II
(Neleģislatīvi akti)
TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STR UKTŪRAS, KURAS 
IZVEIDOT AS AR STARPT AUTISKIEM NOLĪGUMIEM
Saskaņā ar starptauti sko publisk o tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu 
statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP .29/343 jaunāka jā redakcijā, 
kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
ANO Noteikumi Nr. 154 – Vienoti noteikumi par mazas noslodzes pasažier u un komerciālo transpor tlīdzekļu 
apstipr ināšanu attiecībā uz kritēr iju emisijām, oglekļa dioksīda emisijām un degvielas patēr iņu un/vai 
elektroenerģijas patēr iņa un pilnuzlādes nobraukuma mērīšanu (WL TP) [2021/2039] 
Ar visiem grozījumiem līdz
note ikumu sākotnējās redakci jas 1. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2021. gada 30. sept embr is
Šis dokuments ir domāts tikai kā dokumentēšanas rīks. Autentiski un juridiski saistoši dokumenti ir:
ECE/TRANS/WP .29/2020/77
ECE/TRANS/WP .29/2020/92 un
ECE/TRANS/WP .29/2021/56
SATURS
1. Darbības joma
2. Saīsinājumi
3. Defi nīcijas
4. Apstipr inājuma pieteikums
5. Apstipr inājums
6. Specifi kāci jas un testi
7. Pārveidojums un tipa apstipr inājuma paplašinājums
8. Ražošanas atbilstība (COP)
9. Sankcijas par ražošanas neatbilstību
10. Ražošanas pilnīga izbeigšana
11. Īpaši noteikumi
12. Pārejas noteikumi
13. Par apstipr ināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisk o dienestu un tipa apstipr inātāju iestāžu nosaukumi un adresesLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/1  
PAPILDINĀJUMS
1. Specifisku transpor tlīdzekļa tipu CoP verifikā cijas 1. tipa tests
2. Ražošanas atbilstības verifikā cija 1. tipa testam – statistikas metode
3. Piestrādes testa procedūra piestrādes koeficie ntu noteikšanai
4. Ražošanas atbilstība attiecībā uz 4. tipa testu
5. Transpor tlīdzeklī iebūvētās ierīces degvielas un/vai elektroenerģijas patēr iņa pārraudzīšanai
6. Prasības transpor tlīdzekļiem, kuru izplūdes pēcapstrādes sistēmā izmanto reaģentu
PIELIKUMI
PIELIKUMU A DAĻA
A1. Motora un transpor tlīdzekļa īpašības un informācija par testu veikšanu
Papildinājums
1. WLTP testa ziņojums
2. WLTP ceļa slodzes testa ziņojums
3. WLTP testa lapa
4. Iztvaik ošanas emisi ju testa ziņojums
A2. Paziņojums
A3. Apstipr inājuma marķējuma zīmes izkār tojumi
PIELIKUMU B DAĻA
B1. Vispārēji saskaņotais mazas noslodzes transpor tlīdzekļu testa cikls (WLTC)
B2. Pārnesumu izvēle un pārslēgšanas punkta noteikšana transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar manuālo transmisiju
B3. Standar tdegvielu specifi kāci jas
B4. Ceļa slodzes un dinamometra iestatīšana
B5. Testa aprīk ojums un kalibrēšana
B6. 1. tipa testa procedūras un testa apstākļi
Papildinājums
1. Emisiju testa procedūra visiem transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar periodiski reģenerējošām sistēmām
2. Atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas pārraudzības testa procedūra
3. Gāzes enerģijas koefic ienta aprēķināšana gāzveida degvielām (LPG un NG/biometānam)
B6.a Vides temperatūras korekcij as tests CO 2 emisi ju note ikšanai reprezentatīv os reģionālās temperatūras apstākļos (tikai 
1.A līmenim)
B6.b CO2 rezultātu korekcija attiecībā pret mērķa ātrumu un attālumu (tikai 1.A līmenim)
B7. Aprēķini
B8. Pilnībā elektr iski, hibrīdelektr iski un saspiesta ūdeņraža degvielas elementu hibrīda transpor tlīdzekļi
Papildinājums
1. REESS uzlādes stāvokļa prof ils
2. REESS korekcij as procedūra, balst oties uz enerģijas izmaiņām
3. REESS strāvas un REESS sprieguma note ikšana NOV C-HEV , OVC-HEV , OVC-FC HV, PEV un NOV C-FC HV
4. PEV un OVC-HEV , un OVC-FC HV iepr iekšējas sagatav ošanas, izgarojumu uztveršanas un REESS uzlādes 
nosacījumiLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/2 26.11.2021.  
5. OVC-HEV un OVC-FCHV lietderības koeficienti (UF)
6. Vadītāja izvēles režīmu izvēle
7. Saspiesta ūdeņraža degvielas elementu hibrīda transpor tlīdzekļu degvielas patēr iņa mērīšana
8. PEV un OVC-HEV elektroenerģijas patēr iņa ražošanas atbilstības pārbaudei prasīto papildu vērtību aprēķināšana
B9. Metodes ekvivalences noteikšana (tikai 1.A līmenim)
PIELIKUMU C DAĻA
C1. [Rezer vēts]
C2. [Rezer vēts]
C3. 4. tipa tests – iztvaik ošanas emisijas
C4. 5. tipa tests – ilgizturība
Papildinājums
1. Stenda standar tcikls (SBC) (tikai 1.A līmenim)
2. Dīzeļmot ora stenda standar tcikls (SDBC) (tikai 1.A līmenim)
3. Ceļa standar tcikls (SRC)
3.b Nobraukuma akumulāci jas cikli (tikai 1.B līmenim)
4. Īpašas prasības hibrīda transpor tlīdzekļiem
C5. Mehānisk o transpor tlīdzekļu iebūvētā diagnostika (OBD)
Papildinājums
1. Iebūvētās diagnostikas (OBD) sistēmas funkcionālie aspektiLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/3  
IEVADS
Šo noteikumu nolūks ir pieņemt vienotus noteikumus par mehānisk o transpor tlīdzekļu apstipr ināšanu attiecībā uz mazas 
noslodzes transpor tlīdzekļu emisijām, pamatojoti es uz jauno vispārēji harmonizēto vieg lo transpor tlīdzekļu testa 
procedūr u (WLTP), kas iekļauta ANO VTN Nr. 15, un atjaunināt o iztvaik ošanas emisi ju testa procedūr u (4. tipa tests), kas 
izstrādāta ANO GTR Nr. 19. Tie ļaus Nolīguma pusēm (NP) izdot un pieņemt apstipr inājumus, kuri balstās uz šiem 
jaunajie m tipa apstipr ināšanas testiem.
WLTP 1. tipa tests aizstāj gan ANO Noteikumos Nr. 83, gan ANO Noteikumos Nr. 101 noteikt o pašreizējo 1. tipa testu, un 
atjauninātā iztvaik ošanas emisiju testa procedūra (4. tipa tests) aizstāj pašlaik ANO Noteikumos Nr. 83 noteikto.
Turklāt šie jaunie noteikumi satur atjauninātu 5. tipa testu, kurā verificē piesārņojuma kontroles ierīču ilgizturību, un 
atjauninātas prasības iebūvētajai diagnostikai (OBD). Šie atjauninājumi ir veikti, lai atspoguļotu izmaiņas, pārejot no 
iepr iekšējā NEDC balstītā 1. tipa testa uz jauno WLTP 1. tipa testu.
