneļa, paraugu ņemšanas zondes, filtra, parciālās plūsmas sūkņa, plūsmas ātruma 
regulatora un mērīšanas ierīces. Makrodaļiņu paraugu ņemšanas plūsmas daļu laiž 
caur diviem sērijveidā montētiem filtriem. Paraugu ņemšanas zondei testa gāzes 
makrodaļiņu plūsmai jābūt veidotai atšķaidīšanas ceļā tā, lai var paņemt 
reprezentatīvu gāzes plūsmas paraugu no homogēnā gaisa/izplūdes maisījuma un lai 
parauga ņemšanas brīdī netiek pārsniegta gaisa/izplūdes gāzes maisījuma 
temperatūra 325 K (52 °C) tieši pirms makrodaļiņu filtra. Gāzes plūsmas temperatūra 
plūsmas mērītājā nedrīkst svārstīties par vairāk nekā ± 3 un masas plūsmas ātrums 
nedrīkst svārstīties par vairāk nekā ± 5 %. Ja plūsmas apjoms mainās pārmērīgas 
filtra slodzes rezultātā, testu pārtrauc. To atkārtojot, plūsmas ātrumu samazina un/vai 
izmanto lielāku filtru. Filtrus atvieno no kameras ne ātrāk kā stundu pirms testa 
uzsākšanas. 
 
Nepieciešamos daļiņu filtrusi sagatavo (attiecībā uz temperatūru un mitrumu) atvērtā 
traukā, kas bijis aizsargāts pret putekļu iekļūšanu vismaz astoņas stundas un ne ilgāk 
kā 56 stundas pirms testa kondicionēta gaisa kamerā. Pēc šīs sagatavošanas 
nepiesārņotos filtrus nosver un uzglabā līdz to izmantošanai. Ja filtrus neizmanto 
vienas stundas laikā kopš tā izņemšanas no svēršanas kameras, tie jāsver atkārtoti. 
 
Vienas stundas robežu var aizstāt ar astoņu stundu robežu, ja ir izpildīts viens vai abi 
šie nosacījumi: L 375/320 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 95. lapa 
 
sagatavots filtrs ir novietots un turēts aizplombētā filtra turētājierīcē, kuras gali ir 
noslēgti, vai 
 
sagatavots filtrs ir novietots aizplombētā filtra turētājierīcē, kuru pēc tam 
nekavējoties novieto parauga līnijā, kurā nav plūsmas. 
 
4.3.3. Kalibrēšana 
 
Katru analizatoru kalibrē cik vien iespējams bieži un jebkurā gadījumā vienu mēnesi 
pirms tipa apstiprinājuma testa un vismaz vienu reizi sešos mēnešos ražojumu 
atbilstības testam. 
 
Izmantojamā kalibrēšanas metode 4.3.1. punktā minētajiem analizatoriem ir 
aprakstīta šī pielikuma 6. papildinājumā. 
 
4.4. Tilpuma mērījums  
 
4.4.1. Metodei, lai izmērītu kopējo atšķaidītas izplūdes gāzes tilpumu, kas iekļauts 
pastāvīgā tilpuma mērīšanas ierīcē, ir jābūt tādai, lai mērījums būtu ar 2 % 
precizitāti. 
 
4.4.2. Pastāvīgā tilpuma paraugu ņemšanas ierīces kalibrēšana 
 
Pastāvīgā tilpuma paraugu ņemšanas sistēmas tilpuma mērīšanas ierīci kalibrē ar 
tādu metodi, ar ko var nodrošināt noteikto precizitāti, un frekvencē, kas var šādu 
precizitāti uzturēt. 
 
Kalibrēšanas procedūras paraugs, kas nodrošina nepieciešamo precizitāti, ir dots šī 
pielikuma 6. papildinājumā. Metodē izmanto plūsmas mērīšanas ierīci, kas ir 
dinamiska un piemērota lielam plūsmas ātrumam, kas rodas pastāvīgā tilpuma 
paraugu ņemšanas pārbaudē. Ierīcei ir jābūt ar apstiprinātu precizitāti saskaņā ar 
apstiprinātu valsts vai starptautisku standartu. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/321
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 82 96. lapa  
4.5. Gāzes
 
 
4.5.1. Tīrās gāzes 
 
Nepieciešamības gadījumā kalibrēšanai un darbībai ir jābūt pieejamām šādām 
tīrajām gāzēm: 
 
attīrīts slāpeklis: 
(tīrība: ± 1 ppm C, ± 1 ppm CO, ± 400 ppm CO 2, ± 0.1 ppm NO); 
 
attīrīts sintētisks gaiss: 
(tīrība: ±  1 ppm C, 1 ppm CO, 400 ppm CO 2, 0,1 ppm NO); skābekļa saturs starp 18 
un 21 % no tilpuma; 
 
attīrīts skābeklis: (tīrība > 99,5 % O 2 no tilpuma); 
 
attīrīts ūdeņradis (un maisījums, kas satur hēliju): 
(tīrība ± 1 ppm C, ± 400 ppm CO 2). 
 
Slāpekļa oksīds: (minimālā tīrība 99,5 %) 
 
Propāns: (minimālā tīrība 99,5 %). 
 
4.5.2. Kalibrēšanas gāzes 
 
Jābūt pieejamām gāzēm ar šādu ķīmisko sastāvu: maisījumi 
 
C 8 H 8 un attīrīts sintētisks gaiss (skatīt šī pielikuma 4.5.1. punktu); 
 
CO un attīrīts slāpeklis; 
 
CO 2 un attīrīts slāpeklis; 
 
NO un attīrīts slāpeklis. (NO 2 daudzums šajā kalibrēšanas gāzē nedrīkst pārsniegt 
5 % no NO satura.) 
 
Kalibrēšanas gāzes faktiskajai koncentrācijai jābūt 2 % robežās no noteiktā skaitļa. 
 
Šī pielikuma 6. papildinājumā minētās koncentrācijas var iegūt arī ar gāzu dalītāju, 
atšķaidot ar attīrītu N 2 vai ar attīrītu sintētisku gaisu. Sajaukšanas ierīces precizitātei 
jābūt tādai, lai atšķaidīto kalibrēšanas gāzu koncentrāciju varētu noteikt ar precizitāti 
2 %. 
 L 375/322 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 97. lapa 
4.6. Papildu aprīkojums
 
 
4.6.1. Temperatūra 
 
Temperatūras, kas norādītas 8. papildinājumā, mēra ar 1,5 K precizitāti. 
 
4.6.2. Spiediens 
 
Atmosfēras spiedienu mēra ar 0,1 kPa precizitāti. 
 
4.6.3. Absolūtais mitrums 
 
Absolūto mitrumu (H) mēra ar 5 % precizitāti. 
 
Izplūdes sistēmas gāzes paraugu ņemšanas sistēmu pārbauda ar šī pielikuma 
7. papildinājuma 3. punktā aprakstīto metodi.  
 
Maksimālā pieļaujamā novirze starp izplūdušās gāzes daudzumu un izmērītās gāzes 
daudzumu ir 5 %. 
 
5. TESTA SAGATAVOŠANA 
 
5.1. Inerces imitatoru pielāgošana transportlīdzekļu mainīgajai inercei  
 
Inerces imitatoru izmanto, lai rotējošo masu kopējo inerci iegūtu proporcionālu 
atskaites masai šādās robežās. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/323
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 82 98. lapa  
 
 
Transportlīdzekļa atskaite s ma sa RW(k g)  
Ekvi vale ntā i nerce I (kg)  
RW ≤  480  
455 
 
480 < RW ≤  54 0  
510 
540 < RW ≤  59 5  
570 
595 < RW ≤  65 0  
625 
650 < RW ≤  71 0  
680  
710 < RW ≤  76 5  
740 
 
765 < RW ≤  85 0  
800 
 
850 < RW ≤  96 5  
910 
 
965 < RW ≤  10 80  
1020 
 
1080 <  RW ≤  1 190  
1130 
 
1190 <  RW ≤  1 305  
1250 
 
1305 <  RW ≤  1 420  
1360 
 
1420 <  RW ≤  1 530  
1470 
 
1530 <  RW ≤  1 640  
1590 
 
1640 <  RW ≤  1 760  
1700 
 
1760 <  RW ≤  1 870  
1810 
 
1870 <  RW ≤  1 980  
1930 
 
1980 <  RW ≤  2 100  
2040 
 
2100 <  RW ≤  2 210  
2150 
 
2210 <  RW ≤  2 380  
2270 
 
2380 <  RW ≤  2 610  
2270 
 
2610 <  RW  
2270 
 
Ja atbilstošā ekvivalentā inerce nav atrodama uz dinamometra, izmanto lielāko vērtību, kas ir 
vistuvāk transportlīdzekļa atskaites masai. 
 
5.2. Dinamometra iestatīšana  
 
Slodzi noregulē saskaņā ar iepriekš 4.1.5. punktā aprakstīto metodi. 
 
Izmantoto metodi un iegūtās vērtības (ekvivalentā inerce — īpašību noregulēšanas 
parametri) reģistrē testa ziņojumā. 
 L 375/324 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 99. lapa 
5.3. Transportlīdzekļa sagatavošana
 
 
5.3.1. Kompresijaizdedzes motoru transportlīdzekļiem, lai mērītu makrodaļiņas ilgākais 36 
stundas un mazākais sešas stundas pirms testa, izmanto šī pielikuma 1. papildinājumā 
aprakstīto otrās daļas ciklu. Ir jāizbrauc trīs secīgi cikli. Dinamometra iestatījums ir 
tāds, kāds norādīts 5.1. un 5.2. punktā. 
 
Ja ražotājs pieprasa, transportlīdzekļus ar dzirksteļaizdedzes motoru var sagatavot ar 
vienu pirmās daļas un diviem otrās daļas braukšanas cikliem. 
 
Pēc šīs sagatavošanas īpaši attiecībā uz kompresijaizdedzes motoriem un pirms 
pārbaudīšanas kompresijaizdedzes un dzirksteļaizdedzes motoru transportlīdzekļus tur 
telpā, kurā temperatūra saglabājas nosacīti nemainīga starp 293 un 303 K (20 un 
30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas, un tai jāturpinās līdz motora eļļas 
temperatūra un siltumnesējs, ja tāds ir, ir 2 K robežās no telpas temperatūras. 
 
5.3.1.1. Ja ražotājs pieprasa, testu veic ne vēlāk kā 30 stundas pēc tam, kad transportlīdzeklis ir 
darbināts tā parastajā temperatūrā. 
 
5.3.1.2. Dzirksteļaizdedzes motoru transportlīdzekļiem, kurus darbina ar sašķidrinātu naftas 
gāzi vai dabasgāzi vai kuri aprīkoti, lai tos varētu darbināt ar benzīnu vai sašķidrinātu 
naftas gāzi, vai dabasgāzi, starp testiem ar pirmo gāzveida atsauces degvielu un otro 
gāzveida atsauces degvielu, transportlīdzekli sagatavo pirms testa ar otro atsauces 
degvielu. Šo sagatavošanu veic ar otro atsauces degvielu, braucot sagatavošanas ciklu, 
kurš sastāv šī pielikuma 1. papildinājumā aprakstītā cikla daļām — no vienas pirmās 
daļas (pilsētas daļas) un divām otrajām daļām (ārpilsētas daļa). Ja ražotājs pieprasa un 
ar tehniskā dienesta piekrišanu šo sagatavošanu var pagarināt. Dinamometra 
iestatījums ir tāds, kāds norādīts šī pielikuma 5.1. un 5.2. punktā. 
 
5.3.2. Spiedienam riepās jābūt tādam, kā noteicis ražotājs, un to izmanto iepriekšējam testam 
uz ceļa bremžu noregulēšanai. Spiedienu riepās var palielināt līdz 50 % no ražotāja 
ieteiktā divruļļu dinamometra gadījumā. Izmantoto faktisko spiedienu reģistrē testa 
ziņojumā. 
 
6. PROCEDŪRA TESTIEM UZ STENDA 
 
6.1. Īpaši noteikumi cikla veikšanai  
 
6.1.1. Testa laikā temperatūrai testa telpā jābūt starp 293 un 303 K (20° un 30 °C). 
Absolūtajam gaisa mitrumam testa telpā vai motora ieplūdes gaisam ir jābūt: 
 
5,5 ≤ H ≤ 12,2 (g H20/kg sausa gaisa) 
 
6.1.2. Transportlīdzeklim testa laikā ir jāatrodas pēc iespējas horizontāli, lai izvairītos no 
degvielas neatbilstošas izplatības. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/325
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 82 100. lapa  
6.1.3. Pār transportlīdzekli pūš gaisu ar mainīgu ātrumu. Ventilatora darbības ātrumam jābūt 
tādam, lai darbības amplitūdā no 10 km/h līdz vismaz 50 km/h, gaisa lineārais ātrums 
pie ventilatora izejas būtu 5 km/h robežās no attiecīgā ruļļa ātruma. Ventilatora 
galīgajai izvēlei izmanto šādas vērtības.  
 
Platība: vismaz 0,2 m2; 
Apakšējās malas augstums no zemes: apmēram 20 cm; 
Attālums no transportlīdzekļa priekšgala: apmēram 30 cm. 
 
s alternatīvi gaisa ieplūdes ātrumu noregulē ar vismaz 6 m/s (21,6 km/h) lielu gaisa 
plūsmas ātrumu.  
 
Īpašiem transportlīdzekļiem (piem., mikroautobusiem, apvidus mašīnām) pēc ražotāja 
pieprasījuma dzesēšanas ventilatora augstumu var mainīt. 
 
6.1.4. Testa laikā reģistrē ātrumu attiecībā pret laiku vai datu apkopošanas sistēmas iegūtos 
datus, lai varētu izvērtēt veikto ciklu pareizību. 
 
6.2. Motora palaišana  
 
6.2.1. Motoru palaiž, izmantojot ierīces, kas paredzētas šim nolūkam saskaņā ar ražotāja 
ieteikumiem, kā minēts ražošanas transportlīdzekļu vadītāja rokasgrāmatā. 
 
6.2.2. Pirmais cikls sākas ar motora iedarbināšanas procedūras sākumu. 
 
6.2.3. Sašķidrinātas naftas gāzes vai dabasgāzes gadījumā ir atļauts iedarbināt motoru ar 
benzīnu un tad pārslēgt uz sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi pēc iepriekš noteikta 
laika, kuru vadītājs nevar mainīt. 
 
6.3. Tukšgaita  
 
6.3.1. Manuālajām pārnesumkārbām un pusautomātiskajām pārnesumkārbām skatīt šī 
pielikuma 1. papildinājumu, 1.2 un 1.3. tabulu. 
 
6.3.2. Automātiskā pārnesumkārba 
 
Pēc sākotnējas ieslēgšanas selektoru testa laikā nedrīkst darbināt, izņemot 
6.4.3. punktā minēto gadījumu vai ja selektors var iedarbināt paātrinošo pārnesumu, ja 
tāds ir. 
 L 375/326 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 101. lapa 
6.4. Paātrinājums
 
 
6.4.1. Paātrinājumus veic tā, lai paātrinājuma ātrums būtu cik vien iespējams nemainīgs visas 
darbības laikā. 
 
6.4.2. Ja paātrinājumu nevar veikt noteiktajā laikā, papildu nepieciešamo laiku, ja iespējams, 
atņem no laika, kas paredzēts pārnesumu maiņai, un pretējā gadījumā no sekojošā 
vienmērīgā ātruma perioda. 
 
6.4.3. Automātiskās pārnesumkārbas 
 
Ja paātrinājumu nevar veikt noteiktajā laikā, pārnesumu selektoru darbina saskaņā ar 
prasībām manuālām pārnesumkārbām. 
 
6.5. Ātruma samazināšana  
 
6.5.1. Visas parastā pilsētas cikla (pirmā daļa) ātruma samazināšanas veic, pilnībā noņemot 
pēdu no akseleratora pedāļa, nenospiežot sajūgu. Sajūgam jāpaliek nenospiestam, 
nepārslēdzot pārnesumu, pie augstākā no šādiem ātrumiem: 10 km/h vai ātrums, kas 
atbilst motora tukšgaitai. 
 
Visas ārpilsētas cikla (otrā daļa) ātruma samazināšanas veic, pilnībā noņemot pēdu no 
akseleratora pedāļa, nenospiežot sajūgu. Sajūgu, nemainot pārnesumu, nospiež pie 
ātruma 50 km/h pēdējai ātruma samazināšanai. 
 
6.5.2. Ja ātruma samazināšanas periods ir ilgāks par attiecīgajai fāzei noteikto, izmanto 
transportlīdzekļa bremzes, lai ievērotu cikla grafiku. 
 
6.5.3. Ja ātruma samazināšanas periods ir īsāks par attiecīgajai fāzei noteikto, teorētiskā cikla 
grafiku atjauno ar pastāvīgā ātruma vai tukšgaitas periodu, kas saplūst ar nākamo 
darbību. 
 
6.5.4. Parastā pilsētas cikla (pirmā daļa) ātruma samazināšanas perioda beigās (puse 
transportlīdzekļa uz ruļļiem) pārnesumus pārslēdz neitrālā pozīcijā un sajūgu atlaiž. 
 
6.6. Vienmērīgs ātrums  
 
6.6.1. Pārejot no paātrinājuma uz nākamo vienmērīgo ātrumu, jāizvairās no gāzes pedāļa 
spiešanas vai droseles aizvēršanas. 
 
6.6.2. Vienmērīga ātruma periodus sasniedz, turot akcelerācijas pedāli nemainīgā stāvoklī. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/327
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 82 102. lapa  
7. PARAUGU ŅEMŠANAS UN ANALĪZES PROCEDŪRA 
 
7.1. Paraugu ņemšana  
 
Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms vai motora iedarbināšanas procedūras laikā un beidz 
pabeidzot beidzamo brīvgaitas periodu ārpilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa), paraugu 
ņemšanas beigās (ES) vai, VI tipa testa gadījumā, beidzot beidzamā parastā pilsētas 
braukšanas cikla beidzamo brīvgaitas periodu (pirmā daļa). 
 
7.2. Analīze  
 
7.2.1. Maisā esošās izplūdes gāzes analizē cik vien iespējams drīz un jebkurā gadījumā ne 
vēlāk kā 20 minūtes pēc testa cikla beigām. Izlietotos makrodaļiņu filtrus novieto 
kamerā ne vēlāk kā stundu pēc izplūdes gāzu testa beigām un tur sagatavo laika posmā 
starp divām un 36 stundām, un tad sver. 
 
7.2.2. Pirms katras parauga analīzes attiecībā uz katru piesārņojošo vielu izmantojamo 
analizatora diapazonu iestata uz nulli ar attiecīgo nulles gāzi. 
 
7.2.3. Analizatorus tad iestata kalibrācijas līknēs, izmantojot nominālas koncentrācijas 
70 līdz 100 % standarta gāzes. 
 
7.2.4. Tad atkārtoti pārbauda analizatoru nulles pozīciju. Ja lasījums no 7.2.2. punktā 
noteiktās vērtības atšķiras par vairāk nekā 2 % no diapazona, procedūru atkārto. 
 
7.2.5. Tad analizē paraugus. 
 
7.2.6. Pēc analīzes nulles un skalas vērtību punktus atkārtoti pārbauda, izmantojot tās pašas 
gāzes. Ja atkārtotā testā rādītāji ir 2 % robežās no 7.2.3. punktā noteiktās vērtības, 
analīzes uzskata par pieņemamām. 
 
7.2.7. Visos šī punkta apakšpunktos plūsmas ātrumam un dažādo gāzu spiedienam jābūt 
tādam pašam, kāds ir analizatoru kalibrēšanas laikā. 
 
7.2.8. Skaitlis, kas pieņemts katras gāzēs izmērītās piesārņojošās vielas koncentrācijai, ir 
tāds, kāds nolasāms pēc stabilizēšanās uz mērierīces. Kompresijaizdedzes motoru 
ogļūdeņražu masu emisijas aprēķina no integrētā HFID nolasījuma, kas 
nepieciešamības gadījumā labots plūsmas dažādošanai, kā norādīts šī pielikuma 
5. papildinājumā. 
 L 375/328 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 103. lapa 
8. IZDALĪTO GĀZVEIDA UN MAKRODAĻIŅAS SATUROŠO PIESĀRŅOJOŠO 
VIELU DAUDZUMA NOTEIKŠANA 
 
8.1. Attiecīgais daudzums  
 
Attiecīgo daudzumu labo, lai atbilstu 101,33 kPa un 273,2 K apstākļiem. 
 
8.2. Izdalīto gāzveida un makrodaļiņas saturošo piesārņojošo vielu kopējā masa  
 
Katra testa laikā transportlīdzekļa radīto piesārņojošo gāzveida vielu masu m nosaka, 
iegūstot volumetriskas koncentrācijas produktu un attiecīgās gāzes apjomu, ņemot vērā 
šādus blīvumus iepriekšminētajos normālajos apstākļos. 
 
Oglekļa oksīda gadījumā (CO):  d = 1,25 g/l 
 
Ogļūdeņražu gadījumā 
Benzīnam (CH 1.8 5)  d = 0,619 g/1 
Dīzelim (CH l.8 6)  d = 0,619 g/1 
LPG (CH 2.52 5)  d = 0,649 g/l 
NG (CH 4)  d = 0,714 g/l 
 
Slāpekļa oksīdu gadījumā (NO x): d = 2,05 g/1 
 
Testa laikā transportlīdzekļa radītu makrodaļiņas saturošas piesārņojošo vielu emisijas 
masu m nosaka, sverot abu filtru ievākto makrodaļiņu masu, m 1 no pirmā filtra un m 2 
no otrā filtra: 
 
ja 0.95 (m 1 + m 2) ≤ m 1, m = m 1, 
ja 0.95 (m 1 + m 2) > m 1, m = m 1 + m 2, 
ja m 2 > m 1, testu anulē. 
 
Šī pielikuma 8. papildinājumā norādīti aprēķini un tiem sekojoši piemēri, kurus 
izmanto, lai noteiktu gāzveida un daļiņveida piesārņojošo vielu masas emisiju. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/329
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 82 104. lapa  
4. pielikums — 1. papildinājums
 
 
DARBĪBAS CIKLU SADALĪJUMS I TIPA TESTAM 
 
1. DARBĪBAS CIKLS 
 
Darbības cikls, kas sastāv no pirmās daļas (pilsētas cikls) un otrās daļas (ārpilsētas 
cikla), ir attēlots 1/1. attēlā. 
 
2. PARASTAIS PILSĒTAS TESTA CIKLS (pirmā daļa) 
 
(Skatīt 1/2. attēlu un 1.2. tabulu) 
 
2.1. Sadalījums pa fāzēm. 
 
  Laiks  (s) procenti 
Brīvgaita   60  30,8  35,4 
 
Brīvgaita, tran sportlīdzekļa k u stība, 
sajūgs darbojas vienā ko mb in ācijā   9  4,6   
 
Pārnesu m a pārslēg šana:  8  4,1   
 
Paātrināju mi:  36  18,5   
 
Vien m ērīga ātr u m a perioda:  57  29,2   
 
Ātr u m a sa m azinā ša na:  25  12,8   
  195  100  
 
 
2.2. Sadalījums pēc pārnesuma lietojuma  
 
  Laiks  (s)   procenti 
Brīvgaita   60  30,8  
35,4 
 
Brīvgaita, tran sportlīdzekļa k u stība, 
sajūgs darbojas vienā ko mb in ācijā   
9  4,6  
 
 Pārnesu m a pārslēg šana:  
8  4,1  
 
 
Pir mai s pārnesu m s  24  12,3  
 
 
Otrais  pārnesu m s  53  27,2  
 
 Trešais  pārnesu m s   41  21 
 
 
  195  100  
 
 
 L 375/330 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 105. lapa 
2.3. Vispārīga informācija 
 
Vidējais ātrums testa laikā:  19 km/h 
Lietderīgās darbības ilgums:  195 s 
Cikla laikā teorētiski veiktais attālums: 1,013 km 
Četru ciklu attāluma ekvivalents:  4,052 km 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/331
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 82 106. lapa  
1/1. attēls
 
 
I tipa testa darbības cikls 
 
 
 
 P ar ast ais pilsēt as cik l sPir mā  d aļ aOtr ā  da ļ a
195195195195400
1180Laiks (s)
010 20 30 40 50 60 70 80 90100 110 120Ātr ums  (km / h )
BS E S
BS: Par aug a ņe mša n as sāk ums ,
 motor a ieda rbi nāša n aES: P a ra uga  ņemša n as beiga sL 375/332 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 1.2. tabula 
 Parastā pilsētas testa cikls uz šasijas dinamometra (pirmā daļa) 
 
 
Ilgu m s   Darbības 
Nr. P.k.  Darbība  Fāze  Paātrināju ms 
(m / s2)  
Ātr u m s 
(k m/ h)  
darbībai (s)  
fāzei (s)  
Koplaiks 
(s)  
Pārnesu m s, ka s 
jāizma nto 
m an uālajai 
p ā r n e s umkā r b a i   
 1  Brīvgaita  1      
11  
11  
11  
6 s PM + 5  s K 1  
(*) 
 2  Paātrināju ms  2  
1,04  
0–15  
4  
4  
15  
1 
 3  N em a in īg s  ā t r ums  3    
15  
9  
8  
23  
1 
 4  Ātr u m a 
sa mazi nāša na  4  
–0,69  
15–1 0  
2  
5  
25  
1 
 5  Ātr u m a 
sa mazi nāša na, 
sajūgs atbrī vots    
–0,92  
10–0  
3    
28  
K 1  (* )  
 6  Brīvgaita  5      
21  
21  
49  
16 s PM + 5 s K 1  
(*) 
 7  Paātrināju ms  6  
0,83  
0–15  
5  
12  
54  
1 
 
8  
Pārnesu m a mai ņa      
2  
56   
 9  
Paātrināju ms     
 
0,94  
15–32  
5   
 
61  
2 
 
10  N em a in īg s  ā t r ums  
7    
32  
24  
24  
85  
2 
 11  Ātr u m a 
sa mazi nāša na  
8  
–0,75  
32–1 0  
8  
11  
93  
2 
 
   27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/333
 
 
 
 
 
(*) PM = pārnesumkārba neitrālā pozīcijā, sajūgs darbojas. K 1, K 2 = pārnesumkārba pirmajā vai otrajā pārnesumā, sajūgs atbrīvots 
  
12  
Ātru ma 
sa mazināš ana, 
sajūgs atbrīvots  
  
–0,92  
10–0  
3  
  
96  
K 2  (*) 
 13  Brīvgaita  
9  
0–15  
0–15  
21    
117  
16 s PM + 5 s K 1  
(*) 
 14  Paātrināju ms  
10      
5  
26  
122  
1 
 15  Pārnesu m a mai ņa      
2  
124   
 16  Paātrināju ms  
0,62  
15–3 5  
9  
133  
2 
 17  Pārnesu m a mai ņa      
2  
135   
 18  Paātrināju ms   
 
0,52  
35–5 0  
8   
 
143  
3 
 19  N em a in īg s  ā t r ums  
11    
50  
12  
12  
155  
3 
 20  Ātr u m a 
sa mazi nāša na  
12  
–0,52  
50–3 5  
8  
8  
163  
3 
 21  N em a in īg s  ā t r ums  
13    
35  
13  
13  
176  
3 
 22  Pārnesu m a mai ņa  
14      
2  
12  
178   
 23  Ātr u m a 
sa mazi nāša na  
–0,99  
35–1 0  
7  
185  
2 
 24  Ātr u m a 
sa mazi nāša na, 
sajūgs atbrī vots   
 –0,92  10–0  3   
 188  K
2  (* )  
 25  Brīvgaita  15      7  7  195  7 s PM (*) L 375/334 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 109. lapa 4. pielikums — 1. papildinājums 
 
1/2. attēls
 
 
Parastais pilsētas cikls I tipa testam 
1148232152524832152928128132737
1148521122411212612813127
1
1111
122222
3333
K1K1K1K1
K2 PM
PMPM
R
R
RR
K2
K
K
K
K
050100200
150
2341 5678910111213141516171819202122232425
204060V km/h10 km/h
15 km/h
32 km/h
35 km/h
50 km/hKEY1 = first gear
K = declutching
PM = neutralK   K   = declutching,
           first or second gear engaged
12 2 = second gear
R = idling
3 = third gear= gear changing= speed (± 2 km/h) and
time (± 1.0 seconds) tolerances
are combined geometrically
for each point as shown in the inset12345t (s)
1 2 3 4 5V (km/h)Theor et i cal  gr aph
of  cycl e
+1 s
-1 s-  2  k m / h +  2  k m / hEND   O F  CYCLE:  1 9 5  s eco nd s
Partial phase times
Sequence numbers
Sequence times
Seconds
 
declutching Sajūga pedāļa nospiešana 
first gear Pirmais pārnesums 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/335
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 110. lapa 4. pielikums — 1. papildinājums  
Second gear Otrais pārnesums 
neutral Neitrāla pozīcija 
Idling Brīvgaita 
Third gear Trešais pārnesums 
Gear changing Pārnesumu pārslēgšana 
Speed and time tolerances are combined 
geometrically for each point as shown in the inset Ātruma un laika pielaides ir ģeometriski savienotas kā parādīts ieliktajā zīmējumā 
Theoretical graph Teorētisks grafiks 
End of cycle Cikla beigas 
Sequence times Laiku secība 
Sequence numbers Numuru secība 
Partial phasse times Daļēju fāžu laiki L 375/336 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 111. lapa 4. pielikums — 1. papildinājums 
 3. ĀRPILSĒTAS BRAUKŠANAS CIKLS (otrā daļa) 
 
 (Skatīt 1/3. attēlu un 1.3. tabulu) 
 
3.1. Sadalījums pa fāzēm: 
 
 
  
Lai ks (s)  
% 
 
Brīvgaita:  
20  
5,0 
 
Brīvgaita, tran sportlīdzekļa k u stība, 
sajūgs darbojas vienā ko mb in ācijā:  
20  
5,0 
 
Pārnesu m a pārslēg šana:  
6  
1,5 
 
Paātrināju mi:  
103  
25,8 
 
Vien m ērīga ātr u m a perioda:  
209  
52,2 
 
Ātr u m a sa m azinā ša na:  
42  
10,5 
   
400  
100 
 
3.2. Sadalījums pēc pārnesuma lietojuma: 
 
   
Lai ks (s)  
% 
 
Brīvgaita:  
20  
5,0 
 
Brīvgaita, tran sportlīdzekļa k u stība, 
sajūgs darbojas vienā ko mb in ācijā:  
20  
5,0 
 
Pārnesu m a pārslēg šana:  
6  
1,5 
 
Pirmai s pārnes u m s:  
5  
1,3 
 
Otrais pārnes u m s  
9  
2,2 
 
Trešais pārnesu m s:  
8  
2 
 
Ceturtai s pārnes u m s:  
99  
24,8 
 
Piektais pārnes u m s:  
233  
58,2 
   
400  
100 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/337
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 112. lapa 4. pielikums — 1. papildinājums  
3.3. Vispārīga informācija 
 
Vidējais ātrums testa laikā: 62,6 km/h 
Lietderīgās darbības ilgums: 400 s 
Cikla laikā teorētiski veiktais attālums: 6,955 km 
Maksimālais ātrums: 120 km/h 
Maksimālais paātrinājums: 0,833 m/s2 
Maksimālais ātruma samazinājums: –1,389 m/s2 
 L 375/338 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
1.3 tabula  
 
Ārpilsētas braukšanas cikls (otrā daļa) I tipa testam 
 
 
 
Ilgums  
Darbības 
Nr. p.k.   
Darbība  Fāze  Paātrināju ms 
(m / s2)  
Ātr u m s 
 (km/h)  
darbībai (s)  
fāzei (s)  
Koplaiks 
 (s)  
Pārnesu m s, kas  
jāizma nto 
m an uālajai 
p ā r n e s umkā r b a i  
 
1  
Brīvgaita  
1  
    
20  
20  
20  
K 1  (1) 
 
2  
Paātrināju ms  
0,83  
0  
5  
25  
1 
 
3  
Pārnesu m a mai ņa       
2  
27  
– 
 
4  
Paātrināju ms   
0,62  
15–35  
9  
36  
2 
 
5  
Pārnesu m a mai ņa       
2  
38  
– 
 
6  
Paātrināju ms   
0,52  
35–30  
8  
46  
3 
 
7  
Pārnesu m a mai ņa   
12 
     
2  
41 
 
48  
– 
 
8  
Paātrināju ms    
0,43  
50–70  
13   
61  
4 
 
9  
N em a in īg s  ā t r ums   
3    
70  
50  
50  
111  
5 
 
10  
Ātr u m a sa m azinā ša na   
4  
–0,69  
70–50  
8  
8  
119  
4 s.5 + 4 s.4 
 
11  
N em a in īg s  ā t r ums   
5    
50  
69  
69  
188  
4 
 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/339
 
  
12  
Paātrināju ms   
6  
0,43  
50–70  
13  
13  
201  
4 
 
13  
N em a in īg s  ā t r ums   
7  
  
70  
50  
50  
251  
5 
 
14  
Paātrināju ms   
8  
0,24  
70–100  
35  
35  
286  
5 
 
15  
N em a in īg s  ā t r ums  (2)  
9    
100  
30  
30  
316  
5 (2) 
 
16  
Paātrināju ms  (2)  
10  
0,28  
100–120  
20  
20  
336  
5 (2) 
 
17  
N em a in īg s  ā t r ums  (2)  
11    
120  
10  
20  
346  
5 (2) 
 
18  
Ātr u m a sa m azinā ša na  
(2)  
–0,69  
120–80  
16  
34  
362  
5 (2) 
 
19  
Ātr u m a sa m azinā ša na  
(2)  
12 
 
–1,04  
80–50  
8    
370  
5 (2) 
 
20  
Ātr u m a sa m azinā ša na , 
sajūgs atbrī vots    
1,39  
50–0  
10   
380  
K5 (1) 
 
21  
Brīvgaita   
13      
20  
20  
400  
PM (1) 
 
  
(1) PM = pārnesumkārba neitrālā pozīcijā, sajūgs darbojas. 
  K 1,K 5 = pārnesumkārba pirmajā vai otrajā pārnesumā, sajūgs atbrīvots 
 
(2) Papildu pārnesumus var izmantot saskaņā ar ražotāja ieteikumu, ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar transmisiju, kurai ir v airāk  
nekā pieci pārnesumi 
 
 L 375/340 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 115. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
1/3. attēls
 
 
Ārpilsētas braukšanas cikls (otrā daļa) I tipa testam 
 
 
 123456789101112131415161718192021
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 110 120050100150200250300350400
D a r bības  n umu r s
Ātru ms (k m/ h)  La i ks (s)27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/341
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 116. lapa  
 
4. pielikums — 2. papildinājums  
 
ŠASIJAS DINAMOMETRS 
 
1.  ŠASIJAS DINAMOMETRA AR FIKSĒTU JAUDAS LĪKNI DEFINĪCIJA 
 
1.1.  Ievads 
 
Gadījumā, kad kopējā pretestība kustībai uz ceļa nevar reproducēt uz šasijas 
dinamometra starp ātrumu 10 un 100 km/h, ir ieteicams izmantot šasijas 
dinamometru, kuram ir tālāk aprakstītās īpašības. 
 
1.2.  Definīcija 
 
1.2.1 Šasijas dinamometram var būt viens vai divi ruļļi 
Priekšējais rullis tieši vai netieši darbina inerces masas un jaudas patēriņa ierīci. 
 
1.2.2. Bremžu patērētā jauda un šasijas dinamometra iekšējā berzes ietekme pie ātruma no 
0 līdz 120 km/h, ir šāda:  
 
F = (a + b.V2) ± 0.1.F 80 (nav negatīvs)  
 
kur  
 
F = kopējā šasijas dinamometra bremžu patērētā jauda (N)  
a = vērtība, kas ekvivalenta ripošanas pretestībai (N)  
b = vērtība, kas ekvivalenta gaisa pretestības koeficientam (N/(km/h)2)  
V = ātrums (km/h)  
F 80 = masa pie 80 km/h (N). 
 
2. DINAMOMETRA KALIBRĒŠANAS METODE 
 
2.1.  Ievads 
 
Šajā papildinājumā ir aprakstīta metode, kas izmantojama, lai noteiktu jaudu, ko 
patērē dinamometriskās bremzes. Patērētā jauda sastāv no jaudas, ko patērē berzes 
ietekme, un jaudas, ko patērē jaudas patēriņa ierīce. 
 
Dinamometru darbina virs testa ātrumu līmeņa. Tad atvieno ierīci, ko izmanto 
dinamometra palaišanai: piedziņas ruļļa rotācijas ātrums samazinās. 
 L 375/342 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 117. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
Ruļļu kinētisko enerģiju izkliedē jaudas patēriņa ierīce un berzes ietekme. Šajā 
metodē neņem vērā pārmaiņas ruļļa iekšējā berzes ietekmē, ko rada ruļļi ar vai bez 
transportlīdzekļa. Neņem vērā aizmugurējā ruļļa berzes ietekmi, ja tas ir brīvs. 
 
2.2. Jaudas rādītāja kalibrēšana līdz 80 km/h kā patērētās jaudas funkcija. 
 
Izmanto šādu procedūru (skatīt arī 2/1. attēlu): 
 
2.2.1. Izmērīt rotācijas ātrumu rullim, ja tas vēl nav izdarīts. Var izmantot piekto riteni, 
apgriezienu mērītāju vai kādu citu metodi. 
 
2.2.2. Novietot transportlīdzekli uz dinamometra vai izmantot citu dinamometra 
iedarbināšanas metodi. 
 
2.2.3. Izmantot spararatu vai jebkuru citu inerces imitēšanas sistēmu attiecīgajai inerces 
klasei. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/343
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 118. lapa  
2/1. attēls
 
 
Grafiks, kurā attēlota šasijas dinamometra patērētā jauda 
 
 
□ = F = a + b · V2 ● = (a + b V2) – 0.1 · F 80 ∈ = (a + b · V2) + 0.1 · F 80 
 
speed — ātrums 
load — jauda 
 
2.2.4. Darbināt dinamometru līdz ātrumam 80 km/h. 
 
2.2.5. Atzīmēt norādīto jaudu F i (N) 
 
2.2.6. Darbināt dinamometru līdz ātrumam 90 km/h. 
 
2.2.7. Atvienot ierīci, kas iedarbina dinamometru. 
 
2.2.8. Atzīmēt laiku, kas nepieciešams, lai dinamometrs no ātruma 85 km/h sasniegtu 
ātrumu 75 km/h. 
 
2.2.9. Noregulēt jaudas patēriņa ierīci citā līmenī. 
 
2.2.10. Prasības, kas minētas 2.2.4. līdz 2.2.9. punktā, jāatkārto pietiekami bieži, lai ietvertu 
izmantotās jaudas diapazonu uz ceļa. 
  L 375/344 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 119. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
2.2.11. Aprēķināt patērēto jaudu, izmantojot šo formulu:  
 
 
 
kur  
 
F = patērētā jauda (N)  
M i = ekvivalentā inerce, izteikta kilogramos (neiekļaujot brīva 
aizmugurējā veltņa inerces ietekmi)  
∆ V = ātruma novirze m/s ( 10 km/h = 2,775 m/s)  
t = laiks, ko patērē veltnis, lai samazinātu ātrumu no 85 līdz 75 km/h.  
 
2.2.12.1. 2/2. attēlā parādīta jauda, kas uzrādīta pie 80 km/h, kā jauda, kas patērēta pie ātruma 
80 km/h. 
 
2/2. attēls  
 
Jauda, kas uzrādīta pie 80 km/h, kā jauda, kas patērēta pie ātruma 80 km/h 
 
load indicated — norādītā jauda 
load absorbed — absorbētā jauda 
2.2.13. Darbību, kas aprakstīta 2.2.3. līdz 2.2.12. punktā, atkārto visām izmantojamās inerces 
klasēm. 
 
2.3. Jaudas rādītāja kalibrēšana kā patērētās jaudas darbība citiem ātrumiem. Procedūras, 
kas aprakstītas 2.2. punktā, atkārto tik bieži, cik nepieciešams izvēlētajiem ātrumiem. 
  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/345
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 120. lapa  
2.4. Dinamometra jaudas patēriņa līknes izvērtēšana no atskaites iestatījuma pie ātruma 
80 km/h 
 
2.4.1. Novietot transportlīdzekli uz dinamometra vai izmantot citu dinamometra 
iedarbināšanas metodi. 
 
2.4.2. Noregulēt dinamometru līdz patērētajai jaudai (F) pie 80 km/h. 
 
2.4.3. Atzīmēt patērēto jaudu pie ātruma 120, 100, 80, 60, 40 un 20 km/h. 
 
2.4.4. Atzīmēt līkni F(V) un pārbaudīt, vai tā atbilst šī papildinājuma 1.2.2. punkta 
prasībām. 
 
2.4.5. Atkārtot 2.4.1. līdz 2.4.4. punkta procedūru citām jaudas vērtībām F pie ātruma 
80 km/h un citām inerces vērtībām. 
 
2.5. Šo pašu procedūru izmanto spēka un griezes kalibrēšanai. 
 
3.  DINAMOMETRA IESTATĪJUMI 
 
3.1. Uzstādīšanas metode 
 
3.1.1. Ievads 
 
Šī nav vēlamā metode, un to izmanto tikai ar fiksētas slodzes grafika formas 
dinamometriem, lai noteiktu slodzes iestatījumu pie ātruma 80 km/h, un to nevar 
izmantot transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes motoru. 
 
3.1.2. Testa instrumenti 
 
Vakuumu (vai absolūto spiedienu) transportlīdzekļa kolektora ieplūdē mēra ar 
precizitāti ± 0,25 kPa. Jābūt iespējai šo rādījumu reģistrēt nepārtraukti vai ar 
intervāliem, kas nepārsniedz vienu sekundi. Ātrumu reģistrē nepārtraukti ar 
precizitāti 0,4 km/h. 
 
3.1.3. Tests uz ceļa 
 
3.1.3.1. Nodrošina atbilstību šī pielikuma 3. papildinājuma 4. punkta prasības. 
 
3.1.3.2. Darbina transportlīdzekli ar vienmērīgu ātrumu 80 km/h, reģistrējot ātrumu un 
vakuumu (vai absolūto spiedienu) saskaņā ar 3.1.2. punkta prasībām. 
 
3.1.3.3. Atkārto 3.1.3.2. punktā minēto procedūru trīs reizes katrā virzienā. Visas sešas reizes 
ir jāpabeidz četru stundu laikā. 
 
3.1.4. Datu reducēšanas un pieņemšanas kritēriji L 375/346 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 121. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
 
3.1.4.1. Pārskata rezultāti, kas iegūti saskaņā ar 3.1.3.2. un 3.1.3.3. punktu (ātrums nedrīkst 
būt mazāks par 79,5 km/h vai pārsniegt 80,5 km/h ilgāk par vienu sekundi). Katrā 
reizē nolasa vakuuma līmeni ar vienas sekundes intervālu, aprēķina vidējo vakuuma 
vērtību un standartnovirzi (s). Šis aprēķins nedrīkst sastāvēt no mazāk kā 
10 vakuuma nolasījumiem. 
 
3.1.4.2. Standartnovirze nedrīkst pārsniegt 10 % no vidējā (v) katrā reizē. 
 
3.1.4.3. Aprēķina vidējo vērtību sešām reizēm (trīs reizes katrā virzienā). 
 
3.1.5. Dinamometra iestatījumi 
 
3.1.5.1. Sagatavošana 
 
Veic šī pielikuma 3. papildinājuma 5.1.2.2.1. līdz 5.1.2.2.4. punktā norādītās 
darbības. 
 
3.1.5.2. Slodzes iestatījums 
 
Pēc uzsildīšanas darbina transportlīdzekli ar vienmērīgu ātrumu 80 km/h un pielāgo 
dinamometra slodzi, lai reproducētu vakuuma rādījumu (v), ko iegūst saskaņā ar 
3.1.4.3. punktu. Novirze no šī rādījuma nedrīkst pārsniegt 0,25 kPa. Šai darbībai 
izmanto tos pašus instrumentus, ko izmanto testa laikā uz ceļa. 
 
3.2. Alternatīva metode 
 
Ar ražotāja piekrišanu, var izmantot šādu metodi. 
 
3.2.1. Bremzi noregulē tā, lai tā patērētu jaudu, kas iedarbojas uz piedziņas riteņiem pie 
vienmērīga ātruma 80 km/h, saskaņā ar  šo tabulu. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/347
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 122. lapa  
 
 
 
Reference mass of vehicle Transportlīdzekļa atsauces masa 
Equivalent inertia Ekvivalentā inerce 
Power and load absorbed by the dynamometer 
at 80 km/h Dinamometra patērētā jauda un slodze pie ātruma 80 km/h 
Coefficients Koeficienti 
 
 
3.2.2. Transportlīdzekļiem, kas nav vieglie automobiļi, ar atsauces masu, kas ir lielāka nekā 
1700 kg, vai transportlīdzekļiem ar pastāvīgu pilnpiedziņu, 3.2.1. punktā dotajā 
tabulā norādītās jaudas vērtības reizina ar koeficientu 1,3. 
 