Šo noteikumu 00. sērija ietver divus prasību kopumus – nodēvētus par 1.A līmeni un 1.B līmeni. 1.A līmeņa pamatā ir četru 
posmu testa cikls (mazs, vidējs, liels un ļoti liels), bet 1.B līmeņa pamatā ir trīs posmu testa ciklu (zems, vidējs un augsts), 
šiem dažādajiem līmeņiem piemērojot atšķirīg as 1. tipa robežas. Lielākā daļa normatīvā teksta piemērojama gan 1. 
A līmenim, gan 1.B līmenim. Ja prasības ir konkretizētas vai nu 1.A līmenim, vai 1.B līmenim, attiecīgās iedaļas ir attiecīgi 
marķētas. Šīs sērijas grozījumi aptver reģionālās prasības un neprasa savstarpē ju atzīšanu no citām Nolīguma pusēm.
Šo noteikumu 01. sērija ietver harmonizētu procedūr u, kas satur visstingrākās procedūras/robežas, kam vajadzīga pilnīga 
savstarpējā atzīšana. Tādēļ apstipr inājums atbilstīgi 01. sērijai ir jāpieņem visām NP, kas ir pieņēmuši šos noteikumus.
1. DARBĪBAS JOMA
Šajos note ikumos ir noteiktas prasības diviem apstipr inājuma līmeņiem. Vienā līmenī prasīta testēšana, 
izmantojot 4 posmu WLTC (mazs, vidējs, liels un ļoti liels, kā noteikts B1. pielikumā) – to sauc par 1.A līmeni. 
Otrajā līmenī prasīta testēšana, izmantojot 3 posmu WLTC ciklu (mazs, vidējs un liels, kā noteikts B1. 
pielikumā) – to sauc par 1.B līmeni.
Ja šo noteikumu prasības piemēro vai nu tikai 1.A līmenim vai tikai 1.B līmenim, normatīva jā tekstā, lai 
apzīmētu konkrētu līmeņa prasību sākumu, lietot s formulējums “tikai 1.A līmenī” vai “tikai 1.B līmenī”.
1.1. 1.A līmeņa tvēr ums
Šos noteikumus piemēro M1, M2, N1 un N2 kate gorijas transpor tlīdzekļu, kuru standar tmasa nepārsniedz 
2 610 kg, tipa apstipr ināšanai attiecībā uz gāzveida savienojum u, cietdaļiņu, daļiņu skaita emisi jām WLTP 
1. tipa testā un uz oglekļa dioksīd a emisiju, un uz degvielas patēr iņu, un/vai elektroenerģi jas patēr iņa un 
pilnuzlādes nobraukuma mērīšanu, un uz iztvaik ošanas emisi ju 4. tipa testu.
Turklāt šie noteikumi reglamentē piesārņojuma kontroles ierīču un iebūvētās diagnostikas (OBD) sistēmu 
ilgizturības verifikācij u.
Pēc ražotāja pieprasījuma atbilstīgi šiem noteikumiem piešķir to tipa apstipr inājumu drīkst paplašināt no 
iepr iekš minētajiem transpor tlīdzekļiem līdz M1, M2, N1 un N2 kategor ijas transpor tlīdzekļiem, kuru 
standar tmasa nepārsniedz 2 840 kg un kuri atbilst šo note ikumu nosacījumiem.
1.2. 1.B līmeņa tvēr ums
Šos note ikumus piemēro M2 un N1 kategor ijas transpor tlīdzekļu, kuru tehniski pieļaujamā maksi mālā masa 
nepārsniedz 3 500 kg, un visu M1 kate gorijas transpor tlīdzekļu tipa apstipr ināšanai attiecībā uz gāzveida 
savienojum u, cietdaļiņu emisi jām WLTP 1. tipa testā un uz oglekļa dioksīd a emisiju, un uz degvielas patēr iņa 
efektivitāti, un/vai elektroenerģi jas patēr iņa un pilnuzlādes nobraukuma mērīšanu, un uz iztvaik ošanas emisiju 
4. tipa testu.
Turklāt šie noteikumi reglamentē piesārņojuma kontroles ierīču un iebūvētās diagnostikas (OBD) sistēmu 
ilgizturības verifikācij u.
OVC-FCHV ir ārpus šo noteikumu 1.B līmeņa tvēr uma.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/4 26.11.2021.  
2. SAĪSINĀJUMI
2.1. Vispārīgi saīsinājumi
AC Maiņstrāva
APF Piešķir tais caurlaidības koeficie nts
BWC Butāna darbspēja
CFD Datorizēta plūsmas dinamika
CFV Kritiskās plūsmas Ventur i caur ule
CFO Kritiskās plūsmas atvere
CLA Hemiluminiscences analizators
CVS Konstanta tilpuma paraugu ņēmējs
DC Līdzstrāva
EAF Etanola, acetaldehīda un formaldehīda summa
ECD Elektronu satveres detektors
ET Iztvaicēšanas caur ule
Ļoti liels 2 WLTC 2. klases ļoti liela ātruma posms
Ļoti liels 3 WLTC 3. klases ļoti liela ātruma posms
FCH V Degvielas elementa hibrīda transpor tlīdzeklis
FID Liesmas jonizācij as detekt ors
FSD Pilnas skalas novirze
GC Gāzu hromat ogrāfs
GFV Ar gāzi darbināms transpor tlīdzeklis
HEP A Augstas efektivitātes cietdaļiņu gaisa filtrs
HFID Apsildāms liesmas jonizācij as detektor s
Liels 2 WLTC 2. klases liela ātruma posms
Liels 3a WLTC 3.a klases liela ātruma posms
Liels 3b WLTC 3.b klases liela ātruma posms
ICE Iekšdedzes motors
LoD Konstatēšanas robeža
LoQ Kvantificē šanas robeža
Mazs 1 WLTC 1. klases maza ātruma posms
Mazs 2 WLTC 2. klases maza ātruma posms
Mazs 3 WLTC 3. klases maza ātruma posms
Vidējs 1 WLTC 1. klases vidēja ātruma posms
Vidējs 2 WLTC 2. klases vidēja ātruma posms
Vidējs 3a WLTC 3.a klases vidēja ātruma posms
Vidējs 3b WLTC 3.b klases vidēja ātruma posms
LC Šķidr umu hromatogrāfija
LPG Sašķidr ināta naftas gāze
NDIR Nedispersīvs infrasarkanais analizatorsLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/5  
NDUV Nedispersīvs ultravioletais
NG/biometāns Dabasgāze/biometāns
NMC Nemetāna nošķīrējs
NOVC-FCHV Degvielas elementa hibrīda transpor tlīdzeklis bez ārējas uzlādes
NOVC
NOVC-HEVBez ārējas uzlādes
Hibrīdelektr isks transpor tlīdzeklis bez ārējas uzlādes
OBD Iebūvētā diagnostika
OBFCM Degvielas un/vai enerģijas patēr iņa iebūvētā pārraudzība
OVC-FCHV Degvielas elementa hibrīda transpor tlīdzeklis ar ārēju uzlādi
OVC-HEV Hibrīdelektr isks transpor tlīdzeklis ar ārēju uzlādi
Pa Fona filtrā savākto cietdaļiņu masa
Pe Paraugu ņemšanas filtrā savākto cietdaļiņu masa
PAO Poli-alf a-olefīns
PCF Daļiņu priekšseparators
PCRF Daļiņu koncentrācijas samazinājuma koefic ients
PDP Pozitīvā darba tilpuma sūknis
PER Pilnuzlādes nobraukums
FS procenti Procenti no pilnas skalas
PF Caurlaidības koefic ients
PM Cietdaļiņu emisi jas
PN Daļiņu skaita emisijas
PNC Daļiņu skaitītājs
PND1 Pirmā cieto daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīce
PND2 Otrā cieto daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīce
PTS Daļiņu pārvades sistēma
PTT Daļiņu pārvades caur ule
QCL- IR Infrasarkanais kvantu kaskādes lāzers
RCDA Fakti skais nobraukums akumulēt o enerģiju patērējošā režīmā
RCB REESS uzlādes bilance
REESS Atkārtoti uzlādējama elektroenerģijas akumulēšanas sistēma
RRC Rite s pret estības koeficients
SHED Izgarojumu noteikšana hermētiskā korpusā
SSV Zemskaņas Ventur i caur ule
UBE Izmantojamā akumulatoru bate rijas (REESS) enerģija
USFM Ultraskaņas plūsmas mērītājs
VH Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību
VL Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību
VPR Gaistošo daļiņu noņēmējs
WLTC Vispārēji saskaņotais mazas noslodzes transpor tlīdzekļu testa ciklsLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/6 26.11.2021.  