 
 L 375/348 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 123. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
4. pielikums — 3. papildinājums
 
 
TRANSPORTLĪDZEKĻA KUSTĪBAS PRETESTĪBA — MĒRĪJUMA METODE UZ 
CEĻA — IMITĒŠANA UZ ŠASIJAS DINAMOMETRA 
 
 
1. METOŽU PRIEKŠMETS 
 
Tālāk noteikto metožu priekšmets ir transportlīdzekļa kustības pretestības mērīšana 
pie stabila ātruma uz ceļa un šīs pretestības imitēšana uz dinamometra saskaņā ar 
4. pielikuma 4.1.5. punktu. 
 
2. CEĻA DEFINĪCIJA 
 
Ceļam jābūt līdzenam un pietiekami garam, lai ļautu izdarīt tālāk noteiktos 
mērījumus. Slīpumam jābūt nemainīgam 0,1 % robežās un tas nedrīkst pārsniegt 
1,5 %. 
 
3. ATMOSFĒRAS APSTĀKĻI 
 
3.1. Vējš 
 
Testam jābūt ierobežotam līdz vēja ātrumam, kas vidēji ir mazāks par 3 m/s, ar 
brāzmām, kas mazākas par 5 m/s. Turklāt vēja ātruma vektora komponentam visā 
testa ceļā jābūt mazākam par 2 m/s. Vēja ātrums jāmēra 0,7 m virs ceļa virsmas. 
 
3.2. Mitrums 
 
Ceļam jābūt sausam. 
 
3.3. Spiediens — temperatūra 
 
Gaisa blīvums testa laikā nedrīkst novirzīties par vairāk kā 7,5 % no atskaites 
apstākļiem, P = 100 kPa un T = 293,2 K. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/349
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 124. lapa  
4. TRANSPORTLĪDZEKĻA SAGATAVOŠANA 1
/ 
 
4.1. Testa transportlīdzekļa izvēle 
 
Ja nemēra visus transportlīdzekļa tipa variantus, veicot testa transportlīdzekļa izvēli, 
vērā ņem šādus kritērijus. 
 
4.1.1. Virsbūve  
 
Ja ir vairāku veidu virsbūves, testu veic ar to, kurai ir vismazāk aerodinamiska 
virsbūve. Ražotājs sniedz šai izvēlei nepieciešamo informāciju.  
 
4.1.2. Riepas  
 
Izvēlas visplatākās riepas. Ja ir vairāk nekā trīs riepu izmēri, ņem visplatāko mīnus 
viens. 
 
4.1.3. Testēšanas masa 
 
Testēšanas masai jābūt transportlīdzekļa atsauces masai ar augstāko inerci. 
 
4.1.4. Motors 
 
Testa transportlīdzekli aprīko ar vislielāko siltummaini. 
 
4.1.5. Transmisija  
 
Testu veic ar katru no šādām transmisijām: 
 
Priekšējā piedziņa 
Aizmugurējā piedziņa 
Pilna laika 4 x 4  
Daļēja laika 4 x 4  
Automātiskā pārnesumkārba  
Manuālā pārnesumkārba 
 
4.2. Iestrādāšana 
 
Transportlīdzeklim jābūt normālā braukšanas kārtībā un noregulētam pēc vismaz 
3000 km nobraukšanas. Riepām jābūt iestrādātām tādu pašu laiku kā 
                                                 
1/ HEV un līdz vienotu tehnisko nosacījumu pieņemšanai, ražotājs vienojas ar tehnisko 
dienestu par transportlīdzekļa stāvokli, veicot šajā pielikumā norādīto testu. L 375/350 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 125. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
transportlīdzeklim, vai tām jābūt ar protektoru no 90 līdz 50 % no sākotnējā 
protektora dziļuma. 
 
4.3. Testi 
 
Saskaņā ar ražotāja norādījumiem veic šādus testus, izmantojot: 
 
riteņus, riteņu diskus, riepas (marka, tips, spiediens), 
priekšējās ass ģeometriju, 
bremžu pielāgojumu (traucējumu novēršana), priekšējās un aizmugurējās ass 
eļļojumu, 
amortizācijas un transportlīdzekļa līmeņi u.c. pielāgojumu. 
 
4.4. Sagatavošana testam 
 
4.4.1. Transportlīdzekli noslogo līdz tā atskaites masai. Transportlīdzekļa līmenim jābūt 
tādam, kāds ir iegūts, kad kravas gravitācijas centrs atrodas pa vidu starp priekšējo 
ārējo sēdekļu „R” punktiem un taisnā līnijā caur šiem punktiem. 
 
4.4.2. Gadījumā ja testus veic uz ceļa, transportlīdzekļa logus aizver. Jebkādiem gaisa 
klimata sistēmu pārsegiem jābūt aizvērtiem, bet priekšējiem gaismas lukturiem u.c. 
jābūt izslēgtiem. 
 
4.4.3. Transportlīdzeklim jābūt tīram. 
 
4.4.4. Tieši pirms testa transportlīdzekli piemērotā veidā uzsilda līdz normālai braukšanas 
temperatūrai. 
 
5. METODES 
 
5.1. Enerģijas variēšanas metode ātruma samazināšanas laikā 
 
5.1.1. Uz ceļa 
 
5.1.1.1. Testa aprīkojums un kļūda 
 
Laiku mēra ar kļūdu zem ± 0,1 s 
Ātrumu mēra ar kļūdu zem ± 2 % 
 
5.1.1.2. Testa procedūra 
 
5.1.1.2.1. Paātrina transportlīdzekļa braukšanas ātrumu līdz ātrumam, kas par 10 km/h lielāks 
par izvēlēto testa ātrumu V. 
 
5.1.1.2.2. Pārslēdz pārnesumu neitrālā pozīcijā 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/351
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 126. lapa  
 
5.1.1.2.3. Izmēra laiku (t 1), kas transportlīdzeklim nepieciešams, lai samazinātu ātrumu 
 
V 2 = V + ∆V km/h līdz V 1 = V – ∆V km/h 
 
5.1.1.2.4. Šo pašu testu veic pretējā virzienā: t 2 
 
5.1.1.2.5. Aprēķina vidējo T no divām laika vērtībām t 1 un t 2 
 
5.1.1.2.6. Atkārto šos testus tik reizes, līdz statistiskās precizitātes (p) vidējā vērtība 
 
nav lielāka par 2 %t (p 2 %) 
 
Statistisko precizitāti (p) definē šādi: 
 
kur 
 
t = tabulā tālāk noteiktais koeficients, 
n = testu skaits,   
s = standarta novirze   
 
 
n  
4  
5  
6  
7  
8  
9  
10  
11  
12  
13  
14  
15 
 
t  
3,2  
2,8  
2,6  
2,5  
2,4  
2,3  
2,3  
2,2  
2,2  
2,2  
2,2  
2,2 
 
n t/   
1,6  
1,25  
1,06  
0,94  
0,85  
0,77  
0,73  
0,66  
0,64  
0,61  
0,59  
0,57 
 
5.1.1.2.7. Aprēķina jaudu, izmantojot šādu formulu: 
 
 
  
kur 
 
P ir izteikts kW, 
 
V = testa ātrums, izteikts m/s, 
∑
= −−n
i nT Ti
1 12) (L 375/352 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 127. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
 
∆V = ātruma novirze no ātruma V, izteikta m/s 
 
M = atsauces masa, kg 
 
T = laiks sekundēs (s) 
 
5.1.1.2.8. Jaudu (P), kuru nosaka uz ceļa, koriģē attiecībā uz apkārtējās vides apstākļiem, 
šādi: 
 
 P Corrected  = K . P Meas ured   
 
K = () []⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛+ − +pp
RRttKRR
TAERO
R
TR 0
0 . 1  
 
kur 
 
R R =  ripošanas pretestība pie ātruma V  
R AERO  =  aerodinamiskā vilkme pie ātruma V  
R T =  kopējā braukšanas pretestība = R R + R AERO 
K R =  ripošanas pretestības temperatūras koriģēšanas koeficients, 
pieņemot, ka tas vienāds ar: 8,64 Α 10–3/°C, 
 vai ražotāja korekcijas koeficientu, ko apstiprinājusi attiecīga 
institūcija 
t   = ceļa testa apkārtējās vides temperatūra, izteikta °C 
t 0 = atsauces apkārtējās vides temperatūra = 20 °C  
ρ = gaisa blīvums testa apstākļos  
ρ 0 = gaisa blīvums atsauces apstākļos (20 °C, 100 kPa)  
 
Koeficientus R R/R T un R AERO/R T norāda transportlīdzekļa ražotājs, balstoties uz 
ražotājam parasti pieejamiem datiem. 
 
Ja šīs vērtības nav pieejamas, pamatojoties uz līgumu, kas noslēgts starp ražotāju 
un attiecīgo tehnisko dienestu, ripošanas un kopējai pretestībai var izmantot 
skaitļus, kas iegūti, izmantojot šādu formulu: 
 
 
 
kur 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/353
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 128. lapa  
M = transportlīdzekļa masa, kg.  
   Katram ātrumam koeficienti a un b ir norādīti šajā tabulā: 
 
V (km/h) A b 
20 
40 60 80 
100 120 7,24 Α 10
–5 
1,59 Α 10–4 
1,96 Α 10–4 
1,85 Α 10–4 
1,63 Α 10–4 
1,57 Α 10–4 0,82 0,54 0,33 0,23 0,18 0,14 
 
 
 
5.1.2. Uz dinamometra 
 
5.1.2.1. Mērījumu aprīkojums un precizitāte 
 
Aprīkojums ir identisks aprīkojumam, ko izmanto testa veikšanai uz ceļa. 
 
5.1.2.2. Tests procedūra 
 
5.1.2.2.1. Transportlīdzekli novieto uz testa dinamometra. 
 
5.1.2.2.2. Noregulē piedziņas riteņu riepu spiedienu (aukstu) atbilstīgi dinamometram. 
 
5.1.2.2.3. Noregulē dinamometra ekvivalento inerci. 
 
5.1.2.2.4. Piemērotā veidā transportlīdzekli un dinamometru uzsilda līdz ekspluatācijas 
temperatūrai. 
 
5.1.2.2.5. Veic darbības, kas norādītas iepriekš 5.1.1.2. punktā (izņemot 5.1.1.2.4. un 
5.1.1.2.5. punktu), 5.1.1.2.7. punktā ietvertajā formulā M aizstājot ar I.  
 
5.1.2.2.6. Noregulē bremzes, lai radītu pareizu jaudu (5.1.1.2.8. punkts) un ņemtu vērā 
atšķirību starp transportlīdzekļa masu (M) uz ceļa un izmantojamo ekvivalento 
inerces testa masu (I). To var darīt, aprēķinot vidējo koriģēto ceļa laiku no V 2 uz 
V 1 un reproducējot to pašu laiku uz dinamometra ar šādu attiecību:  L 375/354 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 129. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
  
 
 
  
K = iepriekš 5.1.1.2.8. punktā noteiktā vērtība. 
 
5.1.2.2.7. Jaudu P a, kuru patērē dinamometrs, nosaka, lai varētu reproducēt tādu pašu jaudu 
(5.1.1.2.8. punkts) tam pašam transportlīdzeklim dažādās dienās.  
 
5.2. Griezes momenta mērījumu metode pie vienmērīga ātruma 
 
5.2.1. Uz ceļa 
 
5.2.1.1. Mērījumu aprīkojums un precizitāte 
 
Griezes momenta mērījumu veic ar piemērotu mērierīci, kuras precizitāte ir 
± 2 % robežās. 
 
Ātruma mērījumu precizitāte ir ± 2 % robežās. 
 
5.2.1.2. Testa procedūra 
 
5.2.1.2.1. Paātrina transportlīdzekļa ātrumu līdz izvēlētajam stabilam ātrumam V. 
 
5.2.1.2.2. Reģistrē griezes momentu C t un ātrumu vismaz 20 sekunžu ilgā periodā. 
Nepieciešamā datu reģistrēšanas sistēmas precizitāte ir vismaz ± 1 Nm griezes 
momentam un ± 0,2 km/h ātrumam. 
 
5.2.1.2.3. Atšķirības starp griezes momentu C t un ātrumu attiecībā uz laiku nepārsniedz 
5 % katrai mērījumu perioda sekundei. 
 
5.2.1.2.4. Griezes moments C t1 ir vidējais griezes moments, kas atvasināts no šādas 
formulas: 
 
 
  
 
 
5.2.1.2.5. Testu veic trīs reizes katrā virzienā. No šiem sešiem mērījumiem nosaka vidējo 
griezes momentu atsauces ātrumam. Ja vidējais ātrums atšķiras par vairāk nekā 
1 km/h no atsauces ātruma, vidējā griezes momenta aprēķināšanai izmanto 
lineāro regresiju. Corrected Labotais 
Measured izmērītais 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/355
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 130. lapa  
 
5.2.1.2.6. Nosaka šo divu griezes momentu C t1 un C t2  vidējo, piem., C t. 
 
5.2.1.2.7. Vidējo uz ceļa noteikto griezes momentu C T koriģē līdz atsauces apkārtējās vides 
apstākļiem šādi:   
 
 
C Tcorrected  = K . C Tm easured    
 
kur K vērtība ir šī papildinājuma 5.1.1.2.8. punktā norādītā. 
 
5.2.2. Uz dinamometra 
 
5.2.2.1. Mērījumu aprīkojums un kļūda 
 
Aprīkojums ir identisks aprīkojumam, ko izmanto testa veikšanai uz ceļa. 
 
5.2.2.2. Testa procedūra 
 
5.2.2.2.1. Veic iepriekš 5.1.2.2.1. līdz 5.1.2.2.4. punktā noteiktās darbības. 
 
5.2.2.2.2. Veic iepriekš 5.2.1.2.1. līdz 5.2.1.2.4. punktā noteiktās darbības. 
 
5.2.2.2.3. Noregulē jaudas patēriņa ierīci, lai radītu koriģētu kopējo ceļa griezes momentu, 
kā noteikts iepriekš 5.2.1.2.7. punktā. 
 
5.2.2.2.4. Turpina ar tām pašām darbībām, kā noteikts 5.1.2.2.7. punktā, tajos pašos 
nolūkos. 
 
 Corrected Labotais
Measured izmērīta iL 375/356 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 131. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
4. pielikums — 4. papildinājums
 
 
NEMEHĀNISKĀS INERCES PĀRBAUDE 
 
1. OBJEKTS 
 
Šajā papildinājumā aprakstītā metode ļauj pārbaudīt, vai imitētā kopējā dinamometra 
inerce darbības cikla braukšanas fāzēs ir izmantota apmierinoši. Dinamometru 
ražotājs norāda metodi, saskaņā ar kuru pārbaudīt 3. punktā noteiktās specifikācijas. 
 
2.  PRINCIPS 
  
2.1. Darba vienādojumu izveide 
 
Tā kā dinamometrs ir pakļauts izmaiņām ruļļu rotēšanas ātrumā, spēku uz ruļļu 
virsmas var izteikt ar formulu: 
 
 
  
kur 
 
F = spēks uz veltņa(-u) virsmas, 
 
I = dinamometra kopējā inerce (transportlīdzekļa ekvivalentā inerce: skatīt 
tabulu 5.1. punktā), 
 
IM = dinamometra mehāniskās masas inerce, 
 
γ = ruļļa virsmas tangenciālais paātrinājums, 
 
F1 =  inerces spēks. 
 
Piezīme : šīs formulas paskaidrojums ar atsauci uz dinamometriem ar mehāniski 
imitētu inerci ir pievienots atsevišķi. 
 
Tādējādi kopējo inerci izsaka šādi: 
 
 I = I m+ F 1/γ 
 
kur 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/357
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 132. lapa  
I
m var aprēķināt vai izmērīt ar parastajām metodēm, 
 
F 1 var izmērīt uz dinamometra, 
 
γ var aprēķināt no rullīšu perifērijas ātruma. 
 
Kopējo inerci (I) nosaka paātrinājuma vai ātruma samazināšanas testa laikā ar 
vērtībām, kas ir lielākas vai vienādas ar tām, kas iegūtas darbības ciklā. 
 
2.2. Specifikācija kopējās inerces aprēķinam 
 
Testa un aprēķina metodēm jāļauj noteikt kopējo inerci I ar relatīvo kļūdu (∆I/I), kas 
mazāka par ± 2 %. 
 
3.  SPECIFIKĀCIJA 
 
3.1. Kopējās imitētās inerces I masai jāpaliek tādai pašai kā teorētiskajai ekvivalentās 
inerces vērtībai (skatīt 4. pielikuma 5.1. punktu) šādās robežās: 
 
3.1.1. ± 5 % no teorētiskās vērtības katrai momentānai vērtībai; 
 
3.1.2. ± 2 % no teorētiskās vērtības vidējai vērtībai, kas aprēķināta katram cikla posmam. 
 
3.2. Attiecībā uz iepriekš 3.1.1. punktā minēto vērtību, tiek pieļauta novirze līdz ± 50 % 
uz vienu sekundi palaišanas laikā un, transportlīdzekļiem ar manuālo pārnesumkārbu, 
uz divām sekundēm pārnesumu maiņas laikā. 
 
4. PĀRBAUDES PROCEDŪRA 
  
4.1. Pārbaudi veic katra testa laikā ciklā, kas noteikts 4. pielikuma 2.1. punktā. 
 
4.2. Tomēr, ja 3. punkta prasības ir izpildītas ar momentānajiem paātrinājumiem, kas ir 
vismaz trīs reizes lielāki vai mazāki par teorētiskā cikla rezultātos iegūtajām 
vērtībām, iepriekš aprakstītā pārbaude nav nepieciešama. 
 L 375/358 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 133. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
4. pielikums — 5. papildinājums
 
 
GĀZES PARAUGU ŅEMŠANAS SISTĒMAS DEFINĪCIJA 
 
1.  IEVADS 
 
1.1.  Ir vairāki paraugu ņemšanas ierīču veidi, kas atbilst 4. pielikuma 4.2. punktā 
noteiktajām prasībām.  
 
Ierīces, kas aprakstītas 3.1. un 3.2. punktā, uzskata par pieņemamām, ja tās atbilst 
galvenajiem kritērijiem attiecībā uz mainīgas atšķaidīšanas principu. 
 
1.2. Paziņojumā laboratorija norāda testa veikšanā izmantoto paraugu ņemšanas sistēmu. 
 
2. KRITĒRIJI ATTIECĪBĀ UZ MAINĪGĀM ATŠĶAIDĪŠANAS SISTĒMĀM 
IZPLŪDES GĀZU EMISIJU MĒRĪŠANAI  
  
2.1.  Darbības joma  
 
Šajā iedaļā ir precizēti darbības raksturlielumi izplūdes gāzes paraugu ņemšanas 
sistēmai, kas paredzēta, lai izmērītu transportlīdzekļu izplūdes emisiju faktisko masu 
saskaņā šo noteikumu nosacījumiem. 
 
Mainīgas atšķaidīšanas paraugu ņemšanas principiem emisiju masas mērīšanai 
jāatbilst trim noteikumiem: 
 
2.1.1. transportlīdzekļa izplūdes gāzes nepārtraukti atšķaida ar apkārtējo gaisu noteiktos 
apstākļos; 
 
2.1.2. izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa kopējo tilpumu mēra precīzi; 
 
2.1.3. analīzēm ievāc nepārtraukti proporcionālu atšķaidītas izplūdes gāzes un atšķaidīta 
gaisa paraugu. 
 
Radīto gāzveida piesārņojošo vielu daudzumu nosaka no proporcionāla parauga 
koncentrācijas un kopējā apjoma, kas izmērīts testa laikā. Parauga koncentrāciju 
labo, ņemot vērā piesārņojošās gāzveida vielas saturu apkārtējā gaisā. 
 
Turklāt, ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar kompresijaizdedzes motoru, to atzīmē 
makrodaļiņu emisijās. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/359
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 134. lapa  
2.2. Tehniskais kopsavilkums
 
 
5/1. attēlā dota paraugu ņemšanas sistēmas diagramma. 
 
2.2.1.1. Transportlīdzekļa izplūdes gāzes atšķaida ar pietiekamu daudzumu apkārtējā gaisa, 
lai novērstu jebkādu ūdens kondensāciju parauga ņemšanas un mērīšanas sistēmā. 
 
2.2.2. Izplūdes gāzu paraugu ņemšanas sistēmu izveido tā, lai būtu iespējams izmērīt vidējo 
CO 2, CO, HC un NO x daudzumu koncentrāciju, un bez tam, transportlīdzekļiem ar 
kompresijaizdedzes motoru, arī daļiņveida emisiju, kura ir izplūdes gāzu sastāvā, 
kuras izdalās transportlīdzekļa testa cikla laikā. 
 
2.2.3. Gaisa un izplūdes gāzu sajaukums ir homogēns vietā, kur ir ievietota paraugu 
ņemšanas zonde (skatīt tālāk 2.3.1.2. punktu). 
 
2.2.4. Zondei paņem īsto atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu. 
 
2.2.5.  Sistēma ir tāda, lai ļautu izmērīt atšķaidīto izplūdes gāzu kopējo tilpumu. 
 
2.2.6. Paraugu ņemšanas sistēma ir gāzu necaurlaidīga. Mainīgas atšķaidīšanas paraugu 
ņemšanas sistēmas konstrukcijai un materiāliem ir jābūt tādiem, lai nemainītu 
piesārņojošo vielu koncentrāciju atšķaidītajās izplūdes gāzēs. Ja kāds komponents 
sistēmā (siltummainis, ciklona atdalītājs, gaisa kompresors u.c.) maina kādas 
piesārņojošas gāzveida vielas koncentrāciju atšķaidītajās gāzēs un problēmu nevar 
novērst, paraugu ņemšanu šai piesārņojošai vielai veic pirms šī komponenta. 
 
2.2.7. Ja pārbaudāmais transportlīdzeklis ir aprīkots ar izplūdes cauruli, kas sastāv no 
vairākiem atzariem, savienojošām caurulēm jābūt savienotām cik vien iespējams 
tuvu transportlīdzeklim. 
 
2.2.8. Gāzes paraugus ņem paraugu ņemšanas maisos ar atbilstošu tilpumu, lai netraucētu 
gāzu plūsmu parauga ņemšanas periodā. Šiem maisiem jābūt veidotiem no materiāla, 
kurš neietekmē piesārņojošo gāzu koncentrāciju (skatīt tālāk 2.3.4.4. punktu). 
 
2.2.9. Mainīgas atšķaidīšanas sistēmu izveido tā, lai paraugam ņemamās izplūdes gāzes 
varētu iegūt, ievērojami nemainot pretspiedienu pie izpūtēja izejas (skatīt tālāk 
2.3.1.1. punktu). L 375/360 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 135. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
5/1. attēls
 
 
Izplūdes gāzu emisijas mērīšanas mainīgas atšķaidīšanas sistēmas shēma  
 
Pump
Flow control valve
FilterFlow meter
Ambient-air sampling bag
(sample taken during test)Pump
Flow control valve
FilterFlow meter
Diluted exhaust-gases
sampling bag (sample taken
during test)
Measurement of the
pressure and
temperature of the
mixture
Air filter
(optional)
Air
Vehicle
exhaust
gasesMixing chamberConditioning of the
mixture
(if necessary)
Sampling pre-heating
position for
diesel enginesSuction device/
Volume measuring
deviceTo the
atmosphere
 
 
 
 
 
 
Air filter (optional Gaisa filtrs (izvēles) 
Filter Filtrs 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/361
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 136. lapa  
Ambient-air sampling bag (sample taken 
during test) Apkārtējā gaisa parauga ņemšanas maiss (paraugu ņem testa laikā) 
Flow meter Plūsmas mērītājs 
Pump Sūknis 
Flow control valve Plūsmas kontrolvārsts 
Measurement of the pressure and temperature of the mixture Maisījuma speidiena un temperatūras mērījums 
Diluted exhaust-gases sampling bag (sample taken during test) Atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu ņemšanas maiss (paraugu ņem testa laikā) 
Vehicle exhaust gases Transportlīdzekļa izplūdes gāzes 
Mixing chamber Maisīšanas kamera 
Conditioning of the mixture (if necessary) Maisījuma kondicionēšana (ja nepieciešams) 
Sampling pre-heating position for diesel engines Paraugu iepriekšēja sildīšanas pozīcija dīzeļmotoriem 
Suction device/volume measuring device Nosūcējierīce/tilpuma mērīšanas ierīce 
To the atmosphere Ārā atmosfērā L 375/362 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 137. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
2.3. Īpašas prasības
 
 
2.3.1. Izplūdes gāzu savākšanas un atšķaidīšanas ierīce: 
 
2.3.1.1. savienotājcaurule starp transportlīdzekļa izplūdes izejām un sajaucējkambari ir pēc 
iespējas īsāka; nekādā gadījumā tā nedrīkst: 
 
i) radīt statisko spiedienu pārbaudāmā transportlīdzekļa izplūdes caurulēs, kas 
par vairāk nekā ± 0,75 kPa pie 50 km/h vai vairāk nekā ± 1,25 kPa visa 
testa laikā atšķiras no statiskā spiediena, kas reģistrēts, kad 
transportlīdzekļa izplūdes caurulei nekas nav pievienots. Spiedienu mēra 
izplūdes caurulē vai pagarinājumā, kura diametrs ir cik vien iespējami tuvs 
izplūdes caurules gala diametram; 
 
ii) mainīt izplūdes gāzes īpašības. 
 
2.3.1.2. Ir jābūt sajaukšanas kamerai, kurā sajauc transportlīdzekļa izplūdes gāzes un 
atšķaidīšanas gaisu, lai radītu homogēnu sajaukumu kameras izplūdē. 
 
  Maisījuma homogenitāte jebkurā šķērsgriezumā zondes atrašanās vietā nedrīkst par 
vairāk nekā 2 % atšķirties no vidējām vērtībām, kas iegūtas vismaz piecos punktos ar 
vienādu intervālu gāzes plūsmas diametrā. Lai samazinātu ietekmi un apstākļiem 
izplūdes caurulē un lai ierobežotu spiediena samazināšanos atšķaidīta gaisa 
kondicionēšanas ierīcē, ja tāda ir, spiediens sajaukuma kamerā no atmosfēras 
nedrīkst atšķirties par vairāk nekā 0,25 kPa. 
 
2.3.2. Iesūknēšanas ierīce/tilpuma mērīšanas ierīce. 
 
Šai ierīcei var būt fiksētu ātrumu diapazons, lai nodrošinātu pietiekamu plūsmu 
ūdens kondensēšanās novēršanai. Šo rezultātu parasti iegūst, paturot CO 2 
koncentrāciju atšķaidītas izplūdes gāzes paraugu ņemšanas maisā zemāku par 3 % 
pēc tilpuma. 
 
2.3.3. Tilpuma mērījums 
 
2.3.3.1. Tilpuma mērījuma ierīcei jāsaglabā tās kalibrācijas precizitāte ± 2 % robežās visos 
darbības apstākļos. Ja ierīce nevar kompensēt temperatūras pārmaiņas izplūdes gāzes 
un atšķaidīta gaisa maisījumā mērījuma punktā, ir jāizmanto siltummainis, lai 
uzturētu temperatūru ± 6 K robežās no noteiktās darbības temperatūras. 
 
Nepieciešamības gadījumā var izmantot ciklona atdalītāju, lai aizsargātu tilpuma 
mērīšanas ierīci. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/363
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 138. lapa  
2.3.3.2. Temperatūras sensoru uzstāda uzreiz pirms tilpuma mērīšanas ierīces. Šim 
temperatūras sensoram ir jābūt ar precizitāti ± 1 K un ar reakcijas laiku 0,1 sekunde 
pie 62 % minētās temperatūras izmaiņās (vērtība mērīta silīcija eļļā). 
 
2.3.3.3. Spiediena mērījumiem testa laikā jābūt ar precizitāti ± 0,4 kPa. 
 
2.3.3.4. Spiediena atšķirības no atmosfēras spiediena mērījumu veic pirms un 
nepieciešamības gadījumā pēc tilpuma mērījuma ierīces. 
 
2.3.4. Gāzes paraugu ņemšana 
 
2.3.4.1.  Atšķaidīta izplūdes gāze 
 
2.3.4.1.1. Atšķaidītas izplūdes gāzes paraugu ņem pirms uzsūkšanas ierīces, bet pēc 
kondicionēšanas ierīces, ja tāda ir. 
 
2.3.4.1.2. Plūsmas ātrums nedrīkst novirzīties par vairāk nekā ± 2 % no vidējā. 
 
2.3.4.1.3. Paraugu ņemšanas apjoms nedrīkst būt mazāks par 5 litriem minūtē un nedrīkst 
pārsniegt 0,2 % no atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātruma. 
 
2.3.4.2. Atšķaidīšanas gaiss 
 
2.3.4.2.1. Atšķaidīšanas gaisa paraugu paņem pie pastāvīga plūsmas ātruma tuvu apkārtējā 
gaisa ieplūdei (aiz filtra, ja tāds ir uzstādīts). 
 
2.3.4.2.2.  Gaiss nedrīkst būt piesārņots ar izplūdes gāzēm no sajaukšanās zonas. 
 
2.3.4.2.3.  Atšķaidīšanas gaisa paraugu ņemšanas ātrumam jābūt salīdzināmam ar to, kas 
izmantots atšķaidītu izplūdes gāzu gadījumā. 
 
2.3.4.3. Paraugu ņemšanas darbības 
 
2.3.4.3.1. Paraugu ņemšanai izmantotajiem materiāliem jābūt tādiem, kas nemaina 
piesārņojošo vielu koncentrāciju. 
 
2.3.4.3.2. Lai no parauga paņemtu cietās daļiņas, var izmantot filtrus. 
 
2.3.4.3.3. Lai paraugu nogādātu paraugu ņemšanas maisā, ir nepieciešami sūkņi. 
 
2.3.4.3.4. Lai iegūtu plūsmas ātrumus, kas nepieciešami paraugu ņemšanai, ir vajadzīgi 
plūsmas kontroles vārsti un plūsmas mērītāji. 
 
2.3.4.3.5. Starp trīsceļu vārstiem un paraugu ņemšanas maisiem var izmantot ātri aizveramus 
gāzi necaurlaidīgus savienojumus, kas paši automātiski aizveras maisa pusē. Paraugu L 375/364 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 139. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
nogādāšanai analizatorā var izmantot citas sistēmas (piemēram, trīsceļu 
pārtraukšanas vārstus). 
 
2.3.4.3.6. Dažādajiem paraugu gāzu novirzīšanai izmantotajiem vārstiem jābūt ātri 
noregulējamiem un ātrslēdzošiem. 
 
2.3.4.4. Parauga uzglabāšana 
 
Gāzes paraugus ievāc paraugu ņemšanas maisos ar piemērotu tilpumu, lai 
nesamazinātu paraugu ņemšanas ātrumu. Maisiem jābūt veidotiem no tāda materiāla, 
kas nemainīs sintētisko piesārņojošo gāzveida vielu koncentrāciju par vairāk nekā 
2 % pēc 20 minūtēm. 
 
2.4.  Papildu paraugu ņemšanas ierīce tādu transportlīdzekļu testēšanai, kas aprīkoti ar 
kompresijaizdedzes motoru  
 
2.4.1. Atšķirībā no gāzes paraugu ņemšanas no transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar 
dzirksteļaizdedzes motoru, ogļūdeņraža un makrodaļiņu paraugu ņemšanas punkti 
atrodas atšķaidīšanas tunelī. 
 
2.4.2. Lai samazinātu siltuma zudumu izplūdes gāzēs starp izplūdes cauruli un 
atšķaidīšanas tuneļa ieplūdi, caurule nedrīkst būt garāka par 3,6 m vai 6,1 m, ja tai ir 
siltumizolācija. Tās iekšējais diametrs nedrīkst pārsniegt 105 mm. 
 
2.4.3. Galvenokārt turbulentai plūsmai (Reinoldsa skaitlis ≥ 4000) jābūt radītai 
atšķaidīšanas tunelī, kas sastāv no taisnas elektrību vadoša materiāla caurules, lai 
garantētu, ka atšķaidītā izplūdes gāze ir homogēna paraugu ņemšanas punktos un ka 
paraugi sastāv no reprezentatīvām gāzēm un makrodaļiņām. Atšķaidīšanas tunelim 
jābūt vismaz 200 mm diametrā un sistēmai jābūt ar zemējumu. 
 
2.4.4. Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma sastāv no paraugu ņemšanas zondes 
atšķaidīšanas tunelī un no diviem sērijveidā montētiem filtriem. Ātrslēdzošie vārsti 
atrodas abu filtru gan plūsmas virziena augšpusē, gan apakšpusē. 
 
Paraugu ņemšanas zondes konfigurācija norādīta 5/2. attēlā. 
 
2.4.5. Makrodaļiņu paraugu ņemšanas zondi izvieto šādi. 
 
To uzstāda tuneļa centra līnijas tuvumā apmēram 10 tuneļa diametru attālumā lejup 
no gāzes ieplūdes, un tās iekšējam diametram jābūt vismaz 12 mm. 
 
Attālums no paraugu ņemšanas uzgaļa līdz filtram ir vismaz piecu zondes diametru 
liels, taču tas nedrīkst pārsniegt 1020 mm. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/365
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 140. lapa  
2.4.6. Parauga gāzes plūsmas mērīšanas ierīce sastāv no sūkņiem, gāzes plūsmas regulatora 
un plūsmas mērīšanas ierīcēm. 
 
2.4.7. Ogļūdeņraža paraugu ņemšanas sistēma sastāv no sildāmas paraugu ņemšanas 
zondes, caurules, filtra un sūkņa. Paraugu ņemšanas zondi uzstāda tādā pašā attālumā 
no izplūdes gāzes ieplūdes, kādā ir makrodaļiņu paraugu ņemšanas zonde, un tā, lai 
kāda no tām neskar otras paņemtos paraugus. Tās minimālajam iekšējam diametram 
jābūt 4 mm. 
 
2.4.8. Visas sildāmās daļas sildīšanas sistēma uztur pie temperatūras 463 K 
(190 °C) ± 10 K. 
 
2.4.9. Ja nav iespējams kompensēt izmaiņas plūsmas ātrumā, ir jābūt siltummainim un 
temperatūras kontroles ierīcei, kā noteikts 2.3.3.1. punktā, lai nodrošinātu, ka 
plūsmas ātrums sistēmā ir pastāvīgs un paraugu ņemšanas apjoms attiecīgi 
proporcionāls. L 375/366 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 141. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
 
5/2. attēls  
 
Makrdodaļiņu paraugu ņemšanas zondes konfigurācija 
 
 
 
Cross-section Šķērsgriezums 
Minimum internal diameter Minimālais iekšējais diametrs 
Wall thickness Sienu biezums 
Material: stanless steel Materiāls: nerūsošs tērauds 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/367
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 142. lapa  
 
3.  IERĪČU RAKSTUROJUMS 
  
3.1.  Mainīgas atšķaidīšanas ierīce ar pozitīva darba tilpuma sūkni  
(PDP-CVS) (5/3. attēls)  
 
3.1.1.  Pozitīva darba tilpuma sūknis — pastāvīgā tilpuma paraugu ņemšanas ierīce (PDP-
CVS) atbilst šī pielikuma prasībām, veicot gāzes plūsmas mērījumu pie pastāvīgas 
temperatūras un spiediena caur sūkni. Kopējo tilpumu mēra, skaitot kalibrēta pozitīva 
darba tilpuma sūkņa izdarītos apgriezienus. Proporcionālu paraugu iegūst, ņemot 
paraugu ar sūkni, plūsmas mērītāju un plūsmas kontroles vārstu pie pastāvīga 
plūsmas ātruma. 
 
3.1.2. Šādas paraugu ņemšanas sistēmas shematisks rasējums ir dots 5/3. attēlā. Tā kā 
dažādas konfigurācijas var radīt precīzus rezultātus, pilnīga atbilstība rasējumam nav 
būtiska. Lai nodrošinātu papildu informāciju un koordinētu sastāvdaļu sistēmu 
darbību, var izmantot papildu sastāvdaļas, tādas kā instrumenti, vārsti, solenoīdi un 
pārslēgi. 
 
3.1.3. Paraugu ievākšanas aprīkojums sastāv no: 
 
3.1.3.1. filtra (D) atšķaidīšanas gaisam, kuru nepieciešamības gadījumā var iepriekšēji 
uzsildīt. Šim filtram jāsastāv no aktīvās kokogles, kas iestiprināta starp divām papīra 
kārtām, un ko izmanto, lai samazinātu un stabilizētu apkārtējo emisiju ogļūdeņraža 
koncentrāciju atšķaidīšanas gaisā; 
 
3.1.3.2. sajaukšanas kameras (M), kurā homogēni sajauc izplūdes gāzi ar gaisu; 
 
3.1.3.3. siltummaiņa (H), kura tilpums ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka testa laikā 
gaisa/izplūdes gāzes sajaukuma temperatūra, kas mērīta punktā tieši augšpus pozitīvā 
darba tilpuma sūkņa, ir 6 K robežās no paredzētās darbības temperatūras. Šī ierīce 
nedrīkst ietekmēt piesārņojošo vielu koncentrāciju atšķaidītās gāzēs, kas vēlāk tiks 
ņemtas analīzēm; 
 
3.1.3.4. temperatūras kontroles sistēmas (TC), ko izmanto, lai iepriekšēji sasildītu 
siltummaini pirms testa un kontrolētu tā temperatūru testa laikā, lai nobīdi no 
paredzētās darbības temperatūras ierobežotu līdz 6 K; 
 
3.1.3.5. pozitīvā darba tilpuma sūkņa (PDP), ko izmanto, lai virzītu gaisa/izplūdes gāzes 
maisījuma pastāvīgā tilpuma plūsmu; sūkņa plūsmas tilpumam jābūt pietiekami 
lielam, lai novērstu ūdens kondensēšanos sistēmā visos darbības apstākļos, kādi ir 
testa laikā; to kopumā var nodrošināt, izmantojot pozitīvā darba tilpuma sūkni ar 
plūsmas tilpumu: 
 
3.1.3.5.1. kas ir divreiz lielāks par maksimālo izplūdes gāzes plūsmu, ko rada ar braukšanas 
cikla paātrinājumiem, vai L 375/368 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 143. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
 
3.1.3.5.2.  kas ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka CO 2 koncentrācija atšķaidītas izplūdes paraugu 
ņemšanas maisā ir mazāka par 3 % pēc tilpuma benzīnam un dīzelim, mazāk kā 
2,2 % tilpuma sašķidrinātai naftas gāzei un mazāk kā 1,5 % tilpuma dabasgāzei; 
 
3.1.3.6.  temperatūras sensora (T 1) (precizitāte ± 0,4 kPa), kas uzstādīts tieši augšpus tilpuma 
mērītāja, un ko izmanto, lai reģistrētu spiediena atšķirību starp gāzes maisījumu un 
apkārtējo gaisu; 
 
3.1.3.7.  spiediena mērierīces (G 1), (precizitāte ± 0,4 kPa), kas uzstādīta tieši augšpus pozitīvā 
darba tilpuma sūkņa, un ko izmanto, lai reģistrētu spiediena gradientu starp gāzes 
maisījumu un apkārtējo gaisu; 
 
3.1.3.8.  vēl vienas spiediena mērierīces (G 2), (precizitāte ± 0,4 kPa), kas uzstādīta tā, lai 
varētu reģistrēt atšķirīgo spiedienu starp sūkņa ieplūdi un sūkņa izplūdi; 
 
3.1.3.9. divām paraugu ņemšanas zondēm (S 1 un S 2) pastāvīgai atšķaidīšanas gaisa un 
atšķaidītas izplūdes gāzes/gaisa maisījuma paraugu ņemšanai; 
 
3.1.3.10.  filtra (F), lai paņemtu cietās daļiņas no analīzēm ievāktās gāzes plūsmas; 
 
3.1.3.11.  sūkņiem (P), lai testa laikā ievāktu atšķaidīšanas gaisa un atšķaidītas izplūdes 
gāzes/gaisa maisījuma pastāvīgu plūsmu; 
 
3.1.3.12.  plūsmas kontrolierīcēm (N), lai nodrošinātu viendabīgu plūsmu gāzes paraugiem, kas 
testa laikā paņemti no paraugu ņemšanas zondēm S1 un S2; gāzes paraugu plūsmai 
jābūt tādai, lai katra testa beigās ir pieejams pietiekams daudzums analīzēm 
(apmēram 10 litri minūtē); 
 
3.1.3.13. plūsmas mērītājiem (FL) gāzes paraugu pastāvīgās plūsmas regulēšanai un 
uzraudzīšanai testa laikā; 
 
3.1.3.14.  ātrslēdzošiem vārstiem (V), lai novirzītu gāzes paraugu pastāvīgo plūsmu paraugu 
ņemšanas maisos vai izplūdes ventilī; 
 
3.1.3.15.  gāzi necaurlaidīgiem, ātrslēdzošiem sakabes elementiem (Q) starp ātrslēdzošiem 
vārstiem un paraugu ņemšanas maisiem; sakabei ir jāaizveras automātiski paraugu 
ņemšanas maisu pusē; kā alternatīvu var izmantot citus paraugu nogādāšanas veidus 
analizatorā (piemēram, trīsceļu krānus); 
 
3.1.3.16.  maisiem (B) atšķaidītas izplūdes gāzes un atšķaidīšanas gaisa paraugu ievākšanai 
testa laikā; tiem jābūt pietiekama tilpuma, lai nekavētu paraugu plūsmu; maisa 
materiālam jābūt tādam, lai neietekmētu pašus mērījumus un gāzes paraugu ķīmisko 
sastāvu (piemēram: laminēta polietilēna/poliamīda plēves vai fluorēti 
poliogļūdeņraži); 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/369
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 144. lapa  
3.1.3.17.  digitālā skaitītāja (C), lai reģistrētu pozitīvā darba tilpuma sūkņa veikto apgriezienu 
skaitu testa laikā. 
 
3.1.4. Papildu nepieciešamais aprīkojums kompresijaizdedzes motoru transportlīdzekļu 
testā  
 
Lai izpildītu 4. pielikuma 4.3.1.1. un 4.3.2. punkta prasības, kompresijaizdedzes 
motoru transportlīdzekļu testā izmanto papildu komponentus, kas norādīti 5/3. attēlā 
punktoto svītru robežās: 
 
Fh ir uzkarsēts filtrs, 
 
S 3 ir ogļūdeņraža paraugu ņemšanas vieta, 
 
V h ir uzkarsēts daudzceļu vārsts, 
 
Q ir ātrdarbības savienojums, kas ļauj apkārtējā gaisa paraugu BA 
analizēt ar HFID, 
 
HFID  ir uzkarsēts liesmu jonizējošā tipa analizators, 
 
R un I ir momentāno ogļūdeņražu koncentrāciju integrēšanas un 
reģistrēšanas līdzekļi, 
 
L h ir uzkarsēta parauga līnija. 
 
Visus uzkarsētos elementus uztur temperatūrā 463 K (190 °C) ± 10 K. 
 
Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma: 
 
S 4 paraugu ņemšanas zonde atšķaidīšanas tunelī, 
 
Fp filtra vienība, kas sastāv no diviem sērijveidā montētiem filtriem; 
pārslēgšanas sistēma tālākiem paralēli montētiem filtru pāriem, 
 
Paraugu ņemšanas līnija, 
 
sūkņi, plūsmas regulatori, plūsmas mērierīces. 
 L 375/370 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 145. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
3.2.  Kritiskās plūsmas Venturi atšķaidīšanas ierīce
 (CFV-CVS) (5/4. attēls)  
 
3.2.1. Izmantojot kritiskās plūsmas Venturi saistībā ar CVS, paraugu ņemšanas procedūra ir 
balstīta uz plūsmas mehānikas principiem kritiskajai plūsmai. Mainīgo atšķaidīšanas 
un izplūdes gāzes maisījuma plūsmas ātrumu uztur kā skaņas ātrumu, kas ir tieši 
proporcionāls gāzes temperatūras kvadrātsaknei. Plūsmu nepārtraukti pārrauga, 
aprēķina un saskaņo visā testa laikā. 
 
Ja izmanto papildu kritiskās plūsmas paraugu ņemšanas Venturi, jānodrošina 
paņemto gāzes paraugu proporcionalitāte. Tā kā abās Venturi ieplūdēs spiediens un 
temperatūra ir vienāda, paraugu ņemšanai novirzītās gāzes plūsmas tilpums ir 
proporcionāls kopējam radītās atšķaidītas izplūdes gāzes maisījuma tilpumam, 
tādējādi šī pielikuma prasības ir izpildītas. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/371
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 146. lapa  
5/3. attēls
 
 
Mainīgas atšķaidīšanas ierīce ar pozitīva darba tilpuma sūkni (PDP-CVS) 
 
5/4. attēls  
 
Kritiskās plūsmas Venturi pastāvīga apjoma paraugu ņemšanas sistēma (CFV-CVS sistēma) Ambient air
BS IMSSPHFL
To ventQB
FPTo ventV
NFLQ
PDP
TC
TGTo vent
To vent
P
NHC - span gas
N
Q
HFID
RIFh
Required for diesel testing only
134C
5678BE
NG1
1T
S22G
VhBAZero airA
V
Fp
 L 375/372 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 147. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
 
Ambient air
BS IHSSPHFL
To ventQBFP
To ventVFLQ
TC
TGTo vent
P
NHC - span gas
N
Q
HFID
RIFh
Required for diesel testing only
134BE
NS2
VhBAZero airPS
SV
CSTGMVBL
A
V
Fp
 
5/3. un 5/4. attēls 
To vent Uz ventili 
Ambient air Apkārtējais gaiss 
Zero air Nulles gaiss 
Required for diesel testing only Nepieciešams tikai dīzeļa testēšanai 
HC — span gas HC — nulles gāze 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/373
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 148. lapa  
 
3.2.2. 5/4. attēlā dots šādas paraugu ņemšanas sistēmas shematisks rasējums. Tā kā dažādas 
konfigurācijas var radīt precīzus rezultātus, pilnīga atbilstība rasējumam nav būtiska. 
Lai nodrošinātu papildu informāciju un koordinētu sastāvdaļu sistēmu darbību, var 
izmantot papildu sastāvdaļas, tādas kā instrumenti, vārsts, solenoīdi un pārslēgi. 
 