2.2. Ķīmisk o vielu simboli un saīsinājumi
C1 Oglekļa 1 ekvivalents ogļūdeņradis
CH 4 Metāns
C2H6 Etāns
C2H5OH Etanols
C3H8 Propāns
CH 3CHO Acetaldehīds
CO Oglekļa monoksī ds
CO 2 Oglekļa dioks īds
DOP Dioktilf talāts
H2O Ūdens
HCHO Formaldehīds
NH 3 Amonjak s
NMHC Nemetāna ogļūdeņraži
NO x Slāpekļa oksīdi
NO Slāpekļa oksīds
NO 2 Slāpekļa dioks īds
N2O Slāpekļa oksīds
THC Ogļūdeņraži kopā
3. DEFINĪCIJAS
Šajos note ikumos piemēro šādas definīcijas.
3.0.1. “Transpor tlīdzekļa tips attiecībā uz emisijām” ir transpor tlīdzekļu grupa, kuri:
a)neatšķiras attiecībā uz kritērijiem, kas veido “interpol ācijas saimi”, kā definēts 6.3.2. punktā;
b)atrodas vienā “CO 2 interpolācijas diapazonā” B6. pielikuma 2.3.2. punkta nozīmē;
c)neatšķiras pēc jebkādiem rakst urlielumiem, kuriem var būt vērā ņemama ietekme uz izpūtēja emisijām, 
piemēram, bet ne tikai:
i)piesārņojuma kontroles ierīču tipi un secība (piem., trīsk omponentu katalītiskais neitralizat ors, 
oksidācijas katalizator s, NOx uztvērējs ar skābekli bagātā vidē, SCR, NOx katalizators ar skābekli bagātā 
vidē, cietdaļiņu filtrs vai dažādi minēto iekār tu apvienojumi vienā vienībā;
ii)izplūdes gāzu recirkulāci ja (ir vai nav, iekšēja/ārēja, ar dzesēšanu vai bez tās, zema/augsta/k ombinēta 
spiediena).
3.0.2. “Motor a tilpums” ir:
turp–atpakaļ kustības virzuļmot oriem – motora nominālais darba tilpums;
rotora (Vankeļ a) virzuļmotor iem – dubults degkameras nominālais darba tilpums uz virzuli.
3.0.3. “Motor a darba tilpums” ir:
turp–atpakaļ kustības virzuļmot oriem – motora nominālais darba tilpums;
rotora (Vankeļ a) virzuļmotor iem – degkameras nominālais darba tilpums uz virzuli.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/7  
3.0.4. “Transpor tlīdzekļa apstipr inājums” ir transpor tlīdzekļa tipa apstipr inājums attiecībā uz šo noteikumu darbības 
jomu.
3.1. Testa iekār tas
3.1.1. “Precizitāte” ir izmērītās vērtības un atskaite s vērtības starpība, izsek ojama līdz nacionālam standar tam, kas 
apraks ta rezultāta pareizību. Sk. 1. attēlu.
3.1.2. “Kalibrēšana” ir mērījumu sistēmas reakcijas iestatīšana, lai rādījums atbilstu atsauces signālu diapazonam.
3.1.3. “Kalibrēšanas gāze” ir gāzu maisījums, ko izmant o gāzes analizat oru kalibrēšanai.
3.1.4. “Divkāršās atšķaidīšanas metode” ir process, kurā daļa no atšķaidītās izplūdes plūsmas tiek atdalīta un sajaukta ar 
pienācīgu daudzumu atšķaidīšanas gaisa pirms cietdaļiņu parauga ņemšanas filtra.
3.1.5. “Pilnas plūsmas izplūdes atšķaidīšanas sistēma” ir transpor tlīdzekļa visas izplūdes nepār traukta, vadīta atšķaidīšana 
ar apkār tējo gaisu, izmant ojot konstanta tilpuma paraugu ņēmēju (CVS).
3.1.6. “Linear izēšana” ir koncentrācij u diapazona vai mater iālu izmant ošana, lai note iktu matemātisk o sakarību starp 
koncentrāci ju un sistēmas reakciju.
3.1.7. “Būtiskā uzturēšana” ir tādas sastāvdaļas vai moduļa regulēšana, remonts vai nomaiņa, kas var ietekmēt mērījuma 
precizitāti.
3.1.8. “Nemetāna ogļūdeņr aži” (NMHC) ir ogļūdeņraži kopā (THC), izņemot metānu (CH 4).
3.1.9. “Precīzumspēja” ir pakāpe, ciktāl atkār toti mērījumi nemainīgos apstākļos dod vienādus rezultātus (1. attēls), un 
šajos note ikumos tā vienmēr attiecas uz vienu standar tnovirzi .
3.1.10. “Atsauces vērtība” ir vērtība, kas izsek ojama līdz nacionālam standar tam. Sk. 1. attēlu.
3.1.11. “Iestatījuma punkts” ir mērķvēr tība, ko cenšas sasniegt vadības sistēma.
3.1.12. “Pārbaudīt ar kontro les gāzi” nozīmē iestatīt instr umentu tā, lai tas pareizi reaģētu uz kalibrēšanas standar tu, kas 
atveido 75 procentus līdz 100 procentus no maksi mālās vērtības instr umenta diapazonā vai sagaidāma jā 
lietošanas diapazonā.
3.1.13. “Ogļūdeņr aži kopā” (THC) ir visi gaist ošie savienojumi, kas izmērāmi ar liesmas jonizācij as detektoru (FID).
3.1.14. “Verifikācija” nozīmē izvēr tēt, vai mērīšanas sistēmas rādījumi atbilst piemērota jiem atsauces signāliem vienās 
vai vairākās iepr iekš noteiktās pieņemamības robežās.
3.1.15. “Nulles gāze” ir analizējamo vielu nesaturoša gāze, ko izmanto, lai iestatītu analizatora nulles reakciju .
3.1.16. “Reakc ijas laiks ” ir laika starpība starp mērāmās kompone ntes izmaiņām atskaite s punktā un sistēmas reakciju 
par 90 procentiem no galīgā nolasījuma (t90), parauga ņemšanas zondi definējot par atskaites punktu, ja 
mērītās kompone ntes izmaiņa ir vismaz 60 procenti no pilnas skalas (FS) un notiek ātrāk nekā 0,1 sekundē. 
Sistēmas reakcijas laiks sastāv no sistēmas aiztures laika un sistēmas kāpumlaika.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/8 26.11.2021.  
3.1.17. “Aiztures laiks ” ir laika starpība starp mērāmās komponent es izmaiņām atskaites punktā un sistēmas reakciju par 
10 procentiem no galīgā nolasījuma (t10), paraugu ņemšanas zondi definējot par atskait es punktu. Gāzveida 
kompon entēm tas ir mērāmās komponent es pārvietoša nās laiks no parauga ņemšanas zondes līdz detektoram.