3.2.3. Ievākšanas aprīkojums sastāv no: 
 
3.2.3.1.  filtra (D) atšķaidīšanas gaisam, kuru nepieciešamības gadījumā var iepriekšēji 
uzsildīt: filtrs sastāv no aktīvās kokogles, kas iestiprināta starp divām papīra kārtām, 
un to izmanto, lai samazinātu un stabilizētu atšķaidīšanas gaisa ogļūdeņraža pamata 
emisiju; 
 
3.2.3.2.  sajaukšanas kameras (M), kurā homogēni sajauc izplūdes gāzi ar gaisu; 
 
3.2.3.3.  ciklona atdalītāja (CS), lai paņemtu daļiņas; 
 
3.2.3.4. divām paraugu ņemšanas zondēm (S1 un S2) atšķaidīšanas gaisa un atšķaidītas 
izplūdes gāzes/gaisa maisījuma paraugu ņemšanai; 
 
3.2.3.5. kritiskās plūsmas paraugu ņemšanas Venturi (SV), lai paraugu ņemšanas zondē S2 
paņemtu proporcionālus atšķaidītas izplūdes gāzes paraugus; 
 
3.2.3.6. filtra (F), lai paņemtu cietās daļiņas no analīzēm novirzītās gāzes plūsmas; 
 
3.2.3.7. sūkņiem (P), lai testa laikā ievāktu gaisa un atšķaidītas izplūdes gāzes plūsmas daļu 
maisos; 
 
3.2.3.8. plūsmas kontrolierīces (N), lai nodrošinātu pastāvīgu plūsmu gāzes paraugiem, kas 
testa laikā paņemti no paraugu ņemšanas zondes S1; gāzes paraugu plūsmai jābūt 
tādai, lai testa beigās paraugu daudzums ir pietiekams analīzēm (10 litri minūtē); 
 
3.2.3.9. slāpēšanas ierīces (PS) paraugu ņemšanas līnijā; 
 
3.2.3.10. plūsmas mērītājiem (FL) gāzes paraugu plūsmas regulēšanai un uzraudzīšanai testu 
laikā; 
 
3.2.3.11. ātrslēdzošiem solenoīda vārstiem (V), lai novirzītu gāzes paraugu pastāvīgo plūsmu 
paraugu ņemšanas maisos vai atverē; 
 
3.2.3.12. gāzi necaurlaidīgiem, ātrslēdzošiem sakabes elementiem (Q) starp ātrslēdzošiem 
vārstiem un paraugu ņemšanas maisiem; sakabēm ir jāaizveras automātiski paraugu 
ņemšanas maisu pusē; kā alternatīvu var izmantot citus paraugu nogādāšanas veidus 
analizatorā (piemēram, trīsceļu krānus). 
 L 375/374 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 149. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
3.2.3.13. maisiem (B) atšķaidītas izplūdes gāzes un atšķaidīšanas gaisa paraugu ievākšanai 
testu laikā; tiem jābūt pietiekama tilpuma, lai nekavētu paraugu plūsmu; maisa 
materiālam jābūt tādam, lai neietekmētu pašus mērījumus un gāzes paraugu ķīmisko 
sastāvu (piemēram: laminēta polietilēna/poliamīda plēves vai fluorēti 
poliogļūdeņraži); 
 
3.2.3.14. spiediena mērierīces (G), kuras precizitāte ir ± 0,4 kPa robežās; 
 
3.2.3.15. temperatūras sensora (T), kura precizitāte ir ± 1 K robežās, un kura reakcijas laiks ir 
0,1 sekunde pie 62 % temperatūras izmaiņās (mērīts silīcija eļļā); 
 
3.2.3.16. kritiskās plūsmas mērīšanas Venturi caurules (MV) atšķaidītas izplūdes gāzes 
plūsmas tilpuma mērīšanai; 
 
3.2.3.17. gaisa kompresora (BL) ar pietiekamu tilpumu kopējā atšķaidītas izplūdes gāzes 
tilpuma apstrādei; 
 
3.2.3.18. CFV-CVS sistēmas jaudai jābūt tādai, lai visos darbības apstākļos testa laikā nerodas 
ūdens kondensēšanās. To kopumā nodrošina, izmantojot gaisa kompresoru, kura 
jauda ir: 
 
3.2.3.18.1. divreiz lielāka par maksimālo izplūdes gāzes plūsmu, ko rada ar braukšanas cikla 
paātrinājumiem, vai 
 
3.2.3.18.2. pietiekama, lai nodrošinātu, ka CO 2 koncentrācija atšķaidītas izplūdes paraugu 
ņemšanas maisā ir mazāka par 3 % pēc tilpuma. 
 
3.2.4.  Papildu nepieciešamais aprīkojums kompresijaizdedzes motoru transportlīdzekļu 
testā. 
 
Lai izpildītu 4. pielikuma 4.3.1.1. un 4.3.2. punkta prasības, kompresijaizdedzes 
motoru transportlīdzekļu testā izmanto papildu komponentus, kas norādīti 5/4. attēlā 
punktoto svītru robežās. 
 
Fh ir uzkarsēts filtrs, 
 
S 3 ir ogļūdeņraža paraugs, 
 
V h ir uzkarsēts daudzceļu vārsts, 
 
Q ir ātrdarbības savienojums, kas ļauj apkārtējā gaisa paraugu BA 
analizēt ar HFID, 
 
HFID ir uzkarsēts liesmu jonizējošā tipa analizators, 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/375
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 150. lapa  
R un I ir momentāno ogļūdeņražu koncentrāciju integrēšanas un 
reģistrēšanas līdzekļi,  
 
L h ir uzkarsēta parauga līnija. 
 
Visus uzkarsētos elementus uztur pie temperatūras 463 K (190 °C) ± 10 K. 
 
Ja nav iespējama plūsmas maiņas kompensācija, ir nepieciešams siltummainis (H) un 
temperatūras kontroles sistēma (Tc), kā aprakstīts šī pielikuma 3.1.3. punktā, lai 
nodrošinātu pastāvīgu plūsmu caur Venturi (Mv) un tādējādi proporcionālu plūsmu 
caur S 3. 
 
Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma: 
 
S 4 paraugu ņemšanas zonde atšķaidīšanas tunelī, 
 
Fp  filtra vienība, kas sastāv no diviem sērijveidā montētiem filtriem; 
pārslēgšanas sistēma tālākiem paralēli montētiem filtru pāriem, 
 
paraugu ņemšanas caurule, 
 
sūkņi, plūsmas regulatori, plūsmas mērīšanas ierīces. 
 
 
 L 375/376 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 151. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
4. pielikums — 6. papildinājums
 
 
APRĪKOJUMA KALIBRĒŠANAS METODE 
 
1. KALIBRĒŠANAS LĪKNES NOTEIKŠANA 
 
1.1. Katru normāli izmantotu darbības diapazonu kalibrē saskaņā ar 4. pielikuma  
4.3.3. punkta prasībām ar šādu procedūru: 
 
1.2. Analizatora kalibrēšanas līkni izveido vismaz pēc pieciem kalibrēšanas punktiem, 
kas ir izvietoti iespējami vienmērīgi. Augstākās koncentrācijas kalibrēšanas gāzes 
nominālā koncentrācija nedrīkst būt mazāka par 80 % no pilnas skalas. 
 
1.3. Kalibrēšanas līkni izrēķina ar mazāko kvadrātu metodi. Ja iegūtā polinoma pakāpe ir 
lielāka par trīs, kalibrēšanas punktu skaitam ir jābūt vismaz vienādam ar polinoma 
pakāpi, kam pieskaitīts divi. 
 
1.4. Kalibrēšanas līkne no katras kalibrēšanas gāzes nominālās vērtības nedrīkst atšķirties 
par vairāk nekā ± 2 %. 
 
1.5. Kalibrēšanas līknes izveide 
 
Pēc kalibrēšanas līknes un kalibrēšanas punktiem ir iespējams pārbaudīt, vai 
kalibrēšana ir izdarīta pareizi. Norāda dažādos analizatoram raksturīgus parametrus, 
jo īpaši: 
 
skalu, 
jutību, 
nulles punktu, 
kalibrēšanas datumu. 
 
1.6. Ja tehniskajam dienestam var parādīt, ka alternatīva tehnoloģija (piem., dators, 
elektroniski regulēta diapazonu pārslēgšana utt.) var dot līdzvērtīgu precizitāti, tad 
var izmantot šīs alternatīvas. 
 
1.7. Kalibrēšanas pārbaude 
 
1.7.1. Katru parasti izmantojamu darbības diapazonu pirms katras analīzes pārbauda šādi: 
 
1.7.2.  Kalibrēšanu pārbauda, izmantojot nulles gāzi un standartgāzi, kuras nominālā vērtība 
ir starp 80 un 95 % no paredzamās analizējamās vērtības. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/377
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 152. lapa  
1.7.3.  Ja diviem attiecīgajiem punktiem atrastā vērtība neatšķiras no teorētiskās vērtības par 
vairāk kā ± 5 % no pilnas skalas, pielāgošanas parametrus var mainīt. Ja tā nav, 
saskaņā ar šī pielikuma 1. punktu izveido jaunu kalibrēšanas līkni. 
 
1.7.4. Pēc testa nulles gāzi un standartgāzi izmanto atkārtotai pārbaudei. Analīzes uzskata 
par pieņemamām, ja starpība starp diviem mērījumu rezultātiem ir mazāka par 2 %. 
 
2. FID OGĻŪDEŅRAŽA REAKCIJAS PĀRBAUDE 
  
2.1.  Detektora reakcijas optimizēšana 
 
FID ir jānoregulē saskaņā ar instrumenta izgatavotāja norādījumiem. Lai optimizētu 
reakciju visvairāk izmantojamā darbības diapazonā, izmanto propāna piedevu gaisā. 
 
2.2.  HC analizatora kalibrēšana 
 
Analizatoru kalibrē, izmantojot propāna piedevu gaisā un attīrītu sintētisku gaisu. 
Skatīt 4. pielikuma 4.5.2. punktu (kalibrēšana un standartgāzes). 
 
Noteikt kalibrācijas līkni kā aprakstīts šī pielikuma 1.1. līdz 1.5. punktā. 
 
2.3.  Dažādu ogļūdeņražu reakcijas koeficienti un ieteicamās robežas 
 
Reakcijas koeficients (Rf) noteiktam ogļūdeņradim ir FID C 1 nolasījuma attiecība 
pret gāzes koncentrāciju, izteiktu kā ppm C 1, cilindrā. 
 
Testa gāzes koncentrācijas līmenim jābūt tādam, lai dotu reakciju aptuveni 80 % no 
pilnas skalas novirzes darbības diapazonā. Koncentrācijai jābūt zināmai ar precizitāti 
± 2 % attiecībā uz gravimetrisko standartu, kas izteikts tilpumā. Turklāt gāzes 
cilindram jābūt iepriekš sagatavotam 24 stundas temperatūrā starp 293 K un303 K 
(20 un 30 °C). 
 
Reakcijas koeficientus nosaka, ievadot analizatoru darbā un pēc ilgāka darbības 
laika. Izmantojamās testa gāzes un ieteicamie reakcijas koeficienti ir šādi: 
 
metāns un attīrīts gaiss: 1,00 < Rf < 1,15 
 
vai 1,00 < Rf < 1.05 NG motoru transportlīdzekļiem  
 
propilēns un attīrīts gaiss: 0,90 < Rf < 1,00 
 
toluols un attīrīts gaiss: 0,90 < Rf < 1,00 
 
Propānam un attīrītam gaisam attiecināms reakcijas koeficients (Rf) 1,00. L 375/378 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 153. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
 
2.4.  Skābekļa mijietekmes tests un ieteicamās robežas 
 
Reakcijas koeficientu nosaka kā aprakstīts 2.3. punktā. Izmantojamā testa gāze un 
ieteicamais reakcijas koeficients ir: 
 
propānam un slāpeklim: 0,95 < Rf < 1,05 
 
3.  NO x PĀRVEIDOTĀJA EFEKTIVITĀTES TESTS 
  
NO 2 pārveidošanai par NO izmantotā pārveidotāja efektivitāti testē šādi: 
 
Izmantojot testa iekārtu, kā parādīts 6/1. attēlā, un tālāk aprakstīto procedūru, 
pārveidotāja efektivitāti var pārbaudīt ar ozonatoru. 
 
3.1. Kalibrē analizatoru parastākajā darbības diapazonā atbilstoši izgatavotāja 
norādījumiem, izmantojot nulles un standarta gāzi (kurā NO saturs ir līdz aptuveni 
80 % no darbības diapazona un NO 2 koncentrācija gāzu maisījumā mazāka par 5 % 
no NO koncentrācijas). NO x analizatoram ir jābūt NO režīmā tā, lai standartgāze 
neietu caur pārveidotāju. Reģistrēt uzrādīto koncentrāciju. 
 
3.2. Skābekli vai sintētisku gaisu gāzes plūsmai nepārtraukti pievieno caur T-veida 
pievienojumu, līdz parādītā koncentrācija ir par 10 % mazāka, nekā 3.1. punktā 
norādītā kalibrēšanas koncentrācija. Reģistrēt uzrādīto koncentrāciju (C). Ozonatoru 
visā procesā uztur neaktivētu. 
 
3.3. Tagad aktivizēt ozonatoru, lai tas radītu pietiekami daudz ozona NO koncentrācijas 
samazināšanai līdz 20 % (minimums 10 %) no 3.1. punktā dotās kalibrācijas 
koncentrācijas. Reģistrēt uzrādīto koncentrāciju (d). 
 
3.4.  Pēc tam NO x analizatoru pārslēdz NO x režīmā tā, lai gāzu maisījums (kas sastāv no 
NO, NO 2, O 2 un N 2 ) plūstu caur pārveidotāju. Reģistrēt uzrādīto koncentrāciju (a). 
 
3.5.  Tad atslēdz ozonatoru. 3.2. punktā aprakstītais gāzu maisījums caur pārveidotāju 
nonāk detektorā. Reģistrēt uzrādīto koncentrāciju (b). 
 
6/1. attēls  
 
NO x pārveidotāja efektivitātes iekārtas shēma 
 
 
 
 
 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/379
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 154. lapa  
 
 
 
3.6. Kad ozonators ir izslēgts, skābekļa vai sintētiska gaisa plūsma arī ir atslēgta. 
Analizatora NO 2 rādījumam tad ir jābūt ne mazākam kā par 5 % virs skaitļa, kas dots 
iepriekš 3.1. punktā. 
 
3.7. NO x pārveidotāja efektivitāti aprēķina šādi: Efektivitāte (%)= 
 
 
  
3.8.  Pārveidotāja efektivitātei ir jābūt ne mazākai par 95 %. 
 
3.9.  Pārveidotāja efektivitāti pārbauda vismaz reizi nedēļā. 
  Plūsmas kon troles so lenoīda 
vārsts 
Plūsmes kon trole svārsts 
Plūsmas mērīt ājs 
N O/NO 2  pa deve Analizatora ieplū des savienoj ums Ozonators VAR I A C O 2  vai ga isa  
pa deve L 375/380 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 155. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
4.  CVS SISTĒMAS KALIBRĒŠANA 
  
4.1. CVS sistēmu kalibrē, izmantojot precīzu plūsmas mērierīci un ierobežošanas ierīci. 
Plūsmu caur sistēmu mēra ar dažādiem spiediena rādījumiem un sistēmas kontroles 
parametriem, kas izmērīti un attiecas uz plūsmām. 
 
4.1.1. Var izmantot dažāda veida plūsmas mērierīces, piemēram, kalibrētu Venturi ierīci, 
lamināras plūsmas mērierīci, kalibrētu turbīnmērierīci, ar noteikumu, ka tās ir 
dinamiskas mērījumu sistēmas un atbilst 4. pielikuma 4.4.1. un 4.4.2. punktā. 
 
4.1.2.  Nākamajos punktos dota informācija par PDP un CFV vienību kalibrēšanas 
metodēm, izmantojot lamināras plūsmas mērierīci, kurai ir nepieciešamā precizitāte, 
kopā ar kalibrēšanas derīguma termiņa statistisko pārbaudi. 
 
4.2. Pozitīva darba tilpuma sūkņa (PDP) kalibrēšana 
 
4.2.1. Izklāstītajā kalibrēšanas procedūrā ir informācija par aprīkojumu, testa konfigurāciju 
un dažādajiem parametriem, kurus mēra, lai noteiktu CVS sūkņa plūsmas ātrumu. 
Visus ar sūkni saistītos parametrus mēra vienlaikus ar parametriem, kas saistīti ar 
plūsmas mērierīci, kura virknes slēgumā ir savienota ar sūkni. Aprēķināto plūsmas 
ātrumu (dots m3/min. sūkņa ieplūdē, absolūtais spiediens un temperatūra) var atzīmēt 
attiecībā pret korelācijas funkciju, kas ir īpašas sūkņa parametru kombinācijas 
vērtība. Tad nosaka lineāro vienādojumu, kas attiecas uz sūkņa plūsmu un korelācijas 
funkciju. Gadījumā, kad CVS ir ar vairāku ātrumu piedziņu, kalibrēšanu veic katram 
izmantotajam diapazonam. 
 
4.2.2. Šī kalibrēšanas procedūra ir balstīta uz sūkņa un plūsmas mērierīces to parametru 
absolūto vērtību mērījumu, kas attiecas uz plūsmas ātrumu katrā punktā. Ir jāievēro 
trīs nosacījumi, lai nodrošinātu kalibrēšanas līknes precizitāti un integritāti: 
 
4.2.2.1. sūkņa spiedienu mēra sūkņa nozarojumos nevis ārējās sūkņa ieplūdes un izplūdes 
caurulēs. Spiediena krāni, kas piestiprināti sūkņa galvenās plāksnes augšējā centrā un 
apakšējā centrā, ir pakļauti faktiskajiem sūkņa dobuma spiedieniem, un tāpēc 
atspoguļo absolūtās spiediena atšķirības; 
 
4.2.2.2. kalibrēšanas laikā saglabā temperatūras stabilitāti. Laminārās plūsmas mērierīce ir 
jutīga pret ieplūdes temperatūras svārstībām, kas rada datu punktu izkliedēšanu. 
Pakāpeniskas ± 1 K izmaiņas temperatūrā ir pieņemamas, ja tās notiek vairāku 
minūšu periodā; 
 
4.2.2.3. visiem savienojumiem starp plūsmas mērierīci un CVS sūkni jābūt bez noplūdes. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/381
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 156. lapa  
4.2.3. Izplūdes emisijas testa laikā šo pašu sūkņa parametru mērījums ļauj lietotājam ar 
kalibrēšanas vienādojumu aprēķināt plūsmas ātrumu. 
 
4.2.3.1. Šī pielikuma 6/2. attēlā viens iespējamais testa aprīkojums. Izmaiņas ir pieļaujamas 
ar noteikumu, ka tās apstiprina iestāde, kas piešķir apstiprinājumu par pielīdzināmu 
precizitāti. Ja izmanto 5. papildinājuma 5/3. attēlā parādīto aprīkojumu, šādiem 
datiem ir jābūt minētās precizitātes robežās: 
 
barometra spiediens (koriģēts)(P b) ± 0,03 kPa 
 
apkārtējā temperatūra (T) ± 0,2 K 
 
gaisa temperatūra LFE (ETI) ± 0,15 K 
 
spiediena ieplaka augšpus LFE (EPI)  ± 0,01 kPa 
 
spiediena kritums LFE matricā (EDP)  ± 0,0015 kPa 
 
gaisa temperatūra CVS sūkņa ieplūdes caurulē (PTI) ± 0,2 K 
 
gaisa temperatūra CVS sūkņa izplūdes caurulē (PTO) ± 0,2 K 
 
spiediena ieplaka CVS sūkņa ieplūdes caurulē (PPI) ± 0,22 kPa 
 
hidrostatiskais spiediens CVS sūkņa izplūdes caurulē (PPO) ± 0,22 kPa 
 
sūkņa apgriezieni testa laikā (n)  ± 1 1/min 
 
testa laiks (vismaz 250 s) (t)  ± 0,1 s 
 
4.2.3.2. Pēc tam, kad sistēma ir pievienota kā norādīts šī papildinājuma 6/2. attēlā, iestatīt 
mainīgo ierobežotāju atvērtā pozīcijā un darbināt CVS sūkni 20 minūtes pirms 
kalibrēšanas sākšanas. 
 
4.2.3.3.1. Pāriestatīt ierobežojošo vārstu vairāk ierobežojošā stāvoklī sūkņa ieplūdes 
pazemināšanās solī (apmēram 1 kPa), kas ļaus iegūt vismaz sešus datu punktus 
kopējai kalibrēšanai. Ļaut sistēmai stabilizēties trīs minūtes un atkārtot datu ieguvi. 
 
 
 L 375/382 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 157. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
6/2. attēls
 
 
PDP-CVS kalibrēšanas konfigurācija 
 
 
 
 
 123456
654321
PT I
PTOTemperat.
in di ka tors
A pgrie zieni lai k ā
 n
tPT I
PPOI ep lūdes kon trol-
v ārsts
Ma nometrsMa in īgas plūsm as 
ierobež otājs 
LFEET IFiltrs EP I EDP
54321027.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/383
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 158. lapa  
4.2.4. Datu analīze 
 
4.2.4.1.  Gaisa plūsmas ātrumu (Q s) katrā testa punktā aprēķina standarta m3/min. no plūsmas 
mērierīces datiem, izmantojot ražotāja noteikto metodi. 
 
4.2.4.2. Gaisa plūsmas ātrumu tad pārveido sūkņa plūsmā (V 0) m3/apgr. pie absolūtas sūkņa 
ieplūdes temperatūras un spiediena. 
 
  
kur 
 
V 0 = sūkņa plūsmas ātrums pie T p un P p izteikts m3/apgr., 
 
Q s = gaisa plūsma pie 101,33 kPa un 273,2 K, izteikts m3/min., 
 
T p = sūkņa ieplūdes temperatūra (K), 
 
P p = absolūtais spiediens sūkņa ieplūdes caurulē (kPa), 
 
n = sūkņa ātrums, min–1. 
 
Lai kompensētu sūkņa ātruma spiediena izmaiņu mijiedarbību sūknī un sūkņa kļūdas 
koeficientu, korelācijas funkciju (x 0) starp sūkņa ātrumu (n), spiediena atšķirību 
sūkņa ieplūdē un sūkņa izplūdē un absolūto sūkņa izplūdes spiedienu tad aprēķina 
šādi: 
 
 
  
kur 
 
x 0 = korelācijas funkcija, 
 
∆P p = diferenciālais spiediens no sūkņa ieplūdes uz sūkņa izplūdi (kPa) 
 
P e = absolūtais izplūdes spiediens (PPO + P b)(kPa). 
 
Izmanto lineāro mazākā kvadrāta metodi, lai iegūtu kalibrācijas vienādojumus ar 
šādām formulām: 
 L 375/384 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 159. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
V
0 = D 0 – M (x 0) 
 
n = A – B (∆P p) 
 
D 0,  M, A un B ir līknes ordinātas vērtības . 
 
 
6/3. attēls  
 
CFV-CVS kalibrēšanas konfigurācija 
 
 
 
4.2.4.3. CVS sistēmu ar vairākiem ātrumiem kalibrē katrā izmantotajā ātrumā. Diapazoniem 
izveidotajām kalibrēšanas līknēm ir jābūt apmēram paralēlām un ordinātas vērtības 
(D 0) palielinās, kad samazinās sūkņa plūsmas ātrums. 
 
Ja kalibrēšana ir veikta uzmanīgi, vienādojuma aprēķinātās vērtības būs 0,5 % 
robežās no izmērītās vērtības V 0. M vērtības atšķirsies katram sūknim. Kalibrēšanu 
veic sūkņa ieslēgšanas laikā un pēc galvenās apkopes. 
  123456
654321
Ter m o m etrs  
Vaku u m a m ēr ītā js
 Iep l ūdes ko ntr o les  
vārsts 
Mano m e trs  M a inīg a s  plū sma s  
ie robežotājs 
LFEET I Filt r sE PIEDP
54321027.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/385
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 160. lapa  
4.3. Kritiskās plūsmas Venturi (CFV) kalibrēšana 
 
4.3.1. CFV kalibrēšana ir balstīta uz plūsmas vienādojumu kritiskam Venturi: 
 
 
  
kur 
 
Q s = plūsma, 
 
K v = kalibrācijas koeficients, 
 
P = absolūtais spiediens (kPa), 
 
T = absolūtā temperatūra (K). 
 
Gāzes plūsma ir ieplūdes spiediena un temperatūras funkcija. 
 
Tālāk aprakstītajā kalibrēšanas procesā nosaka kalibrēšanas koeficienta vērtību pie 
izmērītām spiediena, temperatūras un gaisa plūsmas vērtībām. 
 
4.3.2. CFV elektronisko daļu kalibrēšanā ir jāievēro ražotāja ieteiktā procedūra. 
 
4.3.3. Ir nepieciešami kritiskās plūsmas Venturi plūsmas kalibrēšanas mērījumi, un šādiem 
datiem jābūt minētās precizitātes robežās: 
 
barometra spiediens (koriģēts) (P b) ± 0,03 kPa, 
LFE gaisa temperatūra, plūsmas mērītājs (ETI) ± 0,15 K, 
spiediena ieplaka augšpus LFE (EPI) ± 0,01 kPa, 
spiediens kritums (EDP) LFE matricā  ± 0,0015 kPa, 
gaisa plūsma (Q s)  ± 0,5 %, 
CFV ieplūdes ieplaka (PPI) ±0,02 kPa, 
temperatūra Venturi ieplūdes caurulē (T v) ± 0,2 K. 
 
4.3.4. Aprīkojumu uzstāda kā parādīts šī papildinājuma 3. attēlā un pārbauda, vai nav 
noplūdes. Jebkura noplūde starp plūsmas mērierīci un kritiskās plūsmas Venturi 
būtiski ietekmē kalibrēšanas precizitāti. L 375/386 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 161. lapa 4. pielikums — 2. papildinajums 
 
4.3.5. Mainīgās plūsmas ierobežotāju iestata atvērtā pozīcijā, ieslēdz gaisa kompresoru un 
stabilizē sistēmu. Reģistrē datus no visiem instrumentiem. 
 
4.3.6. Plūsmas ierobežotāja iestatījuma pozīcijas maina, un veic vismaz astoņus 
nolasījumus Venturi kritiskās plūsmas diapazonā. 
 
4.3.7. Kalibrēšanas laikā reģistrētos datus izmanto šādos aprēķinos.  
 
Gaisa plūsmas ātrumu (Q s) katrā testa punktā aprēķina no plūsmas mērierīces datiem, 
izmantojot ražotāja noteikto metodi. 
 
Aprēķina kalibrēšanas koeficienta vērtības katram testa punktam: 
 
  
kur 
 
Q s = plūsmas ātrums, izteikts m3/min pie 273,2 K un 101,33 kPa, 
 
T v = temperatūra Venturi ieplūdes caurulē (K), 
 
P v = absolūtais spiediens Venturi ieplūdes caurulē (kPa). 
 
Atzīmē K v kā Venturi ieplūdes spiediena funkciju. Attiecībā uz skaņas plūsmu K v 
būs relatīvi pastāvīga vērtība. Kad spiediens samazinās (vakuums palielinās), Venturi 
atveras un K v samazinās. Iegūto K v izmaiņas nav pieļaujamas. 
 
Aprēķināt vidējo K v un standarta novirzi vismaz astoņiem punktiem un kritiskajai 
joslai. 
 
Ja standarta novirze pārsniedz 0,3 % no vidējā K v, veic labošanu. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/387
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 162. lapa  
4. pielikums —7. papildinājums
 
 
KOPĒJĀ SISTĒMAS PĀRBAUDE 
 
1. Lai izpildītu 4. pielikuma 4.7. punkta prasības, paraugu ņemšanas sistēmas un 
analīzes sistēmas precizitāti nosaka, ievadot sistēmā zināmu piesārņojošas gāzveida 
vielas masu, kamēr tā darbojas kā parasta testa laikā, un analizējot un aprēķinot 
piesārņojošas vielas masu saskaņā ar 4. pielikuma 8. papildinājuma formulu, izņemot 
to, ka propāna blīvums tiek ņemts kā 1,967 grami uz litru standarta apstākļos. Šādas 
divas metodes sniedz pietiekamu precizitāti. 
 
2. Tīras gāzes vienmērības plūsmas mērīšana (CO vai C 3H 8), 
izmantojot kritiskās plūsmas sprauslas ierīci 
  
2.1. Zināmu daudzumu tīras gāzes (CO vai C 3H 8) ievada CVS sistēmā caur kalibrētu 
kritisko sprauslu. Ja ieplūdes spiediens ir pietiekami liels, plūsmas ātrums (q), ko 
noregulē, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, ir neatkarīgs no sprauslas izplūdes 
spiediena (kritiskā plūsma). Ja rodas nobīdes, kas pārsniedz 5 %, ir jānosaka 
nepareizās darbības cēlonis. CVS sistēmu darbina tāpat kā izplūdes emisiju testā 
apmēram 5 līdz 10 minūtes. Paraugu ņemšanas maisā ievākto gāzi analizē ar parasto 
aprīkojumu un rezultātus salīdzina ar to gāzes paraugu koncentrāciju, kas noteikta 
iepriekš. 
 
3.  Tīras gāzes (CO vai C 3H 8) 
ierobežota daudzuma mērīšana, izmantojot gravimetrisku tehniku 
 
  
3.1. Lai pārbaudītu CVS sistēmu, var izmantot šādu gravimetrisku procedūru. 
 
Ar precizitāti ± 0,01 g nosaka ar oglekļa oksīdu vai propānu piepildīta maza cilindra 
svaru. Apmēram 5 līdz 10 minūtes CVS sistēmu darbina tāpat kā parastā izplūdes 
emisiju testā, kamēr CO vai propānu ievada sistēmā. Ievadītās tīras gāzes daudzumu 
nosaka, izmantojot diferenciālo svēršanu. Tad maisā uzkrāto gāzi analizē ar 
aprīkojumu, ko parasti izmanto izplūdes gāzes analīzei. Rezultātus salīdzina ar 
koncentrāciju, kas aprēķināta iepriekš. 
 
 
 L 375/388 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 163. lapa 
 
4. pielikums — 8. papildinājums
 
 
PIESĀRŅOJOŠO VIELU EMISIJU MASAS APRĒĶINĀŠANA 
 
 
1. VISPĀRĒJI NOSACĪJUMI 
 
Piesārņojošo gāzveida vielu emisijas masas aprēķina ar šādu vienādojumu: 
 
 
kur 
 
M i  =  piesārņojošās vielas i emisijas masa gramos uz kilometru, 
 
V mix  =  atšķaidītās izplūdes gāzes tilpums, izteikts litros testā, kas koriģēts 
atbilstoši standarta apstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), 
 
Q i  =  piesārņojošās vielas i blīvums gramos uz litru pie normālas 
temperatūras un spiediena (273,2 K un 101,33 kPa), 
 
k h  =  mitruma korekcijas koeficients, ko izmanto slāpekļa oksīdu emisijas 
masas aprēķināšanai. Mitruma korekciju nepiemēro HC un CO, 
 
C i  =  piesārņojošās vielas i koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, izteikta 
ppm un koriģēta ar piesārņojošās vielas i saturu atšķaidītā gaisā, 
 
d = darbības ciklam atbilstošs faktiskais attālums, izteikts km. 
 
1.2. TILPUMA NOTEIKŠANA 
 
1.2.1. Tilpuma aprēķināšana, kad tiek izmantota mainīgas atšķaidīšanas ierīce ar pastāvīgas 
plūsmas kontroli ar sprauslu vai Venturi 
 
Nepārtraukti reģistrē parametrus, kas rāda tilpuma plūsmu, un aprēķināt tilpumu visa 
testa laikā. 
 
1.2.2. Tilpuma aprēķināšana, kad tiek izmantots pozitīvā darba tilpuma sūknis 
 
Atšķaidītas izplūdes gāzes tilpumu sistēmās, kurās ietilpst pozitīvā darba tilpuma 
sūknis, aprēķina ar šādu formulu: 
 (1)27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/389
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 164. lapa  
V = V
o · N 
 
kur 
 
V = atšķaidītās gāzes tilpums, kas izteikts litros vienā testā (pirms labošanas), 
 
V o = gāzes tilpums, ko piegādā pozitīvā darba tilpuma sūknis testa apstākļos, 
litros vienā apgriezienā, 
 
N = apgriezienu skaits vienā testā. 
 
1.2.3. Atšķaidītās izplūdes tilpuma labošana standarta apstākļiem 
 
Atšķaidītās izplūdes gāzes tilpumu labo, izmantojot šādu formulu: 
  
 
kurā 
 
 
  kur 
 
P B = barometra spiediens testa telpā, kPa, 
 
P 1 = starpība starp spiedienu pozitīvā darba tilpuma sūkņa ieplūdē, kPa, un 
apkārtējās vides barometra spiedienu, 
 
T p = vidējā temperatūrai atšķaidītajai izplūdes gāzei, kas ieplūst pozitīvā darba 
tilpuma sūknī testa laikā (K). 
 
 
 (2) 
(3) L 375/390 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 165. lapa 
 
1.3. IZLABOTĀS PIESĀRŅOJOŠO VIELU KONCENTRĀCIJAS APRĒĶINĀŠANA 
PARAUGU ŅEMŠANAS MAISĀ 
 
 
 
kur 
 
C i = piesārņojošās vielas i koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, izteikta ppm 
un koriģēta ar piesārņojošās vielas i saturu atšķaidītā gaisā, 
 
C e = izmērīta piesārņojošās vielas i koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, 
izteikta ppm, 
 
C d = izmērīta piesārņojošās vielas i koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, 
izteikta ppm, 
 
DF = atšķaidīšanas koeficients. 
 
Atšķaidīšanas koeficientu aprēķina: 
 
Benzīnam un dīzelim 
 
DF =  benzīnam un dīzeļdegvielai (5a)  
 
 
DF =  LPG (5b)  
 
 
DF =       
 NG  (5c) 
Šajos vienādojumos: 
 
C CO2   =  CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu 
ņemšanas maisā, izteikta % no tilpuma, 
 
C HC = HC koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu 
ņemšanas maisā, izteikta ppm oglekļa ekvivalenta, 
 
C CO = CO koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga 
maisā, izteikta ppm. 
 (4) 
 
27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/391
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 166. lapa  
1.4.  NO MITRUMA KOREKCIJAS KOEFICIENTA NOTEIKŠANA 
 
lai koriģētu mitruma ietekmi uz slāpekļa oksīdu rezultātiem, piemēro šādus 
aprēķinus: 
 
  
kurā: 
 
kur 
 
H = absolūtais mitrums, kas izteikts ūdens gramos uz sausa gaisa kilogramu, 
 
R a = apkārtējā gaisa relatīvais mitrums, izteikts procentos, 
 
P d = piesātināta tvaika spiediens pie apkārtējās vides temperatūras, kas izteikta 
kPa, 
 
P B = atmosfēras spiediens telpā, izteikts kPa. 
 
1.5. PIEMĒRS 
 
1.5.1. Dati 
 
1.5.1.1. apkārtējās vides apstākļi: 
 
gaisa temperatūra: 23 °C = 297,2 K, 
 
barometra spiediens: P B = 101,33 kPa, 
 
relatīvais mitrums: R a = 60 %, 
 
piesātināta tvaika spiediens: P d = 2,81 kPa H 2O pie 23 °C. 
 (6) L 375/392 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 167. lapa 
 
1.5.1.2.  Tilpums, kas izmērīts un samazināts līdz standarta apstākļiem (1. punkts) 
 
V = 51,961 m 3 
 
1.5.1.3.  Analizatora rādījumi: 
  
  Atšķaidītas izplūdes gāzes 
paraugs   Atšķaidīšanas gaisa paraugs  
 HC (1)  92 ppm  3,0 ppm 
 CO  470 ppm  0 ppm 
 NO
x  
70 ppm  0 ppm 
 CO
2  
1,6 % no tilpuma  0,03 % no tilpuma 
1) ppm oglekļa ekvivalents 
 
1.5.2. Aprēķini 
 
1.5.2.1. Mitruma korekcijas koeficients (k H) (skatīt 6. formulu): 
 
 
 
 
 
 H =10,5092 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/393
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 168. lapa  
1.5.2.2. Atšķaidīšanas koeficients (DF) (skatīt 5. formulu) 
 
 
 
1.5.2.3.  Koriģētās piesārņojošo vielu koncentrācijas aprēķins paraugu ņemšanas maisā: 
 
HC, emisijas masa (skatīt 4. un1. formulu) 
 
C i = C e – C d   
 
 
C i = 92 – 3 (1–)   
 
C i = 89.371   
M HC = C HC . V mix . Q HC . 
 
Q HC = 0.619 benzīnam vai dīzelim 
 
Q HC = 0.649 LPG 
 
Q HC = 0.714 NG 
 
M HC = 89.371 · 51.961 · 0.619 · 10–6 · 
 
M HC = d88.2 g/km 
 
CO, emisijas masa (skatīt 1. formulu) 
 
L 375/394 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 169. lapa 
 
M
CO = C CO . V mix . Q CO .d1 
 
Q CO = 1.25 
 
M CO = 470 · 51.961 · 1.25 · 10–6 · d1 
 
M CO = d5.30 g/km 
 
NO x emisijas masa (skatīt 1. formulu) 
 
M NOx = C NOx · V mix · Q NO x · k H · d1 
 
Q NOx = 2.05 
 
M NOx = 70 · 51.961 · 2.05 · 0.9934 · 10–6 · d1 
 
M NOx = d14.7 g/km 
 
2. ĪPAŠI NOSACĪJUMI TRANSPORTLĪDZEKĻIEM, KAS APRĪKOTI AR 
KOMPRESIJAIZDEDZES MOTORU 
 
2.1. HC noteikšana kompresijaizdedzes motoriem 
 
Vidējo HC koncentrāciju, ko izmanto, lai noteiktu HC emisiju masu no 
kompresijaizdedzes motoru, aprēķina šādi: 
 
 
 
 
 
 
 
 
kur 
 
 
(7) 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/395
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 170. lapa  
 = testa posmā sildīta liesmas jonizācijas detektora 
integrālis (t 2–t 1) 
 
C e  = HC koncentrācija, kas mērīta atšķaidītās izplūdes 
gāzēs, izteikta ppm no C i. C i tieši aizvieto CHC visos 
attiecīgajos vienādojumos. 
 
2.2. Makrodaļiņu noteikšana 
 
Makrodaļiņu emisiju M p (g/km) aprēķina ar šādu vienādojumu: 
 
 
  
 
kur izplūdes gāzes izplūst no tuneļa; 
 
 
  
 
kur izplūdes gāzes atgriežas tunelī. 
 
kur 
 
V mix = ir atšķaidītās izplūdes gāzes tilpums (skatīt 1.1. punktu) standarta apstākļos, 
 
V ep = ir caur makrodaļiņu filtru plūstošās izplūdes gāzes tilpums standarta 
apstākļos, 
 
P e = ir filtru ievākto makrodaļiņu masa, 
 
d = ir darbības ciklam atbilstošs faktiskais attālums, izteikts km, 
 
M p = ir makrodaļiņu emisija, izteikta g/km. 
 
  L 375/396 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 171. lapa 
 
5. pielikums
 
 
II TIPA TESTS 
(Oglekļa oksīda emisijas tests tukšgaitā) 
 
1. IEVADS 
  
Šajā pielikumā aprakstīta šo noteikumu 5.3.2. punktā noteiktā II tipa testa procedūra. 
 
2.  MĒRĪJUMA NOSACĪJUMI 
  
2.1. Degvielai ir jābūt atsauces degvielai, kuras specifikācijas ir dotas šo noteikumu 10 un 
10a pielikumā. 
 
2.2.  Testa laikā vides temperatūrai jābūt starp 293 un 303 K (20 un 30 °C). Motoru 
uzsilda līdz dzesēšanas un smērvielu temperatūras un smērvielu spiediens sasniedz 
līdzsvaru. 
 
2.2.1. Transportlīdzekļus, kuru motoru darbina ar benzīnu vai sašķidrinātu naftas gāzi vai 
dabasgāzi, testē ar I tipa testam izmantojamajām atsauces degvielām. 
 
2.3. Transportlīdzekļiem ar manuālo vai pusautomātisko pārnesumkārbu testus veic ar 
pārnesumu neitrālā pozīcijā un nenospiestu sajūgu. 
 
2.4. Transportlīdzekļiem ar automātisko pārnesumkārbu testu veic ar pārnesumu neitrālā 
vai „parking” (stāvvieta) pozīcijā. 
 
2.5.  Tukšgaitas pieregulēšanas komponenti 
 
2.5.1. Definīcija 
 
Šajos noteikumos „tukšgaitas pieregulēšanas komponenti ” ir kontrolierīces motora 
tukšgaitas apstākļu maiņai, ko var viegli mehāniski darbināt, izmantojot tikai 
2.5.1.1. punktā aprakstītos darbarīkus. Jo īpaši ierīces degvielas un gaisa plūsmu 
kalibrēšanai neuzskata par pieregulēšanas komponentiem, ja to iestatījumiem ir 
nepieciešama drošības ierīču atvienošana, ko var veikt tikai profesionāls mehāniķis. 
 
2.5.1.1. Instrumenti, kurus var izmantot, lai kontrolētu tukšgaitas pieregulēšanas 
komponentus: skrūvgrieži (parastie un krusta), uzgriežņu atslēgas (gredzena, 
nenoslēgta gala vai pieregulējamas), knaibles, sešu kanšu atslēgas. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/397
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 172. lapa  
 
2.5.2.  Mērījuma punktu noteikšana 
 
2.5.2.1. No sākuma veic mērījumu pie iestatījuma, ko noteicis ražotājs; 
 
2.5.2.2. Par katru pieregulēšanas komponentu ar nepārtrauktas pārmaiņas iespēju nosaka 
pietiekamu skaitu raksturīgu pozīciju. 
 
2.5.2.3. Izplūdes gāzes oglekļa oksīda satura mērījumu veic visām iespējamām 
pieregulēšanas komponentu pozīcijām, bet komponentiem ar nepārtrauktas 
pārmaiņas iespēju pieņem tikai pozīcijas, kas noteiktas 2.5.2.2. punktā. 
 
2.5.2.4. II tipa testu uzskata par apmierinošu, ja vismaz viens no šiem diviem nosacījumiem 
ir izpildīts: 
 
2.5.2.4.1. neviena no saskaņā ar 2.5.2.3. punktu izmērītajām vērtībām nepārsniedz 
robežvērtības; 
 
2.5.2.4.2. maksimālais saturs, kas iegūts, nepārtraukti mainot vienu no pieregulēšanas 
komponentiem, pārējos paturot stabilus, nepārsniedz robežvērtību, šo nosacījumu 
izpildot dažādām pieregulēšanas komponentu kombinācijām, kas nav tā, kas 
nepārtraukti mainīta. 
 
2.5.2.5. Pieregulēšanas komponentu iespējamās pozīcijas ir ierobežotas: 
 
2.5.2.5.1. no vienas puses, ar lielāko no šīm divām vērtībām: zemākais tukšgaitas ātrums, ko 
transportlīdzeklis var sasniegt; ražotāja ieteiktais ātrums, atņemot 100 apgriezienus 
minūtē; 
 
2.5.2.5.2. no otras puses, ar mazāko no šīm trijām vērtībām: 
 
lielākais ātrums, ko motors var sasniegt, iedarbinot tukšgaitas komponentus; 
ražotāja ieteiktais ātrums, pieskaitot 250 apgriezienus minūtē;  
automātisko sajūgu ieslēgšanās ātrums. 
 
2.5.2.6. Bez tam iestatījumus, kas nav savietojami ar pareizu motora darbību, nedrīkst 
pieņemt kā mērījuma iestatījumus. Jo īpaši, ja motors ir aprīkots ar vairākiem 
karburatoriem, visiem karburatoriem jābūt ar vienādiem iestatījumiem. 
 
3.  GĀZU PARAUGU ŅEMŠANA 
 
3.1. Paraugu ņemšanas zondi ievieto vismaz 300 mm dziļi caurulē, kas savieno izplūdes 
cauruli ar paraugu ņemšanas maisu, cik vien iespējams tuvu izplūdes caurulei. 
 
3.2. CO (C CO) un CO 2 (C CO2) koncentrāciju nosaka no mērījuma instrumenta rādījuma vai 
reģistrējuma, izmantojot atbilstošas kalibrēšanas līknes. L 375/398 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 173. lapa 
 
 
3.3. Labotā koncentrācija oglekļa oksīdam attiecībā uz četrtaktu motoriem ir: 
 
  
3.4. C CO koncentrācija (skatīt 3.2. punktu), kas mērīta saskaņā ar 3.3. punktā ietverto 
formulu, nav jālabo, ja kopējā izmērītā koncentrācija (C CO + C CO2) četrtaktu 
motoriem ir vismaz: 
 
–  benzīnam 15 % 
–  LPG 13,5 % 
–  NG 11,5 % 
 
 
 (% vol.) 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/399
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 174. lapa  
6. pielikums
 
 
III TIPA TESTS 
(Kartera gāzu emisijas tests) 
 
1. IEVADS 
 
Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra šo noteikumu 5.3.3. punktā noteiktā III tipa 
testa veikšanai. 
 
2.  VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 
  
2.1. III tipa testu veic transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, kuriem bijis 
piemērots attiecīgi I tipa un II tipa tests. 
 
2.2. Pārbaudītajos motoros jāietilpst motoriem, kas ir droši pret noplūdi un nav tādi, kuros 
jau neliela noplūde var izraisīt nepieņemamus darbības defektus (tādi kā pretēji 
novietotu divu cilindru motori). 
 
3.  TESTA APSTĀKĻI 
  
3.1. Tukšgaitu regulē saskaņā ar ražotāja ieteikumiem. 
 
3.2. Mērījumus veic šādos trijos motora darbības stāvokļos: 
  
Stāvoklis nr.  Transportlīdzekļa ātrums (km/h) 
 1  tukšgaita 
 2  
50 ± 2 (3. pārnesumā vai 
„braukšana” („drive”)  
3  
50 ± 2 (3. pārnesumā vai 
„braukšana” („drive”) 
 
  
Stāvoklis nr.  Bremžu absorbētā jauda 
 1  Nulle 
 2  Tāda, kas atbilst iestatījumiem I tipa 
testiem pie 50 km/h  3  Stāvoklim Nr. 2 noteiktā, kas 
reizināta ar koeficientu 1,7 
 
 L 375/400 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 175. lapa 
 
4.  TESTA METODE 
  
4.1. Pārbauda kartera ventilācijas sistēmas darbību 3.2. punktā izklāstītajiem apstākļiem. 
 
5.  KARTERA VENTILĀCIJAS SISTĒMAS PĀRBAUDES METODE 
  
5.1. Motora atveres atstāj neskartas. 
 
5.2. Spiedienu karterī mēra atbilstošā vietā. To mēra dziļummēra atverē ar slīpcaurules 
manometru. 
 
5.3. Transportlīdzekli uzskata par apmierinošu, ja visos 3.2. punktā noteiktā mērījuma 
apstākļos karterī izmērītais spiediens nepārsniedz atmosfēras spiedienu, kāds ir 
mērījuma laikā. 
 
5.4. Testā ar iepriekšminēto metodi spiedienu ieplūdes kolektorā mēra ar precizitāti 
±1 kPa. 
 
5.5. Transportlīdzekļa ātrumu kā noteikts dinamometrā mēra ar precizitāti ± 2 km/h. 
 
5.6. Karterī mērīto spiedienu mēra ar precizitāti ± 0,01 kPa. 
 
5.7. Ja vienā no 3.2. punktā minētā mērījuma apstākļiem karterī mērītais spiediens 
pārsniedz atmosfēras spiedienu, veic papildu pārbaudi, kā noteikts 6. punktā, ja to 
pieprasa ražotājs. 
 
6. PAPILDU TESTA METODE 
  
6.1. Motora atveres jāatstāj neskartas. 
 
6.2. Elastīgu kartera gāzes necaurlaidīgu maisu ar apmēram piecu litru tilpumu pievieno 
dziļummēra atverei. Pirms katra mērījumā maisam jābūt tukšam. 
 
6.3. Pirms katra mērījumā maisu aizver. To attiecībā pret karteri atver piecas minūtes 
katram 3.2. punktā minētā mērījuma stāvoklim. 
 
6.4. Transportlīdzekli uzskata par apmierinošu, ja nevienā 3.2. punktā noteiktā mērījuma 
stāvoklī nerodas redzama maisa piepūšanās. 
 
6.5.  Piezīme 
 
6.5.1. Ja motora konstruktīvais izvietojums ir tāds, ka pārbaudi nevar veikt ar metodēm, kas 
aprakstītas iepriekš 6.1. līdz 6.4. punktā, mērījumus veic ar metodi, kas pārveidota 
šādi: 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/401
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 176. lapa  
6.5.2. pirms testa aizver visas atveres, kas nav nepieciešamas gāzu atjaunošanai; 
 
6.5.3. maisu novieto uz piemērota atzara, kas nerada papildu spiediena zudumu un ir 
uzstādīts ierīces pārstrādes ķēdē tieši pie motora pievienošanas atveres. 
 
III TIPA TESTS 
 Deta l i z ēti sk atīt i)Deta l i z ēti i) 
Deta l i z ēti sk atīt i)i ) atzara un kar tera sav ie no ju m sAtzars
Karter is
M ais s
V e n tilā ci jas  atvere 
Sada le s vār stsb ) net ie ša pārstrāde pie nedaudz paze m i n āta 
s pie dien a  a) tie šā pārstrāde pie nedaudz paze m i n āta sp i e diena
c) Tieš ā pārstrāde dubu ltā ķēd ēd) kar tera  ve nt ilācija  a r  s a d ales  v ārstu
(m aiss  j āsvien o  a r  v e n tilā ci ja s  atver i) Sada le s vār stsL 375/402 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 177. lapa 
 
7. pielikums
 
 
IV TIPA TESTS 
(Transportlīdzekļu ar dzirksteļaizdedzes motoriem radītu iztvaikošanas emisiju noteikšana) 
 
1. IEVADS 
 
Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra šo noteikumu 5.3.4. punktā noteiktā IV tipa 
testa veikšanai. 
 
Šajā procedūrā ir aprakstīta metode ogļūdeņražu zuduma noteikšanai, ko rada 
iztvaikošana no degvielas sistēmas transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes 
motoriem. 
 
2. TESTA APRAKSTS 
 
Iztvaikošanas emisiju tests (7/1. attēls tālāk tekstā) ir paredzēts ogļūdeņraža 
iztvaikošanas emisijas noteikšanai, kas rodas diennakts temperatūras svārstību, 
karstās uzsūkšanās transportlīdzekļa novietošanas laikā, un pilsētas braukšanas 
rezultātā. Tests sastāv no šādām fāzēm: 
 
2.1. testa sagatavošana, tajā skaitā, pilsētas (pirmā daļa) un ārpilsētas (otrā daļa) 
braukšanas cikls, 
 
2.2. karstās uzsūkšanās zudumu noteikšana, 
 
2.3. tvertnes izgarojumu zudumu noteikšana. 
 
Ogļūdeņražu emisiju masu no tvertnes izgarojumu zuduma un karstās uzsūkšanās 
zuduma fāzes saskaita, lai iegūtu vispārīgu rezultātu pārbaudei. 
 
3. TRANSPORTLĪDZEKLIS UN DEGVIELA 
 
3.1. Transportlīdzeklis 
 
3.1.1. Transportlīdzeklim jābūt labā mehāniskā stāvoklī un tam jābūt iepriekš iestrādātam 
un ar vismaz 3000 km nobraukumu pirms testa. Iztvaikošanas emisiju kontroles 
sistēmai ir jābūt pievienotai un tai jādarbojas pareizi visa šī perioda laikā, un oglekļa 
kārbai ir jābūt izmantotai normāli bez pārmērīgas iztukšošanas vai slodzes. 
 
3.2. Degviela 
 
3.2.1. Testam izmanto atbilstošu atsauces degvielu, kā noteikts šo noteikumu 
10. pielikumā. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/403
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 178. lapa  
4. TESTA APRĪKOJUMS IZTAVIKOŠANAS TESTAM 
 
4.1. Šasijas dinamometrs 
 
Šasijas dinamometrs atbilstīgi 4. pielikuma prasībām. 
 
4.2. Iztvaikošanas emisiju mērījuma kamera 
 
  Iztvaikošanas emisiju mērījuma kamerai ir gāzi necaurlaidīga taisnstūrveida 
mērījumu kamera, kurā var ievietot pārbaudāmo transportlīdzekli. Transportlīdzeklis 
ir pieejams no visām pusēm, un kamerai, kad tā ir aizvērta, ir jābūt gāzes 
necaurlaidīgai saskaņā ar šī pielikuma 1. papildinājumu. Iekšējā kameras virsma ir 
necaurlaidīga un tā nedrīkst reaģēt ar ogļūdeņražiem. Temperatūras iestatīšanas 
sistēma ir tāda, lai tā spētu kontrolēt kameras iekšējo gaisa temperatūru testa laikā, kā 
arī tiktu ievērota iepriekš noteiktā temperatūra un laiks, un testa laikā vidējā novirze 
nepārsniegtu 1 K. 
 
Kontroles sistēma ir noregulēta tā, lai nodrošinātu vienmērīgu temperatūru ar 
minimālu temperatūras pārsniegšanu, svārstībām un nestabilitāti attiecībā pret 
vēlamo ilgtermiņa apkārtējo temperatūru. Iekšējo virsmu temperatūra nedrīkst būt 
zemāka nekā 278 K (5 °C) un pārsniegt 328 K (55 °C) nevienā šī emisijas testa brīdī. 
 
Sienām jābūt veidotām tā, lai veicinātu labu siltuma izkliedēšanu. Iekšējo virsmu 
temperatūra karstās uzsūkšanās testa laikā nedrīkst noslīdēt zemāk par 293 K 
(20 °C), ne arī būt augstāka par 325 K (52 °C). 
 
Lai aptvertu tilpuma izmaiņas kameras temperatūras svārstību dēļ, var izmantot 
mainīga vai noteikta tilpuma kameru. 
 
4.2.1. Mainīga tilpuma kamera 
 
Mainīga tilpuma kamera paplašinās un sašaurinās saskaņā ar gaisa masas 
temperatūras izmaiņās kamerā. Divi iespējamie iekšējā tilpuma izmaiņu aptveršanas 
veidi ir kustināms panelis vai tāda grīdas konstrukcija, kurā ūdensnecaurlaidīgs maiss 
vai maisi kameras iekšpusē paplašinās vai sašaurinās saskaņā ar iekšējās spiediena 
izmaiņām, mainoties gaisam ar gaisu no kameras ārpuses. Jebkādai tilpuma 
aptveršanas konstrukcijai ir jāsaglabā kameras integritāte noteiktā temperatūras 
diapazonā kā minēts 1. papildinājumā. 
 
Jebkurai tilpuma aptveršanas metodei ir jāierobežo atšķirība starp iekšējo kameras 
spiedienu un barometra spiedienu līdz maksimālajai vērtībai, kas ir ± 5 KPa. 
 L 375/404 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 179. lapa 
 
Kamerai ir jābūt nostiprināmai noteiktā tilpumā. Mainīga tilpuma kamerai ir jāspēj 
aptvert ± 7 % izmaiņas no tās „nominālā lieluma” (skatīt šī pielikuma 
1. papildinājuma 2.1.1. punktu), ņemot vērā temperatūru un pamatspiediena izmaiņas 
testa laikā. 
 
4.2.2. Noteikta tilpuma kamera 
 
Noteikta tilpuma kamerai ir jābūt veidotai no stingriem paneļiem, kas uztur noteiktu 
kameras tilpumu un atbilst tālāk minētajām prasībām. 
 
4.2.2.1. Kamerai ir jābūt aprīkotai ar izplūdi, kas zemā nemainīgā ātrumā ļauj izplūst gaisam 
no kameras visa testa laikā. Ieplūde var nodrošināt gaisa ieplūšanu, lai līdzsvarotu 
izplūstošo plūsmu ar ieplūstošo apkārtējo gaisu. Ieplūstošo gaisu filtrē ar aktīvo ogli, 
lai nodrošinātu nosacīti pastāvīgu ogļūdeņraža līmeni. Jebkurai tilpuma aptveršanas 
metodei ir jāuztur atšķirība starp iekšējo kameras spiedienu un barometra spiedienu 
robežās starp 0 un –5 kPa. 
 
4.2.2.2. Ar aprīkojumu jāspēj izmērīt ogļūdeņražu masa ieplūdē un izplūdē ar izšķirtspēju 
līdz 0,01 gramam. Var izmantot maisu paraugu ņemšanas sistēmu, lai ievāktu 
proporcionālu gaisa paraugu, kas ņemts no kameras vai ielaists tajā. Tā vietā var 
pastāvīgi analizēt ieplūdes un izplūdes gaisu, izmantojot tiešsaistes FID analizatoru, 
kas ir integrēts ar plūsmas mērītāju, lai nodrošinātu nepārtrauktu ogļūdeņražu 
izplūdes masas reģistrēšanu. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/405
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 180. lapa  
7/1. attēls  
 
IZTVAIKOŠ A N AS EMIISJU  NOTEIKŠAN A  
3000 km iepriek šējas iestrādāš anas periods (bez pārmērīga s t īrīšana s/slodzes) 
Tvertnes(- ņu) novecoša na pārbaudīta 
Transportlīdzekļa tīrīšana ar tvaika strū kl u (ja nepiecieša m s )  
 
  L 375/406 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 181. lapa 
 
   S ā kums        
   
   
  Degviel as t emper atūr a:  2 8 3 K līd z 2 8 7 K  (1 0°- 14  °C ). 40  %  ±  2 %  no  tve rtnes  nominālās  ie til pī bas 
A p k ā r tēj ā t e m p er at ū r a:  293  K l ī dz  303  K ( 20 ° -3 0 ° C )  
         
Deg vielas izl ieša na u n atkārto ta uzpildīša na          Maks. 1 h           Tvertnes slodze attiecībā uz n oplūdi (benzīns)   Tvertnes slodze attiecībā uz noplūdi (bu tāns)  Butāna /slā p ekļa  sl od ze  2  gr amu no plūd ei 
             
At kārtota dien nak ts ka u sēša na  2 gra mu noplūdei 
T
sāk u m a  = 293  K (20 ° C). 
∆T = 15K  Maks. 1 h  Deg vielas izl ieša na u n atkārto ta uzpildīša na  Degviel as t emper atūr a:  2 9 1 K ± 8  K ( 1 8° ± 8 ° C )  
40  %  ±  2 %  no  tve rtnes  nominālās  ie til pī bas 
A p k ā r tēj ā t e m p er at ū r a:  293  K l ī dz  303  K ( 20 ° -3 0 ° C )               
    Sagata voša nas braucie ns  I ti ps: vi ena  1 . d aļa  +  divas  2 .  daļ as 
T
sāk u m a  = 293  K līd z 303 K  (20° –30 ° C). 
  12 līdz 3 6 h          
   U z s ū k š a n ā s  A p k ā r tēj ā t e m p er at ū r a:  =  293  K  l īdz  30 3 
K  (20 °–3 0 ° C ).              
  Maks. 2 mi n.  I tipa testa brauciens  I ti ps: vi ena  1 . d aļa  +  vien a 2.  daļ a 
T
sāk u m a  = 293 K t o 303  K (2 0°–3 0 °C). 
   iztvaikošanas sistēmas gatavošanas brauciens  1 t ip s : 
1. da ļ a   m ak s. 7 mi n.  un m a ks. 2 mi n no iz slēgta m o tora   
    Karstās uz s ūk šanā s test s  T
mi n    =296  K (23 ° C). 
T ma k s  =  304 K (31 ° C) . 
60  min ±  0 , 5 min   6 līdz 36  h              Uzsū kša nās  T  = 2 93  K  ±  2 K ( 20°  ± 2  °C)  pē dē j ās  6  stundās.              
    Dien nakt s test s  T
sāk u m a  = 293  K (20  ° C). 
T ma ks  =308Κ; ∆Τ=15Κ 
24 stu nda s, die n na kš u s kait s = 1              
     B e i g a s        
  
  
  
 
 
Piezīme s :  
1.  Iztvaikoša na s e mi siju ko ntroles sai m es — sīkā ki dati. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/407
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 182. lapa  
2.  Izplūdes e m isijas var m ērīt  I tipa testa brauc ienā,  bet tas  netie k iz m a ntots  tiesīb u a kto s noteiktajā nolū kā. 
Tiesību aktos notei ktai s izplūd es e mi siju test s jopr ojām ir vei ca ms at sevi š ķi. 
 
4.3. Analīzes sistēmas 
 
4.3.1. Ogļūdeņraža analizators 
 
4.3.1.1. Atmosfēru kamerā uzrauga, izmantojot liesmas jonizācijas detektora (FID) tipa 
ogļūdeņraža detektoru. Parauga gāzi ņem no kameras vienas sānu sienas vai jumta 
viduspunkta un jebkuru apvada plūsmu novirza atpakaļ kamerā, vēlams uzreiz zem 
sajaukšanas ventilatora. 
 
4.3.1.2. Ogļūdeņraža analizatora reakcijas laikam līdz 90 % no galīgā nolasījuma ir jābūt 
mazākam par 1,5 sekundi. Tā stabilitātei jābūt labākai par 2 % no pilnas skalas pie 
nulles un 80 ± 20 % no pilnas skalas 15 minūšu periodā visiem darbības 
diapazoniem. 
 
4.3.1.3. Analizatora atkārtojamība, kas izteikta kā viena standartnovirze, ir labāka par ± 1 % 
no pilnas skalas novirzes pie nulles un 80 ± 20 % no pilnas skalas visiem 
izmantotajiem diapazoniem. 
 
4.3.1.4. Analizatora darbības diapazonus izvēlas tā, lai sniegtu labāko izšķirtspēju mērījuma 
kalibrēšanas un noplūdes testa procedūru laikā. 
 
4.3.2. Ogļūdeņraža analizatora datu reģistrēšanas sistēma 
 
4.3.2.1. Ogļūdeņraža analizatoram jābūt aprīkotam ar ierīci, kas reģistrē elektrisko signālu 
izvadi ar diagrammas lentu vai citu datu apstrādes sistēmu vismaz reizi minūtē. 
Reģistrēšanas sistēmai jābūt darbības īpašībām, kas ir vismaz ekvivalentas 
signālam, ko reģistrē, un tai jānodrošina pastāvīga rezultātu reģistrēšana. Reģistram 
ir jāuzrāda pozitīvs karstās uzsūkšanās vai iztvaikošanas emisiju testa sākuma un 
beigu rādījums (ieskaitot paraugu ņemšanas periodu sākumu un beigas kopā ar 
pagājušo laiku starp katra testa sākumu un beigām). 
  
4.4. Degvielas tvertnes sasilšana ( piemēro tikai benzīna tvertnes slodzes variantā ) 
  
4.4.1. Degvielu transportlīdzekļa tvertnē uzsilda ar kontrolējamu siltuma avotu; piemēram, 
piemērota ir 2000 W sildīšanas plāksne. Sildīšanas sistēma siltumu vienmērīgi 
novada uz tvertnes sienām zem degvielas līmeņa, lai neizraisītu degvielas vietēju 
pārkaršanu. Siltumu nedrīkst novadīt uz tvaikiem tvertnē virs degvielas. 
 
4.4.2. Transportlīdzekļa degvielas tvertnei ir jābūt uzsildāmai ar kontrolējamu siltuma 
avotu par 14 K no 289 K (16 °C) 60 minūšu laikā, kurā temperatūras sensors ir 
novietots kā norādīts tālāk 5.1.1. punktā. Sildīšanas sistēmai jābūt tādai, lai varētu 
kontrolēt degvielas temperatūru līdz ± 1,5 K no nepieciešamās temperatūras 
tvertnes uzsildīšanas procesā. L 375/408 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 183. lapa 
 
 
4.5. Temperatūras reģistrēšana 
 
4.5.1. Temperatūru kambarī reģistrē divos punktos ar temperatūras sensoriem, kas 
savienoti, lai rādītu vidējo vērtību. Mērījuma punkti stiepjas apmēram 0,1 m kamerā 
no katras sānu sienas vertikālās centra līnijas 0,9 ± 0,2 m augstumā. 
 
4.5.2. Degvielas tvertnes temperatūru reģistrē, izmantojot sensorus, kas novietoti 
degvielas tvertnē kā norādīts 5.1.1. punktā, gadījumā ja izmanto benzīna tvertnes 
slodzes variantu (5.1.5. punkts tālāk tekstā). 
 
4.5.3. Temperatūru ar iztvaikošanas emisiju mērījumiem reģistrē vai ievada datu apstrādes 
sistēmā vismaz reizi minūtē. 
 
4.5.4. Temperatūras reģistrēšanas sistēmas precizitātei jābūt ± 1,0 K un temperatūrai jābūt 
stabilai līdz ± 0,4 K. 
 
4.5.5. Reģistrēšanas vai datu apstrādes sistēmai jāspēj samazināt laiks līdz ± 15 sekundēm. 
 
4.6.  Spiediena reģistrēšana 
 
4.6.1. Barometra spiediena atšķirību ∆p starp barometra spiedienu testa zonā un kameras 
iekšējo spiedienu iztvaikošanas emisiju mērīšanas laikā reģistrē vai ievada datu 
apstrādes sistēmā vismaz reizi minūtē. 
 
4.6.2. Spiediena reģistrēšanas sistēmas precizitātei jābūt ± 2 kPa robežās un jāspēj nolasīt 
spiediena mērījums ± 0,2 kPa robežās. 
 
4.6.3. Reģistrēšanas vai datu apstrādes sistēmai jāspēj samazināt laiks līdz ± 15 sekundēm. 
 
4.7. Ventilatori 
 
4.7.1. Izmantojot vienu vai vairākus ventilatorus vai kompresorus ar atvērtām kameras 
durvīm, jāspēj samazināt ogļūdeņražu koncentrāciju kamerā līdz apkārtējam 
ogļūdeņraža līmenim. 
 
4.7.2. Kamerā jābūt vienam vai vairākiem ventilatoriem vai kompresoriem ar vienādu 
jaudu 0,1 līdz 0,5 m3/min., ar kuru pienācīgi sajaukt atmosfēru telpā. Ir jāspēj 
sasniegt vienmērīga temperatūra un ogļūdeņraža koncentrācija kamerā testa laikā. 
Transportlīdzeklis kamerā nedrīkst būt pakļauts tiešai gaisa plūsmai no 
ventilatoriem vai kompresoriem. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/409
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 184. lapa  
4.8. Gāzes 
 
4.8.1. Kalibrēšanai un darbībai ir jābūt pieejamām šādām tīrajām gāzēm: 
 attīrīts sintētisks gaiss: (tīrība < 1 ppm C 1 ekvivalents, 
 ≤1 ppm CO, ≤400 ppm CO 2, ≤0,1 ppm NO); 
 skābekļa saturs starp 18 un 21 % pēc tilpuma. 
 
ogļūdeņraža analizatora degvielas gāze: (40 ± 2 % un atlikums hēlijs ar mazāk par 1 
ppm C 1 ekvivalents ūdeņradis mazāk par 400 ppm CO 2), 
 
Propāns (C 3H 8): 99,5 % minimālā tīrība. 
 
Butāns(C 4H 10): 98 % minimālā tīrība, 
 
Slāpeklis (N 2): 98 % minimālā tīrība. 
 
4.8.2. Ir pieejamas kalibrēšanas un standartgāzes, kas satur propāna (C 3H 8) un attīrīta 
sintētiska gaisa maisījumu. Kalibrēšanas gāzes faktiskajai koncentrācijai jābūt 2 % 
robežās no noteiktā skaitļa. Izmantojot gāzu atdalītāju iegūto atšķaidīto gāzu 
precizitātei ir jābūt ± 2 % robežās no faktiskās vērtības. Koncentrācijas, kas minētas 
1. papildinājumā, var iegūt arī lietojot gāzes atdalītāju, izmantojot sintētisku gaisu 
kā atšķaidītu gāzi. 
 
4.9. Papildu aprīkojums 
 
4.9.1. Absolūtajam mitrumam testa zonā jābūt izmērāmam ar ± 5 % precizitāti. 
 
5. TESTA PROCEDŪRA 
 
5.1. Testa sagatavošana 
 
5.1.1. Pirms testa transportlīdzekli mehāniski sagatavo šādi: 
 
a) transportlīdzekļa izplūdes sistēmā nedrīkst būt noplūdes, 
 
b) pirms testa transportlīdzekli var attīrīt no tvaika, 
 
c) ja izvēlas benzīna tvertnes slodzes testu  (5.1.5. punkts tālāk) 
transportlīdzekļa degvielas tvertnei jābūt aprīkotai ar temperatūras sensoru, 
lai ļautu izmērīt temperatūru degvielas viduspunktā tvertnē, kad tā 
piepildīta par 40 % no tās tilpuma, 
 L 375/410 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 185. lapa 
 
d) papildu ierīces, ierīču adapterus uzstāda tā, lai ļautu pilnībā iztukšot 
degvielas tvertni. Šim nolūkam ir nepieciešams pielāgot degvielas tvertnes 
vāku. 
 
e) ražotājs var ieteikt tādu testa metodi, lai tiktu ņemts vērā no 
transportlīdzekļa degvielas tvertnes nākošo ogļūdeņražu zudums 
iztvaikojot. 
 
5.1.2. Transportlīdzekli novieto testa zonā, kur apkārtējā temperatūra ir starp 293 un 
303 K (20 ° un 30 °C). 
 
5.1.3. Pārbauda tvertnes nolietojumu. To var izdarīt, nodemonstrējot, ka, lietojot tvertni, 
veikti vismaz 3000 km. Vairāku tvertņu sistēmas gadījumā, šo procedūru veic katrai 
tvertnei atsevišķi. 
 
5.1.3.1. Tvertni nomontē no transportlīdzekļa. Šis solis veicams īpaši uzmanīgi, lai 
nesabojātu tās sastāvdaļas un degvielas sistēmas viengabalainību. 
 
5.1.3.2. Pārbauda tvertnes svaru. 
 
5.1.3.3.  Kārba ir savienota ar degvielas tvertni, iespējams, ar ārējo, to piepilda ar atsauces 
degvielu līdz 40 % tilpuma no degvielas tvertnes. 
 
5.1.3.4. Degvielas temperatūrai tvertnē jābūt starp 183 K un 287 K (10 un 14 °C). 
 
5.1.3.5.  (Ārējo) degvielas tvertni silda līdz temperatūrai no 288 K līdz 318 K (15 līdz 45 °C) 
(1 °C palielinājums ik pēc 9 minūtēm). 
 
5.1.3.6. Ja tvertnei rodas noplūde, pirms temperatūra sasniedz 318 K (45 °C), siltuma avotu 
izslēdz. Tad tvertni nosver. Ja tvertnei nerodas noplūde, sildot temperatūrā līdz 
318 K (45 °C), atkārto procedūra, kas noteikta, sākot no 5.1.3.3. punkta, līdz 
konstatē noplūdi. 
 
5.1.3.7.  Noplūdes rašanos var pārbaudīt, kā noteikts šī pielikuma 5.1.5. un 5.1.6. punktā, vai 
izmantojot citus paraugu ņemšanas un analīzes pasākumus, ar kuriem iespējams 
noteikt ogļūdeņražu emisijas no tvertnes tās noplūdes gadījumā. 
 
5.1.3.8. Tvertni attīra ar emisiju laboratorijas gaisu, kura daudzums ir 25 ± 5 litri minūtē, 
līdz ir veiktas 300 slāņa tilpuma apmaiņas. 
 
5.1.3.9.  Pārbauda tvertnes svaru. 
 
5.1.3.10.  Paredzētājā secībā deviņas reizes atkārto 5.1.3.4. līdz 5.1.3.9. punktā noteikto 
procedūra. Testu var pārtraukt pirms tam, bet ne ātrāk kā pirms trīs novecošanas 
ciklu veikšanas, ja pēc pēdējo ciklu veikšanas tvertnes svars ir stabilizējies. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/411
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 186. lapa  
5.1.3.11. Iztvaikošanas emisiju tvertni pievieno transportlīdzeklim un atjauno 
transportlīdzekļa parastu darbības stāvokli. 
 
5.1.4. Iztvaikošanas emisiju tvertnes sagatavošanai izmanto vienu no 5.1.5. un 
5.1.6. punktā noteiktajām metodēm. Transportlīdzekļiem ar vairākām tvertnēm, 
katru tvertni sagatavo atsevišķi. 
 
5.1.4.1. Lai konstatētu noplūdes, mēra tvertnes emisijas. 
 
Noplūde tiek noteikta kā punkts, kurā kopējais radīto ogļūdeņražu daudzums ir 
līdzvērtīgs 2 gramiem. 
 
5.1.4.2. Noplūdi var pārbaudīt, izmantojot iztvaikošanas emisiju kameru, kā noteikts 
attiecīgi 5.1.5. un 5.1.6. punktā. Kā alternatīvu metodi noplūdes noteikšanai var 
izmantot izplūdes palīgtvertni, kas pievienota apakšpusē transportlīdzekļa tvertnei. 
Palīgtvertnei pirms piepildīšanas jābūt labi iztīrītai ar sausu gaisu. 
 
5.1.4.3.  Mērījumu kameru iztīra dažas minūtes tieši pirms testa, līdz tajā ir stabils sastāvs. 
Kameras gaisa sajaukšanas ventilatoram(-iem) šajā laikā jābūt ieslēgtam(-iem). 
 
Ogļūdeņraža analizatoru tieši pirms testa noregulē uz nulli un kalibrē. 
 
5.1.5. Tvertnes noplūdes slodzes pārbaude ar atkārtotu karsēšanu 
 
5.1.5.1.  Transportlīdzekļa(-ļu) degvielas tvertni(-es) iztukšo, izmantojot degvielas tvertnes(-
ņu) izliešanas ierīci(-es). To veic tā, lai transportlīdzeklim uzstādītās izplūdes 
kontroles ierīces netiktu pārmērīgi iztīrītas vai pārmērīgi noslogotas. Tā panākšanai 
parasti pietiek ar degvielas vāciņa noņemšanu. 
 
5.1.5.2. Degvielas tvertni(-es) 40 % ± 2 % apjomā no tās(-o) parastā tilpuma atkārtoti 
uzpilda ar testa degvielu, kuras temperatūra ir 283 K līdz 287 K (10 līdz 14 °C). Tad 
nostiprina degvielas vāciņu(-s). 
 
5.1.5.3. Vienas stundas laikā pēc degvielas atkārtotas uzpildīšanas transportlīdzekli ar 
izslēgtu motoru novieto iztvaikošanas emisiju kamerā. Degvielai tvertnes 
temperatūras devēju savieno ar temperatūras reģistrēšanas sistēmu. Siltuma avotu 
novieto pareizi attiecībā pret degvielas tvertni(-ēm) un savieno ar temperatūras 
kontrolierīci. Siltuma avots ir aprakstīts 4.4. punktā. Ja transportlīdzeklim uzstādīta 
vairāk nekā viena degvielas tvertne, visas tvertnes silda vienādi tādā veidā, kā 
noteikts tālāk. Degvielai tvertņu temperatūrai jābūt vienādai ar pieļaujamo novirzi 
± 1,5 K. 
 
5.1.5.4. Degvielu līdz sākuma temperatūrai, kas ir 293 K (20 °C) ± 1 K, var uzsildīt 
mākslīgi. 
 L 375/412 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 187. lapa 
 
5.1.5.5. Tiklīdz degvielas temperatūra sasniedz vismaz 292 K (19 °C), veic šādas darbības: 
izslēdz tīrīšanas pūtējus, aizver un noslēdz kameras durvis un uzsāk ogļūdeņraža 
līmeņa mērīšanu kamerā. 
 
5.1.5.6. Tiklīdz degvielas temperatūra degvielas tvertnē sasniedz 293 K (20 °C), sākas 
lineārs siltuma palielinājums 15 K (15 °C). Degvielas temperatūrai sildīšanas laikā 
ir jābūt vienādai ar tālāk minētās formulas rezultātu 1,5 K robežās. Reģistrē siltuma 
veidošanās un temperatūras paaugstināšanas laiku. 
 
T r = T o + 0.2333 · t 
 
kur 
 
T r = nepieciešamā temperatūra (K); 
 
T o = sākotnējā temperatūra (K); 
 
t = laiks kopš tvertnes sasildīšanas sākuma minūtēs. 
 
5.1.5.7. Tiklīdz konstatē noplūdi vai — atkarībā no tā, kurš nosacījums iestājas pirmais — 
tad, ja temperatūra sasniedz 308 K (35 °C), izslēdz siltuma avotu, atslēdz un atver 
kameras durvis, un noņem transportlīdzekļa degvielas vāciņu. Ja laikā, kad 
degvielas temperatūra ir 308 K (35 °C), nav radusies noplūde, siltuma avotu 
pārvieto prom no transportlīdzekļa, transportlīdzekli pārvieto ārpus iztvaikošanas 
emisiju kameras, un atkārto 5.1.7. punktā noteikto procedūru, līdz konstatē noplūdi. 
 
5.1.6. Noplūdes slodzes pārbaude ar butānu 
 
5.1.6.1.  Ja noplūdes noteikšanai izmanto kameru (skatīt 5.1.4.2. punktu), transportlīdzekli ar 
izslēgtu motoru novieto iztvaikošanas emisiju kamerā. 
 
5.1.6.2. Iztvaikošanas emisiju tvertni sagatavo tvertnes slodzes testa veikšanai. Tvertni 
nedrīkst nomontēt no transportlīdzekļa, izņemot gadījumus, kad pieeja tās 
parastajam novietojumam ir tādā mērā ierobežota, ka slodzes testu var veikt, tikai 
nomontējot to no transportlīdzekļa. Šo darbību veic ar īpašu rūpību, lai novērstu 
sastāvdaļu un degvielas padeves sistēmas integritāti. 
 
5.1.6.3. Tvertni piepilda ar maisījumu, kurā ir 50 tilpuma % butāna un 50 tilpuma % 
slāpekļa, ar ātrumu 40 gramu butāna stundā. 
 
5.1.6.4. Tiklīdz tvertnei konstatē noplūdi, tvaika avotu jāizslēdz. 
 
5.1.6.5. Iztvaikošanas emisiju tvertni pievieno transportlīdzeklim un atjauno 
transportlīdzekļa parastu darbības stāvokli. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/413
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 188. lapa  
5.1.7.  Degvielas izliešana un atkārtota uzpildīšana 
 
5.1.7.1. Transportlīdzekļa(-ļu) degvielas tvertni(-es) iztukšo, izmantojot degvielas tvertnes(-
ņu) izliešanas ierīci(-es). To veic tā, lai transportlīdzeklim uzstādītās izplūdes 
kontroles ierīces netiktu pārmērīgi iztīrītas vai pārmērīgi noslogotas. Tā panākšanai 
parasti pietiek ar degvielas vāciņa noņemšanu. 
 
5.1.7.2. Degvielas tvertni(-es) 40 % ± 2 % apjomā no tās(-o) parastā tilpuma atkārtoti 
uzpilda ar testa degvielu, kuras temperatūra ir 291 K ± 8 K (18 ± 8 °C). Tad 
nostiprina degvielas vāciņu(-s). 
 
5.2. Sagatavošanas brauciens 
 
5.2.1. Vienas stundas laikā pēc tam, kad pabeigta tvertnes piepildīšana saskaņā ar 5.1.5. 
vai 5.1.6. punktu, transportlīdzekli uzstāda uz šasijas dinamometra un ar to veic 
I tipa testa 1. daļas un 2. daļas braukšanas ciklus, kā norādīts 4. pielikumā. Izplūdes 
emisiju paraugi šīs darbības laikā netiek ņemti. 
 
5.3. Uzsūkšanās 
 
5.3.1. Piecu minūšu laikā pēc tam, kad pabeigta 5.2.1. punktā noteiktais sagatavošanas 
brauciens, motora pārsegu pilnīgi aizver, transportlīdzekli nobrauc no šasijas 
dinamometra un novieto uzsūkšanās testa zonā. Transportlīdzekli atstāj stāvot testa 
zonā uz laiku no 12 līdz 36 stundām. Stāvēšanas laika beigās motora eļļas un 
dzesētāja temperatūrām jābūt tādām, kāda ir zonā vai ar novirzi ± 3 K. 
 
5.4.  Dinamometra tests 
 
5.4.1.  Pēc uzsūkšanās perioda beigām transportlīdzeklim veic pilnīgu I tipa testa 
braukšanas ciklu, kā noteikts 4. pielikumā (aukstās palaišanas pilsētas un ārpilsētas 
tests). Tad izslēdz motoru. Šīs darbības laikā var ņemt izplūdes emisiju paraugus, 
bet šādi iegūtos rezultātus nedrīkst izmantot izplūdes emisiju tipa apstiprināšanas 
vajadzībām. 
 
5.4.2. Divu minūšu laikā pēc 5.4.1. punktā minētā I tipa testa braukšanas cikla ar 
transportlīdzekli veic tālākas gatavošanas braucienu, kas ietver I tipa testa pilsētas 
testa ciklu (karstā palaišana). Tad motoru atkal izslēdz. Šīs darbības laikā nevajag 
ņemt izplūdes emisiju paraugus. 
 
5.5. Karstās uzsūkšanās izplūdes emisiju tests 
  
5.5.1. Mērījumu kameru iztīra dažas minūtes pirms gatavošanas brauciena pabeigšanas, 
līdz tajā ir stabils ogļūdeņražu sastāvs. Arī kameras gaisa sajaukšanas ventilatoram(-
iem) šajā laikā jābūt ieslēgtam(-iem). 
 
5.5.2. Ogļūdeņraža analizatoru tieši pirms testa noregulē uz nulli un kalibrē. L 375/414 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 189. lapa 
 
 
5.5.3. Pēc gatavošanas brauciena pilnīgi aizver motora pārsegu un atvieno savienojumus 
starp transportlīdzekli un izmēģinājumu stendu. Tad ar transportlīdzekli aizbrauc 
līdz mērījumu kamerai, akseleratora pedāli lietojot minimāli. Motors jāizslēdz, 
pirms transportlīdzekļa iebraukšanas mērījumu kamerā. Motora izslēgšanas laiku 
reģistrē izplūdes emisiju mērījumu datu reģistrēšanas sistēmā, kā arī uzsāk 
temperatūras reģistrēšanu. Transportlīdzekļa logiem un bagāžas nodalījumiem šajā 
posmā jābūt atvērtiem, ja vien tie nav jau atvērti. 
 
5.5.4. Transportlīdzekli, kam motors ir izslēgts, iestumj vai citādi ievieto mērījumu 
kamerā. 
 
5.5.5. Divu minūšu laikā pēc motora izslēgšanas un septiņu minūšu laikā pēc gatavošanas 
brauciena kameras durvis aizver un hermētiski noslēdz. 
 
5.5.6. Kad kamera ir noslēgta, sākas 60 ± 0, 5 minūšu ilgs karstās uzsūkšanās periods Tiek 
veikti ogļūdeņraža koncentrācijas, temperatūras un barometriskā spiediena 
mērījumi, kas ir sākotnējie C HCi, P i un T i, nolasījumi karstās uzsūkšanās testam. Šos 
skaitļus izmanto 6. punktā noteiktajai izplūdes emisiju aprēķināšanai. 60 minūtes 
ilgajā karstās uzsūkšanās periodā apkārtējā temperatūra T nedrīkst būt mazāka par 
296 K un lielāka par 304 K. 
 
5.5.7. Ogļūdeņraža analizatoru tieši pirms 60 ± 0,5 minūtes ilgā testa perioda beigām 
noregulē uz nulli un kalibrē. 
 
5.5.8. Testa perioda, kas ilgst 60 ± 0,5 minūtes, beigās izmēra ogļūdeņraža koncentrāciju 
kamerā. Izmēra arī temperatūru un barometrisko spiedienu. Tie ir karstās 
uzsūkšanās testa galīgie nolasījumi C HCf, P f un T f, kurus izmanto 6. punktā 
noteiktajai aprēķināšanai. 
 
5.6. Uzsūkšanās 
 
5.6.1. Pēc karstās uzsūkšanās testa beigām un pirms diennakts emisiju testa uzsākšanas 
testa transportlīdzekli iestumj vai citādi ievieto uzsūkšanās zonā, neizmantojot tā 
motoru, un pakļauj uzsūkšanās procesam ne mazāk kā 6 stundas un ne vairāk kā 36 
stundas. Vismaz 6 stundas no šī laika transportlīdzekli pakļauj uzsūkšanās procesam 
293 ± 2 K (20 ± 2 °C). 
 
5.7. Diennakts tests 
 
5.7.1.  Testa transportlīdzekli pakļauj vienam apkārtējās temperatūras ciklam saskaņā ar 
2. papildinājumā norādīto grafiku, jebkurā laikā pieļaujot maksimālo novirzi, kas 
nepārsniedz ± 2 K. Grafikā noteiktās temperatūras vidējā novirze, kas aprēķināta, 
izmantojot katras izmērītas novirzes absolūto vērtību, nedrīkst pārsniegt ± 1 K. 
Apkārtējā temperatūru mēra vismaz katru minūti. Temperatūras cikla sākums ir tad, 
kad laiks T start = 0, kā noteikts 5.7.6. punktā. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/415
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 190. lapa  
 
5.7.2. Mērījumu kameru iztīra tieši dažas minūtes pirms testa, līdz tajā ir stabils sastāvs. 
Kameras gaisa sajaukšanas ventilatoram(-iem) šajā laikā jābūt ieslēgtam(-iem). 
 
5.7.3. Testa transportlīdzeklis ar izslēgtu motoru un atvērtiem logiem un bagāžas 
nodalījumu(-iem) ievieto mērījumu kamerā. Gaisa sajaukšanas ventilatoru(-s) 
noregulē tā, lai gaisa cirkulācija zem testa transportlīdzekļa degvielas tvertnes būtu 
vismaz 8 km/h. 
 
5.7.4. Ogļūdeņraža analizatoru tieši pirms testa noregulē uz nulli un kalibrē. 
 
5.7.5. Kameras durvis aizver un hermētiski noslēdz. 
 
5.7.6. Desmit minūtēs pēc durvju aizvēršanas un noslēgšanas veic ogļūdeņraža 
koncentrācijas, temperatūras un barometriskā spiediena mērījumus, kas ir sākotnējie 
C HCi, P i un T i nolasījumi diennakts testam. Šajā brīdī laiks T star t = 0. 
 
5.7.7. Ogļūdeņraža analizatoru tieši pirms testa beigām noregulē uz nulli un kalibrē. 
 
5.7.8. Emisiju paraugu ņemšanas perioda beigas ir 24 stundas ± 6 minūtes pēc sākotnējo 
paraugu ņemšanas uzsākšanas, kā noteikts 5.7.6. punktā. Šo laiku reģistrē. Tiek 
izmērīta ogļūdeņraža koncentrācija, temperatūra un barometra spiediens, lai iegūtu 
diennakts testa galīgos nolasījumus C HCf, P f un T f, kurus izmanto 6. punktā 
noteiktajai aprēķināšanai. Ar to tiek pabeigta izplūdes emisiju testa procedūra. 
 
6. APRĒĶINĀŠANA 
 
6.1. 5. punktā aprakstītie iztvaikošanas emisiju testi ļauj aprēķināt ogļūdeņraža emisijas 
no tvertnes izgarojumiem un karstās uzsūkšanas fāzēm. Iztvaikošanas zudumus no 
katras fāzes aprēķina, izmantojot sākotnējo un galīgo ogļūdeņraža koncentrāciju, 
temperatūru un spiedienu kamerā kopā ar tīro kameras tilpumu. Izmanto šādu 
formulu: 
 
 
 
 
  
 
kur 
 
M HC = ogļūdeņraža masa gramos 
 L 375/416 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 191. lapa 
 
M
HC,ou t  = tā ogļūdeņraža masa (gramos), kas izplūst no kameras, ja 
iztvaikošanas emisiju testam izmanto noteikta tilpuma kameras. 
 
M HC,i = tā ogļūdeņraža masa(gramos), kas ieplūst kamerā, ja 
iztvaikošanas emisiju testam izmanto noteikta tilpuma kameras 
C HC = izmērītā ogļūdeņraža koncentrācija kamerā (ppm tilpums un C 1 
ekvivalents), 
 
V = tīrais kameras tilpums kubikmetros, kas labots attiecībā uz tāda 
transportlīdzekļa tilpumu, kuram ir atvērti logi un bagāžas nodalījums. Ja 
transportlīdzekļa tilpums nav noteikts, atņem tilpumu 1,42 m3. 
 
T =  apkārtējā temperatūra kamerā, K, 
 
P = barometra spiediens kPa, 
 
H/C = ogļūdeņraža un oglekļa attiecība, 
 
k = 1,2 (12 + H/C); 
 
kur 
 
i = ir sākotnējais rādījums, 
 
f = ir beigu rādījums, 
 
H/C = pieņem, ka attiecībā uz tvertnes iztvaikošanas zudumiem ir 2,33, 
 
H/C = pieņem, ka attiecībā uz karstās uzsūkšanās zudumiem ir 2,20. 
 