3.1.18. “Kāpumlaik s” ir laika starpība starp galīgā nolasījuma 10 procentu un 90 procentu reakciju (t90 – t10).
1. attēls
Precizitātes, precīzumspējas un atskaites vērtības definīcija
3.2. Ceļa slodzes un dinamometra iestatīšana
3.2.1. “Aerodinamiskā pretestība” ir spēks, kas pretējs transpor tlīdzekļa kustībai uz priekšu caur i gaisam.
3.2.2. “Aerodinamiskās stagnācijas punkts” ir punkts uz transpor tlīdzekļa virsmas, kur vēja ātrums ir nulle.
3.2.3. “Anemometr a bloķēšana” ir ietekme uz anemometra mērījumu transpor tlīdzekļa klātbūtnes dēļ, kad šķietamais 
gaisa ātrums atšķiras no transpor tlīdzekļa ātruma kopā ar vēja ātrumu attiecībā pret zemi.
3.2.4. “Ierobežota analīze” nozīmē, ka transpor tlīdzekļa pieres laukums un aerodinamiskās pret estības koeficie nts ir 
noteikts atsevišķi un ka šīs vērtības izmant os kustības vienādojumā.
3.2.5. “Masa nokomplektētā stāvoklī” ir transpor tlīdzekļa masa, degvielas tver tnei(-ēm) esot piepildītām vismaz par 90 
procentiem no tās (to) ietilpības, ieskait ot vadītāja, degvielas un šķidr umu masu, tam esot aprīk otam ar 
standar taprīk ojumu saskaņā ar ražotāja specifikācijām, un ieskait ot, kad ir uzstādīta, virsbūves, kabīnes, 
sakabes un rezer ves riteņa(-u) un instr umentu masu.
3.2.6. “Vadītāja masa” ir masa, pieņemta 75 kg apmērā un noviet ota vadītāja sēdvietas atskait es punktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/9  
3.2.7. “Mak simālā transpor tlīdzekļa noslodze” ir tehniski pieļaujamā maksimālā masa, no kuras atņemta masa 
nok omplektē tā stāvo klī, 25 kg un neobligātā aprīk ojuma masa, kā noteikts 3.2.8. punktā.
3.2.8. “Neobligātā aprīkojuma masa” ir maksimālā dažāda neobligātā aprīk ojuma kombināci ju masa, kādu transpor t­
līdzeklī drīk st uzstādīt papildus standar taprīk ojumam, saskaņā ar ražotāja specifi kāci jām.
3.2.9. “Neobligātais aprīkojums” ir visi elementi, kuri neietilpst standar taprīk ojumā un par kuru uzstādīšanu transpor t­
līdzeklī ir atbildīgs ražotājs, un ko var pasūtīt klients.
3.2.10. “Atmosfēr as standar tapstākļi (attiecībā uz ceļa slodzes mērījumiem)” ir atmosfēras apstākļi, līdz kuriem tiek koriģēti 
šie mērījumu rezultāti:
a)atmosfēras spiediens: p0 = 100 kPa;
b)atmosfēras temperatūra: T0 = 20 °C;
c)sausa gaisa blīvums: ρ0 = 1 189 kg/m3;
d)vēja ātrums: 0 m/s.
3.2.11. “Atsauces ātrums” ir transpor tlīdzekļa ātrums, pie kura nosaka ceļa slodzi vai verificē dinamometr iskā stenda 
slodzi.
3.2.12. “Ceļa slodze” ir spēk s, kas kavē transpor tlīdzekļa kustību uz priekšu, izmērīts ar brīvskrējiena metodi vai ar 
metodēm, kuras ir līdzvēr tīgas attiecībā uz transmisi jas berzes zudumu iekļaušanu mērījumos.
3.2.13. “Rites pretestība” ir riepu spēki, kas kavē transpor tlīdzekļa kustību.
3.2.14. “Ritošās daļas pretestība” ir griezes moments, kas kavē transpor tlīdzekļa kustību uz priekšu, izmērīts ar griezes 
momenta mērītājiem, kuri uzstādīti uz transpor tlīdzekļa dzenošajiem riteņiem.
3.2.15. “Imitētā ceļa slodze” ir ceļa slodze, kas iedarbojas uz transpor tlīdzekli dinamometr iska jā stendā un ar kuru 
paredzēts imitēt uz ceļa izmērīto ceļa slodzi, un ko veido spēks, ar kādu iedarbojas dinamometr iskais stends, 
un spēki, kas kavē transpor tlīdzekli braukšanas laikā dinamometr iskajā stendā ; un to pietuvina ar otrās 
pakāpes polinoma trim koeficientiem.
3.2.16. “Imitētā ritošās daļas pretestība” ir ritošās daļas pretestī ba, kas iedarbojas uz transpor tlīdzekli dinamometr iska jā 
stendā un kam paredzēts imitēt uz ceļa izmērīto ritošās daļas pret estību, un ko veido griezes moments, ar kādu 
iedarbojas dinamometr iskais stends, un griezes moments, kas kavē transpor tlīdzekli braukšanas laikā 
dinamometr iska jā stendā; un to pietuvina ar otrās pakāpes polinoma trim koeficientiem.
3.2.17. “Stacionārā anemometr ija” ir vēja ātruma un virziena mērījums ar anemometr u tādā vietā un augstumā virs ceļa 
līmeņa līdzās testa ceļam, kur pastāv visrak sturīgākie vēja apstākļi.
3.2.18. “Standar taprīkojums” ir transpor tlīdzekļa pamata konfigurācija, kas ir aprīk ots ar visiem Nolīguma puses 
normatīva jos aktos prasīta jiem elementiem, tostarp ar visiem elementiem, kas ir uzstādīti, neradot pamatu 
jebkādām konfigurāci jas vai aprīk ojuma līmeņa papildu specifikācijām.
3.2.19. “Ceļa mērķslodze” ir ceļa slodze, kas jāatveido dinamometr iskajā stendā”.
3.2.20. “Ritošās daļas mērķprete stība” ir ritošā s daļas pret estība, kas jāatveido.
3.2.21. “Transpor tlīdzekļa brīvskrējiena režīms” ir darbības sistēma, kas ļauj precīzi un atkār tojami noteikt ceļa slodzi un 
precīzu dinamometra iestatījumu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/10 26.11.2021.  
3.2.22. “Vēja korekcija” ir vēja ietekmes uz ceļa slodzi korekcij a, pamatojoti es uz stacionārās vai iebūvētās 
anemometr ijas ievaddatiem.
3.2.23. “Tehniski pieļaujamā maksimālā masa” ir transpor tlīdzeklim piešķir tā maksi mālā masa, pamat ojoties uz tā 
uzbūves īpašībām un tā konstr ukcijas veiktspējām.
3.2.24. “Transpor tlīdzekļa faktiskā masa” ir masa nok omplekt ētā stāvo klī, kam pieskaitīta atsevišķā transpor tlīdzeklī 
uzstādītā neobligātā aprīk ojuma masa.
3.2.25. “Transpor tlīdzekļa testa masa” ir transpor tlīdzekļa faktiskās masas, 25 kg un transpor tlīdzekļa noslodzi imitējošās 
masas summa.
3.2.26. “Transpor tlīdzekļa noslodzi imitējošā masa” ir x procenti no transpor tlīdzekļa maksi mālās noslodzes, kur x ir 15 
procenti M kategor ijas transpor tlīdzekļiem un 28 procenti N kate gorijas transpor tlīdzekļiem.