6.2. Testa vispārīgie rezultāti 
 
Vispārējā ogļūdeņraža masas emisija transportlīdzeklim ir: 
 
M total = M DI + M HS 
 
 kur 
 
M total  =  transportlīdzekļa kopējā emisiju masa (grams), 
 
M DI   =  ogļūdeņraža emisiju masa tvertnes sasildīšanā (gramos), 
 
M HS   =  ogļūdeņraža emisiju masa karstās uzsūkšanās periodā (gramos). 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/417
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 192. lapa  
7. RAŽOJUMU ATBILSTĪBA 
 
7.1. Ierastajam ražošanas līnijas beigu testam apstiprinājuma turētājs var pierādīt 
atbilstību ar parauga transportlīdzekļiem, kas atbilst šādām prasībām. 
 
7.2. Noplūdes tests 
 
7.2.1. Ventilācijas ejām no emisiju kontroles sistēmas uz atmosfēru ir jābūt izolētām. 
 
7.2.2. Degvielas sistēmu pakļauj 370 ± 10 mm lielam H 2O spiedienam. 
 
7.2.3. Spiedienam jāļauj nostabilizēties pirms degvielas sistēmas izolēšanas no spiediena 
avota. 
 
7.2.4. Pēc degvielas sistēmas izolēšanas spiediens nedrīkst samazināties par vairāk nekā 
50 mm H 2O piecās minūtēs. 
 
7.3. Ventilēšanas tests 
  
7.3.1. Ventilācijas ejām no emisiju kontroles sistēmas uz atmosfēru ir jābūt izolētām. 
 
7.3.2. Degvielas sistēmu pakļauj 370 ± 10 mm H 2O spiedienam. 
 
7.3.3. Spiedienam pirms degvielas sistēmas izolēšanas no spiediena avota ļauj 
nostabilizēties. 
 
7.3.4. Ventilācijas ejas no emisijas kontroles sistēmas uz atmosfēru ir atjauno ražošanas 
stāvoklī. 
 
7.3.5. Degvielas sistēmas spiedienam jānokrītas zem 100 mm H 20 ne mazāk kā 30 
sekundēs, bet ne ilgāk kā divās minūtēs. 
 
7.3.6. Pēc ražotāja pieprasījuma ventilācijas funkcionālo jaudu var parādīt ar ekvivalentu 
alternatīvu metodi. Ražotājs īpašo procedūru demonstrē tehniskajam dienestam tipa 
apstiprinājuma procedūras laikā. 
 
7.4. Skalošanas tests 
 
7.4.1. Aprīkojumu, ar kuru var noteikt gaisa plūsmas ātrumu 1,0 litri minūtē, pievieno 
skalošanas ieplūdei un, pievienojot vārstu skalošanas ieplūdei, ir jāpievieno 
spiediena trauks ar pietiekamu tilpumu, lai radītu nelielu ietekmi uz skalošanas 
sistēmu, vai. 
 
7.4.2. Ražotājs var izmantot paša izvēlētu plūsmas mērierīci, ja tā ir pieņemama 
kompetentajai iestādei. 
 L 375/418 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 193. lapa 
 
7.4.3. Transportlīdzeklis jādarbina tā, lai var noteikt skalošanas sistēmas konstrukcijas 
īpašības, kas varētu ierobežot skalošanas darbību, un atzīmēt apstākļus. 
 
7.4.4. Kamēr transportlīdzekli darbina 7.4.3. punktā minētajās robežās, gaisa plūsmu 
nosaka ar: 
 
7.4.4.1. ierīci, kas norādīta 7.4.1. punktā, to ieslēdzot. Ir jānovēro spiediena samazinājums 
no atmosfēras spiediena līmeņa līdz līmenim, kas norāda, ka 1,0 litra tilpums gaisa 
ir ieplūdis iztvaikošanas emisiju kontroles sistēmā vienas minūtes laikā; vai 
 
7.4.4.2. ja izmanto alternatīvu plūsmas mērierīci, jābūt nosakāmam rādījumam, kas nav 
mazāks par 1,0 litri minūtē. 
 
7.4.4.3. Pēc ražotāja pieprasījuma var izmantot alternatīvu skalošanas procedūru, ja šo 
procedūru var nodemonstrēt un to apstiprinājis tehniskais dienests tipa 
apstiprinājuma procedūras laikā. 
 
7.5. Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt 
katrai ražošanas vienībai piemērojamo kontroles metožu atbilstību. 
 
7.5.1. Inspektors no sērijas paņem pietiekami lielu paraugu. 
 
7.5.2. Inspektors var pārbaudīt šos transportlīdzekļus, piemērojot šo noteikumu 
8.2.5. punktu. 
 
7.6. Ja 7.5. punkta prasības nav izpildītas, kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek veikti 
visi nepieciešamie pasākumi, lai no jauna nodrošinātu ražojumu atbilstību. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/419
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 194. lapa  
7. pielikums — 1. papildinājums
 
 
IZTVAIKOŠANAS EMISIJU TESTA APRĪKOJUMA KALIBRĒŠANA 
 
1. KALIBRĒŠANAS BIEŽUMS UN METODES 
 
1.1. Visam aprīkojumam jābūt kalibrētam pirms tā sākotnējās izmantošanas un pēc tam 
cik bieži nepieciešams, un jebkurā gadījumā mēnesi pirms tipa apstiprināšanas testa. 
Izmantojamās kalibrēšanas metodes ir aprakstītas šajā papildinājumā. 
 
1.2. Parasti izmanto temperatūras amplitūdu, kas norādīta pirmā. Kvadrātiekavās 
ietvertās temperatūras izmanto kā alternatīvu. 
 
2. KAMERAS KALIBRĒŠANA 
 
2.1. Kameras iekšējā tilpuma sākotnējā noteikšana 
 
2.1.1. Pirms sākotnējās izmantošanas iekšējo kameras tilpumu nosaka šādi: 
 
Kameras iekšējos izmērus rūpīgi izmēra, ņemot vērā neregularitātes, tādas kā 
savienojumu balsti. Pēc šiem mērījumiem nosaka kameras iekšējo tilpumu. 
 
Attiecībā uz mainīga tilpuma kamerām, kamerai ir jābūt nostiprinātai noteiktā 
tilpumā, ja kamera atrodas apkārtējā temperatūrā, kas ir 303 K (30 °C) [(302 K 
(29 °C)]. Šim nominālajam lielumam ir jābūt atkārtojamam ± 0,5 % robežās no 
paziņotās vērtības. 
 
2.1.2. Tīro iekšējo tilpumu nosaka, atņemot 1,42 m3 no iekšējā kameras tilpuma. Lieluma 
1,42 m3 vietā var izmantot testa transportlīdzekļa tilpumu ar atvērtu bagāžas 
nodalījumu un logiem. 
 
2.1.3. Kameru pārbauda, kā norādīts 2.3. punktā. Ja propāna masa nav vienāda ar ievadīto 
masu līdz ± 2 %, ir nepieciešama labošana. 
 
2.2. Kameras pamatemisiju noteikšana 
 
Šajā darbībā nosaka, ka kamerā neietilpst materiāli, kas rada būtisku ogļūdeņražu 
daudzumu. Testu veic, uzsākot ekspluatēt kameru, pēc jebkurām darbībām kamerā, 
kas var ietekmēt pamatemisijas, un vismaz reizi gadā. 
 
2.2.1. Mainīga tilpuma kameras var izmantot nostiprināta vai nenostiprināta tilpuma 
konfigurācijā kā noteikts 2.1.1. punktā, apkārtējo temperatūru uztur 308 K ± 2 K. 
(35 +  2 °C) [309 K +  2 K (36 +  2 °C)], visa tālāk minētā četru stundu perioda laikā. 
 L 375/420 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 195. lapa 
 
2.2.2. Noteikta tilpuma kameras jāizmanto ar aizvērtām ieplūdes un izplūdes atverēm. 
Apkārtējā temperatūra ir jāuztur 308 K +  2 K (35 +  2 °C) [309 K +  2 K (36 + 2 °C) 
visa tālāk minētā četru stundu perioda laikā. 
 
2.2.3. Kameru var noslēgt, un sajaukšanas ventilatoru var izmantot līdz 12 stundas pirms 
četru stundu pamata paraugu ņemšanas uzsākšanas. 
 
2.2.4. Analizatoru (nepieciešamības gadījumā) kalibrē, noregulē uz nulli, un tajā iestāda 
rādījumus. 
 
2.2.5. Izvēdina kameru, līdz iegūst stabilu ogļūdeņraža rādījumu. Ieslēdz sajaukšanas 
ventilatoru, ja tas vēl nav izdarīts. 
 
2.2.6. Aizver kameru un izmēra ogļūdeņraža pamatkoncentrāciju, temperatūru un 
barometra spiedienu. Šie ir sākotnējie nolasījumi C HCi, P i, T i, ko izmanto kameras 
pamatkoncentrācijas aprēķinā. 
 
2.2.7. Kameru atstāj neskartu ar ieslēgtu sajaukšanas ventilatoru četras stundas. 
 
2.2.8. Pēc šī perioda beigām izmanto to pašu analizatoru, lai izmērītu ogļūdeņraža 
koncentrāciju kamerā. Izmēra arī temperatūru un barometra spiedienu. Šie ir galīgie 
nolasījumi C HCf, P f, T f. 
 
2.2.9. Aprēķina izmaiņas ūdeņraža masā kamerā testa laikā saskaņā ar 2.4. punktu. Tā 
nedrīkst pārsniegt 0,05 g. 
 
2.3. Kameras kalibrēšanas un ūdeņraža saglabāšanās tests 
 
Kalibrēšanas un ūdeņraža saglabāšanās tests kamerā paredz 2.1. punktā iepriekš 
minētā aprēķinātā tilpuma pārbaudi un noplūdes ātruma mērījumus. Kameras 
noplūdes ātrumu nosaka, uzsākot ekspluatēt kameru, pēc jebkurām darbībām 
kamerā, kas var ietekmēt kameras viengabalainību, un pēc tam vismaz reizi mēnesī. 
Ja sešas secīgas ikmēneša saglabāšanas pārbaudes ir veiktas veiksmīgi, nepielietojot 
labošanas darbības, pēc tam kameras noplūdes ātrumu var noteikt reizi ceturksnī, 
līdz ir nepieciešamas labošanas darbības. 
 
2.3.1. Kameru izvēdina, līdz iegūst stabilu ogļūdeņraža koncentrāciju. Ieslēdz sajaukšanas 
ventilatoru, ja tas vēl nav izdarīts. Ogļūdeņraža analizatoru noregulē uz nulli un 
nepieciešamības gadījumā kalibrē. 
 
2.3.2. Mainīga tilpuma kameras nostiprina nominālā tilpuma pozīcijā. Noteikta tilpuma 
kamerām ieplūdes un izplūdes atveres aizver. 
 
2.3.3. Tad ieslēdz un sākotnējai temperatūrai 308 K (35 °C) [309 K (36 °C)] noregulē 
apkārtējās temperatūras kontroles sistēmu. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/421
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 196. lapa  
2.3.4. Kad temperatūra kamerā ir stabila 308 K ± 2 K (35 ± 2 °C) 
[309 K ± 2 K (36 ± 2 °C)], kameru noslēdz un izmēra pamata koncentrāciju, 
temperatūru un barometra spiedienu. Šie ir sākotnējie nolasījumi C HCi, P i, T i, ko 
izmanto kameras kalibrēšanā. 
 
2.3.5. Kamerā ievada apmēram 4 gramus propāna. Propāna masu mēra ar precizitāti ±  
0, 2 % no izmērītā tilpuma. 
 
2.3.6. Kameras saturam ļauj sajaukties piecas minūtes un tad izmēra ogļūdeņraža 
koncentrāciju, temperatūru un barometra spiedienu. Šie ir galīgie nolasījumi C HCf, 
P f, T f, ko izmanto kameras kalibrēšanā, kā arī sākotnējie nolasījumi C HCi, P i, T i 
saglabāšanas pārbaudei. 
 
2.3.7. Pamatojoties uz 2.3.4. un 2.3.6. punktā minētajiem nolasījumiem un 2.4. punktā 
minēto formulu, aprēķina propāna masu kamerā. Tai jābūt ± 2 % no propāna masas, 
kas izmērīta saskaņā ar 2.3.3. punktu. 
 
2.3.8. Mainīga tilpuma kamerām to nostiprinājumu nominālā tilpuma pozīcijā maina. 
Noteikta tilpuma kamerām atver ieplūdes un izplūdes atveres. 
 
2.3.9. Tad sāk veikt ciklu, apkārtējo temperatūru 24 stundu periodā no 308 K (35 °C) 
atdzesējot līdz 293 K (20 °C) un atkal uzsildot līdz 308 K (35 °C) [308,6 K 
(35,6 °C) atdzesējot līdz 295,2 K (22,2 °C) un atkal uzsildot līdz 308,6 K (35,6 °C)] 
saskaņā ar grafiku [alternatīvs grafiks], kas noteikts šī pielikuma 2. papildinājumā, 
15 minūšu laikā kopš kameras noslēgšanas. (Pielaides ir noteiktas 7. pielikuma 
5.7.1. punktā). 
 
2.3.10. Pēc 24 stundu cikla pabeigšanas izmēra un reģistrē galīgo ogļūdeņraža 
koncentrāciju, temperatūru un barometra spiedienu. Šie ir galīgie nolasījumi C HCf, 
P f, T f ogļūdeņraža saglabāšanas pārbaudei. 
 
2.3.11. Izmantojot 2.4. punktā minēto formulu, aprēķina ogļūdeņraža masu no 
nolasījumiem, kas minēti 2.3.10. un 2.3.6. punktā. Masa nedrīkst atšķirties par 
vairāk nekā 3 % no ogļūdeņraža masas, kas minēta 2.3.7. punktā. 
 
2.4. Aprēķini 
 
Tīrās ogļūdeņraža masas izmaiņas aprēķinu kamerā izmanto, lai noteiktu kameras 
ogļūdeņraža pamatkoncentrāciju un noplūdes ātrumu. Sākotnējos un galīgos 
ogļūdeņraža koncentrācijas, temperatūras un barometra spiediena nolasījumus 
izmanto šādā formulā, lai aprēķinātu masas izmaiņas. 
 L 375/422 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 197. lapa 
 
 
 
kur 
 
M HC = ogļūdeņraža masa gramos, 
 
M HC,ou t  = tā ogļūdeņraža masa gramos, kas izplūst no kameras, ja 
iztvaikošanas emisiju testam izmanto noteikta tilpuma kameras; 
 
M HC,i = tā ogļūdeņraža masa gramos, kas ieplūst kamerā, ja 
iztvaikošanas emisiju testam izmanto noteikta tilpuma kameras 
 
C HC = ogļūdeņraža koncentrācija kamerā (ppm ogleklim
  (Piezīme : ppm ogleklim = ppm propānam x 3)), 
 
V = kameras tilpums kubikmetros, 
 
T = apkārtējā temperatūra kamerā, (K), 
 
P = barometra spiediens, (kPa), 
 
K = 17,6; 
 
kur 
i ir sākotnējais nolasījums, 
f  ir galīgais nolasījums. 
 
3. FID OGĻŪDEŅRAŽA ANALIZATORA PĀRBAUDE 
 
3.1. Detektora reakcijas optimizēšana 
 
FID noregulē saskaņā ar instrumenta izgatavotāja norādījumiem. Lai optimizētu 
reakciju visvairāk izmantojamā darbības diapazonā, izmanto propāna piedevu gaisā. 
 
3.2. HC analizatora kalibrēšana 
 
Analizatoru kalibrē, izmantojot propāna piedevu gaisā un attīrītu sintētisku gaisu. 
Skatīt 4. pielikuma 4.5.2. punktu (kalibrēšana un standartgāzes). 
 
Nosaka kalibrācijas līkni kā aprakstīts šī pielikuma 4.1. līdz 4.5. punktā. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/423
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 198. lapa  
3.3. Skābekļa mijietekmes pārbaude un ieteicamās robežvērtības 
 
Atbildes koeficients (Rf) noteiktam ogļūdeņradim ir FID C 1 nolasījuma attiecība 
pret gāzes cilindra koncentrāciju, izteiktu kā ppm C 1. Testa gāzes koncentrācijas 
līmenim jābūt tādam, lai dotu reakciju aptuveni 80 % no pilnas skalas novirzes 
darbības diapazonā. Koncentrācijai jābūt zināmai ar precizitāti ± 2 % attiecībā uz 
gravimetrisko standartu, kas izteikts tilpumā. Turklāt gāzes cilindram jābūt iepriekš 
sagatavotam 24 stundas temperatūrā starp 293 un 303 K (20 un 30 °C). 
 
Reakcijas koeficientus nosaka, ievadot analizatoru darbā un pēc ilgāka darbības 
laika. Izmantojamā testa gāze ir propāns, kas līdzsvarots ar attīrītu gaisu, lai iegūtu 
reakcijas koeficientu 1,00. 
 
Skābekļa mijietekmei izmantojamā testa gāze un ieteicamais reakcijas koeficients 
ir: 
propānam un slāpeklim:    0,95 ≤ Rf ≤ 1,05. 
 
4. OGĻŪDEŅRAŽA ANALIZATORA KALIBRĒŠANA 
 
Katru parasti izmantojamu darbības diapazonu kalibrē, izmantojot šādu procedūru: 
 
4.1. Analizatora kalibrēšanas līkni izveido vismaz pēc pieciem kalibrēšanas punktiem, 
kas ir izvietoti iespējami vienmērīgi. Augstākās koncentrācijas kalibrēšanas gāzes 
nominālā koncentrācija nedrīkst būt mazāka par 80 % no pilnas skalas. 
 
4.2. Kalibrēšanas līkni izrēķina ar mazāko kvadrātu metodi. Ja iegūtā polinoma pakāpe 
ir lielāka par trīs, kalibrēšanas punktu skaitam ir jābūt vismaz vienādam ar polinoma 
pakāpi, kam pieskaitīts divi. 
 
4.3. Kalibrēšanas līkne no katras kalibrēšanas gāzes nominālās vērtības nedrīkst 
atšķirties par vairāk nekā 2 %. 
 
4.4. Izmantojot 3.2. punkta aprakstīto darbību rezultātā iegūto polinomu vērtības, 
sastāda tabulu ar norādīto nolasījumu attiecību pret reālo koncentrāciju pa soļiem, 
kas nepārsniedz 1 % no pilnas skalas. To veic katram kalibētajam analizatora 
diapazonam. Tabulā ietver arī citus attiecīgus datus, jo īpaši: 
  
a) kalibrēšanas datums, posms un nulles potenciometra nolasījumus (ja 
piemēro), 
 
b) nominālā skala, 
 
(c) katras izmantotās kalibrēšanas gāzes atsauces dati, 
 L 375/424 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 199. lapa 
 
(d) katras izmantotās kalibrēšanas gāzes reālā un norādītā vērtība kopā ar 
procentuālo atšķirību, 
 
(e) FID degviela un tips, 
 
(f) FID gaisa spiediens. 
 
4.5. Ja var tehniskajam dienestam parādīt, ka alternatīva tehnika (piem., dators, 
elektroniski regulēta diapazonu pārslēgšana utt.) var dot līdzvērtīgu precizitāti, tad 
var izmantot šīs alternatīvas. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/425
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 200. lapa  
7. pielikums — 2. papildinājums
 
  
Apkārtējās temperatūras grafiks kameras kalibrēšanai 
un emisijas testam Alternatīvs apkārtējās temperatūras 
grafiks kameras kalibrēšanai saskaņā ar 
7. pielikuma 1. papildinājuma 1.2. 
un 2.3.9. punktiem 
 
Laiks (stundas) 
Kalibrēšan a   
Tests   
Temperatūra 
(°C i)  
Laiks (stundas)  
Temperatūra 
(°C i)  
13  
0/24   
20 , 0   
0   
35 , 6  
14  
1   
20 , 2   
1   
35 , 3  
15  
2   
20 , 5   
2   
34 , 5  
16  
3   
21 , 2   
3   
33 , 2  
17  
4   
23 , 1   
4   
31 , 4  
18  
5   
25 , 1   
5   
29 , 7  
19  
6   
27 , 2   
6   
28 , 2  
20  
7   
29 , 8   
7   
27 , 2  
21  
8   
31 , 8   
8   
26 , 1  
22  
9   
33 , 3   
9   
25 , 1  
23  
10   
34 , 4   
10   
24 , 3  
24/0  
11   
35 , 0   
11   
23 , 7  
1  
12   
34 , 7   
12   
23 , 3  
2  
13   
33 , 8   
13   
22 , 9  
3  
14   
32 , 0   
14   
22 , 6  
4  
15   
30 , 0   
15   
22 , 2  
5  
16   
28 , 4   
16   
22 , 5  
6  
17   
26 , 9   
17   
24 , 2  
7  
18   
25 , 2   
18   
26 , 8  
8  
19   
24 , 0   
19   
29 , 6  
9  
20   
23 , 0   
20   
31 , 9  
10  
21   
22 , 0   
21   
33 , 9  
11  
22   
20 , 8   
22   
35 , 1  
12  
23   
20 , 2   
23   
35 , 4  
  
  
  
24   
35 , 6 L 375/426 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 201  
 
8. pielikums
 
 
VI TIPA TESTS 
(Vidējās zemas apkārtējās temperatūras oglekļa oksīda un ogļūdeņražu 
izplūdes emisiju tests pēc aukstās palaišanas) 
 
1. IEVADS 
 
Šis pielikums attiecas tikai uz transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoriem. Tajā 
aprakstīts nepieciešamais aprīkojums un procedūra VI tipa testam, kas noteikts šo 
noteikumu 5.3.5 punktā, lai pārbaudītu oglekļa oksīda un ogļūdeņraža emisijas zemā 
apkārtējā temperatūrā. Šajos noteikumos risinātie jautājumi ietver: 
 
Prasības aprīkojumam; 
 
ii) testa apstākļus; 
 
iii) testa procedūras un datu prasības. 
 
2. TESTA APRĪKOJUMS 
 
2.1. Kopsavilkums 
 
2.1.1. Šajā iedaļā risināts jautājums par nepieciešamo aprīkojumu zemas apkārtējās 
temperatūras izplūdes emisiju testam dzirksteļaizdedzes transportlīdzekļiem. 
Nepieciešamais aprīkojums un specifikācijas ir ekvivalentas prasībām I tipa testam, kā 
noteikts 4. pielikumā ar papildinājumiem, ja nav noteiktas īpašas prasības VI tipa 
testam. 2.2. līdz 2.6. punktā aprakstītas VI tipa zemas apkārtējās temperatūras testam 
piemērojamās nobīdes. 
 
2.2. Šasijas dinamometrs 
 
2.2.1. Piemēro 4. pielikuma 4.1. punkta prasības. Dinamometru noregulē, lai imitētu 
transportlīdzekļu darbību uz ceļa pie temperatūras 266 K (–7 °C). Šādu regulējumu 
pamato ar to, ka ir noteikts ceļa slodzes grafiks pie 266 K (–7 °C). Alternatīvi saskaņā 
ar 4. pielikuma 3. papildinājumu noteikto braukšanas pretestību var noregulēt, par 
10 % samazinot apstāšanās laiku. Tehniskais dienests var apstiprināt citas braukšanas 
pretestības noteikšanas metodes. 
 
2.2.2. Dinamometra kalibrēšanai piemēro 4. pielikuma 2. papildinājuma nosacījumus. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/427
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 202. lapa  
2.3. Paraugu ņemšanas sistēma 
 
2.3.1. Piemēro 4. pielikuma 4.2. punkta un 4. pielikuma 5. papildinājuma prasības. 
5. papildinājuma 2.3.2. punktu pārveido šādi: 
 
„Cauruļu sistēmas konfigurāciju, CVS plūsmas kapacitāti un atšķaidīšanas gaisa 
temperatūru un īpašo mitrumu (kas var atšķirties no transportlīdzekļa sadegšanas gaisa 
avota) kontrolē tā, lai praktiski likvidētu ūdens kondensēšanos sistēmā (vairumam 
transportlīdzekļu ir pietiekama 0,142 līdz 0,165 m3/s plūsma).” 
 
2.4. Analīzes aprīkojums 
 
2.4.1. Piemēro 4. pielikuma 4.3. punkta prasības, bet tikai oglekļa oksīda, oglekļa dioksīda, 
un ogļūdeņraža testam. 
 
2.4.2. Analīzes aprīkojuma kalibrēšanai piemēro 4. pielikuma 6. papildinājuma noteikumus. 
 
2.5. Gāzes 
 
2.5.1. Piemēro 4. pielikuma 4.5. punkta noteikumus, ja tie ir atbilstīgi. 
 
2.6. Papildu aprīkojums 
 
2.6.1. Tilpuma, temperatūras, spiediena un mitruma mērīšanai izmantotajam aprīkojumam 
piemēro 4. pielikuma 4.4. un 4.6. punkta noteikumus. 
 
3. TESTA SECĪBA UN DEGVIELA  3.1. Vispārīgas prasības 
 
3.1.1. Testa secībā 8/1. attēlā ir parādīti pasākumi, ko izmanto, transportlīdzeklim veicot 
VI tipa testu. Apkārtējai temperatūrai, kādā atrodas testa transportlīdzeklis, vidēji ir 
jābūt: 266 K (–7 °C) ± 3 K un tā nedrīkst būt zemāka par 260 K (–13 °C), vai pārsniegt 
272 K (–1 °C). 
 
Temperatūra nedrīkst būt zemāka par 263 K (–10 °C) vai pārsniegt 269 K (–4 °C) 
ilgāk par trijām secīgām minūtēm. 
 
3.1.2. Testa kameras temperatūru, kas uzraudzīta testa laikā, mēra pie dzesēšanas ventilatora 
izplūdes (šī pielikuma 5.2.1. punkts). Paziņotajai apkārtējai temperatūrai ir jābūt 
vidējai aritmētiskai no testa kameras temperatūras, kas izmērīta ar pastāvīgu intervālu, 
kas nav ilgāks par vienu minūti. 
 
3.2. Testa procedūra 
 L 375/428 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 203  
 
Pirmās daļas pilsētas braukšanas cikls saskaņā ar 4. pielikuma 1. papildinājuma 
1/1. attēlu sastāv no četriem parastiem pilsētas braukšanas cikliem, kas kopā veido 
pilnīgu pirmās daļas ciklu. 
 
3.2.1. Motora iedarbināšanu, paraugu ņemšanas uzsākšanu un pirmā cikla darbību veic 
saskaņā ar  4. pielikuma 1.2. tabulu un 1/1. attēlu. 
 
3.3. Sagatavošanās testam 
 
3.3.1. Testa transportlīdzeklim piemēro 4. pielikuma 3.1. punkta nosacījumus. Ekvivalentās 
inerces iestatīšanai uz dinamometra piemēro 4. pielikuma 5.1. punkta nosacījumus. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/429
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 204. lapa  
8/1. attēls
 
 
Zemas apkārtējās temperatūras testa procedūra 
 
    S ĀKUMS     
          
   Ja vajadzīgs, degvielas iz lieša na u n 
atkārtota uzpildīša na    
          
   sagata voša na 4. iedaļa    
          
   Divas iz vēle s iespējas    
          
       Pastiprinātā 
atdzesēšana 4.3.3.  
A u kstā uzs ūk šanā s apkārtējā 
vidē 4.3.2.       12–3 6 h 
       Auk s t ā  uzs ūk ša nās vis m az 1 h  
          
          
   Ze m as te m peratūras izpl ūdes gāzu e m i sija 
266 °K ± 3 °K 5.3. iedaļa    
          
    B E I G A S      
 
 L 375/430 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 205  
 
3.4. Testa degviela 
 
3.4.1. Testa degviela atbilst 10. pielikuma 3. punktā norādītajai specifikācijai. 
 
4. TRANSPORTLĪDZEKĻA SAGATAVOŠANA  
 
4.1. Kopsavilkums 
 
4.1.1. Lai nodrošinātu atkārtojamas emisiju testus, testa transportlīdzekli sagatavo vienotā 
veidā. Sagatavošana sastāv no sagatavošanas brauciena uz šasijas dinamometra, kam 
seko uzsūkšanās periods pirms emisiju testa saskaņā ar 4.3. punktu 
 
4.2. Sagatavošana 
 
4.2.1. Degvielas tvertni piepilda ar noteikto testa degvielu. Ja degvielas tvertnē esošā 
degviela neatbilst 3.4.1. punktā minētajām prasībām, esošo degvielu pirms degvielas 
uzpildes izlej. Testa degvielas temperatūrai ir jābūt zemākai par vai vienādai ar 289 K 
(+16 °C). Veicot iepriekšminētās darbības iztvaikošanas emisiju kontroles sistēmu 
nedrīkst pārmērīgi izvēdināt vai pārmērīgi noslogot. 
 
4.2.2. Transportlīdzekli novieto testa kamerā uz šasijas dinamometra. 
 
4.2.3. Sagatavošana sastāv no braukšanas cikla saskaņā ar 4. pielikumu — 1. papildinājuma 
1/1. attēlu — pirmā un otrā daļa. Pēc ražotāja pieprasījuma transportlīdzekļus ar 
dzirksteļaizdedzes motoru var sagatavot ar vienu pirmās daļas un diviem otrā daļas 
braukšanas cikliem. 
 
4.2.4. Sagatavošanas laikā pārbaudes kameras temperatūrai ir jāpaliek nosacīti pastāvīgai, un 
tā nedrīkst pārsniegt 303 K (30 °C) 
 
4.2.5. Piedziņas riteņu riepu spiedienu noregulē saskaņā ar 4. pielikuma 5.3.2. punkta 
noteikumiem. 
 
4.2.6. Desmit minūtes pēc sagatavošanas pabeigšanas motoram ir jābūt izslēgtam. 
 
4.2.7. Ja ražotājs pieprasa un tehniskais dienests apstiprina, izņēmuma gadījumos var atļaut 
papildu sagatavošanu. Tehniskais dienests arī var izvēlēties veikt papildu 
sagatavošanu. Papildu sagatavošana sastāv no viena vai vairākiem pirmās daļas cikla 
braukšanas grafikiem, kā noteikts 4. pielikuma 1. papildinājumā. Šādas papildu 
sagatavošanas ilgums ir jāreģistrē testa ziņojumā. 
 
4.3. Uzsūkšanās metodes 
 
4.3.1. Vienu no šādām divām metodēm, kas jāizvēlas ražotājam, izmanto, lai stabilizētu 
transportlīdzekli pirms emisiju testa. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/431
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 206. lapa  
 
4.3.2. Standarta metode 
 
Transportlīdzekli uzglabā ne mazāk kā 12 stundas un ne ilgāk kā 36 stundas pirms 
zemas apkārtējās temperatūras izplūdes emisiju testa. Apkārtējā temperatūra (sausais 
termometrs) šī perioda laikā ir jāsaglabā vidēji: 
 
266 K (–7 °C) ± 3 K katras šī perioda stundas laikā, un tā nedrīkst būt zemāka par 
260 K (–13 °C) un augstāka par 272 K (–1 °C). Bez tam temperatūra nedrīkst būt 
zemāka par 263 K (–10 °C) un augstāka par 269 K (–4 °C) ilgāk par trim secīgām 
minūtēm. 
 
4.3.3. Pastiprinātā metode 
 
Transportlīdzeklis pirms zemas apkārtējās temperatūras izplūdes emisiju testa ir 
jāuzglabā ne ilgāk par 36 stundām. 
 
4.3.3.1. Transportlīdzekli šajā laikā nedrīkst uzglabāt temperatūrā, kas pārsniedz 303 K 
(30 °C).  
 
4.3.3.2. Transportlīdzekļa dzesēšanu var veikt ar pastiprinātu transportlīdzekļa atdzesēšanu līdz 
testa temperatūrai. Ja atdzesēšanu pastiprina ar ventilatoriem, tos novieto vertikālā 
stāvoklī tā, lai sasniegtu maksimālu plūsmu un motora dzesēšanu un nevis tvertnes 
dzesēšanu. Ventilatorus nedrīkst novietot zem transportlīdzekļa. 
 
4.3.3.3. Apkārtējo temperatūru stingri pārbauda tikai pēc tam, kad transportlīdzeklis ir 
atdzesēts līdz 266 K (–7 °C) ± 2 K, kā noteikts ar reprezentatīvu eļļas temperatūru. 
 
Reprezentatīva eļļas temperatūra ir eļļas temperatūra, ko mēra tuvu eļļas tvertnes 
vidum, nevis eļļas tvertnes augšpusē vai apakšā. Ja pārrauga divas vai vairākas vietas 
eļļā, tām visām ir jāatbilst temperatūras prasībām. 
 
4.3.3.4. Pēc tam, kad transportlīdzeklis ir atdzesēts līdz 266 K (–7 °C) ± 2 K, to pirms zemas 
apkārtējās temperatūras izplūdes emisiju testa uzglabā vismaz vienu stundu. Apkārtējai 
temperatūrai (sausais termometrs) šī perioda laikā ir jābūt vidēji 266 K (–7 °C) ± 3 K, 
un tā nedrīkst būt zemāka par 260 K (–13 °C) un pārsniegt 272 K (–1 °C), 
 
Bez tam temperatūra nedrīkst būt zemāka par 263 K (–10 °C) vai pārsniegt 269 K  
(–4 °C) ilgāk par trim secīgām minūtēm. 
 
4.3.4. Ja transportlīdzeklis ir nostabilizēts pie 266 K (–7 °C) citā vietā, un to caur siltu telpu 
pārvieto uz testa kameru, transportlīdzekli atkārtoti jāstabilizē testa kamerā vismaz 
sešas reizes ilgāku laiku, nekā tas atradās siltākā temperatūrā. Apkārtējai temperatūrai 
(sausais termometrs) šī perioda laikā ir jābūt vidēji 266 K (–7 °C) ± 3 K, un tā nedrīkst 
būt zemāka par 260 K (–13 °C) un augstāka par 272 K (–1 °C). L 375/432 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 207  
 
 
Bez tam temperatūra nedrīkst būt zemāka par 263 K (–10 °C) vai pārsniegt 269 K (–
4 °C) ilgāk par trim secīgām minūtēm. 
 
5. DINAMOMETRA PROCEDŪRA 
 
5.1.  Kopsavilkums 
 
5.1.1. Emisiju paraugu ņemšanu veic testa procedūrā, kas sastāv no pirmās daļas cikla 
(4. pielikuma 1. papildinājuma 1/1. attēls). Pilnīgs zemas apkārtējās temperatūras tests, 
kas kopā ilgst 780 sekundes, sastāv no motora palaišanas, tūlītējas paraugu ņemšanas, 
pirmās daļas cikla darbības un motora izslēgšanas. Izplūdes emisijas atšķaida ar 
apkārtējo gaisu un analīzēm ievāc proporcionālu paraugu. Maisā savāktās izplūdes 
gāzes analizē attiecībā uz ogļūdeņradi, oglekļa oksīdu un oglekļa dioksīdu. Līdzīgi 
analizē paralēlu atšķaidīta gaisa paraugu attiecībā uz ogļūdeņradi, oglekļa oksīdu un 
oglekļa dioksīdu. 
 
5.2. Dinamometra darbība 
 
5.2.1.  Dzesēšanas ventilators 
 
5.2.1.1. Dzesēšanas ventilatoru novieto tā, lai dzesēšanas gaiss ir pienācīgi novirzīts uz 
radiatoru (ūdens dzesēšana), uz gaisa ieplūdi (gaisa dzesēšana) un uz transportlīdzekli. 
 
5.2.1.2. Transportlīdzekļiem, kuriem motors atrodas priekšpusē, ventilatoru novieto 
transportlīdzekļa priekšā 300 mm attālumā no tā. Transportlīdzekļiem, kuriem motors 
atrodas aizmugurē, vai ja iepriekšminētie noteikumi nav praktiski, dzesēšanas 
ventilatoru novieto tā, lai transportlīdzekļa dzesēšanai ir nodrošināta pietiekami liela 
gaisa plūsma. 
 
5.2.1.3. Ventilatora ātrumam ir jābūt tādam, lai darbības diapazonā no 10 km/h līdz vismaz 50 
km/h gaisa lineārais ātrums ventilatora izplūdē ir ± 5 km/h robežās no attiecīgā ruļļa 
ātruma. Izvēlētajam ventilatoram ir jābūt šādām īpašībām: 
 
i) platība: vismaz 0,2 m2, 
 
ii) zemākais punkts virs zemes: apmēram 20 cm. 
 
Kā alternatīvs variants, ventilatora ātrumam jābūt vismaz 6 m/s (21,6 km/h). Pēc 
ražotāja pieprasījuma attiecībā uz īpašiem transportlīdzekļiem (piemēram, 
mikroautobusi, apvidus transportlīdzekļi), dzesēšanas ventilatora augstumu var mainīt. 
 
5.2.1.4. Izmanto transportlīdzekļa ātrumu, kā izmērīts uz dinamometra ruļļa (4. pielikuma 
4.1.4.4. punkts). 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/433
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 208. lapa  
 
5.2.3. Ja nepieciešams noteikt, kā vislabāk iedarbināt paātrinājuma un bremžu vadības ierīci, 
lai sasniegtu ciklu, kas tuvināts teorētiskajam ciklam noteiktajās robežās, var veikt 
iepriekšējus testa ciklus, vai arī ļaut paraugu ņemšanas sistēmas pielāgošanu. Šādu 
braukšanu veic pirms „sākuma” saskaņā ar 8/1. attēlu. 
 
5.2.4. Gaisa mitrumu uztur pietiekami zemu, lai novērstu kondensēšanos uz dinamometra 
ruļļiem. 
 
5.2.5. Dinamometru pienācīgi uzsilda, kā ieteicis dinamometra ražotājs, izmantojot 
procedūras vai kontroles metodes, kas nodrošina atlikušo berzes jaudas stabilitāti. 
 
5.2.6. Laiks starp dinamometra uzsildīšanu un emisiju testa sākumu nedrīkst būt ilgāks par 
10 minūtēm, ja dinamometra gultņi netiek sildīti neatkarīgi. Ja dinamometra gultņi tiek 
sildīti neatkarīgi, emisiju tests jāsāk ne vēlāk kā 20 minūtes pēc dinamometra 
uzsildīšanas. 
 
5.2.7. Ja dinamometra jaudu noregulē manuāli, to iestata vienas stundas laikā pirms izplūdes 
emisiju testa fāzes. Veicot regulēšanu, nedrīkst izmantot testa transportlīdzekli. 
Dinamometru, kuros izmanto automātisku jaudas iestatījuma izvēles kontroli, var 
noregulēt jebkurā laikā pirms emisiju testa sākuma. 
 
5.2.8. Pirms emisiju testa braukšanas grafika sākšanas testa kameras temperatūrai ir jābūt 
266 K (–7 °C) ± 2 K, kas mērīta dzesēšanas ventilatora gaisa plūsmā maksimums 
1,5 m attālumā no transportlīdzekļa. 
 
5.2.9. Transportlīdzekļa darbības laikā sildīšanas un atkausēšanas ierīces izslēdz. 
 
5.2.10. Kopējo braukšanas attālumu vai ruļļu apgriezienus mēra un reģistrē. 
 
5.2.11. Četru riteņu piedziņas transportlīdzekļus testē divu riteņu piedziņas darbības režīmā. 
Kopējās dinamometra iestatījuma jaudas uz ceļa noteikšanu veic, transportlīdzeklim 
darbojoties galvenajā paredzētajā braukšanas režīmā 
 
5.3. Testa veikšana 
 
5.3.1. Šo noteikumu 4. pielikuma 6.2. līdz 6.6. punkta noteikumus, izņemot 6.2.2. punktu, 
piemēro motora palaišanai, testu veikšanai un emisiju paraugu paņemšanai. Paraugu 
ņemšu sāk pirms motora palaišanas procedūras vai tās laikā un pabeidz pirmās daļas 
pēdējā parastā cikla galīgā tukšgaitas perioda beigās (pilsētas braukšanas cikls) pēc 
780 sekundēm. 
 
Pirmo braukšanas ciklu sāk ar 11 sekunžu ilgu tukšgaitas periodu, tiklīdz ir palaists 
motors. 
 L 375/434 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 209  
 
5.3.2. Attiecībā uz paņemto emisiju paraugu analīzēm piemēro 4. pielikuma 7.2. punkta 
noteikumus. Veicot izplūdes paraugu analīzes, tehniskajam dienestam ir jāizvairās no 
ūdens tvaiku kondensēšanās rašanās izplūdes gāzes paraugu ņemšanas maisos. 
 
5.3.3. Attiecībā uz emisiju masas aprēķinu piemēro 4. pielikuma 8. punkta noteikumus. 
 
6. CITAS PRASĪBAS 
 
6.1. Iracionālā emisiju kontroles stratēģija 
 
6.1.1. Jebkādu iracionālu emisiju kontroles stratēģiju, kas samazina emisiju kontroles 
sistēmas efektivitāti normālos darbības apstākļos zemas temperatūras braukšanā, ciktāl 
tā nav ietverta standartizētajos emisiju testos, var uzskatīt par pārveidošanas ierīci. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/435
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 210. lapa  
9. pielikums
 
 
V TIPA TESTS 
(Novecošanas testa apraksts pretpiesārņošanas iekārtu ilglaicīguma pārbaudei) 
 
1. IEVADS 
 
Šajā pielikumā ir aprakstīts tests pretpiesārņošanas iekārtu ilglaicīguma pārbaudei, kas 
uzstādītas transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes vai kompresijaizdedzes motoru, 80 
000 km novecošanas testa laikā. 
 
2. TESTA TRANSPORTLĪDZEKLIS 
 
2.1. Transportlīdzeklis jāiesniedz labā mehāniskā kārtībā.; motoram un pretpiesārņošanas 
ierīcēm jābūt jaunām. Transportlīdzeklis var būt tas pats, kas iesniegts I tipa testam; šo 
I tipa testu veic pēc tam, kad ar transportlīdzekli ir nobraukti vismaz 3000 km 
novecošanas cikla, kas minēts tālāk 5.1. punktā. 
 
3. DEGVIELA 
 
Ilglaicīguma testu veic ar pārdošanā pieejamu bezsvina benzīnu vai dīzeļdegvielu. 
 
4. TRANSPORTLĪDZEKĻA UZTURĒŠANA UN NOREGULĒŠANA 
 
Testa transportlīdzekļa uzturēšanas, noregulēšanas un izmantošanas kontroles ir tās, ko 
ir ieteicis ražotājs. 
 
5. TRANSPORTLĪDZEKĻA DARBĪBA UZ TRASES, CEĻA VAI ŠASIJAS 
DINAMOMETRA 
 
5.1. Darbības cikls 
 
Darbības laikā uz trases, ceļa vai izmēģinājumu stenda ruļļa jāietver attālums saskaņā 
ar tālāk aprakstīto braukšanas režīma grafiku (9/1. attēls): 
 
5.1.1. ilglaicīguma testu veido 11 cikli, kas katrs ietver 6 kilometrus, 
 
5.1.2. pirmo deviņu ciklu laikā transportlīdzekli aptur četras reizes cikla vidū ar motoru 
tukšgaitā katru reizi uz 15 sekundēm, 
 
5.1.3. parasts paātrinājums un ātruma samazinājums, 
 
5.1.4. pieci ātruma samazinājumi katra cikla vidū, samazinot cikla ātrumu līdz 32 km/h, un 
transportlīdzekli atkal pakāpeniski paātrina, līdz tiek sasniegts cikla ātrums, L 375/436 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 211  
 
 
5.1.5. Desmito ciklu veic ar vienmērīgu ātrumu 89 km/h, 
 
5.1.6. Vienpadsmitais cikls sākas ar maksimālu paātrinājumu no miera stāvokļa līdz 
113 km/h. Pusceļā parasti pielieto bremzes, līdz transportlīdzeklis apstājas. Tam seko 
tukšgaitas periods, kas sastāv no 15 sekundēm, un otrs maksimālais paātrinājums. 
 
Grafiku atsāk no jauna. 
Tabulā norādīts katra cikla maksimālais ātrums. 
 
 
9.1. tabula.  
Katra cikla maksimālais ātrums 
 
 
Cik ls  
Cik la ātru m s, k m /h 
 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11  
64 
48 
64 
64 
56 
48 
56 
72 
56 
89 
113 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/437
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 212. lapa  
9/1. attēls
 
 
Braukšanas režīma grafiks 
 
 
Stop then accelerate to lap speed Apstāties, tad uzņemt ātrumu līdz apļa 
ātrumam  
Start - finish Sākums – beigas 
Decelerate to 32 km/h then accelerate to 
lap speed Samazināt ātrumu līdz 32 km/h, tad uzņemt ātrumu līdz apļa ātrumam 
0 and 6 kilometers 0 un 6 kilometri 
 
 
5.2. Pēc ražotāja pieprasījuma var izmantot alternatīvu testa grafiku uz ceļa. Šādus 
alternatīvus testa grafikus pirms testa apstiprina tehniskais dienests, un tiem pārsvarā 
jābūt ar tādu pašu vidējo ātrumu, ātruma izplatību, apstāšanās reizēm attiecīgajā L 375/438 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 213  
 
kilometru skaitā un paātrinājumu skaitu attiecīgajā kilometru skaitā, kāds ir braukšanas 
režīma grafikam uz ceļa vai izmēģinājumu stenda ruļļa, kā izklāstīts 5.1. punktā un 
9/1. attēlā. 
 