3.2.27. “Sastāva tehniski pieļaujamā mak simālā masa” (MC) ir maksi mālā masa, kāda piešķir ta mehāniskā transpor t­
līdzekļa un vienas vai vairāku piekabju sastāvam, pamat ojoties uz tā uzbūves īpašībām un tā konstr ukcijas 
veiktspējām, vai maksimālā masa, kāda piešķir ta seglu vilcēja un puspiekabes sastāvam.
3.2.28. “n/v attiecība” ir motor a apgr iezienu skaits, dalīts ar transpor tlīdzekļa ātrumu.
3.2.29. “Viena ruļļa dinamometrs” ir dinamometrs, kurā katrs transpor tlīdzekļa ass ritenis ir saskarē ar vienu rulli.
3.2.30. “Divu ruļļu dinamometrs” ir dinamometrs, kurā katrs transpor tlīdzekļa ass ritenis ir saskarē ar diviem ruļļiem.
3.2.31. “Dzenošā ass” ir transpor tlīdzekļa ass, kas spēj nodot vilces enerģiju un/vai rekuperēt enerģiju neatkarīgi no tā, 
vai tas ir iespējams īslaicīgi vai pastāvīgi, un/vai to var izraudzīties transpor tlīdzekļa vadītājs.
3.2.32. “2WD dinamometrs” ir dinamometrs, kurā tikai vienas transpor tlīdzekļa ass riteņi ir saskarē ar rulli(-ļļiem).
3.2.33. “4WD dinamometrs” ir dinamometrs, kurā abu transpor tlīdzekļa asu riteņi ir saskarē ar ruļļiem.
3.2.34. “Dinamometrs 2WD darbībā” ir 2WD dinamometrs vai 4WD dinamometrs, kas imitē tikai testa transpor tlīdzekļa 
dzenošās ass inerci un ceļa slodzi un kurā nedzenošās ass riteņi nedrīkst ietekmē mērījumu rezultātu 
salīdzinājumā ar situāciju , kad nedzenošās ass riteņi negr iežas.
3.2.35. “Dinamometrs 4WD darbībā” ir 4WD dinamometrs, kas imitē testa transpor tlīdzekļa abu asu inerci un ceļa 
slodzi.
3.2.36. “Brīvskrējiens” ir vai nu automāt iskās pārnesumkārbas, vai sajūga, kas autom ātiski atvieno motor u no 
transmisijas, kad nav vajadzīga piedziņa vai ir vajadzīg a lēna ātruma samazināšana, funkcionalitāte , kad 
motors var darboties brīvgaitā vai tikt izslēgts.
3.3. Pilnībā elektr iski, hibrīdelektr iski, degvielas elementa un alternatīvi darbināmi transpor tlīdzekļi
3.3.1. “Kopējais pilnuzlādes nobraukums” (AER) ir kopējais attālums, ko nobraucis OVC-HEV no akumulēt o enerģi ju 
patērējošā testa sākuma līdz brīdim testa laikā, kad iekšdedzes motors sāk patērēt degvielu.
3.3.2. “Pilnuzlādes nobr aukums pilnībā elektr iskā režīmā” (PER) ir kopējais attālums, ko nobraucis PEV no akumulēto 
enerģiju patērējoša testa sākuma līdz apstāšanās kritērija sasniegšanai.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/11  
3.3.3. “Faktiskais nobr aukums akumulēto enerģiju patērējošā režīmā” (RCDA) ir attālums, kas nobraukts vairāk os WLTC 
akumulēto enerģiju patērējošā ekspluatācijas stāvo klī, līdz ir iztukšota atkār toti uzlādējamā elektroenerģi jas 
akumulēšanas sistēmā (REESS).
3.3.4. “Cikla nobr aukums akumulēto enerģiju patērējošā režīmā” (RCDC) ir attālums no akumulēto enerģi ju patērējošā testa 
sākuma līdz pēdējā cikla beigām pirms cikla vai cikliem, kad izpildās apstāšanās kritērijs, ietverot pārejas ciklu, 
kad transpor tlīdzeklis, iespējams, darbojās gan akumulēto enerģi ju patērējošos, gan noturošos apstākļos.
3.3.5. “Akumulēto enerģiju patērējošs ekspluatācijas stāvoklis” ir ekspluatācijas stāvo klis, kurā REESS akumulētā enerģi ja 
var svārstīties, bet kurā tā vidēji samazinās transpor tlīdzekļa braukšanas laikā, līdz notiek pāreja uz uzlādi 
noturošu darbību.
3.3.6. “Uzlādi noturošs ekspluatācijas stāvoklis” ir ekspluatācijas stāvo klis, kurā REESS akumulētā enerģija var svārstīties, 
bet kurā tā vidēji tiek uzturēta neitrālā uzlādes līdzsvara līmenī transpor tlīdzekļa braukšanas laikā.
3.3.7. “Lietderības koeficienti” ir attiecības, kas balstās uz braukšanas statistiku atkarībā no nobraukuma, kāds sasniegts 
akumulēto enerģiju patērējošā stāvoklī, un kurus izmant o, lai izsvēr tu OVC-HEV izplūdes emisi jas 
savienojum us, patērējot akumulēto enerģi ju un noturot uzlādi, CO 2 emisijas un degvielas patēr iņu.
3.3.8. “Elektr iska mašīna” (EM) ir enerģijas pārveidotājs, kas veic transf ormāci jas starp elektroenerģi ju un mehānisk o 
enerģiju.
3.3.9. “Enerģijas pārveidotājs” ir sistēma, kur izvadītās enerģijas veids atšķiras no ievadītās enerģijas veida.
3.3.9.1. “Spēkiekār tas enerģijas pārveidotājs” ir spēka pārvada enerģijas pārveidotājs, kas nav perifēra ierīce, kuras izejas 
enerģija tiek tieši vai netieši izmant ota transpor tlīdzekļa gaitas nodrošināšanai.
3.3.9.2. “Spēkiekār tas enerģijas pārveidotāja kategor ija” ir i) iekšdedzes motors vai ii) elektr iska mašīna, vai iii) degvielas 
elements.
3.3.10. “Enerģijas akumulēšanas sistēma” ir sistēma, kas akumulē enerģi ju un atdod enerģi ju tādā pašā veidā, kādā tā tika 
pievadīta.
3.3.10.1. “Spēkiekār tas enerģijas akumulēšanas sistēma” ir spēka pārvada enerģijas akumulēšanas sistēma, kura nav perifēra 
ierīce un kuras izejas enerģi ja tiek tieši vai netieši izmantota transpor tlīdzekļa gaitas nodrošināšanai.
3.3.10.2. “Spēkiekār tas enerģijas akumulēšanas sistēmas kategor ija” ir i) degvielas uzglabāšanas sistēma vai ii) atkār toti 
uzlādējama elektr iskas enerģijas akumulēšanas sistēma, vai iii) atkār toti uzlādējama mehāniskas enerģijas 
uzglabāšanas sistēma.
3.3.10.3 “Enerģijas veids” ir i) elektroenerģija vai ii) mehāniskā enerģija, vai iii) ķīmiskā enerģija (ieskaitot degvielas).
3.3.10.4. “Degvielas uzglabāšanas sistēma” ir spēkiekār tas enerģijas uzglabāšanas sistēma, kas glabā ķīmisku enerģi ju kā 
šķidr u vai gāzveida degvielu.
3.3.11. “Līdzvēr tīgs kopējais pilnuzlādes nobr aukums” (EAER) ir kopējā faktiskā nobraukuma akumulēt o enerģiju patērējošā 
režīmā (RCDA) tā daļa, kas attiecināma uz elektroenerģi jas izmantoša nu no REESS akumulēto enerģiju patērējošā 
nobraukuma testa laikā.