5.3. Ilglaicīguma testu vai, ja ražotājs izvēlējies to, pārveidotu ilglaicīguma testu veic tad, 
kad ar transportlīdzekli ir nobraukti vismaz 80 000 km. 
 
5.4. Testa aprīkojums 
 
5.4.1. Šasijas dinamometrs  
 
5.4.1.1. Ja testu veic uz šasijas dinamometra, tam jāļauj veikt ciklu, kas aprakstīts 5.1. punktā. 
Jo īpaši tam jābūt aprīkotam ar sistēmām, kas imitē inerci un kustības pretestību. 
 
5.4.1.2. Bremzes noregulē tā, lai patērētu jaudu, kas iedarbojas uz piedziņas riteņiem pie 
vienmērīga ātruma 80 km/h. Šīs jaudas noteikšanai un bremžu noregulēšanai 
izmantojamās metodes ir tās pašas, kas aprakstītas 4. pielikuma 3. papildinājumā. 
 
5.4.1.3. Transportlīdzekļa dzesēšanas sistēmai jāļauj transportlīdzeklim darboties ar 
temperatūru, kas līdzīga uz ceļa sasniegtajai (eļļa, ūdens, izplūdes sistēma utt.). 
 
5.4.1.4. Citu atsevišķu izmēģinājumu stenda noregulēšanu un īpašības nepieciešamības 
gadījumā uzskata par identiskām šo noteikumu 4. pielikumā minētajām (piemēram, 
inerce, kas var būt mehāniska vai elektroniska). 
 
5.4.1.5. Transportlīdzekli nepieciešamības gadījumā var pārvietot uz savādāku stendu, lai 
veiktu emisiju mērījuma testus. 
 
5.4.2. Darbība uz trases vai ceļa 
 
Ja ilglaicīguma testu veic uz ceļa, transportlīdzekļa atskaites masa būs vismaz vienāda 
ar to, kas saglabājas testiem, kas veikti uz šasijas dinamometra. 
 
6. PIESĀRŅOJOŠO VIELU EMISIJU MĒRĪJUMS 
 
Testa sākumā (0 km) un pēc katriem 10 000 km (± 400 km) vai biežāk ar regulāriem 
intervāliem līdz 80 000 km nobraukumam izplūdes emisijas mēra saskaņā ar šo 
noteikumu 5.3.1. punktā minēto I tipa testu. Robežvērtības, kurām jāatbilst, ir noteiktas 
šo noteikumu 5.3.1.4. punktā. 
 
Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar šo noteikumu 2.20. punktā aprakstītajām periodiski reģenerējošām sistēmām, pārbauda, vai transportlīdzeklim netuvojas reģenerācijas periods. Šādā gadījumā ar transportlīdzekli brauc, līdz reģenerācija tiek pabeigta. Ja reģenerācija parādās emisiju mērīšanas laikā, veic jaunu testu (tajā skaitā transportlīdzekļa sagatavošanu), un pirmos rezultātus neņem vērā. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/439
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 214. lapa  
 
Visus izplūdes emisiju rezultātus atzīmē kā braukšanas attāluma funkciju sistēmā, 
noapaļojot līdz tuvākajam kilometram, un caur visiem šiem datu punktiem novelk 
vispiemērotāko taisnu līniju, saskaņā ar mazāko kvadrātu metodi. Šajā aprēķinā neņem 
vērā testa rezultātus pie 0 km. 
 
Dati būs pieņemami izmantošanai pielaides koeficienta aprēķinā tikai tad, ja interpolēti 
6400 km un 80 000 km punkti šajā līnijā ir iepriekšminētajās robežās. 
 
Dati joprojām ir pieņemami, ja vispiemērotākā taisnā līnija šķērso piemērojamu 
vērtību ar negatīvu slīpumu (6400 km interpolēts punkts ir augstāk par 80 000 km 
interpolētu punktu), bet 80 000 km faktiskais datu punkts ir zem robežas. 
 
Izplūdes emisiju pielaides koeficientu aprēķina par katru piesārņojošo vielu šādi: 
 
 
  
 
 kur 
 
 Mi 1 = piesārņojošu vielu emisijas masa i gramos uz kilometru, interpolējot līdz 
6400 km, 
 Mi 2 = piesārņojošu vielu emisijas masa i gramos uz kilometru, interpolējot līdz 
80 000 km. 
 
Interpolētās vērtības nosaka līdz vismaz četriem cipariem daļskaitlī aiz komata, pirms 
skaitļi tiek dalīti, lai noteiktu pielaides koeficientu. Rezultātu noapaļo līdz trīs cipariem 
daļskaitlī aiz komata. 
 
Ja pielaides koeficients ir mazāks par vienu, to uzskata par līdzīgu ar vienu. 
 L 375/440 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 215  
 
10. pielikums
 
STANDARTDEGVIELU SPECIFIKĀCIJAS 
1. STANDARTDEGVIELU SPECIFIKĀCIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻU TESTAM 
ATTIECĪBĀ UZ EMISIJAS ROBEŽVĒRTĪBĀM, KAS NOTEIKTAS I PIELIKUMA 5.3.1.4. PUNKTA T ABULAS A RINDĀ — I TIPA TESTS  
 1.1. AR DZIRKSTEĻAIZDEDZES MOTORU APRĪKOTU TRANSPORTLĪDZEKĻU TESTĀ 
IZMANTOJAMĀS STANDARTDEGVIELAS TEHNISKIE DATI 
Tips: Bezsvina benzīns 
Robežvērtības 1
/ Parametrs Mērvienība minimālā maksimālā Testa metode 
Zinātniskais oktānskaitlis, RON  95,0 – EN 25164 
Motora oktānskaitlis, MON  85,0 – EN 25163 
Blīvums pie 15 °C kg/m3 748 762 ISO 3675 
Reida tvaika spiediens kPa 56,0 60,0 EN 12 
Distilācija:     
–sākotnējā viršanas temperatūra °C 24 40 EN-ISO 3405 
– tvaicējot pie 100 °C % v/v 49,0 57,0 EN-ISO 3405 
– tvaicējot pie 150 °C % v/v 81,0 87,0 EN-ISO 3405 
– galējā viršanas temperatūra °C 190 215 EN-ISO 3405 
Atlikumi % v/v – 2 EN-ISO 3405 
Ogļūdeņražu analīze:     
– olefīni % v/v – 10 ASTM D 1319 
– aromātiskie savienojumi % v/v 28,0 40,0 ASTM D 1319 
– benzols % v/v – 1,0 pr. EN 12177 
– piesātinātāji % v/v – līdzsvarā ASTM D 1319 
Attiecība starp oglekli un ogļūdeņražiem  ziņojums ziņojums  
Indukcijas periods 2 / minūtes 480 – EN-ISO 7536 
Skābekļa saturs % m/m – 2,3 EN 1601 
Esošie sveķi mg/ml – 0,04 EN-ISO 6246 
Sēra saturs 3 / mg/kg – 100 pr. EN ISO/DIS 
14596 
I klases vara korozija   – 1 EN-ISO 2160 
Svina saturs mg/l – 5 EN 237 
Fosfora saturs mg/l – 1,3 ASTM D 3231 
__________________ 
1/ Specifikācijā norādītas „patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu ISO 
4259 „Naftas produkti — precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība). 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/441
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 216. lapa  
 Neskarot šo noteikumu, kas vajadzīgs tehnisku iemeslu dēļ, degvielas ražotājam jātiecas uz 
nulles vērtību gadījumos, kad noteiktā maksimālā vērtība ir 2R, vai vidējo vērtību tad, kad tiek norādītas augšējās un apakšējās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus. 
 2
/  Degvielā var būt oksidēšanās inhibitori un metālu dezaktivatori, kurus naftas pārstrādes 
rūpnīcās parasti izmanto benzīna ražošanā, taču tajā nedrīkst būt detergentu/disperģējošu piedevu un šķīdinātāju. 
 3
/ Jāziņo par faktisko sēra saturu degvielai, kuru izmanto I tipa testa veikšanai. 
 L 375/442 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 217  
 
 
1.2. AR DĪZEĻMOTORU APRĪKOTU TRANSPORTLĪDZEKĻU TESTĀ IZMANTOJAMĀS 
STANDARTDEGVIELAS TEHNISKIE DATI  
 Tips: Dīzeļdegviela
 
 
Robežvērtības 1 / Parametrs Mērvienība minimālā maksimālā Testa metode 
Cetānskaitlis2 /  52,0 54,0 EN-ISO 5165 
Blīvums pie 15 °C kg/m3 833 837 EN-ISO 3675 
Destilācija:     
 50 % punkts °C 245 – EN-ISO 3405 
 95 % punkts °C 345 350 EN-ISO 3405 
– galējā viršanas temperatūra °C – 370 EN-ISO 3405 
Uzliesmošanas temperatūra °C 55 – EN 22719 
CFPP °C – –5 EN 116 
Viskozitāte pie 40 °C mm2/s 2,5 3,5 EN-ISO 3104 
Policikliskie aromātiskie 
ogļūdeņraži  % m/m 3 6,0 IP 391 
Sēra saturs 3 / mg/kg – 300 Pr. EN-ISO/DIS 14596 
Vara korozija  – 1 EN-ISO 2160 
Konradsona s kaitli s (10 % dest. 
atlik.) % m/m – 0,2 EN-ISO 10370 
Pelnu saturs % m/m – 0,01 EN-ISO 6245 
Ūdens saturs % m/m – 0,02 EN-ISO 12937 
Neitralizācijas (spēcīga skābe) 
skaitlis mg KOH/g – 0,02 ASTM D 974-95 
Oksidācijas stabilitāte 4 / mg/ml – 0,025 EN-ISO 12205 
Tiek izstrādāta jauna un labā k a metode 
policiklis kajā m aro māt vielā m  % m/m – – EN 12916 
 
__________________ 1
/ Specifikācijā norādītas „patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu 
ISO 4259 „Naftas produkti — precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība).    Neskarot šo noteikumu, kas vajadzīgs tehnisku iemeslu dēļ, degvielas ražotājam jātiecas uz nulles vērtību gadījumos, kad noteiktā maksimālā vērtība ir 2R, vai vidējo vērtību tad, kad tiek norādītas augšējās un apakšējās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.  2
/ Cetānskaitlis neatbilst 4R minimālā diapazona prasībai. Tomēr strīdus gadījumā starp 
degvielas piegādātāju un degvielas patērētāju šādu strīdu atrisināšanā var izmanto ISO 4259 noteikumus ar nosacījumu, ka tiek izdarīti atkārtoti mērījumi pietiekamā skaitā, lai panāktu vajadzīgo precizitāti, nevis viena noteikšana. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/443
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 218. lapa   3
/  Jāziņo par faktisko sēra saturu degvielai, kuru izmanto I tipa testa veikšanai. 
 4
/ Pat tad, ja oksidācijas stabilitāti kontrolē, ir sagaidāms, ka derīguma ilgums būs ierobežots. 
Attiecībā uz glabāšanas apstākļiem un derīguma ilgumu ir jālūdz ieteikumi piegādātājam L 375/444 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 219  
 
2. STANDARTDEGVIELU SPECIFIKĀCIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻU TESTAM 
ATTIECĪBĀ UZ EMISIJAS ROBEŽVĒRTĪBĀM, KAS NOTEIKTAS I PIELIKUMA 5.3.1.4. PUNKTA T ABULAS B RINDĀ — I TIPA TESTS 
 
2.1.  AR DZIRKSTEĻAIZDEDZES MOTORU APRĪKOTU TRANSPORTLĪDZEKĻU TESTĀ 
IZMANTOJAMĀS STANDARTDEGVIELAS TEHNISKIE DATI 
 
Tips: Bezsvina benzīns  
Robežvērtības 1 / Parametrs Mērvienība minimālā maksimālā Testa metode 
Zinātniskais oktānskaitlis, RON  95,0 – EN 25164 
Motora oktānu skaits, MON  85,0 – EN 25163 
Blīvums pie 15 °C kg/m3 740 754 ISO 3675 
Reida tvaika spiediens kPa 56,0 60,0 PrEN ISO 13016-1 
(DVPE) 
Destilācija:     
– Tvaicējot pie 70 °C % v/v 24,0 40,0 EN-ISO 3405 
– Tvaicējot pie 100 °C % v/v 50,0 58,0 EN-ISO 3405 
– Tvaicējot pie 150 °C % v/v 83,0 89,0 EN-ISO 3405 
– galējā viršanas temperatūra °C 190 210 EN-ISO 3405 
Atlikumi % v/v – 2,0 EN-ISO 3405 
Ogļūdeņražu analīze:     
Olefīni % v/v – 10,0 ASTM D 1319 
Aromātiskie savienojumi % v/v 29.0 35,0 ASTM D 1319 
Piesātinātāji % v/v ziņojums ASTM D 1319 
Benzols % v/v – 1,0 pr. EN 12177 
Attiecība starp oglekli un 
ogļūdeņražiem  ziņojums  
Indukcijas periods 2 / minūtes 480 – EN-ISO 7536 
Skābekļa saturs % m/m – 1,0 EN 1601 
Esošie sveķi mg/ml – 0,04 EN-ISO 6246 
Sēra saturs 3 / mg/kg – 10 ASTM D 5453 
Vara korozija  – 1. klase EN-ISO 2160 
Svina saturs mg/l – 5 EN 237 
Fosfora saturs mg/l – 1,3 ASTM D 3231 
 
____________ 1
/ Specifikācijā norādītas „patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu 
ISO 4259 „Naftas produkti — precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība).  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/445
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 220. lapa   Neskarot šo noteikumu, kas vajadzīgs tehnisku iemeslu dēļ, degvielas ražotājam jātiecas uz nulles vērtību gadījumos, kad noteiktā maksimālā vērtība ir 2R, vai vidējo vērtību tad, kad tiek norādītas augšējās un apakšējās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.  2
/ Degvielā var būt oksidēšanās inhibitori un metālu dezaktivatori, kurus naftas pārstrādes 
rūpnīcās parasti izmanto benzīna ražošanā, taču tajā nedrīkst būt detergentu/disperģējošu piedevu un šķīdinātāju.  3
/ Jāziņo par faktisko sēra saturu degvielai, kuru izmanto I tipa testa veikšanai. 
 L 375/446 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 221  
 
 
 2.2. AR DĪZEĻDEGVIELAS MOTORU APRĪKOTU TRANSPORTLĪDZEKĻU TESTĀ 
IZMANTOJAMĀS STANDARTDEGVIELAS TEHNISKIE DATI 
 Tips: Dīzeļdegviela  
Robežvērtības 1 / Parametrs Mērvienība minimālā maksimālā Testa metode 
Cetānskaitlis2 /  52,0 54,0 EN-ISO 5165 
Blīvums pie 15°C kg/m3 833 837 EN-ISO 3675 
Destilācija:     
 50 % punkts °C 245 – EN-ISO 3405 
 95 % punkts °C 345 350 EN-ISO 3405 
– Galējā viršanas temperatūra °C – 370 EN-ISO 3405 
Uzliesmošanas temperatūra °C 55 – EN 22719 
CFPP °C – –5 EN 116 
Viskozitāte pie 40 °C mm2/s 2,3 3,3 EN-ISO 3104 
Policikliskie aromātiskie 
ogļūdeņraži  % m/m 3,0 6,0 IP 391 
Sēra saturs 3 / mg/kg – 10 ASTM D 5453 
Vara korozija  – 1. klase EN-ISO 2160 
Konradsona skaitlis (10 % dest. 
atlikums ) % m/m – 0,2 EN-ISO 10370 
Pelnu saturs % m/m – 0,01 EN-ISO 6245 
Ūdens saturs % m/m – 0,02 EN-ISO 12937 
Neitralizācijas (spēcīga skābe) 
skaitlis mg KOH/g – 0,02 ASTM D 974 
Oksidācijas stabilitāte 4 / mg/ml – 0,025 EN-ISO 12205 
Eļļošanas spēja (HFRR nolietojuma 
izpētes diametrs pie 60 °C) µ m – 400 CEC F-06-A-96 
FAME Aizliegts 
 
_____________ 1
/ Specifikācijā norādītas „patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu 
ISO 4259 „Naftas produkti — precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība).   Neskarot šo noteikumu, kas vajadzīgs tehnisku iemeslu dēļ, degvielas ražotājam jātiecas uz nulles vērtību gadījumos, kad noteiktā maksimālā vērtība ir 2R, vai vidējo vērtību tad, kad tiek norādītas augšējās un apakšējās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/447
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 222. lapa  2
/ Cetānskaitlis neatbilst 4R minimālā diapazona prasībai. Tomēr strīdus gadījumā starp 
degvielas piegādātāju un degvielas patērētāju šādu strīdu atrisināšanā var izmanto ISO 4259 noteikumus ar nosacījumu, ka tiek izdarīti atkārtoti mērījumi pietiekamā skaitā, lai panāktu vajadzīgo precizitāti, nevis viena noteikšana.  3
/ Jāziņo par faktisko sēra saturu degvielai, kuru izmanto I tipa testa veikšanai. 
 4
/ Pat ja oksidācijas stabilitāti kontrolē, ir sagaidāms, ka derīguma ilgums būs ierobežots. 
Attiecībā uz glabāšanas apstākļiem un derīguma ilgumu ir jālūdz ieteikumi piegādātājam  L 375/448 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 223  
 
3. PARAMETRI STANDARTDEGVIELAI, KAS IZMANTOJAMA AR 
DZIRKSTEĻAIZDEDZES MOTORIEM APRĪKOTU TRANSPORTLĪDZEKĻU 
TESTĒŠANAI ZEMĀ APKĀRTĒJĀ TEMPERATŪRĀ — VI TIPA TESTS 
 Tips: Bezsvina benzīns 
 
Robežvērtības 1 / Parametrs Mērvienība minimālā maksimālā Testa metode 
Zinātniskais oktānskaitlis, RON  95,0 – EN 25164 
Motora oktānu skaits, MON  85,0 – EN 25163 
Blīvums pie 15 °C kg/m3 740 754 ISO 3675 
Reida tvaika spiediens kPa 56,0 95,0 prEN ISO 13016-1 
(DVPE) 
Destilācija:     
– tvaicējot pie 70 °C % v/v 24,0 40,0 EN-ISO 3405 
– tvaicējot pie 100 °C % v/v 50,0 58,0 EN-ISO 3405 
– tvaicējot pie 150 °C % v/v 83,0 89,0 EN-ISO 3405 
– galējā viršanas temperatūra °C 190 210 EN-ISO 3405 
Atlikumi % v/v – 2,0 EN-ISO 3405 
Ogļūdeņražu analīze:     
Olefīni % v/v – 10,0 ASTM D 1319 
Aromātiskie savienojumi % v/v 29,0 35,0 ASTM D 1319 
Piesātinātāji % v/v Ziņojums ASTM D 1319 
Benzols % v/v – 1,0 pr. EN 12177 
Attiecība starp oglekli un 
ogļūdeņražiem  Ziņojums  
Induction period 2 / minūtes 480 – EN-ISO 7536 
Skābekļa saturs % m/m – 1,0 EN 1601 
Esošie sveķi mg/ml – 0,04 EN-ISO 6246 
Sēra saturs 3 / mg/kg – 10 ASTM D 5453 
Vara korozija  – 1. klase EN-ISO 2160 
Svina saturs mg/l – 5 EN 237 
Fosfora saturs mg/l – 1,3 ASTM D 3231 
 
_____________ 1
/ Specifikācijā norādītas „patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu 
ISO 4259 „Naftas produkti — precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība). 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/449
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 224. lapa  
 Neskarot šo noteikumu, kas vajadzīgs tehnisku iemeslu dēļ, degvielas ražotājam jātiecas uz 
nulles vērtību gadījumos, kad noteiktā maksimālā vērtība ir 2R, vai vidējo vērtību tad, kad tiek norādītas augšējās un apakšējās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus. 
 2
/ Degvielā var būt oksidēšanās inhibitori un metālu dezaktivatori, kurus naftas pārstrādes 
rūpnīcās parasti izmanto benzīna ražošanā, taču tajā nedrīkst būt detergentu/disperģējošu piedevu un šķīdinātāju. 
 3
/ Jāziņo par faktisko sēra saturu degvielai, kuru izmanto VI tipa testa veikšanai. 
 
  L 375/450 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 225  
 
10a pielikums
: 
 1. GĀZVEIDA STANDARTDEGVIELU SPECIFIKĀCIJAS  1.1. SASĶIDRINĀTAS NAFTAS GĀZES STANDARTDEGVIELU TEHNISKIE 
PARAMETRI 
 1.1.1. SASĶIDRINĀTAS NAFTAS GĀZES STANDARTDEGVIELU SPECIFIKĀCIJAS 
TRANSPORTLĪDZEKĻU TESTAM ATTIECĪBĀ UZ EMISIJAS ROBEŽVĒRTĪBĀM, KAS NOTEIKTAS 5.3.1.4. PUNKTA TABULAS A RINDĀ — I TIPA TESTS  
 
Parametrs Mērvienība A degviela B degviela Testa metode 
Sastāvs:    ISO 7941 
C 3 saturs % tilpuma 30 ± 2 85 ± 2  
C 4 saturs % tilpuma atlikums atlikums  
< C 3, >C 4  % tilpuma maksimums 2 maksimums 2  
Olefīni % tilpuma maks.12 max. 15  
Iztvaicēšanas atlikums mg/kg max. 50 max. 50 ISO 13757 
Ūdens pie 0 °C  nav nav Vizuāla pārbaude 
Kopējais sēra saturs mg/kg max. 50 max. 50 EN 24260 
Ūdeņraža sulfīds  nav nav ISO 8819 
Vara sloksnes korozija novērtējums 1. klase 1. klase ISO 6251 1 / 
smārds  raksturīgs raksturīgs  
Motora oktānskaitlis  min. 89 min. 89 EN 589 B pielikums
  
__________ 1
/ Šī metode nav precīza korodējošo materiālu klātbūtnes noteikšanai, ja paraugā ir korodējoši 
inhibitori vai citas ķīmiskas vielas, kas samazina parauga korozīvo ietekmi uz vara sloksnīti. Tāpēc šādu sastāvdaļu pievienošana testa metodes ietekmēšanas nolūkos ir aizliegta. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/451
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 226. lapa   1.1.2. TEHNISKIE PARAMETRI SASĶIDRINĀTAS NAFTAS GĀZES ATSAUCES 
DEGVIELAI, KO IZMANTO TRANSPORTLĪDZEKĻU TESTĒŠANAI ATTIECĪBĀ UZ EMISIJAS ROBEŽVĒRTĪBĀM, KURAS NORĀDĪTAS I PIELIKUMA — I TIPA TESTS — 5.3.1.4. PUNKTA TABULAS B RINDĀ  
 
Parametrs Vienība Degviela A Degviela B Testa metode 
Sastāvs:    ISO 7941 
C 3  saturs % tilpuma 30 ± 2 85 ± 2  
C 4  saturs % tilpuma atlikums atlikums  
< C 3 , >C 4   % tilpuma max. 2 max. 2  
Olefīni % tilpuma max. 12 max. 15  
Iztvaicēšanas atlikums mg/kg max. 50 max. 50 ISO 13757 
Ūdens pie 0 ° C  Nepiemēro nepiemēro Vizuāla pārbaude 
Kopējais sēra saturs mg/kg max. 10 max. 10 EN 24260 
Ūdeņraža sulfīds  Nav nav ISO 8819 
Vara sloksnes korozija novērtējums 1. klase 1. klase ISO 6251 1 / 
smārds  raksturīgs raksturīgs  
Motora oktānskaitlis  min. 89 min. 89 EN 589 B pielikums 
 
___________ 1
/ Šī metode nav precīza korodējošo materiālu klātbūtnes noteikšanai, ja paraugā ir korodējoši 
inhibitori vai citas ķīmiskas vielas, kas samazina parauga korozīvo ietekmi uz vara sloksnīti. Tāpēc šādu sastāvdaļu pievienošana testa metodes ietekmēšanas nolūkos ir aizliegta  L 375/452 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 227  
 
1.2. DABASGĀZES STANDARTDEGVIELU TEHNISKIE DATI  
 
Robežvērtības 
Raksturojums Vienības Bāze Min. max. Testa metode 
standartdegviela G 20 
Sastāvs:      
Metāns % mol 100 99 100 ISO 6974 
Atlikums 1 / % mol – – 1 ISO 6974 
N 2 % mol    ISO 6974 
Sēra saturs mg/m3 2/ – – 10 ISO 6326-5 
Wobbe  indekss (neto) MJ/m3 3/ 48,2 47,2 49,2  
standartdegviela G 25 
Sastāvs:      
Metāns % mol 86 84 88 ISO 6974 
Atlikums1 / % mol – – 1 ISO 6974 
N 2 % mol 14 12 16 ISO 6974 
Sēra saturs mg/m3 2/ – – 10 ISO 6326-5 
Wobbe  indekss (neto) MJ/m3 3/ 39,4 38,2 40,6  
 ____________ 1
/  Inerts (atšķirīgi no N 2) + C 2 +C 2+ 
 2
/  Vērtību nosaka pie 293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa 
 3
/  Vērtību nosaka pie 273,2 K (0 °C) un 101,3 kPa 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/453
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 228. lapa  
11. pielikums
 
 
IEBŪVĒTA DIAGNOSTIKA (OBD) MEHĀNISKIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM 
 
1. IEVADS 
 
Šis pielikums attiecas uz iebūvētas diagnostikas (OBD) sistēmas darbības aspektiem 
attiecībā uz transportlīdzekļu emisiju kontroli. 
 
2. DEFINĪCIJAS 
 
Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas: 
 
2.1. „OBD”  ir transportlīdzekļa iebūvēta diagnostikas sistēma emisiju kontrolei, kas spēj 
noteikt iespējamo nepareizas darbības vietu, izmantojot kļūdas kodus, kas glabājas 
datora atmiņā. 
 
2.2. „Transportlīdzekļa tips”  ir mehānisku transportlīdzekļu kategorija, kuriem būtiskās 
motora un OBD sistēmas īpašības neatšķiras. 
 
2.3. „Transportlīdzekļu saime ” ir ražotāja veidota transportlīdzekļu grupa, kuru izplūdes 
emisiju un OBD sistēmas īpašībām konstrukcijas ziņā vajadzētu būt līdzīgām. Kā 
noteikts šī pielikuma 2. papildinājumā, katram šīs saimes transportlīdzeklim ir jāatbilst 
šo noteikumu prasībām. 
 
2.4. „Emisiju kontroles sistēma ” ir elektroniska motora vadības kontrolierīce un jebkādi ar 
emisijām saistīti komponenti izplūdes vai iztvaikošanas sistēmā, kas nodrošina ieplūdi 
vai saņem izplūdi no šīs kontrolierīces. 
 
2.5. „Nepareizas darbības indikators (MI) ” ir redzams vai dzirdams indikators, kas skaidri 
informē transportlīdzekļa vadītāju par jebkura OBD sistēmai pievienota ar emisijām 
saistīta komponenta vai pašas OBD sistēmas nepareizu darbību. 
 
2.6. „Darbības traucējumi ” ir ar emisiju saistīta komponenta vai sistēmas defekts, kura 
rezultātā emisija pārsniedz 3.3.2. iedaļā norādītās robežvērtības, vai OBD sistēma 
nespēj izpildīt šajā pielikumā noteiktās uzraudzības pamatprasības 
 
2.7. „Sekundārais gaiss ” attiecas uz gaisu, ko izplūdes sistēmā ievada ar sūkni vai 
aspirācijas vārstu, vai citiem līdzekļiem, kas paredzēti izplūdes gāzes plūsmā esošā HC 
un CO oksidēšanas palīdzībai. 
 
2.8. „Motora aizdedzes izlaidums ” ir degšanas traucējumi dzirksteļaizdedzes motora 
cilindrā dzirksteles trūkuma dēļ, vājas degvielas mērīšanas, vājas kompresijas vai citu 
iemeslu dēļ. Attiecībā uz OBD uzraudzību, tas ir procentuālais dzirksteles izlaidumu 
skaits no kopējā aizdedzes momentu skaita (kā aprakstījis ražotājs), kas radītu L 375/454 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 229  
 
emisijas, kas pārsniedz 3.3.2. punktā noteiktās vērtības, vai procentuāls daudzums, kas 
varētu radīt pārmērīgu katalizatora vai katalizatoru pārkaršanu, radot neatgriezenisku 
bojājumu. 
 
2.9. „I tipa tests”  ir braukšanas cikls (pirmā un otrā daļa), ko izmanto emisiju 
apstiprināšanai, kā noteikts 4. pielikuma 1. papildinājumā. 
 
2.10. „Braukšanas cikls ” sastāv no motora palaišanas, braukšanas režīma, kurā tiktu noteikt 
iespējamā nepareizā darbība, un motora izslēgšanas. 
 
2.11. „Uzsildīšanas cikls ” ir pietiekama transportlīdzekļa darbība, kuras laikā dzesētāja 
temperatūra palielinās par vismaz 22 K no motora palaišanas un sasniedz minimālo 
temperatūru 343 K (70 °C). 
 
2.12. „Degvielas pielāgošana ” attiecas uz automātiskiem pielāgojumiem pamata degvielas 
grafikā. Īslaicīga degvielas pielāgošana attiecas uz dinamiskiem vai momentāniem 
pielāgojumiem. Ilglaicīga degvielas pielāgošana attiecas uz daudz pakāpeniskākiem 
pielāgojumiem degvielas kalibrēšanas grafikā nekā īslaicīgi pielāgojumi. Šie ilglaicīgie 
pielāgojumi kompensē transportlīdzekļa atšķirības un pakāpeniskās izmaiņas, kas 
rodas šajā laikā. 
 
2.13. „Aprēķinātā slodzes vērtība ” attiecas uz gaisa plūsmas rādījumu, ko sadala ar 
maksimālo gaisa plūsmu, kur maksimālo gaisa plūsmu izlabo attiecība uz augstumu, ja 
tas ir pieejams. Šī definīcija nodrošina bezdimensiju skaitli, kas nav attiecināms īpaši 
uz motoru, un sniedz dienesta speciālistam izmantojamās motora jaudas proporcijas 
rādījumu (ar pilnībā atvērtu droseli kā100 %);  
 
 
 
 
 
Current airflow Pašreizējā gaisa plūsma 
Peak airflow (at sea level) Maksimālā gaisa plūsma (jūras līmenī) 
Atmospheric pressure Gaisa spiediens 
Barometric pressure Barometra spiediens 
 
2.14. „Pastāvīgo emisiju noklusējuma režīms ” attiecas uz gadījumu, kad motora pārvaldes 
kontrolierīce pastāvīgi ieslēdzas iestatījumā, kurā nav nepieciešama pievade no 
bojāta komponenta vai sistēmas, ja šāds bojāts komponents vai sistēma radītu 
transportlīdzekļu emisiju palielināšanos līdz līmenim, kas pārsniedz šī pielikuma 
3.3.2. punktā noteiktās vērtības. 
  
27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/455
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 230. lapa  
2.15. „Jaudas izvades ierīce
” ir ar motoru darbināms izvades nodrošinājums, lai pievadītu 
enerģiju papildaprīkojumam, kas piemontēts transportlīdzeklim. 
 
2.16. „Piekļuve ” ir visu ar emisijām saistītu OBD datu pieejamība, ieskaitot visus kļūdas 
kodus, kas nepieciešami ar emisijām saistīto transportlīdzekļu daļu apskatei, 
diagnostikai, apkopei vai remontam, caur sērijas saskarni standarta diagnostikas 
savienojumam (saskaņā ar šī pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3.5. punktu). 
 
2.17. „Neierobežota ” ir: 
 
2.17.1. piekļuve, kas nav atkarīga no piekļuves koda, ko var iegūt tikai no ražotāja, vai 
kādas līdzīgas sistēmas, vai 
 
2.17.2. piekļuve, kas ļauj tādu datu izvērtēšanu, kas veidoti bez nepieciešamības izmantot 
īpašu atkodēšanas informāciju, izņemot gadījumus, kad pati informācija ir 
standartizēta. 
 
2.18. „Standartizēts ” nozīmē, ka visa datu plūsmas informācija, ieskaitot visus izmantotos 
kļūdas kodus, ir veidota tikai saskaņā ar rūpniecības standartiem, kas, ņemot vērā to, 
ka tās formāts un atļautās iespējas ir skaidri noteiktas, nodrošina maksimālu 
saskaņotības līmeni transportlīdzekļu rūpniecības nozarē un kuras izmantošana ir 
skaidri atļauta ar šiem noteikumiem. 
 
2.19. „Remontam nepieciešamā informācija ” ir informācija, kas nepieciešama 
transportlīdzekļa diagnostikai, apkopei, apskatei, periodiskajai uzraudzībai vai 
remontam un ko ražotāji nodod viņu pilnvarotiem tirgotājiem/remonta darbnīcām. Ja 
vajadzīgs, šāda informācija ietver apkopes rokasgrāmatas, tehniskās rokasgrāmatas, 
diagnostikas informāciju (piem., minimālās un maksimālās teorētiskās vērtības 
mērījumiem), montāžas shēmas, programmatūras kalibrēšanas identifikācijas 
numurus, kas ir piemērojami transportlīdzekļa tipam, norādījumus atsevišķiem un 
īpašiem gadījumiem, informāciju par darbarīkiem un aprīkojumu, datu reģistrēšanas 
informāciju un divvirzienu uzraudzības un testēšanas informāciju. Ražotājam nav 
pienākuma sniegt informāciju, uz ko attiecas intelektuālā īpašuma tiesības vai kas ir 
ražotāju un/vai sākotnējā aprīkojuma piegādātāju īpaša zinātība; šajā gadījumā 
nedrīkst atteikties sniegt nepieciešamu tehnisko informāciju bez pienācīga 
pamatojuma. 
 
2.20. „Nepilnība ” attiecībā uz transportlīdzekļa OBD sistēmu nozīmē, ka viena vai divas 
sastāvdaļas vai sistēmas, kuras tiek uzraudzītas, ietver pagaidu vai pastāvīgu 
darbības īpatnību, kura traucē citādi efektīvajai OBD uzraudzīt šīs sastāvdaļas vai 
sistēmas vai neatbilst visām citām sīki izstrādātajām prasībām attiecībā uz OBD. 
Saskaņā ar šī pielikuma 4. punkta prasībām transportlīdzekļiem ar šādiem 
trūkumiem var piešķirt tipa apstiprinājumu, tos reģistrēt un pārdot. 
 L 375/456 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 231  
 
3. PRASĪBAS UN TESTI 
 
3.1. Visiem transportlīdzekļiem ir jābūt aprīkotiem ar OBD sistēmu, kas veidota, 
konstruēta un transportlīdzeklī uzstādīta tā, lai ļautu tai noteikt nolietojuma vai 
nepareizas darbības tipu visā transportlīdzekļa kalpošanas laikā. Šī mērķa 
sasniegšanā apstiprināšanas iestādei jāpieņem, ka transportlīdzekļiem ar 
nobraukumu, kas ir lielāks par V tipa ilglaicīguma pārbaudes attālumu, kas minēts 
3.3.1. punktā, var būt tāds OBD sistēmas darbības pasliktinājums, ka 3.3.2. punktā 
minēto emisiju vērtības ir pārsniegtas, pirms OBD sistēma signalizē 
transportlīdzekļa vadītājam par kļūdu. 
 
3.1.1. Piekļuvei OBD sistēmai, kas nepieciešama apskatei, diagnostikai, apkopei vai 
remontam, ir jābūt neierobežotai un standartizētai. Visiem ar emisijām saistītu kļūdu 
kodiem ir jābūt atbilstošiem šī pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3.4. punktā. 
 
3.1.2. Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad ražotājs nodrošinājis kādu pilnvarotu dīleri 
vai darbnīcu ar remontam nepieciešamo informāciju, ražotājs šo informāciju 
(ieskaitot sekojošus grozījumus un papildinājumus) padara pieejamu par pamatotu 
un nediskriminējošu samaksu un par to attiecīgi informē apstiprināšanas iestādi. 
 
Gadījumā ja šie noteikumi nav izpildīti, apstiprināšanas iestāde pieņem atbilstīgus 
pasākumus, lai nodrošinātu, ka remontam nepieciešamā informācija ir pieejama 
saskaņā ar procedūru, kas noteikta tipa apstiprināšanai un ekspluatācijas pārbaudēm. 
 
3.2. OBD sistēmai ir jābūt veidotai, konstruētai un uzstādītai transportlīdzeklī tā, lai tā 
normālas lietošanas apstākļos atbilstu šī pielikuma prasībām. 
 
3.2.1. OBD sistēmas pagaidu izslēgšana 
 
3.2.1.1. Ražotājs var izslēgt OBD sistēmu, ja tās spēju veikt uzraudzīšanu ir ietekmējis zems 
degvielas līmenis. Izslēgšanu nedrīkst veikt, ja degvielas tvertnes līmenis ir virs 
20 % no nominālā degvielas tvertnes tilpuma. 
 
3.2.1.2. Ražotājs var izslēgt OBD sistēmu pie apkārtējās motora palaišanas temperatūras, kas 
ir zemāka par 266 K (–7 °C), un paaugstinājumos virs 2500 metriem virs jūras 
līmeņa ar noteikumu, ka ražotājs iesniedz informāciju un/vai tehnoloģijas izvērtējumu, kurā pienācīgi parādīts, ka uzraudzība būtu neuzticama šādos apstākļos. Ražotājs arī var pieprasīt OBD sistēmas izslēgšanu citā apkārtējā motora palaišanas temperatūrā, ja tas iestādei ar datiem un/vai tehnoloģijas izvērtējumu var pierādīt, ka šādos apstākļos tiktu noteikta nepareiza diagnoze. Nav nepieciešams izgaismot nepareizas darbības indikatoru (MI), ja OBD robežvērtības tiek pārsniegtas reģenerācijas laikā, ar nosacījumu, ka nepastāv darbības kļūda.  
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/457
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 232. lapa  
3.2.1.3. Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kam paredzēta jaudas izvades ierīču uzstādīšana, 
ietekmētu uzraudzības sistēmu izslēgšana ir atļauta ar noteikumu, ka izslēgšanu veic 
tikai tad, kad jaudas izvades ierīce darbojas. 
 
3.2.2. Motora aizdedzes izlaidums transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes 
motoru. 
 
3.2.2.1. Ražotāji var pieņemt augstākus aizdedzes izlaidumu procentuālā daudzuma 
nepareizas darbības kritērijus par iestādei paziņotajiem īpašos motora ātruma un 
slodzes apstākļos, ja tie iestādei var pierādīt, ka zemāka līmeņa aizdedzes izlaidumu 
noteikšana būtu neuzticama. 
 
3.2.2.2. Ražotāji, kas iestādei var pierādīt, ka arī augstāka līmeņa aizdedzes izlaidumu 
procentuālā daudzuma noteikšana nav iespējama, vai, ka aizdedzes izlaidumu nevar 
atšķirt no citiem ietekmējošiem faktoriem (piem., ceļa nelīdzenumi, transmisijas 
pārslēgšana pēc motora iedarbināšanas; utt.) var izslēgt aizdedzes izlaidumu 
uzraudzības sistēmu šādos apstākļos. 
 
3.3. Testa apraksts 
 
3.3.1. Testu veic transportlīdzeklim, ko izmanto V tipa ilglaicīguma testam, kas minēts 
9. pielikumā, izmantojot šī pielikuma 1. papildinājumā minēto testa procedūru. 
Testus veic, noslēdzot V tipa ilglaicīguma testu. 
 
Ja V tipa ilglaicīguma testu neveic, vai pēc ražotāja pieprasījuma, OBD darbības 
testiem var izmantot pietiekama vecuma un reprezentatīvu transportlīdzekli. 
 
3.3.2. OBD sistēmai ir jāuzrāda ar emisijām saistīta komponenta vai sistēmas kļūda, ja šī 
kļūda rada emisiju palielinājumu, kas pārsniedz tālāk minētās vērtības: 
  
  
At ska ites 
ma s a  
(RM) 
(kg)  
Ogle kļa oks īda 
ma s a  
(CO) 
L 1  
(g/k m )  
Ogļ ūdeņraža 
ma s a  
(THC) 
L 2  
(g/k m )  
Slāpekļa ok sīdu 
ma s a  
(NO x ) 
L 3  
(g/k m )  
Makrodaļiņu 
m asa (1) 
(PM) 
L 4  
(g/k m )  
Kategorija  
Klase  
  
Benzīn
s  
Dīzeļde
gvie la  
Benzīn
s  
Dīzeļd
egvie la  
Benzīn
s  
Dīzeļd
egvie la  
Dīzeļdegv iela 
 
M(2)  
–  
visi  
3,20  
3,20  
0,40  
0,40  
0,60  
1,20  
0,18  
I  
RM <  1305  
3,20  
3,20  
0,40  
0,40  
0,60  
1,20  
0,18  
II  
1305 <  RM  
< 1760  
5,80  
4,00  
0,50  
0,50  
0,70  
1,60  
0,23  
 
N 1 (3) 
 
  
III  
1760 <  RM  
7,30  
4,80  
0,60  
0,60  
0,80  
1,90  
0,28 
 
1) Kompresijaizdedzes motoriem. 
2) izņemot transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 2500 kg. 
3) un tiem M kategorijas transportlīdzekļiem, kuri norādīti 2 piezīmē. L 375/458 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 233  
 
 
3.3.3. Uzraudzības prasības ar dzirksteļaizdedzes motoriem aprīkotiem transportlīdzekļiem 
 
Lai izpildītu 3.3.2. punkta prasības, OBD sistēmai ir jāveic uzraudzība vismaz 
attiecībā uz: 
 
3.3.3.1. katalītiskā neitralizatora efektivitātes samazināšanos attiecībā tikai uz HC emisijām. 
Ražotāji var uzraudzīt vienu pašu priekšējo katalītisko neitralizatoru vai kombinācijā 
ar nākošo katalizatoru lejup pa ķēdi. Katrs pārraugāmais katalītiskais savienojums 
vai to kombinācija uzskatāma par darbojošos ar kļūdu, ja emisijas pārsniedz 
3.3.2. punkta tabulā norādītās HC robežvērtības; 
 
3.3.3.2.  aizdedzes izlaidumu esamību motora darbības līmenī, kas ir iezīmēts šādās robežās: 
 
a) maksimālais ātrums 4500 min–1 vai par 1000 min–1 lielāks par lielāko ātrumu, 
kāds ir I tipa testa ciklā, atkarībā no tā, kas ir zemāks; 
 
b) pozitīva griezes līnija (t.i., motora slodze ar pārnesumu neitrālā pozīcijā); 
 
c) līnija, kas savieno šādus motora darbības punktus: pozitīva griezes līnija pie 
3000 min–1 un punkts uz maksimālā ātruma līnijas, kas noteikta a) punktā, ar 
vakuumu motora kolektorā, kas par 13,33 kPa zemāks par pozitīvo griezes 
līniju; 
 
3.3.3.3. skābekļa devēja pasliktinājumu; 
 
3.3.3.4. ar nosacījumu, ka tie darbojas ar izvēlēto degvielu, citi emisiju kontroles sistēmas 
komponenti vai sistēmas, vai ar emisijām saistīti piedziņas komponenti vai sistēmas, 
kas pievienotas datoram, kuru kļūda var radīt izplūdes emisiju palielināšanos, 
pārsniedzot 3.3.2. punktā noteiktās robežvērtības; 
 
3.3.3.5.  ja nepārrauga citādāk, jebkādi citi ar emisijām saistīti piedziņas komponenti, kas 
pievienoti datoram, tajā skaitā jebkuri attiecīgi sensori, ar kuru palīdzību veic 
uzraudzības funkcijas, ir nepārtraukti jāpārrauga attiecībā uz ķēdi; 
 
3.3.3.6.  elektroniskā iztvaikošanas emisiju izplūdes kontrole ir nepārtraukti jāpārrauga 
vismaz attiecībā uz ķēdi. 
 
3.3.4. Uzraudzības prasības ar kompresijaizdedzes motoriem aprīkotiem 
transportlīdzekļiem 
 
Lai izpildītu 3.3.2. punkta prasības, OBD sistēmai ir jāpārrauga: 
 
3.3.4.1. katalītiskā neitralizatora efektivitātes mazināšanās, ja tāds ir uzstādīts; 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/459
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 234. lapa  
 
3.3.4.2. makrodaļiņu filtra darbību un integritāti, ja tāds ir uzstādīts; 
 
3.3.4.3. degvielas iesmidzināšanas sistēmas elektronisko degvielas padeves daudzuma un 
laika ierīci pārrauga attiecībā uz ķēdi nepārtraukti un attiecībā uz kopējo darbības 
kļūdu; 
 
3.3.4.4. citus emisiju kontroles sistēmas komponentus vai sistēmas, vai ar emisijām saistītus 
piedziņas komponentus vai sistēmas, kas ir pievienotas datoram, kura kļūda var radīt 
emisiju palielinājumu, pārsniedzot 3.3.2. punktā noteiktās vērtības. Šādu sistēmu vai 
komponentu paraugi ir tie, kas ir paredzēti gaisa masas plūsmas, volumetriskās 
plūsmas(un temperatūras), uzlādes spiediena un ieplūdes kolektora spiediena (un 
attiecīgo devēju, kas ļauj veikt šīs darbības) uzraudzībai un kontrolei. 
 