3.3.12. “Hibrīdelektr isks transpor tlīdzeklis” (HEV) ir hibrīda transpor tlīdzeklis, kurā viens no spēkiekār tas enerģijas 
pārveidotājiem ir elektr iskā mašīna.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/12 26.11.2021.  
3.3.13. “Hibrīda transpor tlīdzeklis” (HV) ir transpor tlīdzeklis, kas aprīk ots ar spēka pārvadu, kuram ir vismaz divu 
atšķirīgu kategor iju spēkiekār tas enerģi jas pārveidotāji un vismaz divu atšķirīgu kategoriju spēkiekār tas 
enerģijas akumulēšanas sistēmas.
3.3.14. “Tīrā enerģijas maiņa” ir REESS enerģijas maiņas attiecība, dalīta ar ciklā vajadzīgo testa transpor tlīdzekļa 
enerģiju.
3.3.15. “Hibrīdelektr isks transpor tlīdzeklis bez ārējas uzlādes” (NO VC-HEV) ir hibrīdelektr isks transpor tlīdzeklis, ko nevar 
uzlādēt no ārēja avota.
3.3.16. “Hibrīdelektr isks transpor tlīdzeklis ar ārēju uzlādi” (OVC-HEV) ir hibrīdelektr isks transpor tlīdzeklis, ko var uzlādēt 
no ārēja avota.
3.3.17. “Pilnībā elektr isks transpor tlīdzeklis” (PEV) ir transpor tlīdzeklis, kas aprīk ots ar spēka pārvadu, kurā kā 
spēkiekār tas enerģijas pārveidotāji ietilpst tikai elektr iskās mašīnas, un kā spēkiekār tas enerģijas akumulēšanas 
sistēmas – tikai atkār toti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas.
3.3.18. “Degvielas elements” ir enerģi jas pārveidotājs, kas pārveido ķīmisk o enerģiju (ieejas enerģija) elektr iska jā enerģijā 
(izejas enerģija) vai otrādi.
3.3.19. “Degvielas elementa transpor tlīdzeklis” (FCV) ir transpor tlīdzeklis, kas aprīk ots ar spēka pārvadu, kurā kā 
spēkiekār tas enerģi jas pārveidotājs(-i) ietilpst tikai degvielas elements(-i) un elektr iskā(-ās) mašīna(-as).
3.3.20. “Degvielas elementa hibrīda transpor tlīdzeklis” (FCHV) ir degvielas elementa transpor tlīdzeklis, kas aprīk ots ar 
spēka pārvadu, kurā kā spēkiekār tas enerģi jas akumulēšanas sistēmas ietilpst vismaz viena degvielas 
uzglabāšanas sistēma un vismaz vien atkār toti uzlādējama elektroenerģi jas akumulēšanas sistēma.
3.3.20.1. “Degvielas elementa hibrīdelektr isks transpor tlīdzeklis bez ārējas uzlādes” (NO VC-FC HV) ir degvielas elementa 
hibrīdelektr isks transpor tlīdzeklis, ko nevar uzlādēt no ārēja avota.
3.3.20.2. “Degvielas elementa hibrīdelektr isks transpor tlīdzeklis ar ārēju uzlādi” (OV C-FC HV) ir degvielas elementa 
hibrīdelektr isks transpor tlīdzeklis, ko var uzlādēt no ārēja avota.
3.3.21. “Divu degvielu transpor tlīdzeklis” ir transpor tlīdzeklis ar divām atsevišķām degvielas uzglabāšanas sistēmām, kas 
konstr uēts tā, lai to galven okār t vienlaikus darbinātu tikai ar vienu degvielu; tomēr ir pieļaujama vienlaicīga 
abu degvielu izmant ošana ierobežotā daudzumā un laikā.
3.3.22. “Divu degvielu ar gāzi darbināms transpor tlīdzeklis” ir divu degvielu transpor tlīdzeklis, kurā divas degvielas ir 
benzīns (benzīna režīms) un vai nu LPG, NG/biometāns, vai ūdeņradis.
3.3.23. “Pilnībā ICE transpor tlīdzeklis” ir transpor tlīdzeklis, kurā visi spēkiekār tas enerģi jas pārveidotāji ir iekšdedzes 
motori .
3.3.24. “Iebūvēts lādētājs” ir elektroenerģijas pārveidotājs starp vilces REESS un transpor tlīdzekļa uzlādes kontaktligzdu.
3.3.25. “Maināmas degvielas transpor tlīdzeklis” ir transpor tlīdzeklis ar vienu degvielas uzglabāšanas sistēmu, ko var 
darbināt ar dažādiem divu vai vairāku degvielu maisījumiem.
3.3.26. “Ar etanolu darbināms maināmas degvielas transpor tlīdzeklis” ir maināmas degvielas transpor tlīdzeklis, ko var 
darbināt ar benzīnu vai benzīna un etanola maisījumu, kurā etanola saturs nepārsniedz 85 procentus (E85).
3.3.27. “Vienas degvielas transpor tlīdzeklis” ir transpor tlīdzeklis, kas konstr uēts darbināšanai galven okār t ar viena veida 
degvielu.
3.3.28. “Ar gāzi darbināms vienas degvielas transpor tlīdzeklis” ir vienas degvielas transpor tlīdzeklis, kas konstr uēts 
galvenokār t pastāvīgai darbināšanai ar LPG vai NG/biometānu vai ūdeņradi, bet kuram drīkst būt arī benzīna 
sistēma tikai ārkār tas gadījumiem vai iedarbināšanai, kuras benzīna tver tnes ietilpība nepārsniedz 15 litrus.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/13  
3.4. Spēka pārvads
3.4.1. “Spēka pārvads” ir spēkiekār tas enerģijas akumulēšanas sistēmas(-u), spēkiekār tas enerģijas pārveidotāja(-u) un 
transmisijas(-u) kopējā kombinācija transpor tlīdzeklī, kura pievada mehānisk o enerģi ju riteņiem nolūkā 
nodrošināt transpor tlīdzekļa gaitu, un perifērijas ierīces.
3.4.2. “Palīgierīces” ir enerģi ju patērējošas, pārveidojošas, akumulējošas vai neper ifērām ierīcēm vai sistēmām enerģi ju 
nodrošinošas ierīces, kuras transpor tlīdzeklī ir uzstādītas ar transpor tlīdzekļa gaitas nodrošināšanu nesaistītā 
nolūkā un tādēļ netiek uzskatītas par spēka pārvada daļu.
3.4.3. “Perifērās ierīces” ir enerģi ju patērējošas, pārveidojošas, akumulējošas vai nodrošinošas ierīces, kurās enerģi ja 
netiek tieši vai netieši neizmant ota transpor tlīdzekļa gaitas nodrošināšanas nolūkā, bet kuras ir būtiskas spēka 
pārvada darbībai un tādēļ tiek uzskatītas par spēka pārvada daļu.
3.4.4. “Transmisija” ir spēka pārvada savienotie elementi mehāniskās enerģijas pārvadīšanai starp spēkiekār tas 
enerģijas pārveidotāju(-iem) un riteņiem.
3.4.5. “Manuālā pārnesumkārba” ir pārnesumkārba, kurā pārnesumus var pārslēgt tikai vadītājs.
3.5. Vispārīgi
3.5.1. “Kritēriju emisijas” ir emisi ju savienojumi, kuriem šajos noteikumos ir note iktas robežvēr tības.