3.3.4.5. Ja vien neuzrauga citādi, jebkādi citi ar emisijām saistīti piedziņas komponenti, kas 
pievienoti datoram, attiecībā uz ķēdi ir jāpārrauga nepārtraukti. 
 
3.3.5. Ražotāji var pierādīt apstiprināšanas iestādei, ka atsevišķi komponenti vai sistēmas 
nav jāpārrauga, ja to pilnīga bojājuma vai noņemšanas gadījumā emisijas 
nepārsniedz 3.3.2. punktā noteikto emisijas limitu. 
 
3.4.  Katru reizi palaižot motoru, ir jāuzsāk un vismaz vienu reizi jāpabeidz diagnostikas 
pārbaužu sērija ar noteikumu, ka ir ievēroti pareizi testa apstākļi. Testa apstākļi ir 
jāizvēlas tā, lai tie ietilptu normālas braukšanas robežās, kas paredzētas I tipa testā. 
 
3.5. Nepareizas darbības i ndikatora (MI) ieslēgšana 
 
3.5.1. OBD sistēmai ir jāietver nepareizas darbības indikators, kas viegli uztverams 
transportlīdzekļa vadītājam. MI nedrīkst izmantot citam nolūkam, izņemot, lai 
transportlīdzekļa vadītājam uzrādītu ārkārtas ieslēgšanos vai režīmu. MI ir jābūt 
redzamam visos pienācīga apgaismojuma apstākļos. Kad tas ir ieslēgts, tam jāparāda 
simbols, kas ir saskaņā ar ISO 25751. Transportlīdzeklis nedrīkst būt aprīkots ar 
vairāk nekā vienu vispārēja pielietojuma MI ar emisijām saistītām problēmām. 
Atsevišķa īpaša nolūka rādītāji (piemēram, bremžu sistēma, drošības jostu 
piesprādzēšana, eļļas spiediens u.c.) ir atļauti. Sarkanās krāsas izmantošana MI ir 
aizliegta. 
 
3.5.2. Par stratēģijām, kam nepieciešami vairāk par diviem sagatavošanas cikliem MI 
ieslēgšanai, ražotājam jāsniedz informācija un/vai tehnoloģiskais izvērtējums, kurā 
pienācīgi parādīts, ka uzraudzības sistēma ir vienādi efektīva un tikpat laicīgi nosaka 
komponenta izmaiņas. Stratēģijas, kurām vidēji nepieciešami vairāk kā 10 
braukšanas cikli MI ieslēgšanai, nav pieņemamas. MI jāieslēdzas arī katru reizi, kad 
motora vadība sasniedz pastāvīgu emisijas noklusējuma darbības režīmu, ja ir 
                                                 
1 Starptauti skie Standarti ISO 2575-19 82 (E ) ar nosauk u m u “Sa usze m e s transportlīdzek ļi — si mboli kontroles 
rādītājiem u n i ndikatorie m", si mbol s Nr. 4.36. L 375/460 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 235  
 
pārsniegtas 3.3.2. punktā norādītās emisijas robežvērtības vai ja OBD nespēj izpildīt 
šā pielikuma 3.3.3. vai 3.3.4. punktā noteiktās uzraudzības pamatprasības. MI ir 
jādarbojas skaidrā brīdinājuma režīmā, piemēram, kā mirgojoša gaisma, visā periodā, 
kad notiek motora aizdedzes izlaidumi tādā līmenī, kas visticamāk varētu izraisīt 
katalizatora bojājumu, kā noteicis ražotājs. MI ir jāieslēdzas arī tad, kad 
transportlīdzekļa aizdedze ir pagrieztas atslēgas pozīcijā pirms motora palaišanas vai 
kartera, un jāizslēdzas pēc motora palaišanas, ja pirms tam nav noteikti darbības 
traucējumi. 
 
3.6. OBD sistēmai ir jāreģistrē defekta kods(-i), kas norāda emisijas kontroles sistēmas 
stāvokli. Lai noteiktu pareizi strādājošas emisijas kontroles sistēmas un tādas 
emisijas kontroles sistēmas, attiecībā uz kurām ir nepieciešama tālāka 
transportlīdzekļa darbības izvērtēšana, izmanto atšķirīgus stāvokļa kodus. Ja MI 
ieslēgšanos izraisa izmaiņas, darbības traucējums vai pastāvīgu emisijas noklusējuma 
darbības režīms, ir jāsaglabā defekta kods, kas norāda darbības traucējumu veidu. 
Defekta kodu saglabā arī gadījumos, kas minēti šā pielikuma 3.3.3.5. un 
3.3.4.5. punktā. 
 
3.6.1. Transportlīdzekļa nobrauktajam attālumam kopš MI ieslēgšanas ir jābūt pieejamam 
jebkurā laikā caur seriālo pieslēgvietu standarta savienojumā. 2 / 
 
3.6.2. Ar dzirksteļaizdedzes motoriem aprīkotu transportlīdzekļu gadījumā cilindri, kuros ir 
aizdedzes izlaidums, nav atsevišķi jānosaka, ja ir uzglabāts atšķirīgs viena vai 
vairāku cilindru kļūdas kods. 
 
3.7.  MI izslēgšana 
 
3.7.1. Attiecībā uz aizdedzes izlaidumu tādā līmenī, kas varētu radīt katalizatora bojājumus 
(kā noteicis ražotājs), MI var pārslēgt normālā ieslēgšanās režīmā, ja aizdedzes 
izlaidums vairs nenotiek vai ja motoru darbina pēc izmaiņām ātruma un slodzes 
apstākļos, kad aizdedzes izlaidumu līmenis neizraisa katalizatora bojājumus. Ja MI 
pārslēdz uz iepriekšējo darbības līmeni, attiecīgus kļūdu kodus un saglabātos motora 
apstākļus var izdzēst. 
 
3.7.2. Attiecībā uz pārējām nepareizām darbībām, MI var izslēgt pēc trim secīgiem 
braukšanas cikliem, kuru laikā uzraudzības sistēma, kas iedarbina MI, pārtrauc 
noteikt nepareizu darbību un ja nav noteikta cita nepareiza darbība, kas neatkarīgi 
ieslēgtu MI. 
 
                                                 
2/ Šī prasība ir spēkā no 2003. g ada 1. janvāra jaunajiem tra ns portlīdzekļu veidie m  ar ar elek tronis ko ātru ma 
uzrādīšan u motora pārvaldē. T o piemēro vi sie m transportlīdz ekļie m , k uru e kspl uatāciju sā k  no 2005.  gada 1. janvāra . 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/461
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 236. lapa  
3.8.  Kļūdas koda dzēšana 
 
3.8.1. OBD sistēma var dzēst kļūdas kodu, nobraukto attālumu un saglabāto informāciju, ja 
šī pati kļūda nav atkārtoti reģistrēta vismaz 40 motora uzsildīšanas ciklos. 
 
3.9. Divu degvielu gāzes transportlīdzekļi 
 3.9.1. Divu degvielu gāzes transportlīdzekļiem:  
– darbības traucējumu indika tora (MI) ieslēgšanas (skat. šā pielikuma 3.5. punktu); 
– defekta koda saglabāšanas (skat. šā pielikuma 3.6. punktu); – MI izslēgšanas (skat. šā pielikuma 3.7. punktu); – defekta koda dzēšanas (skat. šā pielikuma 3.8. punktu),  
 procedūras veic neatkarīgi vienu no otras, transportlīdzeklim darbojoties ar 
benzīnu vai gāzi. Transportlīdzeklim darbojoties ar benzīnu, norādīto procedūru rezultātus neietekmē transportlīdzekļa darbība ar gāzi. Transportlīdzeklim darbojoties ar gāzi, norādīto procedūru rezultātus neietekmē transportlīdzekļa darbība ar benzīnu. 
 
4. PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ IEBŪVĒTU DIAGNOSTIKAS SISTĒMU TIPA 
APSTIPRINĀŠANU 
 
4.1. Ražotājs var lūgt iestādei pieņemt OBD sistēmu tipa apstiprināšanai, kaut arī sistēmai 
ir viens vai vairāki trūkumi tā, ka tā neatbilst pilnībā šī pielikuma prasībām. 
 
4.2. Izskatot šo lūgumu, iestāde nosaka, vai atbilstība šī pielikuma prasībām ir 
nesasniedzama vai nav pamatota. 
 
Iestāde ņem vērā ražotāja sniegtus datus, kas cita starpā izklāsta tādus faktorus kā 
tehniskās īstenošanas iespējas, apstrādes termiņš un ražošanas cikli, ietverot motoru 
vai transportlīdzekļu konstrukciju ieviešanu un izņemšanu un plānotās datoru 
atjaunināšanas, līmenis, līdz kuram OBD sistēma atbilst šo noteikumu prasībām, un 
ražotāja pierādījumi, ka ieguldīti pietiekami pūliņi, lai sasniegtu atbilstību šiem 
noteikumiem. 
 
4.2.1. Iestāde nepieņem iesniegumus par trūkumiem, kas ietver pilnīgu nepieciešamās 
diagnostikas uzraudzības trūkumu. 
 
4.2.2. Iestāde nepieņem iesniegumus par trūkumiem, kas neatbilst 3.3.2. punktā 
noteiktajām OBD sliekšņa vērtībām. 
 
4.3. Nosakot trūkumu secību, trūkumus dzirksteļaizdedzes motoriem, kas saistīti ar šā 
pielikuma 3.3.3.1., 3.3.3.2. un 3.3.3.3. iedaļu prasībām un trūkumus 
kompresijaizdedzes motoriem, kas saistīti ar šā pielikuma 3.3.4.1., 3.3.4.2. un 
3.3.4.3. iedaļu prasībām, nosaka vispirms. L 375/462 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 237  
 
 
4.4. Pirms tipa apstiprināšanas vai tās laikā nav pieļaujami nekādi trūkumi attiecībā uz šā 
pielikuma 1. papildinājuma 6.5. iedaļas prasībām, izņemot 6.5.3.4. iedaļu. Šo punktu 
nepiemēro divu degvielu gāzes transportlīdzekļiem. 
 
4.5. Divu degvielu gāzes transportlīdzekļi  
 4.5.1. Neatkarīgi no 3.9.1. iedaļas prasībām un pēc ražotāja pieprasījuma tipa 
apstiprināšanas iestāde pieņem šādus trūkumus šā pielikuma prasību izpildē, veicot tipa apstiprinājumu divu degvielu transportlīdzeklim: 
 
–  defekta kodu, veiktā attāluma un informācijas par motora darbības defekta 
parādīšanos („freeze frame” informācijas) dzēšana pēc 40 motora uzsildīšanas cikliem neatkarīgi no izmantotās degvielas; 
–  MI ieslēgšanās abiem degvielas veidiem (benzīnam un gāzei) pēc darbības 
traucējumu noteikšanas vienam no degvielas veidiem; 
–  MI izslēgšanās pēc trim secīgiem braukšanas cikliem bez darbības 
traucējumiem neatkarīgi no izmantotās degvielas; 
–  divu stāvokļu kodu izmantošana, pa vienam katram degvielas veidam. 
 
 Ražotājs var pieprasīt papildu alternatīvas, un tipa apstiprināšanas iestāde tās var 
piešķirt pēc savas izvēles. 
 4.5.2. Neatkarīgi no šā pielikuma 1. papildinājuma 6.6. punkta prasībām un pēc ražotāja 
pieprasījuma tipa apstiprināšanas iestāde pieņem šādus trūkumus šā pielikuma prasību izpildē attiecībā uz diagnostikas signālu izvērtējumu un pārsūtīšanu: 
 
– diagnostikas signālu nosūtīšana izmantotajai degvielai uz vienu avota adresi; – viena diagnostikas signālu komplekta izvērtēšana abiem degvielas veidiem 
(atbilstīgi vienas degvielas gāzes transportlīdzekļu izvērtēšanai un neatkarīgi no izmantotās degvielas); 
– viena diagnostikas signālu komplekta izvēle (signālu komplekti piesaistīti 
vienam no diviem degvielu veidiem), izmantojot degvielas slēdža pozīciju maiņu; 
– viena diagnostikas signālu komplekta novērtēšana un pārsūtīšana abām 
degvielām benzīna datorā neatkarīgi no attiecīgajā brīdī izmantotās degvielas. Gāzapgādes sistēmas dators novērtē un pārsūta datus, kas saistīti ar gāzveida degvielas sistēmu, un uzglabā reģistrēto informāciju par degvielas stāvokli. 
 
 Ražotājs var pieprasīt papildu alternatīvas, un tipa apstiprināšanas iestāde tās var 
piešķirt pēc savas izvēles. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/463
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 238. lapa  4.6. Trūkumu laika periods  4.6.1. Trūkumus var pārgrāmatot divu gadu laikposmā pēc transportlīdzekļa tipa 
apstiprināšanas datuma, izņemot gadījumus, kad var pierādīt, ka trūkuma izlabošanai nepieciešama būtiska transportlīdzekļa aparatūras pārveidošana un papildu laiks, kas pārsniedz divus gadus. Šādā gadījumā trūkumus var pārgrāmatot laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus. 
 4.6.1.1. Divu degvielu transportlīdzekļu gadījumā trūkumu, kas pieļauts saskaņā ar 4.5. 
iedaļu, var pārgrāmatot trīs gadu laikposmā pēc transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas datuma, izņemot gadījumus, kad var pierādīt, ka trūkuma izlabošanai nepieciešama būtiska transportlīdzekļa aparatūras pārveidošana un papildu laiks, kas pārsniedz trīs gadus. Šādā gadījumā trūkumus var pārgrāmatot laikposmā, kas nepārsniedz četrus gadus. 
 
4.6.2. Ražotājs var pieprasīt tipa apstiprināšanas iestādei retrospektīvi pieļaut trūkumu, ja 
šo trūkumu atklāj pēc sākotnējās tipa apstiprināšanas. Šajā gadījumā trūkumus var 
pārgrāmatot divu gadu periodā pēc paziņošanas datuma transportlīdzekļa tipa 
apstiprināšanas iestādei, izņemot gadījumus, kad var pierādīt, ka trūkuma izlabošanai 
nepieciešama būtiska transportlīdzekļa aparatūras pārveidošana un papildu laiks, kas 
pārsniedz divus gadus. Šādā gadījumā trūkumus var pārgrāmatot laikposmā, kas 
nepārsniedz trīs gadus. 
 
4.7. Iestāde paziņo savu lēmumu par trūkuma pieļaušanu visām 1958. gada Nolīguma 
dalībvalstīm, kas piemēro šos noteikumus. 
 
5. PIEKĻUVE OBD INFORMĀCIJAI 
 5.1. Tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma grozījumu pieteikumam pievieno 
attiecīgo informāciju par transportlīdzekļa OBD sistēmu. Šī informācija ļauj rezerves vai uzlabošanas daļu ražotājiem ražot savietojamas detaļas ar transportlīdzekļa OBD sistēmu, lai nodrošinātu darbību bez defektiem un aizsargātu transportlīdzekļa lietotāju no transportlīdzekļa darbības traucējumiem. Līdzīgi šī informācija ļauj diagnostikas instrumentu un testa iekārtu ražotājiem ražot instrumentus un iekārtas, kas nodrošina transportlīdzekļa emisijas kontroles sistēmas efektīvu un precīzu diagnostiku. 
 5.2. Pēc pieprasījuma tipa apstiprināšanas iestāde sastāda 2. pielikuma 1. papildinājumu, 
kas ietver attiecīgo informāciju par OBD sistēmu, nediskriminējošā veidā iepazīstina visus ieinteresētos komponentu, diagnostikas instrumentu vai testa iekārtu ražotājus. 
 5.2.1. Ja tipa apstiprināšanas iestāde no kāda ieinteresēta komponentu, diagnostikas 
instrumentu vai testa iekārtu ražotāja saņem pieprasījumu sniegt informāciju par OBD sistēmu transportlīdzeklim, kuram tipa apstiprināšana veikta saskaņā ar iepriekšējo šo noteikumu redakciju:  
 L 375/464 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 239  
 
– tipa apstiprināšanas iestāde 30 dienu laikā pieprasa attiecīgā transportlīdzekļa 
ražotājam sniegt 1. pielikuma 4.2.11.2.7.6. punktā norādīto informāciju. 4.2.11.2.7.6. punkta otrās daļas prasību nepiemēro; 
 
– ražotājs tipa apstiprināšanas iestādei sniedz pieprasīto informāciju divu mēnešu 
laikā pēc pieprasīšanas; 
 
– tipa apstiprināšanas iestāde šo informāciju nodod dalībvalstu apstiprināšanas 
iestādēm, un tā iestāde, kas piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, pievieno šo informāciju transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas informācijas 1. pielikumā. 
 
Šī prasība neatceļ apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83, un nekavē šādu apstiprinājumu paplašināšanu saskaņā ar tiem noteikumiem, ar kādiem tie ir sākotnēji piešķirti.
  
 5.2.2. Informāciju var pieprasīt tikai tām rezerves daļām, uz ko attiecas UNECE tipa 
apstiprinājums, vai komponentiem, kas veido sistēmu, uz kuru attiecas UNECE tipa apstiprinājums. 
 
5.2.3. Informācijas pieprasījumā norāda konkrētu specifikāciju transportlīdzekļa tipam, par 
kuru nepieciešama informācija. Jāapstiprina, ka informācija nepieciešama rezerves 
daļu, komponentu, diagnostikas instrumentu vai testa iekārtu izstrādāšanai. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/465
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 240. lapa  
11. pielikums —1. papildinājums
 
 
IEBŪVĒTU DIAGNOSTIKAS (OBD) SISTĒMU FUNKCIONĀLIE ASPEKTI 
 
 
1. IEVADS 
 
Šajā papildinājumā ir aprakstīta testa procedūra saskaņā ar 11. pielikuma 3. punktu. 
Procedūrā ir aprakstīta metode transportlīdzeklī uzstādītās iebūvētas diagnostikas 
(OBD) sistēmas darbības pārbaudei, imitējot kļūdu atbilstošās sistēmās motora 
pārvaldes vai emisiju kontroles sistēmā. Tajā ir noteiktas arī procedūras OBD 
sistēmas ilglaicīguma noteikšanai. 
 
Ražotājam ir jāpadara pieejami bojātie komponenti un/vai elektriskās ierīces, kuras 
izmantotu kļūdu imitēšanai. Kad tos pārbauda I tipa testa ciklā, šādi bojāti 
komponenti vai ierīces nedrīkst radīt transportlīdzekļa emisijas, kas pārsniedz 
3.3.2. punktā noteiktās robežas par vairāk nekā 20 %. 
 
Testējot transportlīdzekli ar uzstādītu bojāto komponentu vai ierīci, OBD sistēmu 
apstiprina, ja MI darbojas. OBD sistēmu apstiprina arī tad, ja MI darbojas zem OBD 
robežvērtībām. 
 
2. TESTA RAKSTUROJUMS 
 
2.1.  OBD sistēmas tests sastāv no šādām fāzēm: 
 
2.1.1. motora pārvaldes vai emisiju kontroles sistēmas komponenta kļūdas imitēšana, 
 
2.1.2. transportlīdzekļa ar imitēto nepareizo darbību sagatavošana 6.2.1. vai 6.2.2. punktā 
minētās sagatavošanas laikā 
 
2.1.3. transportlīdzekļa ar imitēto nepareizo darbību braukšana I tipa testa cikla laikā un 
transportlīdzekļa emisiju mērīšana, 
 
2.1.4. noteikšana, vai OBD sistēma reaģē uz imitēto nepareizo darbību un to pienācīgā 
veidā uzrāda transportlīdzekļa vadītājam. 
 
2.2. Tā vietā pēc ražotāja pieprasījuma viena vai vairāku komponentu nepareizu darbību 
var imitēt elektroniski saskaņā ar 6. punkta prasībām. 
 
2.3. Ražotāji var pieprasīt veikt uzraudzību ārpus I tipa testa cikla, ja iestādei var pierādīt, 
ka uzraudzība I tipa testa cikla laikā esošos apstākļos uzliktu ierobežojošus 
uzraudzības apstākļus, transportlīdzekli ekspluatējot. 
 L 375/466 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 241  
 
3. TESTA TRANSPORTLĪDZEKLIS UN DEGVIELA 
 
3.1. Transportlīdzeklis 
 
Testa transportlīdzeklim ir jāatbilst 4. pielikuma 3.1. punkta prasībām. 
 
3.2. Degviela 
  Testā izmanto atbilstīgo standartdegvielu, kas aprakstīta 10. pielikumā benzīnam un 
dīzeļdegvielai un 10a pielikumā sašķidrinātai naftas gāzei (LPG) un dabasgāzei (NG). Degvielas veidu katram pārbaudāmajam defektu režīmam (aprakstīts šā papildinājuma 6.3. punktā) tipa apstiprināšanas iestāde izvēlas no 10a pielikumā norādītajām standartdegvielām vienas degvielas transportlīdzekļu testa gadījumā un no 10 vai 10a pielikumā norādītajām standartdegvielām divu degvielu transportlīdzekļu testa gadījumā. Izvēlēto degvielas veidu testa fāžu laikā nemaina (aprakstīts šā papildinājuma 2.1. līdz 2.3. punktā). Izmantojot sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, pieļaujams motoru uzsākt ar benzīnu un pārslēgt uz sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi pēc noteikta laikposma, kuru nosaka automātiski, nevis izvēlas transportlīdzekļa vadītājs. 
 
4. TESTA TEMPERATŪRA UN SPIEDIENS 
 
4.1. Testa temperatūra un spiediens atbilstīgi I tipa testa prasībām saskaņā ar 
4. pielikumu. 
 
5. TESTA APRĪKOJUMS 
 
5.1. Šasijas dinamometrs 
 
Šasijas dinamometrs atbilstīgi 4. pielikuma prasībām. 
 
6. OBD TESTA PROCEDŪRA 
 
6.1. Šasijas dinamometra darbības cikls atbilstīgi 4. pielikuma prasībām. 
 
6.2. Transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana 
 
6.2.1. Saskaņā ar motora tipu un pēc viena no 6.3. iedaļā minētajiem kļūdas režīmiem 
ieviešanas transportlīdzekli sagatavo, nobraucot vismaz divus secīgus I tipa testa 
testus (pirmā un otrā daļa). Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar 
kompresijaizdedzes motoru, ir atļauti divi otrās daļas cikli. 
 
6.2.2. Pēc ražotāja pieprasījuma var izmantot alternatīvas sagatavošanas metodes. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/467
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 242. lapa  
6.3. Pārbaudāmie kļūdas režīmi 
 
6.3.1. Ar dzirksteļaizdedzes motoriem aprīkoti transportlīdzekļi: 
 
6.3.1.1. Katalizatora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru vai kļūdas elektroniska 
imitēšana. 
 
6.3.1.2. Aizdedzes izlaiduma apstākļi saskaņā ar aizdedzes izlaidumu uzraudzības 
noteikumiem, kas minēti 11. pielikuma 3.3.3.2. punktā. 
 
6.3.1.3. Skābekļa devēja aizstāšana ar nolietotu vai bojātu skābekļa devēju vai šādas kļūdas 
elektroniska imitēšana. 
 
6.3.1.4. Ar emisiju saistīta komponenta, kas pievienots piedziņas ķēdes vadības datoram, 
elektriskā atslēgšana (ja izvēlētajam degvielas veidam tas ir ieslēgts). 
 
6.3.1.5. Elektroniskās iztvaicēšanas izpūšanas vadības ierīces elektriskā atslēgšana (ja tā ir 
aprīkojumā un ieslēgta izvēlētajam degvielas veidam). Attiecībā uz šo īpašo defekta 
režīmu I tipa tests nav jāveic. 
 
6.3.2. Ar kompresijaizdedzes motoriem aprīkoti transportlīdzekļi: 
 
6.3.2.1. Katalizatora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru, ja tāds ir uzstādīts, vai 
šādas kļūdas elektroniska imitēšana. 
 
6.3.2.2. Pilnīga makrodaļiņu filtra, ja tāds ir, noņemšana vai, ja devēji ir filtra neatņemama 
daļa, bojāta filtra uzstādīšana. 
 
6.3.2.3. Jebkuras degvielas sistēmas elektroniskas degvielas padeves daudzuma un laika 
ierīces elektriska atvienošana. 
 
6.3.2.4. Jebkura cita ar emisijām saistīta komponenta, kas pievienots piedziņas pārvaldes 
datoram elektriska atvienošana. 
 
6.3.2.5. Izpildot 6.3.2.3. un 6.3.2.4. punkta prasības, ar apstiprināšanas iestādes atļauju 
ražotājam jāveic atbilstīgi pasākumi, lai pierādītu, ka OBD sistēma uzrādīs kļūdu, ja 
notiks atvienošana.  
 
6.4. OBD sistēmas tests 
 
6.4.1. Ar dzirksteļaizdedzes motoriem aprīkoti transportlīdzekļi: 
 
6.4.1.1. Pēc transportlīdzekļa sagatavošanas saskaņā ar 6.2. iedaļu ar testa transportlīdzekli 
izbrauc I tipa testu (pirmo un otro daļu). 
 L 375/468 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 243  
 
MI jāieslēdz pirms šī testa beigām saskaņā ar jebkuriem 6.4.1.2. līdz 6.4.1.5. punktā 
minētajiem noteikumiem. Tehniskais dienests šos noteikumus saskaņā ar 
6.4.1.6. punktu var aizstāt ar citiem. Tomēr tipa apstiprināšanā kopējais imitēto kļūdu 
skaits nedrīkst pārsniegt četrus (4). 
 
6.4.1.2. Katalizatora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru vai elektroniska nolietota 
vai bojāta katalizatora imitēšana, kas rada emisijas, kas pārsniedz 11. pielikuma 
3.3.2. punktā minēto HC robežu. 
 
6.4.1.3. Izraisītā aizdedzes izlaiduma apstākļi saskaņā ar noteikumiem aizdedzes izlaidumu 
uzraudzīšanai, kas minēti 11. pielikuma 3.3.3.2. punktā, kas rada emisijas, kas 
pārsniedz jebkādas 11. pielikuma 3.3.2. punktā minētās robežas. 
 
6.4.1.4. Skābekļa devēja aizstāšana ar nolietotu vai bojātu skābekļa devēju vai elektroniska 
nolietota vai bojāta skābekļa devēja imitēšana, kas rada emisijas, kas pārsniedz 
jebkādas šī pielikuma 11. pielikuma 3.3.2. punktā minētās robežas. 
 
6.4.1.5. Elektroniskās iztvaicēšanas izpūšanas vadības ierīces elektriskā atslēgšana (ja tā ir 
aprīkojumā un ieslēgta izvēlētajam degvielas veidam). 
 
6.4.1.6. Jebkura cita datoram pievienota ar emisiju saistīta piedziņas ķēdes komponenta 
elektriskā atslēgšana, kas rada emisijas, kas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā (ja 
tā ir pieslēgta izvēlētajam degvielas tipam) minētās robežvērtības. 
 
6.4.2. Ar kompresijaizdedzes motoriem aprīkoti transportlīdzekļi: 
 
6.4.2.1. Pēc transportlīdzekļa sagatavošanas saskaņā ar 6.2. punktu ar testa transportlīdzekli 
izbrauc I tipa testu  (pirmā un otrā daļa). 
 
MI jāieslēdz pirms šī testa beigām saskaņā ar jebkuriem 6.4.2.2. līdz 6.4.2.5. punktā 
minētajiem noteikumiem. Tehniskais dienests šos noteikumus saskaņā ar 
6.4.2.5. punktu var aizstāt ar citiem. Tomēr tipa apstiprināšanā kopējais imitēto kļūdu 
skaits nedrīkst pārsniegt 4. 
 
6.4.2.2. Katalizatora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru, ja tāds ir uzstādīts, vai 
elektroniska nolietota vai bojāta katalizatora imitēšana, kas rada emisijas, kas 
pārsniedz 11. pielikuma 3.3.2. punktā minēto robežu. 
 
6.4.2.3. Pilnīga makrodaļiņu filtra, ja tāds ir, noņemšana vai tā aizstāšana ar bojātu 
makrodaļiņu filtru, kas atbilst 6.3.2.2. punkta noteikumiem, radot emisijas, kas 
pārsniedz 11. pielikuma 3.3.2. punktā minēto robežu. 
 
6.4.2.4. Atsaucoties uz 6.3.2.5. punktu, jebkādas degvielas sistēmas elektroniskas degvielas 
padeves daudzuma un laika ierīces atvienošana, kas rada emisijas, kas pārsniedz 
jebkādas 11. pielikuma 3.3.2. punktā minētās robežas. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/469
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 244. lapa  
 
6.4.2.5. Atsaucoties uz 6.3.2.5. punktu, jebkura cita datoram pievienota ar emisijām saistīta 
piedziņas komponenta atvienošana, kas rada emisijas, kas pārsniedz jebkādas 
11. pielikuma 3.3.2. punktā minētās robežas. 
 
6.5. Diagnostikas signāli 
 
6.5.1.1. Nosakot pirmo jebkura komponenta vai sistēmas nepareizo darbību, šajā laikā esošie 
reģistrētie motora apstākļi ir jāsaglabā datora atmiņā. Ja rodas sekojoša degvielas 
sistēmas nepareiza darbība vai aizdedzes izlaidums, jebkādi iepriekš uzglabātie 
reģistrētie apstākļi ir jāaizstāj ar degvielas sistēmas vai aizdedzes izlaiduma 
apstākļiem (atkarībā no tā, kas notiek pirmais). Uzglabātajos motora apstākļos 
jāietver, neierobežojot līdz aprēķinātajai slodzes vērtībai, motora ātrumu, degvielas 
pielāgošanas vērtību (–s) (ja ir pieejams), degvielas spiedienu (ja pieejams), 
transportlīdzekļa ātrumu (ja pieejams), dzesētāja temperatūru, ieplūdes kolektora 
spiedienu (ja pieejams), aizvērtas vai atvērtas cilpas darbību (ja pieejama) un kļūdas 
kodus, kas radīja uzglabājamos datus. Ražotājam ir jāizvēlas vispiemērotāko 
noteikumu kopums, lai veicinātu efektīvu remontu reģistrēto datu uzglabāšanai. Ir 
nepieciešama tikai viena datu struktūra. Ražotāji var izvēlēties uzglabāt papildu 
struktūras ar noteikumu, ka nepieciešamo struktūru var vismaz nolasīt ar vispārēju 
skanēšanas ierīci, kas atbilst 6.5.3.2. un 6.5.3.3. punkta specifikācijām Ja kļūdas 
kodu, kas radīja uzglabājamos datus, izdzēš saskaņā ar 11. pielikuma 3.7. punktu, arī 
uzglabātos motora apstākļus var izdzēst. 
 
6.5.1.2. Ja ir pieejami, šādi signāli papildu nepieciešamajai reģistrētajai informācijai pēc 
pieprasījuma ir jāpadara pieejami caur seriālo pieslēgvietu standarta savienojumā, ja 
informācija ir pieejama transportlīdzekļa datorā vai ja to var noteikt, izmantojot 
informāciju, kas pieejama transportlīdzekļa datorā: diagnostikas traucējumu kodi, 
motora dzesētāja temperatūra, degvielas kontroles sistēmas stāvoklis (aizvērta cilpa, 
atvērta cilpa, cita), degvielas pielāgojums, aizdedzes apsteidze, ieplūdes gaisa 
temperatūra, kolektora gaisa spiediens, gaisa plūsmas ātrums, motora ātrums, 
droseles pozīcijas devēja rādījums, sekundārā gaisa stāvoklis (plūsmas augšpusē, 
apakšpusē vai atmosfērā), aprēķinātā slodzes vērtība, transportlīdzekļa ātrums un 
degvielas spiediens. 
 
Signālus sniedz standarta vienībās, pamatojoties uz 6.5.3. punktā minētajām 
specifikācijām. Faktiskajiem signāliem ir jābūt skaidri norādītiem atsevišķi no 
noklusējuma vērtības vai ārkārtas režīma signāliem. 
 
6.5.1.3. Attiecībā uz visām emisiju kontroles sistēmām, kurām ir veikti īpašas 
transportlīdzekļa izvērtēšanas testi (katalizators, skābekļa devējs utt.) izņemot 
aizdedzes izlaiduma noteikšanu, degvielas sistēmas uzraudzību un visaptverošu 
komponentu uzraudzību, visnesenāk veiktā transportlīdzekļa testa rezultāti un 
robežas, ar ko sistēma ir salīdzināta, ir jāpadara pieejamas caur seriālo pieslēgvietu 
standarta datu savienojumā saskaņā ar 6.5.3. punktā minētajām specifikācijām. 
Attiecībā uz uzraudzītajiem komponentiem sistēmās, izņemot iepriekšminētās, caur L 375/470 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 245  
 
datu savienojumu ir jāpadara pieejama informācija par testa izturēšanu/neizturēšanu 
attiecībā uz nesenākajiem testa rezultātiem. 
 
6.5.1.4. OBD prasībām, attiecībā uz kurām transportlīdzeklis ir sertificēts (t.i., 11. pielikums 
vai alternatīvas prasības, kas minētas 5. punktā) un galvenajām emisiju kontroles 
sistēmām, ko pārrauga OBD sistēma, kas atbilst 6.5.3.3. prasībām, ir jābūt 
pieejamām caur seriālo pieslēgvietu standarta datu savienojumā saskaņā ar šī 
pielikuma 6.5.3. punkta prasībām. 
 
6.5.1.5. No 2003. gada 1. janvāra jaunajiem tipiem un no 2005. gada 1. janvāra visiem 
transportlīdzekļu tipiem, ko laiž ekspluatācijā, caur seriālo pieslēgvietu standarta 
datu savienojumu ir jāpadara pieejams programmatūras kalibrācijas identifikācijas 
numurs. Programmatūras kalibrācijas identifikācijas numuru piešķir standartizētā 
formātā. 
 
6.5.2.  Emisiju kontroles diagnostikas sistēma nav nepieciešama, lai izvērtētu komponentus 
nepareizas darbības laikā, ja šāda izvērtēšana radītu risku drošībai vai komponenta 
kļūdu. 
 
6.5.3. Emisijas kontroles diagnostikas sistēmai ir jānodrošina standartizēta un neierobežota 
piekļuve, un tai ir jāatbilst šādai ISO un/vai SAE standartiem. 
 6.5.3.1. Viens no šādiem standartiem ar aprakstītajiem ierobežojumiem ir jāizmanto kā 
sakaru saslēgums starp transportlīdzekli un punktu ārpus tā: 
  ISO 9141 – 2: 1994 (grozīts 1996. gadā) „Autotransporta līdzekļi — diagnostikas 
sistēmas — 2. daļa: CARB prasības digitālas informācijas apmaiņai „; 
  SAE J1850: 1998. gada marts „B klases datu komunikāciju tīkla saskarne”. Ar 
emisiju saistītiem ziņojumiem izmanto ciklisku dublēšanas testu un trīs baitu datnes galveni, bet neizmanto starpbaitu atdalīšanu vai starprezultātus; 
  ISO 14230 – 4. daļa „Autotransporta līdzekļi — diagnostikas sistēmas — Keyword 
Protocol 2000  — 4. daļa: Prasības sistēmām, kas saistītas ar emisiju „; 
  ISO DIS 15765-4 „Autotransporta līdzekļi, kontrollera apgabala tīkla (CAN) 
diagnostika — 4. daļa: Prasības sistēmām, kas saistītas ar emisiju”, datēts ar 2001. gada 1. novembri. 
 6.5.3.2. Testa iekārtai un diagnostikas instrumentiem, kas nepieciešami saziņai ar OBD 
sistēmām, jābūt vienādiem vai pārākiem par funkcionālo specifikāciju, kas norādīta ISO DIS 15031-4 „Autotransporta līdzekļi — Saziņa starp transportlīdzekli un ārēju testa iekārtu ar emisiju saistītai diagnostikai — 4. daļa: Ārēja testa iekārta”, datēts ar 2002. gada 1. novembri. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/471
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 246. lapa  6.5.3.3. Pamatdiagnostikas informāciju (kā noteikts 6.5.1. punktā) un divvirzienu kontroles 
informāciju sniedz, izmantojot formātu un vienības, kas aprakstītas ISO DIS 15031-5 „Autotransporta līdzekļi — Saziņa starp transportlīdzekli un ārēju testa iekārtu ar emisiju saistītai diagnostikai — 5. daļa: Diagnostikas pakalpojumi, kas saistīti ar emisiju”, datēts ar 2001. gada 1. novembri, un šai informācijai jābūt pieejamai, izmantojot diagnostikas darbarīkus, kas atbilst ISO DIS 15031-4 prasībām. 
  Transportlīdzekļa ražotājs sniedz valsts standartizācijas iestādei datus par jebkuru ar 
emisiju saistītu diagnostikas informāciju, piemēram, PID, OBD monitora identifikācijas numuru, testa identifikācijas numuru, kas nav noteikta ISO DIS 15031-5, bet ir saistīta ar šiem noteikumiem. 
 6.5.3.4. Reģistrējot defektu, ražotājs to identificē, izmantojot piemērotu defekta kodu, kas 
atbilst kodiem, kuri noteikti 6.3. iedaļā ISO DIS 15031-6 „Autotransporta līdzekļi — Saziņa starp transportlīdzekli un ārēju testa iekārtu ar emisiju saistītai diagnostikai — 6. daļa: Diagnostikas defektu kodu definīcijas”, saistībā ar „ar emisiju saistītas sistēmas diagnostikas defektu kodi”. Ja šāda identifikācija nav iespējama, ražotājs var izmantot diagnostikas defektu kodu saskaņā ar ISO DIS 15031-6 5.3. un 5.6. iedaļu. Atbilstoši šī pielikuma 6.5.3.2. punktam, standartizētām diagnostikas iekārtām jābūt pilnai piekļuvei defektu kodiem. 
 
 Transportlīdzekļa ražotājs sniedz valsts standartizācijas iestādei datus par jebkuru ar 
emisiju saistītu diagnostikas informāciju, piemēram, PID, OBD monitora 
identifikācijas numuru, testa identifikācijas numuru, kas nav noteikta ISO DIS 15031-5, bet ir saistīta ar šiem noteikumiem. 
 6.5.3.5. Savienojuma saskarnei starp transportlīdzekli un diagnostikas testa ierīci jābūt 
standartizētai un jāatbilst visām prasībām, kas noteiktas ISO DIS 15031-3 „Autotransporta līdzekļi — Saziņa starp transportlīdzekli un ārēju testa iekārtu ar emisiju saistītai diagnostikai — 3. daļa: Diagnostikas savienojums un saistītas elektriskas ķēdes: specifikācija un izmantošana”, datēts ar 2001. gada 1. novembri. Par uzstādīšanas novietojumu jāsaņem tipa apstiprināšanas iestādes apstiprinājums, ka tam var viegli piekļūt apkopes personāls, bet tas ir pietiekami aizsargāts no nejaušiem bojājumiem normālos ekspluatācijas apstākļos. 
 6.6. Īpaši noteikumi attiecībā uz diagnostikas signālu pārraidi no divu degvielu gāzes 
transportlīdzekļiem. 
 6.6.1.  Ja divu degvielu transportlīdzekļiem dažādu degvielu signālus saglabā vienā un 
tajā pašā datorā, diagnostikas signālus darbībai ar benzīnu un darbībai ar gāzi novērtē un pārsūta neatkarīgi vienam no otra. 
 6.6.2.  Ja divu degvielu transportlīdzekļiem dažādu degvielu signālus saglabā 
atsevišķos datoros, diagnostikas signālus darbībai ar benzīnu un darbībai ar gāzi novērtē un pārsūta no attiecīgajai degvielai paredzētā datora. 
 L 375/472 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 247  
 
6.6.3.  Pēc diagnostikas instrumenta pieprasījuma diagnostikas signālus 
transportlīdzeklim, kas darbojas ar benzīnu, nosūta pa vienu avota adresi, un 
diagnostikas signālus transportlīdzeklim, kas darbojas ar gāzi, nosūta pa otru avota adresi. Avota adrešu izmantošana izklāstīta ISO DIS 15031-5 „Autotransporta līdzekļi — Saziņa starp transportlīdzekli un ārēju testa iekārtu ar emisiju saistītai diagnostikai — 5. daļā: Diagnostikas pakalpojumi, kas saistīti ar emisiju”, datēts ar 2001. gada 1. novembri” 
  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/473
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 248. lapa   
11. pielikums — 2. papildinājums
 
 
TRANSPORTLĪDZEKĻU SAIMES BŪTISKĀS ĪPAŠĪBAS 
 
1. PARAMETRI OBD SAIMES NOTEIKŠANAI 
 
OBD saimi var noteikt ar konstrukcijas galvenajiem parametriem, kam ir jābūt 
kopīgiem visiem saimes transportlīdzekļiem. Reizēm var pastāvēt rādītāju 
pārklāšanās. Šīs ietekmes ir jāņem vērā, lai nodrošinātu, ka OBD saime ietver tikai 
transportlīdzekļus ar līdzīgām izplūdes gāzu emisijas pazīmēm. 
 
2. Šajā sakarā tie transportlīdzekļu tipi, kuru tālāk minētie parametri ir identiski, ir 
uzskatāmi par piederošiem tai pašai motora/emisiju kontroles/OBD sistēmas 
kombinācijai. 
 
Motors: 
 
a) sadegšanas process (t.i., dzirksteļaizdedze, kompresijaizdedze, divtaktu, 
četrtaktu), 
 
b) motora degvielas padeves metode (piemēram, karburators vai degvielas 
iesmidzināšana). 
 
Emisijas kontroles sistēma: 
 
a) katalītiskā neitralizatora tips (piemēram, oksidēšanas, trīsceļu, uzsildītais 
katalizators, cits), 
 
b) makrodaļiņu filtra tips, 
 
c) sekundārā gaisa iesmidzināšana (piemēram, ar vai bez), 
 
d) izplūdes gāzu recirkulācija (piemēram, ar vai bez) 
 
OBD daļas un darbība: 
 
metodes OBD funkcionēšanas uzraudzībai, nepareizas darbības noteikšanai un 
nepareizas darbības uzrādīšanai transportlīdzekļa vadītājam. 
 
 L 375/474 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 249  
 
12. pielikums
 
 
EK TIPA APSTIPRINĀJUMS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM, KAS DARBOJAS AR 
SAŠĶIDRINĀTU NAFTAS GĀZI VAI DABASGĀZI 
 
1. IEVADS 
 
Šajā pielikumā izklāstītas īpašās prasības, ko piemēro tāda transportlīdzekļa 
apstiprināšanas gadījumā, kas darbojas ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, vai 
kas var darboties ar bezsvina benzīnu un sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, 
attiecībā uz sašķidrinātas naftas gāzes vai dabasgāzes testēšanu. 
 
Attiecībā uz sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi tirgū ir liela degvielas sastāva 
dažādība, tādēļ degvielas sistēmai jāspēj pielāgoties šiem sastāviem. Lai pārbaudītu 
šo spēju, transportlīdzekli testē ar I tipa testu ar divām galējām standartdegvielām, 
parādot degvielas sistēmas pielāgošanās spēju. Ja transportlīdzekļa degvielas 
sistēmas spēja pielāgoties ir pierādīta, šādu transportlīdzekli var uzskatīts par saimes 
cilts transportlīdzekli. Transportlīdzekļus, kas atbilst atbilstīgās saimes locekļu 
prasībām, testē tikai ar vienu degvielu, ja tiem uzstādīta identiska degvielas sistēma. 
 
2. DEFINĪCIJAS 
 
Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas: 
 
2.1. „Cilts transportlīdzeklis ” ir transportlīdzeklis, kas izraudzīts kā transportlīdzeklis, ar 
kuru pārbauda degvielas sistēmas pielāgošanās spēju, un uz kuru atsaucas saimes 
locekļi. Var būt vairāk nekā viens cilts transportlīdzeklis. 
 
2.2. Saimes loceklis 
 
2.2.1. „Saimes loceklis ” ir transportlīdzeklis, kam piemīt tādas pašas raksturīgās pazīmes, 
kā cilts transportlīdzeklim(-iem): 
 
a) to ražo tas pats transportlīdzekļu ražotājs; 
 
b) uz to attiecas tādas pašas emisiju robežvērtības; 
 
c) ja gāzes degvielas sistēmai ir centrāla uzskaite visam motoram: 
 
tam ir apliecināta jauda robežās starp 0,7 un 1,15 reižu starpību ar cilts 
transportlīdzekļa motoru. 
 
Ja gāzes degvielas sistēmai ir atsevišķa uzskaites sistēma katram cilindram: 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/475
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 250. lapa  
 
tam ir apliecināta jauda katram cilindram robežās starp 0,7 un 1,15 reižu 
starpību ar cilts transportlīdzekļa motoru. 
 
d) ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar katalizatoru, katalizatora tips ir identisks, t.i. 
trīsceļu, oksidācijas, NO x samazināšanas. 
 
e) tā gāzes degvielas sistēma (ieskaitot spiediena regulatoru) ir viena ražotāja 
izgatavota un pieder pie viena tipa: indukcijas, tvaika iesmidzināšanas (vienā 
punktā, vairākos punktos), šķidruma iesmidzināšanas (vienā punktā, vairākos 
punktos). 
 
f) šo gāzes degvielas sistēmu regulē identiska tipa elektroniska vadības ierīce ar 
identisku tehnisko specifikāciju, kurā ir tie paši programmatūras principi un 
vadības stratēģija. 
 
2.2.2. Attiecībā uz c) prasību: gadījumos, kad tests pierāda, ka divi ar gāzi darbināmi 
transportlīdzekļi varētu būt tās pašas saimes locekļi, bet nav vienāda to apliecinātā 
jauda, attiecīgi P1 un P2 (P1 < P2), un abus testē kā cilts transportlīdzekļus, par 
saimei piederīgiem uzskata transportlīdzekļus, kuru apliecinātā jauda ir starp 0,7 * P1 
un 1,15 * P2. 
 
3. TIPA APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANA 
 
EK tipa apstiprinājumu piešķir, ja ir izpildītas šādas prasības: 
 
3.1. Izplūdes gāzu emisijas tests cilts transportlīdzeklim 
 
Cilts transportlīdzeklim jāpierāda tā spēja pielāgoties visiem degvielas sastāviem, kas 
var parādīties tirgū. Lietojot sašķidrinātu naftas gāzi , atšķiras C3/C4 sastāvs. 
Dabasgāzi parasti lieto divu veidu degvielā — degvielā ar lielu siltumietilpību (H 
gāzē) un degvielā ar mazu siltumietilpību (L gāzē), bet ar ievērojamu izplešanos abos 
diapazonos; būtiski atšķiras to Wobbe  indekss. Šīs atšķirības atspoguļojas 
standartdegvielās. 
 
3.1.1. Cilts transportlīdzekli(-us) pārbauda ar I tipa testu, izmantojot 10a pielikumā 
noteiktās galējās standartdegvielas. 
 
3.1.1.1. Ja pāriešanai no vienas degvielas uz citu izmanto slēdža palīdzību, tipa 
apstiprināšanas laikā slēdzi nelieto. Šādā gadījumā pēc ražotāja pieprasījuma un 
saskaņojot ar tehnisko dienestu 4. pielikuma 5.3.1. punktā minēto pirmapstrādes 
ciklu var pagarināt. 
 
3.1.2. Transportlīdzekli uzskata par atbilstīgu, ja transportlīdzeklis nepārsniedz emisiju 
robežvērtības ar abām standartdegvielām. L 375/476 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 251  
 
3.1.3. Emisiju rezultātu attiecību „r” katrai piesārņojošajai vielai noteic šādi: 
  
Degvielas tips(i)  
Atsauces degvielas  
„r” aprēķins 
 
LPG un benzīns 
(apstiprinājums B)  
degviela A 
 
vai tikai LPG  
(apstiprinājums D)  
degviela B  
 
 
 
 
NG un benzīns 
(apstiprinājums B)  
degviela G 20 
 
vai tikai NG  
(apstiprinājums D)  
degviela G 25  
 
 
 
 
3.2. Saimes locekļa izplūdes gāzu emisijas apstiprinājums: 
 
Saimes loceklim I tipa testu veic ar vienu standartdegvielu. Šī standartdegviela var 
būt jebkura no standartdegvielām. Transportlīdzekli uzskata par atbilstīgu, ja ir 
izpildītas šādas prasības: 
 
3.2.1. Transportlīdzeklis atbilst saimes locekļa definīcijai, kas noteikta iepriekš 2.2. punktā. 
 
3.2.2. Ja testa degviela ir standartdegviela A sašķidrinātai naftas gāzei vai G20 dabasgāzei, 
emisijas rezultātus reizina ar koeficientu „r”, ja r > 1; ja r < 1, korekcijas nav 
nepieciešamas. 
 
Ja testa degviela ir standartdegviela B sašķidrinātai naftas gāzei vai G25 dabasgāzei, 
emisijas rezultātus dala ar koeficientu „r”, ja r < 1; ja r > 1, korekcijas nav 
nepieciešamas. 
 
3.2.3. Transportlīdzeklim jāatbilst attiecīgās kategorijas emisiju robežvērtībām gan mērīto, 
gan aprēķināto emisiju ziņā. 
 
3.2.4. Ja vienam un tam pašam motoram veic atkārtotus testus, atsauces degvielas G20 jeb 
A rezultātiem un atsauces degvielas G25 jeb B rezultātiem vispirms nosaka vidējo 
aritmētisko vērtību; koeficientu „r” aprēķina no šiem vidējiem aritmētiskajiem 
rezultātiem. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/477
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 252. lapa  
 
4. VISPĀRĪGI NOSACĪJUMI 
 
4.1. Ražojuma atbilstības testu var veikt ar komerciālu degvielu, kuras C3/C4 attiecība ir 
robežās starp šo attiecību standartdegvielām sašķidrinātas naftas gāzes gadījumā vai 
kuras Wobbe  indekss ir robežās starp šo indeksu galējām standartdegvielām 
dabasgāzes gadījumā. Šajā gadījumā veic degvielas analīzi. 
 
 L 375/478 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 253  
 
13. pielikums
 
 
EMISIJU TESTA PROCEDŪRA TRANSPOTRLĪDZEKLIM, KAS APRĪKOTS AR PERIODISKI 
REĢENERĒJOŠU SISTĒMU 
 1. IEVADS   Šajā pielikumā izklāstītas īpašas prasības, kuras piemēro tāda transportlīdzekļa tipa 
apstiprinājumam, kurš aprīkots ar periodiski reģenerējošu sistēmu kā noteikts šo noteikumu 2.20. punktā. 
 2. TIPA APSTIPRINĀJUMA JOMA UN ATTIECINĀJUMS  2.1. Transportlīdzekļa saimes grupas, kas aprīkotas ar periodiski reģenerējošu sistēmu
 
 
Šo procedūru piemēro transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar periodiski reģenerējošu sistēmu kā noteikts šo noteikumu 2.20. punktā. Šī pielikuma mērķim var izveidot transportlīdzekļa saimes grupas. Līdz ar to tie transportlīdzekļutipi ar reģeneratīvām sistēmām, kuru tālāk nosauktie parametri ir identiski, vai pieļaujamo pielaižu robežās, uzskatāmi par piederošiem pie tās pašas saimes attiecībā uz mērījumiem, kas raksturīgi 
definētajai periodiski reģenerējošai sistēmai. 
 
2.1.1. Identiski parametri ir:  
Motors: 
 
a) aizdedzes process.     Periodiski reģenerējoša sistēma(t.i., katalizators, makrodaļiņu filtrs):  a) konstrukcija (t.i., korpuss, dārgmetāla veids, substrāta veids, šūnu blīvums), b) tips un darbības princips, c) doza un piemaisījumu sistēma, d) tilpums ±10 procenti, e) izvietojums (temperatūra ±50 °C pie 120 km/h vai maksimālās 
temperatūras/spiediena 5 procentu atšķirība). 
 
2.2. Transportlīdzekļu tipi ar atšķirīgu standartmasu
 
 
Šo noteikumu 2.20. punktā definētos koeficientus K i, kas iegūti veicot šajā pielikumā 
noteikto transportlīdzekļa tipa ar periodiski reģenerējošu sistēmu tipa apstiprinājuma procedūru, var piemērot citiem transportlīdzekļiem saimes grupā ar atsauces masu divās tuvākajā inerces klasēs vai jebkurai zemākai ekvivalences inercei. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/479
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 254. lapa  3. TESTA PROCEDŪRA  
Transportlīdzekli var aprīkot ar slēdzi, kas spēj novērst vai atļaut reģenerācijas procesu ar nosacījumu, ka darbība neietekmē sākotnējo motora kalibrāciju. Šo slēdzi atļauts izmantot tikai reģenerācijas novēršanas nolūkos reģenerācijas sistēmu lādēšanas un sagatavošanas ciklu laikā. To neizmanto mērot emisijas reģenerācijas fāzes laikā; drīzāk emisiju testu veic ar neuzlādētu sākotnējā aprīkojuma (OEM) vadības ierīci. 
 3.1. Izplūdes emisiju mērījums starp diviem cikliem, kuros parādās reģeneratīvās fāzes
 
 
Vidējo emisiju starp reģenerācijas fāzēm un reģenerējošās ierīces uzlādēšanās laikā nosaka, aprēķinot vidējo aritmētisko no vairākiem aptuveni vienādā attālumā (ja to ir vairāk par 2) I tipa darbības cikliem vai ekvivalenta motora testa stenda cikliem. Kā 
alternatīvu ražotājs var sniegt datus, parādot, ka emisija paliek nemainīga ( ±15 %) 
starplaikā starp reģenerācijas fāzēm. Šādā gadījumā var izmantot emisijas mērījumus, 
kas iegūti regulāra I tipa testa laikā. Visos citos gadījumos veic vismaz divus I tipa darbības ciklus vai ekvivalentus motora stenda ciklus: vienu uzreiz pēc reģenerācijas (pirms jaunas lādēšanas) un vienu pēc iespējas tuvāk pirms reģenerācijas fāzes. Visus emisiju mērījumus veic saskaņā ar 4. pielikuma 5., 6., 7. un 8. punktu 
 3.1.2. Uzlādes procesu un K
i noteikšanu veic I tipa darbības cikla laikā uz šasijas dinamometra 
vai uz motora testa stenda izmantojot ekvivalentu testa ciklu. Šos testus var veikt secīgi (t.i., bez nepieciešamības izslēgt motoru starp cikliem). Pēc jebkura skaita pabeigtu ciklu, transportlīdzekli var noņemt no šasijas dinamometra un testu turpināt vēlāk.  
 3.1.3. Ciklu skaitu (D) starp diviem cikliem, kuros parādās reģenerācijas fāze, ciklu skaitu, 
kuros veic emisijas mērījumus (n), un katras emisijas mērījumu (M’
sij) paziņo attiecīgi 
1. pielikuma 4.2.11.2.1.10.1. līdz 4.2.11.2.1.10.4. vai 4.2.11.2.5.4.1. līdz 4.2.11.2.5.4.4. punktā. 
 3.2. Emisiju mērīšana reģenerācijas laikā
 
 3.2.1. Transportlīdzekļa sagatavošanu, ja tāda ir nepieciešama, emisiju testam reģenerācijas 
fāzes laikā var pabeigt, izmantojot sagatavošanas ciklus kā aprakstīts 4. pielikuma 5.3. punktā vai ekvivalentos motora testa stenda ciklos atkarībā no iepriekš 3.1.2. punktā izvēlētās uzlādes procedūras. 
 3.2.2. Šo noteikumu 4. punktā aprakstītos testa un transportlīdzekļa stāvokli I tipa testa 
veikšanai piemēro pirms pirmā emisiju testa veikšanas. 
 3.2.3. Reģenerācija nedrīkst sākties transportlīdzekļa sagatavošanas laikā. To iespējams 
nodrošināt, izmantojot vienu no šādām metodēm: 
 3.2.3.1. „mānekļa” reģenerācijas sistēma vai daļēja sistēma, kuru uzstāda sagatavošanas ciklu 
veikšanai. 
 L 375/480 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 255  
 
3.2.3.2. jebkura cita metode, par kuru vienojušies ražotājs un tipa apstiprināšanas iestāde. 
 3.2.4. Izplūdes emisiju testu pēc aukstās palaišanas ar ietvertu reģenerācijas procesu veic 
saskaņā ar I tipa darbības ciklu vai ekvivalentu motora testa stenda ciklu. Ja emisiju testus starp diviem reģenerējošu fāžu cikliem veic uz motora testa stenda, arī emisiju testu ar ietvertu reģenerācijas fāzi veic uz motora testa stenda. 
 3.2.5. Ja reģenerācijas procesam nepieciešams vairāk nekā viens darbības cikls, nekavējoties 
veic secīgu testa ciklu(-us), neizslēdzot motoru līdz sasniegta pilnīga reģenerācija (pabeidz katru ciklu). Laikam, kas nepieciešams jauna testa uzsākšanai, jābūt pēc iespējas īsākam (piem., makrodaļiņu filtra materiāla maiņa). Šajā laikā motoru izslēdz.  
 3.2.6. Emisijas vērtības reģenerācijas (M
ri) laikā aprēķina saskaņā ar 4. pielikuma 8. punktu. 
Reģistrē darbības ciklu skaitu d, kas izmērīts pilnīgai reģenerācijai. 
 3.3. Kombinētās emisijas aprēķināšana
 
 
nM
Mn
jsij
si∑
==1'
 n ≥ 2;  dM
Md
jrij
ri∑
==1'
 
 
⎭⎬⎫
⎩⎨⎧
++=dDdMDMMri si
pi* * 
 
kur katrai attiecīgajai piesārņojošajai vielai i: 
 
M’ sij = piesārņojošās vielas i emisija gramos uz km vienā I tipa darbības ciklā (vai 
ekvivalentā motora testa stenda ciklā) bez reģenerācijas 
M’ rij = piesārņojošās vielas i emisija gramos uz km vienā I tipa darbības ciklā (vai 
ekvivalentā motora testa stenda ciklā) reģenerācijas laikā. (kad n > 1, pirmais 
I tipa tests ir veikts auksts un turpmākie ir karsti) 
 M si = vidējā piesārņojošās vielas i emisija gramos uz km bez reģenerācijas 
 M ri = vidējā piesārņojošās vielas i emisija gramos uz km reģenerācijas laikā 
 M pi = vidējā piesārņojošās vielas i emisija gramos uz km 
n = testa punktu skaits, kuros veikti emisijas mērījumi (I tipa darbības cikli vai 
ekvivalenti motora testa stenda cikli) starp diviem cikliem, kuros noris 
reģenerācija, ≥ 2 
d =  darbības ciklu skaits, kas nepieciešams reģenerācijai 
D = darbības ciklu skaits starp diviem cikliem, kuros noris reģenerācija 
Mērījumu parametru ilustrējošs paraugs. Skatīt 8/1. attēlu.  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/481
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 256. lapa  
 
Ciklu skaits  M    ri  Emisija [g/km]  
D  d  (  )  (  )  [  ]  
(  )  d  D  d  M  D  M  M  ri  si  
pi  +  ⋅  +  ⋅  =  
si  pi  
i  M  M  K  =  
M    pi  
M    si  
M  ,  
sij  
 
   8/1. attēls
: Parametri, kas izmērīti emisiju testa laikā un starp cikliem, kuros noris 
reģenerācija (shematisks piemērs, emisijas ‘D’ laikā var palielināties vai samazināties) 
 3.4. Reģenerācijas koeficienta K aprēķināšana katrai attiecīgajai piesārņojošajai 
vielai(-ām)  
 
K i = M pi/M si 
 
M si, M pi un K i rezultātus reģistrē tehniskā dienesta iesniegtā testa ziņojumā. 
 K
i var noteikt pēc vienas testu virknes pabeigšanas. 
  
 L 375/482 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 257  
 
14. pielikums
 
 
EMISIJAS TESTA PROCEDŪRA HIBRĪDIEM ELEKTRISKIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM 
(HEV) 
 1. IEVADS  1.1. Šajā pielikumā aprakstīti īpaši nosacījumi attiecībā uz šo noteikumu 2.21.2. punktā 
definētu hibrīdu elektrisku transportlīdzekļu (HEV) tipa apstiprinājumu. 
 1.2. Parasti I, II, III, IV, V, VI un OBD tipa testu veikšanai hibrīdus elektriskus 
transportlīdzekļus testē saskaņā ar attiecīgi 4., 5., 6., 7., 9., 8. un 11. pielikumu, ja vien šajā pielikumā nav norādīts citādi. 
 
1.3. Tikai I tipa testam OVC transportlīdzekļus (iedalījums saskaņā ar 2. punktu) testē 
saskaņā ar A nosacījumu un B nosacījumu. Testa rezultātus A un B nosacījumiem un izsvērtās vērtības ziņo paziņojumu formā. 
 1.4. Emisiju testu rezultātiem jābūt saskaņā ar visām robežvērtībām, kas norādītas šo 
noteikumu testu veikšanas nosacījumos. 
 2. HIBRĪDU ELEKTRISKU TRANSPORTLĪDZEKĻU KATEGORIJAS   
Transportlīdzek
ļa uzlāde Uzlāde ārpus transportlīdzekļa 1) 
(OVC) Uzlāde ne ārpus 
transportlīdzek
ļa 2) 
(NOVC) 
Darba režīma 
slēdzis Bez Ar Bez ar 
 
 1) arī saukts par „ārēji lādējamu” 
 2) arī saukts par „ārēji nelādējamu” 
 
3. I TIPA TESTU METODES 
 3.1. ĀRĒJI LĀDĒJAMS HIBRĪDS ELEKTRISKS TRANSPORTLĪDZEKLIS
 (OVC 
HEV) BEZ DARBA REŽĪMA SLĒDŽA 
 3.1.1. veic divus testus saskaņā ar šādiem nosacījumiem:   A nosacījums
: testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas 
ierīci. 
  B nosacījums
: testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas 
ierīci (maksimāla jaudas izlāde). 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/483
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 258. lapa    Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces lādēšanas režīma (SOC) profils 
dažādās I tipa testa stadijās dots 1. pielikumā. 
 3.1.2. A nosacījums  3.1.2.1. Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces 
izlādi braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.): 
  – ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais 
motors, 
  – vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez 
degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu neieslēdzas degvielu patērējošs motors (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs), 
  – vai saskaņā ar ražotāja ieteikumu.   Motoru, kas darbojas ar degvielu, izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas 
automātiski ieslēdzies. 
 3.1.2.2. Transportlīdzekļa sagatavošana  3.1.2.2.1. Kompresijaizdedzes motoru transportlīdzekļiem izmanto 4. pielikuma 
1. papildinājumā aprakstīto otrās daļas ciklu. Brauc trīs secīgus ciklus saskaņā ar 3.1.2.5.3. punktu. 
 3.1.2.2.2. Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, sagatavo, veicot vienu 
pirmās daļas un divus otrās daļas braukšanas ciklus saskaņā ar 3.1.2.5.3. punktu. 
 3.1.2.3. Pēc sagatavošanas un pirms pārbaudes transportlīdzekli glabā telpā, kurā temperatūra 
ir nosacīti pastāvīga starp 293 un 303 K (20 °C un 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina līdz motora eļļas temperatūra un dzesētājs, ja tāds ir, ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras, un 3.1.2.4. punktā aprakstītās uzlādes rezultātā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce ir pilnībā uzlādēta. 
 L 375/484 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 259  
 
3.1.2.4. uzsūkšanās laikā, elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē: 
  a) ar uzmontētu lādētāju, ja ar tādu aprīkots, vai    b) ar ražotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parastu lādēšanas procedūru nakts 
laikā. 
  Šī procedūra izslēdz visu veidu īpašās lādēšanas, kuras var ierosināt automātiski vai 
manuāli, piemēram, kompensācijas vai apkopes vajadzībām. 
  Ražotājs apstiprina, ka testa laikā nav veikta īpaša lādēšanas procedūra.  3.1.2.5. Testa procedūra   3.1.2.5.1. Transportlīdzekli vadītājs iedarbina parastajā izmantošanai paredzētajā veidā. 
Pirmais cikls sākas ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras uzsākšanu. 
 3.1.2.5.2. Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms vai motora iedarbināšanas procedūras laikā un 
beidz pabeidzot beidzamo brīvgaitas periodu ārpilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa, paraugu ņemšanas beigas (ES)). 
 3.1.2.5.3. Ar transportlīdzekli brauc saskaņā ar 4. pielikumu, vai īpašas pārnesumu 
pārslēgšanas stratēģijas gadījumā saskaņā ar ražotāja instrukcijām, kas norādītas transportlīdzekļu vadītāja rokasgrāmatā, un norādītas tehniskās pārnesumu pārslēgšanas instrumentā (vadītāja zināšanai). Šiem transportlīdzekļiem 4. pielikuma 1. papildinājumā noteiktos pārnesuma pārslēgšanas punktus nepiemēro. Darbības līknes paraugam piemēro 4. pielikuma 2.3.3. punkta aprakstu. 
 3.1.2.5.4. Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar 4. pielikumu.  3.1.2.6. Testa rezultātus salīdzina ar šo noteikumu 5.3.1.4. punktā noteiktajām robežvērtībām 
un aprēķina katras piesārņojošās vielas vidējo emisiju A nosacījumam (M1
i). 
 3.1.3. B nosacījums  3.1.3.1. Transportlīdzekļa sagatavošana  3.1.3.1.1. Kompresijaizdedzes motoru transportlīdzekļiem izmanto 4. pielikuma 
1. papildinājumā aprakstīto otrās daļas ciklu. Brauc trīs secīgus ciklus saskaņā ar 3.1.3.4.3. punktu. 
 3.1.3.1.2. Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, sagatavo, veicot 
vienu pirmās daļas un divus otrās daļas braukšanas ciklus saskaņā ar 3.1.3.4.3. punktu. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/485
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 260. lapa  3.1.3.2. Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē braucot (uz testa 
stenda, uz šasijas dinamometra utt.): 
  – ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais motors,   – vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu 
patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu neieslēdzas degvielu patērējošs motors (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs), 
  – vai saskaņā ar ražotāja ieteikumu.   Motoru, kas darbojas ar degvielu, izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas 
automātiski ieslēdzies. 
 3.1.3.3. Pēc sagatavošanas un pirms pārbaudes transportlīdzekli glabā telpā, kurā temperatūra 
ir nosacīti pastāvīga starp 293 un 303 K (20 °C un 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina līdz motora eļļas temperatūra un dzesētājs, ja tāds ir, ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras. 
 3.1.3.4. Testa procedūra 
 
3.1.3.4.1. Transportlīdzekli vadītājs iedarbina parastajā izmantošanai paredzētajā veidā. 
Pirmais cikls sākas ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras uzsākšanu. 
 3.1.3.4.2. Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms vai motora iedarbināšanas procedūras laikā un 
beidz pabeidzot beidzamo brīvgaitas periodu ārpilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa, paraugu ņemšanas beigas (ES)). 
 3.1.3.4.3. Ar transportlīdzekli brauc saskaņā ar 4. pielikumu, vai īpašas pārnesumu 
pārslēgšanas stratēģijas gadījumā saskaņā ar ražotāja instrukcijām, kas norādītas transportlīdzekļu vadītāja rokasgrāmatā, un norādītas tehniskās pārnesumu pārslēgšanas instrumentā (vadītāja zināšanai). Šiem transportlīdzekļiem 4. pielikuma 1. papildinājumā noteiktos pārnesuma pārslēgšanas punktus nepiemēro. Darbības līknes paraugam piemēro 4. pielikuma 2.3.3. punkta aprakstu. 
 3.1.3.4.4. Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar 4. pielikumu.  3.1.3.5. Testa rezultātus salīdzina ar šo noteikumu 5.3.1.4. punktā noteiktajām robežvērtībām 
un aprēķina katras piesārņojošās vielas vidējo emisiju B nosacījumam (M2
i). 
 3.1.4. Testa rezultāti  3.1.4.1. Paziņojumam aprēķina vidējās izsvērtās vērtības:  
 M
i = ( De Α M1 i + Dav Α M2 i )/( De + Dav ) L 375/486 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 261  
 
 
 Kur   M
i = piesārņojošās vielas i emisijas masa gramos uz kilometru. 
 M1 i = vidējā piesārņojošās vielas i emisijas masa gramos uz kilometru ar 
pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, kas aprēķināta 3.1.2.6. punktā 
 M2
i = vidējā piesārņojošās vielas i emisijas masa gramos uz kilometru ar 
elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālā uzlādēšanas stadijā (maksimāla jaudas izlādēšana), aprēķināta 3.1.3.5. punktā 
 De = transportlīdzekļa elektrības amplitūda ar slēdzi tīri elektriskā pozīcijā, 
saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 7. pielikumā noteikto procedūru. Ja nav tīri elektriskas pozīcijas, ražotājam jānodrošina līdzeklis, kā veikt the mērījumu transportlīdzeklim darbojoties tīri elektriskā režīmā. 
 Dav = 25 km (vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm)  3.2. ĀRĒJI LĀDĒJAMS HIBRĪDS ELEKTRISKS TRANSPORTLĪDZEKLIS (OVC 
HEV) AR DARBA REŽĪMA SLĒDZI 
 3.2.1. veic divus testus saskaņā ar šādiem nosacījumiem: 
 
3.2.1.1. A nosacījums: testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas 
ierīci. 
 3.2.1.2. B nosacījums: testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas 
ierīci (maksimāla jaudas izlāde) 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/487
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 262. lapa   3.2.1.3. Darba režīma slēdzi pārslēdz saskaņā ar šo tabulu:  
    Jauktie  
     režīmi 
Akumulatora 
stāvoklis –Tīri elektrisks 
 –Hibrīds 
 
 
Slēdža pozīcija –Tīri degvielu 
patērējošs – Hibrīds  
 
 
Slēdža pozīcija –Tīri elektrisks 
–Tīri degvielu patērējošs  
–Hibrīds 
 
Slēdža pozīcija –Hibrīds režīms n 
1) 
...... 
–Hibrīds režīms m 1) 
  
Slēdža pozīcija 
A nosacījums  Pilnībā 
uzlādēts  Hibrīds Hibrīds Hibrīds Viselektriskākais 
hibrīdais režīms 2) 
B nosacījums Minimāli uzlādēts Hibrīds degvielu patērējošs
 degvielu patērējošs Visvairāk degvielu 
patērējošais režīms 3) 
 
1) Piemēram: sporta, ekonomisks, pilsētas, ārpilsētas ... 2) Viselektriskākais hibrīdais režīms
: 
 Hibrīds režīms, par kuru var apgalvot, ka tā laikā novērojams vislielākais elektrības 
patēriņš no visiem izvēles hibrīdiem režīmiem, testējot transportlīdzekli saskaņā ar  
Noteikumu Nr. 101 10. pielikuma 4. punkta A nosacījumu, nosakāms pamatojoties uz ražotāja sniegto informāciju un vienojoties ar tehnisko dienestu. 
3) Visvairāk degvielu patērējošais režīms
: 
 Hibrīds režīms, par kuru var apgalvot, ka tā laikā novērojams vislielākais degvielas 
patēriņš no visiem izvēles hibrīdiem režīmiem, testējot transportlīdzekli saskaņā ar  
Noteikumu Nr. 101 10. pielikuma 4. punkta B nosacījumu, nosakāms pamatojoties uz ražotāja sniegto informāciju un vienojoties ar tehnisko dienestu. 
 3.2.2. A nosacījums  3.2.2.1. Ja transportlīdzekļa tīri elektrsikais diapazons pārsniedz vienu pilnīgu ciklu, pēc 
ražotāja lūguma I tipa testu var veikt tīri elektriskā režīmā. Šādā gadījumā 3.2.2.3.1. vai 3.2.2.3.2. punktā aprakstīto motora sagatavošanu var neveikt. 
 3.2.2.2. Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces 
izlādi braucot, slēdzi ieslēdzot tīri elektriskā režīmā (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.) ar vienmērīgu ātrumu, kas ir 70 % ± 5 % no maksimālā transportlīdzekļa ātruma trīsdesmit minūšu testā (nosaka saskaņā ar Noteikumiem Nr. 101). 
  Izlādes pārtraukums rodas: 
 
– ja transportlīdzeklis nevar braukt ar 65 % no maksimālā trīsdesmit 
minūšu ātruma; vai 
 
– kad norādījumu apstādināt transportlīdzekli vadītājam dod standarta 
iebūvēti instrumenti, vai  L 375/488 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 263  
 
 
– pēc 100 km nobraukšanas. 
 Ja transportlīdzeklis nav aprīkots ar tīri elektrisku režīmu, transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.):  –  ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais 
motors, 
 – vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez 
degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu neieslēdzas degvielu patērējošs motors (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs,  
 – vai saskaņā ar ražotāja ieteikumu.  Motoru, kas darbojas ar degvielu, izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies. 
 3.2.2.3. Transportlīdzekļa sagatavošana  3.2.2.3.1. Kompresijaizdedzes motoru transportlīdzekļiem izmanto 4. pielikuma 
1. papildinājumā aprakstīto otrās daļas ciklu. Brauc trīs secīgus ciklus saskaņā ar 3.2.2.6.3. punktu. 
 3.2.2.3.2. Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, sagatavo, veicot 
vienu pirmās daļas un divus otrās daļas braukšanas ciklus saskaņā ar 3.2.2.6.3. punktu. 
 3.2.2.4. Pēc sagatavošanas un pirms pārbaudes transportlīdzekli glabā telpā, kurā temperatūra 
ir nosacīti pastāvīga starp 293 un 303 K (20 °C un 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina līdz motora eļļas temperatūra un dzesētājs, ja tāds ir, ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras, un 3.2.2.5. punktā norādītās lādēšanas rezultātā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce ir pilnībā uzlādēta. 
 3.2.2.5. uzsūkšanās laikā, elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē:   a) ar uzmontētu lādētāju, ja ar tādu aprīkots, vai   b)  ar ražotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parastu lādēšanas procedūru 
nakts laikā. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/489
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 264. lapa   Šī procedūra izslēdz visu veidu īpašās lādēšanas, kuras var ierosināt automātiski vai 
manuāli, piemēram, kompensācijas vai apkopes vajadzībām. 
  Ražotājs apstiprina, ka testa laikā nav veikta īpaša lādēšanas procedūra.  3.2.2.6. Testa procedūra  3.2.2.6.1. Transportlīdzekli vadītājs iedarbina parastajā izmantošanai paredzētajā veidā. 
Pirmais cikls sākas ar transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras uzsākšanu. 
 3.2.2.6.2. Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms vai motora iedarbināšanas procedūras laikā un 
beidz pabeidzot beidzamo brīvgaitas periodu ārpilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa, paraugu ņemšanas beigas (ES)). 
 3.2.2.6.3. Ar transportlīdzekli brauc saskaņā ar 4. pielikumu, vai īpašas pārnesumu 
pārslēgšanas stratēģijas gadījumā saskaņā ar ražotāja instrukcijām, kas norādītas transportlīdzekļu vadītāja rokasgrāmatā, un norādītas tehniskās pārnesumu pārslēgšanas instrumentā (vadītāja zināšanai). Šiem transportlīdzekļiem 4. pielikuma 1. papildinājumā noteiktos pārnesuma pārslēgšanas punktus nepiemēro. Darbības līknes paraugam piemēro 4. pielikuma 2.3.3. punkta aprakstu. 
 
3.2.2.6.4. Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar 4. pielikumu. 
 3.2.2.7. Testa rezultātus salīdzina ar robežvērtībām, kas noteiktas šo noteikumu 
5.3.1.4. punktā un aprēķina vidējo katras piesārņojošās vielas emisiju A nosacījumam (M1
i). 
 3.2.3. B nosacījums  3.2.3.1. Transportlīdzekļa sagatavošana 
 
3.2.3.1.1. Kompresijaizdedzes motoru transportlīdzekļiem izmanto 4. pielikuma 
1. papildinājumā aprakstīto otrās daļas ciklu. Saskaņā ar 3.2.3.4.3. punktu tālāk 
tekstā, veic trīs secīgus ciklus. 
 3.2.3.1.2. Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, sagatavo, veicot vienu 
pirmās daļas un divus otrās daļas braukšanas ciklus saskaņā ar 3.2.3.4.3. punktu tālāk tekstā. 
 3.2.3.2. Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē saskaņā ar 
3.2.2.2. punktu 
 3.2.3.3. Pēc sagatavošanas un pirms pārbaudes transportlīdzekli glabā telpā, kurā temperatūra 
ir nosacīti pastāvīga starp 293 un 303 K (20 °C un 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina līdz motora eļļas temperatūra un dzesētājs, ja tāds ir, ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras. L 375/490 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 265  
  
3.2.3.4. Testa procedūra  
 3.2.3.4.1. Transportlīdzekli vadītājs iedarbina parastajā izmantošanai paredzētajā veidā. 
Pirmais cikls sākas ar motora iedarbināšanas procedūras sākumu. 
 3.2.3.4.2. Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms vai motora iedarbināšanas procedūras laikā un 
beidz pabeidzot beidzamo brīvgaitas periodu ārpilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa, paraugu ņemšanas beigas (ES)). 
 3.2.3.4.3. Ar transportlīdzekli brauc saskaņā ar 4. pielikumu, vai īpašas pārnesumu 
pārslēgšanas stratēģijas gadījumā saskaņā ar ražotāja instrukcijām, kas norādītas transportlīdzekļu vadītāja rokasgrāmatā, un norādītas tehniskās pārnesumu pārslēgšanas instrumentā (vadītāja zināšanai). Šiem transportlīdzekļiem 4. pielikuma 1. papildinājumā noteiktos pārnesuma pārslēgšanas punktus nepiemēro. Darbības līknes paraugam piemēro 4. pielikuma 2.3.3. punkta aprakstu. 
 3.2.3.4.4. Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar 4. pielikumu.  3.2.3.5. Testa rezultātus salīdzina ar šo noteikumu 5.3.1.4. punktā noteiktajām robežvērtībām 
un aprēķina katras piesārņojošās vielas vidējo emisiju B nosacījumam (M2
i). 
 3.2.4. Testa rezultāti  3.2.4.1. Paziņojumam aprēķina vidējās izsvērtās vērtības: 
 
M
i = ( De Α M1 i + Dav Α M2 i )/( De + Dav ) 
 
kur : 
M i = piesārņojošās vielas i emisijas masa gramos uz kilometru  
M1 i = vidējā piesārņojošās vielas i emisijas masa gramos uz kilometru ar 
pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, kas aprēķināta 3.2.2.7. punktā 
M2
i = vidējā piesārņojošās vielas i emisijas masa gramos uz kilometru ar 
elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālā uzlādēšanas stadijā (maksimāla jaudas izlādēšana), aprēķināta 3.2.3.5. punktā 
De = transportlīdzekļa elektriskais diapazons ar slēdzi tīri elektriskā pozīcijā, 
saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 7. pielikumā noteikto procedūru. Ja nav tīri elektriskas pozīcijas, ražotājam jānodrošina veids, kā veikt mērījumu transportlīdzeklim darbojoties tīri elektriskā režīmā. 
Dav = 25 km (vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/491
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 266. lapa  3.3. ĀRĒJI NELĀDĒJAMS HIBRĪDS ELEKTRISKS TRANSPORTLĪDZEKLIS 
(NOTOVC HEV) BEZ DARBA REŽĪMA SLĒDŽA 
 3.3.1. Šos transportlīdzekļus testē saskaņā ar 4. pielikumu  3.3.2. Sagatavošanai veic vismaz divus secīgus pilnus braukšanas ciklus (vienu pirmās 
daļas un vienu otrās daļas) bez uzsūkšanās. 
 3.3.3. Ar transportlīdzekli brauc saskaņā ar 4. pielikumu, vai īpašas pārnesumu 
pārslēgšanas stratēģijas gadījumā saskaņā ar ražotāja instrukcijām, kas norādītas transportlīdzekļu vadītāja rokasgrāmatā, un norādītas tehniskās pārnesumu pārslēgšanas instrumentā (vadītāja zināšanai). Šiem transportlīdzekļiem 4. pielikuma 1. papildinājumā noteiktos pārnesuma pārslēgšanas punktus nepiemēro. Darbības līknes paraugam piemēro 4. pielikuma 2.3.3. punkta aprakstu. 
 3.4. ĀRĒJI NELĀDĒJAMS HIBRĪDS ELEKTRISKS TRANSPORTLĪDZEKLIS 
(NOTOVC HEV) AR DARBA REŽĪMA SLĒDZI 
 3.4.1. Šos transportlīdzekļus sagatavo un testē hibrīdā režīmā saskaņā ar 4. pielikumu. Ja 
pieejami vairāki hibrīdi režīmi, testu veic tajā režīmā, kurš automātiski ieslēdzas, pagriežot aizdedzes atslēgu (normālā režīmā). Pamatojoties uz ražotāja sniegtu 
informāciju, tehniskais dienests pārliecinās, vai atbilstība robežvērtībām tiek 
sasniegta visos hibrīdajos režīmos. 
 3.4.2. Transportlīdzekļa sagatavošanai veic divus secīgus pilnus braukšanas ciklus (vienu 
pirmās daļas un vienu otrās daļas ciklu) bez uzsūkšanās. 
 3.4.3. Ar transportlīdzekli brauc saskaņā ar 4. pielikumu, vai īpašas pārnesumu 
pārslēgšanas stratēģijas gadījumā saskaņā ar ražotāja instrukcijām, kas norādītas transportlīdzekļu vadītāja rokasgrāmatā, un norādītas tehniskās pārnesumu pārslēgšanas instrumentā (vadītāja zināšanai). Šiem transportlīdzekļiem 4. pielikuma 1. papildinājumā noteiktos pārnesuma pārslēgšanas punktus nepiemēro. Darbības līknes paraugam piemēro 4. pielikuma 2.3.3. punkta aprakstu. 
 4. II TIPA TESTA METODES  4.1. Transportlīdzekļus testē saskaņā ar 5. pielikumu ar iedarbinātu degvielu patērējošu 
motoru. Ražotājs nodrošina „apkopes režīmu”, lai būtu iespējams veikt šo testu. 
  Ja nepieciešams, izmanto noteikumu 5.1.6. punktā paredzēto īpašo procedūru.  5. III TIPA TESTA METODES  5.1. Transportlīdzekļus testē saskaņā ar 6. pielikumu ar iedarbinātu degvielu patērējošu 
motoru. Ražotājs nodrošina „apkopes režīmu”, lai būtu iespējams veikt šo testu. 
 L 375/492 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 267  
 
5.2. Testus veic tikai 6. pielikuma 3.2. punkta 1. no 2. nosacījumam. Ja kāda iemesla dēļ 
nav iespējams veikt testu par 2. nosacījuma izpildi, veic alternatīvu testu ar 
vienmērīgu ātrumu (ar degvielu patērējošu motoru darbojoties zem slodzes). 
 6. IV TIPA TESTA METODES  6.1. Transportlīdzekļus testē saskaņā ar 7. pielikumu.  6.2. Pirms testa procedūras (7. pielikuma 5.1. punkts), transportlīdzekli sagatavo šādi:  6.2.1. OVC transportlīdzekļiem:  6.2.1.1. OVC transportlīdzekļiem bez darba režīma slēdža
: procedūru uzsāk, izlādējot 
elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.): 
  – ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h līdz ieslēdzas hibrīdā elektriskā 
transportlīdzekļa degvielu patērējošais motors, 
  – vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez 
degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu neieslēdzas degvielu patērējošs motors (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs), 
  – vai saskaņā ar ražotāja ieteikumu.   Motoru, kas darbojas ar degvielu, izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas 
automātiski ieslēdzies. 
 6.2.1.2. OVC transportlīdzekļi ar darba režīma slēdzi
: procedūru uzsāk izlādējot 
transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci braucot, ar slēdzi pārslēgtu tīri elektriskā pozīcijā (uz stenda, šasijas dinamometra, u.c.) vienmērīgā ātrumā, kas ir 70 % ± 5 % no maksimālā transportlīdzekļa ātruma trīsdesmit minūtēm. 
  Izlādes pārtraukums rodas:   –  ja transportlīdzeklis nevar braukt ar 65 % no maksimālā trīsdesmit minūšu 
ātruma; vai 
  –  kad norādījumu apstādināt transportlīdzekli vadītājam dod standarta iebūvēti 
instrumenti, vai 
   –  pēc 100 km nobraukšanas. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/493
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 268. lapa   
 Ja transportlīdzeklis nav aprīkots ar tīri elektrisku režīmu, transportlīdzekļa 
elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē braucot (uz testa stenda, uz šasijas dinamometra utt.): 
  – ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais 
motors, 
 
–  vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez 
degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu neieslēdzas degvielu patērējošs motors (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs), 
  – vai saskaņā ar ražotāja ieteikumu.   Motoru izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.  6.2.2. NOVC transportlīdzekļiem:  6.2.2.1. NOVC transportlīdzekļiem bez darba režīma slēdža
: procedūru sāk ar 
transportlīdzekļa sagatavošanu, veicot vismaz divus secīgus pilnus braukšanas ciklus (vienu pirmās daļas un vienu otrās daļas) bez uzsūkšanās. 
 6.2.2.2. NOVC transportlīdzekļiem ar darba režīma slēdzi
: procedūru sāk ar sagatavošanu, 
veicot vismaz divus secīgus pilnus braukšanas ciklus (vienu pirmās daļas un vienu otrās daļas ciklu) bez uzsūkšanās, veic ar transportlīdzekli, kas darbojas hibrīdā režīmā. Ja ir vairāki hibrīdi režīmi, testu veic tajā režīmā, kurš ieslēdzas automātiski pēc aizdedzes atslēgas pagriešanas (normālā režīmā). 
 6.3. Sagatavošanas braucienu un dinamometra testu veic saskaņā ar 7. pielikuma 5.2. un 
5.4. punktu: 
 6.3.1. OVC transportlīdzekļiem
: ar tādiem pašiem nosacījumiem kā noteikts I tipa testa 
B nosacījumā  (3.1.3. un 3.2.3. punkts). 
 6.3.2. NOVC transportlīdzekļiem
: ar tādiem pašiem nosacījumiem kā I tipa testam. 
 7. V TIPA TESTA METODES  7.1. Transportlīdzekļus testē saskaņā ar 9. pielikumu.  L 375/494 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 269  
 
7.2. OVC transportlīdzekļiem: 
  Ir atļauts uzlādēt elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci divreiz dienā 
nobraukuma sasniegšanas veikšanas laikā. 
 OVC transportlīdzekļiem ar darba režīma slēdzi, nobraukuma sasniegšanai brauc 
tādā režīmā, kurš automātiski ieslēdzas pagriežot aizdedzes slēdzi (normālā režīmā). 
 Nobraukuma sasniegšanas laikā pēc vienošanās ar tehnisko dienestu nepieciešamības 
gadījumā ir atļauts pārslēgties uz citu hibrīdu režīmu, lai turpinātu nobraukuma uzkrāšanu. 
 Piesārņojošo vielu emisijas mērījumus veic tādos pašos apstākļos, kā norādīts I tipa 
testa B nosacījumā (3.1.3. un 3.2.3. punkts). 
 7.3. NOVC transportlīdzekļiem:   NOVC transportlīdzekļiem ar darba režīma slēdzi, nobraukumu sasniedz, braucot 
režīmā, kurš ieslēdzas automātiski pēc aizdedzes atslēgas pagriešanas (normālā režīmā). 
  Emisiju piesārņojošo vielu mērījumus veic ar tādiem pašiem nosacījumiem kā I tipa 
testā. 
 8. VI TIPA TESTA METODES  8.1. Transportlīdzekļus testē saskaņā ar 8. pielikumu.  8.2. OVC transportlīdzekļiem piesārņojošo vielu emisijas mērījumus veic tādos pašos 
apstākļos, kā norādīts B nosacījumā I tipa testam  (3.1.3. un 3.2.3. punkts). 
 8.3. NOVC transportlīdzekļiem piesārņojošo vielu emisijas mērījumus veic tādos pašos 
apstākļos, kā norādīts I tipa testam. 
 9. BORTDIAGNOSTIKAS (OBD) TESTA METODES  9.1. Transportlīdzekļus testē saskaņā ar 11. pielikumu.  9.2. OVC transportlīdzekļiem piesārņojošo vielu emisijas mērījumus veic tādos pašos 
apstākļos, kā norādīts B nosacījumā I tipa testam  (3.1.3. un 3.2.3. punkts). 
 9.3. NOVC transportlīdzekļiem piesārņojošo vielu emisijas mērījumus veic tādos pašos 
apstākļos, kā norādīts I tipa testam. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/495
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 270. lapa  
14. pielikums — 1. papildinājums
 
 Elektriskās enerģijas/jaudas uzkrāšanas ierīces lādēšanas režīma (SOC) profils OVC HEV I tipa testam  I tipa testa A nosacījums
 
 
 
(1)  (2 )  (3)                 (4)  (5)  SOC 100  %  
mi n im u ms  
 
 
A nosacījums: 
1) sākotnējais elektriskās enerģijas/jaudas uzkrāšanas ierīces uzlādes stāvoklis 2) izlāde saskaņā ar 3.1.2.1. vai 3.2.2.1. punktu 3) transportlīdzekļa sagatavošana saskaņā ar 3.1.2.2. vai 3.2.2.2. punktu 4) uzlāde uzsūkšanās laikā saskaņā ar 3.1.2.3. un 3.1.2.4., vai 3.2.2.3. un 3.2.2.4. punktu 5) testē saskaņā ar 3.1.2.5. vai 3.2.2.5. punktu  I tipa testa B nosacījums
 
 
 
 
(1)  (2 )  (3)                 (4)  (5)  SOC 100  %  
mi n im u ms  
 
B nosacījums: 
(1) sākotnējais lādiņa stāvoklis (2) transportlīdzekļa sagatavošana saskaņā ar 3.1.3.1. vai 3.2.3.1. punktu (3) izlāde saskaņā ar 3.1.3.2. vai 3.2.3.2. punktu (4) uzsūkšanās saskaņā ar 3.1.3.3. vai 3.2.3.3. punktu (5) testē saskaņā ar 3.1.3.4. vai 3.2.3.4. punktu  
_ _ _ _ _ L 375/496 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.