3.5.2. Rezer vēts
3.5.3. Rezer vēts
3.5.4. Rezer vēts
3.5.5. Rezer vēts
3.5.6. “Ciklā vajadzīgā enerģija” ir aprēķinātā pozitīvā enerģi ja, kas transpor tlīdzeklim vajadzīg a, lai nobrauktu note ikto 
ciklu.
3.5.7. “Pār veidošanas ierīce” ir jebkurš konstr ukci jas elements, kas nosaka temperatūr u, transpor tlīdzekļa ātrumu, 
motora apgr iezienus (RPM), pārnesumu, kolektora vakuumu vai citus parametr us, lai aktivizētu, modulētu, 
aizkavētu vai deaktivizētu emisiju kontroles sistēmas jebkuras daļas darbību, kas samazina emisiju kontroles 
sistēmas efektivitāti apstākļos, kādi varētu būt pamatoti sagaidāmi normālā transpor tlīdzekļa darbībā un 
izmantošanā.
3.5.8. “Vadītāja izvēles režīms” ir nepār protams nosacījums, ko vadītājs var izvēlēties un kas varētu ietekmēt emisijas vai 
degvielas un/vai enerģi jas patēr iņu.
3.5.9. “Dominējošais režīms” šajos noteikumos ir atsevišķs vadītāja izvēles režīms, kuru vienmēr izvēlas transpor t­
līdzekļa iedarbināšanas brīdī neatkarīgi no vadītāja izvēles režīma, kurš darbojās, kad transpor tlīdzeklis tika 
iepr iekš izslēgts, un kuru nevar pārsaukt par citu režīmu. Pēc transpor tlīdzekļa iedarbināšanas transpor tlīdzekļa 
vadītājs var pārslēgt dominējošo režīmu uz citu vadītāja izvēles režīmu tikai ar apzinātu darbību.
3.5.10. “Standar tapstākļi (attiecībā uz emisiju masas aprēķināšanu)” ir apstākļi, uz kuriem balstās gāzu blīvumi, proti, 
101,325 kPa un 273,15 K (0 °C).
3.5.11. “Izplūdes emisijas” ir gāzveida, cieto un šķidro savienojumu emisijas no izpūtēja.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/14 26.11.2021.  
3.5.12. “Konf igurējams starta režīms” šajos note ikumos ir vadītāja izvēles režīms, kuru vadītājs var iestatīt kā režīmu, kas 
tiek automātiski izvēlēts, iedarbinot transpor tlīdzekli. Pēc transpor tlīdzekļa iedarbināšanas transpor tlīdzekļa 
vadītājs var pārslēgt konfigurējamo starta režīmu uz citu režīmu tikai ar apzinātu darbību.
3.6. PM/PN
Terminu “daļiņa” parasti attiecina uz vielu, ko apraksta (mēra), tai atrodoties gaisā (suspendēta viela), un 
term inu “cietdaļiņa” – uz vielu, kas jau nogulsnējusies.
3.6.1. “Daļiņu skaita emisijas” (PN) ir kopējais, transpor tlīdzekļa izplūdes emitētais cieto daļiņu skaits, ko kvantificē 
saskaņā ar šajos noteikumos noteikta jām atšķaidīšanas, paraugu ņemšanas un mērīšanas metod ēm.
3.6.2. “Cietdaļiņu emisijas” (PM) ir jebkāda cietdaļiņu mater iāla masa transpor tlīdzekļa izplūdē, ko kvantificē saskaņā ar 
šajos note ikumos note iktajām atšķaidīšanas, paraugu ņemšanas un mērīšanas metodēm.
3.7. WLTC
3.7.1. “Motor a nominālā jauda” (Prated) ir motor a vai elektromotora maksimālā lietderīgā jauda kW atbilsto ši ANO 
Noteikumu Nr. 85 prasībām.
3.7.2. “Mak simālais ātrums” (vmax) ir ražotāja deklarētais transpor tlīdzekļa maksi mālais ātrums. Ja tas nav deklarēts, 
mak simālo ātrumu nosaka saskaņā ar ANO Notei kumiem Nr. 68.
3.8. Procedūra
3.8.1. “Periodiski reģenerējama sistēma” ir izplūdes emisiju kontroles ierīce (piem., katalītiskais neitralizat ors, cietdaļiņu 
filtrs), kurai vajadzīg a periodiska reģenerēšana.
3.9. Iztvaik ošanas emisijas
3.9.1. “Degvielas tvertnes sistēma” ir ierīces, kas ļauj uzglabāt degvielu un kas aptver degvielas tver tni, degvielas uzpildes 
atver i, uzpildes atveres vāciņu un degvielas sūkni, ja tas ir uzstādīts degvielas tver tnē vai uz tās.
3.9.2. “Degvielas sistēma” ir transpor tlīdzeklī uzstādītās sastāvdaļas, kur uzglabā vai kas transpor tē degvielu, un kas 
aptver degvielas tver tnes sistēmu, visus degvielas un izgarojumu caur uļvadus, jebkādus degvielas sūkņus, kas 
uzstādīti nesaistīti ar degvielas tver tni, un aktīvās ogles tilpni.
3.9.3. “Butāna darbspēja” (BWC) ir butāna masa, ko aktīvās ogles tilpne spēj adsorbēt.
3.9.4. “BWC300” ir butāna darbspēja pēc 300 degvielas vecināšanas cikliem.
3.9.5. “Caurlaidības koefic ients” (PF) ir koeficients, kas noteikts, ņemot vērā ogļūdeņražu zudumus kādā laika posmā, un 
izmantots, lai note iktu galīgās iztvaik ošanas emisijas.
3.9.6. “Vienslāņa nemetāla tvertne” ir degvielas tver tne, kas izgata vota no nemetāla mat eriāla viena slāņa, tostarp no 
fluorētiem/sulf onētiem mate riāliem.
3.9.7. “Daudzslāņu tvertne” ir degvielas tver tne, kas izgata vota no vismaz diviem dažādu mate riālu slāņiem, no kuriem 
viens ir ogļūdeņražu barjermater iāls.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/15  
3.9.8. “Her mētisk a degvielas tvertnes sistēma” ir degvielas tver tnes sistēma, kur degvielas izgar ojumi neizplūst transpor t­
līdzekļa stāvēšanas laikā 24 stundu ciklā, kas note ikts C3. pielikuma 6.5.9. punktā, darbojoties ar piemērojamo 
standar tdegvielu, kas noteikta B3. pielikuma 7. punktā.
3.9.9. “Iztvaikošanas emisijas” šo noteikumu kontekstā ir ogļūdeņražu izgarojumi no mehāniskā transpor tlīdzekļa 
degvielas sistēmas, kas zūd stāvēšanas laikā un tieši pirms degvielas atkār totas uzpildīšanas hermētiskā 
degvielas tver tnē.
3.9.10. “Deher metizācijas radīts zudumu tvaiku mutulis” ir ogļūdeņraži, kas izplūst no hermētiskas degvielas tver tnes 
sistēmas spiediena pazemināšanas ierīces vienīgi caur aktīvās ogles tilpni, ko atļauj sistēma.
3.9.11. “Deher metizācijas radīta zudumu tvaika mutuļa pārplūde” ir deher metizācijas radīta zudumu tvaika mutuļa 
ogļūdeņraži, kas deher metizācijas laikā izplūst caur i aktīvās ogles tilpnei.
3.9.12. “Degvielas tvertn es atslogošanas spiediens” ir minimālā spiediena vērtība, kuru sasniedzot, hermētiskā degvielas 
tver tnes sistēmā sākas izplūde, reaģējot vienīgi uz spiedienu tver tnes iekšienē.
3.9.13. “2 gramu noplūde” uzskatāma par notikušu, kad no aktīvās ogles tilpnes emitēto ogļūdeņražu kumulatīvais 
daudzums ir vienāds ar 2 gramiem.
3.10. Iebūvētā diagnostika (OBD)
3.10.1. “Iebūvētā diagnostikas (OBD) sistēma” šo noteikumu kontekstā ir transpor tlīdzeklī iebūvēta sistēma, kas spēj 
konstatēt pārraudzīto emisijas kontroles sistēmu darbības traucējumus, identif icējot darbības traucējuma 
iespējamo vietu ar datora atmiņā saglabātiem kļūdu kodiem un iededzot darbības traucējumu indikatoru (MI), 
lai to paziņotu transpor tlīdzekļa operatoram.
3.10.2. “OBD saime” ir ražotāja veidots transpor tlīdzekļu grupējums, attiecībā uz kuriem tiek sagaidīti līdzīgi izplūdes 
emisiju un OBD sistēmas raksturlielumi to konstr ukcijas dēļ. Katram šīs saimes transpor tlīdzeklim jāatbilst šo 
noteikumu prasībām, kā noteikts 6.8.1. punktā.
3.10.3. “Emisiju kontroles sistēma” OBD kontekstā ir motor a pārvaldības elektronisks kontroller is un jebkura ar emisijām 
saistīta sastāvdaļa izplūdes vai iztvaik ošanas sistēmā, kas nodrošina ievaddatus šim kontroller im vai saņem 
izvaddatus no tā.
3.10.4. “Darbības traucējuma indik ators (MI)” ir redzams vai dzirdams indikator s, kas skaidr i informē transpor tlīdzekļa 
vadītāju par jebkuras, ar emisi ju saistītas sastāvdaļas, kas savienota ar OBD, vai pašas OBD sistēmas darbības 
traucējumu.
3.10.5. “Darbības traucējums” ir ar emisiju saistītas sastāvdaļas vai sistēmas atteice, kuras rezultātā emisijas pārsniedz 
6.8.2. punktā dotās OBD robežvēr tības vērtības, vai kad OBD sistēma nespēj izpildīt C5. pielikumā noteiktās 
pārraudzības pamatprasības.
3.10.6. “Sekundār ais gaiss” attiecas uz gaisu, ko izplūdes sistēmā ievada ar sūkni vai aspirācijas vārstu, vai ar citiem 
līdzekļiem, kuri paredzēti, lai veicinātu izplūdes gāzes plūsmā esošā HC un CO oksidēšanos.
3.10.7. „Motor a aizdedzes izlaidums” ir degšanas nenotikšana dzirksteļaizdedzes motor a cilindrā dzirk steles trūkuma, 
sliktu degvielas mērījumu, sliktas kompre sijas vai jebkāda cita iemesla dēļ. OBD veiktās pārraudzības izpratnē 
tas ir procentuālais aizdedzes izlaidumu daudzums no kopējā aizdedzes reižu skaita (kā deklarējis ražotājs), kā 
rezultātā emisi jas pārsniegtu 6.8.2. punktā dotās OBD robežvēr tības, vai procentuāls daudzums, kas varētu 
izraisīt izplūdes katalītiskā neitralizatora vai katalizat oru pārkaršanu, radot neatgr iezeniskus bojājumus.
3.10.8. “OBD braukšanas cikls” sastāv no motor a iedarbināšanas, braukšanas režīma, kurā tiktu konstatēts darbības 
traucējums, ja tāds būtu, un motor a izslēgšanas.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/16 26.11.2021.  
3.10.9. “Uzsildīšanas cikls” ir pietiekama transpor tlīdzekļa darbināšana, lai dzesējošās vielas temperatūra palielinātos par 
vismaz 22 K pēc motora iedarbināšanas un sasniegtu minimālo temperatūr u 343 K (70 °C).
3.10.10. “Degvielas pade ves pielāgošana” attiecas uz degvielas padeves pamatiestatījumu atgr iezeniskās saites 
pielāgojumiem. Īslaicīga degvielas padeves pielāgošana attiecas uz dinamiskiem vai momentāniem 
pielāgojumiem. Ilglaicīga degvielas padeves pielāgošana attiecas uz daudz pakāpeniskākiem degvielas padeves 
kalibrēšanas iestatījumu pielāgojumiem nekā īslaicīgi pielāgojumi. Šie ilglaicīgie pielāgojumi kompen sē 
transpor tlīdzekļu atšķirības un pakāpeniskās izmaiņas, kas rodas laika gaitā.
3.10.11. “Aprēķinātā slodzes vērtība” attiecas uz pašreizējās gaisa plūsmas, dalītas ar mak simālo gaisa plūsmu, rādījumu, 
kur mak simālo gaisa plūsmu koriģē pēc augstuma, ja iespējams. Šī definīcij a nodrošina bezdimensij u skaitli, 
kas nav attiecināms uz konkrētu motoru un norāda apkopes tehniķim izmant oto motor a tilpuma proporcij u 
(ar pilnībā, par 100 procentiem atvēr tu droseļvārstu).
3.10.12. “Emisijas pastāvīg ais noklusējuma režīms” attiecas uz gadījumu, kad motor a pārvaldības kontroller is papaliek oši 
pārslēdzas iestatījumā, kurā nav vajadzīgi ievaddati no nestrādājošas sastāvdaļas vai sistēmas, ja šāda 
nestrādājoša sastāvdaļa vai sistēma izraisītu transpor tlīdzekļa emisi ju palielināšanos līdz līmenim, kas 
pārsniedz 6.8.2. punktā dotās OBD robežvēr tības.
3.10.12.1. Pastāvīgi šajā kontekstā nozīmē to, ka noklusējuma režīms nav atgūstams, t. i., diagnostikas vai vadības 
stratēģija, kas izraisīja emisi jas noklusējuma režīmu, nevar darboties nākamaj ā braukšanas ciklā un nevar 
apstipr ināt, ka vairs nav apstākļu, kas izraisīja emisi jas noklusējuma režīmu. Visus citus emisijas noklusējuma 
režīmus neuzskata par pastāvīgiem.
3.10.13. “Jaudas noņemšanas vienība” ir ar motoru darbināms izejas jaudas nodrošinājums, lai piedzītu transpor tlīdzeklī 
uzstādītu palīgiekār tu.
3.10.14. “Piekļuve” ir visu ar emisiju saistīt o OBD datu pieejamība, ieskait ot visus kļūdu kodus, kas vajadzīgi ar emisijām 
saistītu transpor tlīdzekļa daļu inspicēšanai, diagnostikai, apkopei vai remontam, caur seriālo saskar ni standar ta 
diagnostikas savienojumam (saskaņā ar C5. pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3.5. punktu).
3.10.15. “Neierobežota” ir:
3.10.15.1. no piekļuves koda neatkarīg a piekļuve, kuru var iegūt tikai no ražotāja vai kādas līdzīg as ierīces, vai
3.10.15.2. piekļuve, kas ļauj izvēr tēt iegūtos datus bez vajadzības pēc īpašas atkodēšanas informācijas, ja vien pati šāda 
informācija nav standar tizēta.
3.10.16. “Standar tizēts” nozīmē, ka visai datu plūsmas informāci jai, ieskait ot visus izmant otos kļūdas kodus, ir jābūt 
veidota tikai saskaņā ar nozares standar tiem, kas, ņemot vērā to, ka tās formāts un pieļaujamās opcijas ir 
skaidr i definētas, nodrošina mak simālu harmonizācijas līmeni mehānisk o transpor tlīdzekļu nozarē, un kuras 
izmantošana ir nepār protami atļauta ar šiem note ikumiem.
3.10.17. Rezer vēts
3.10.18. “Trūkums” attiecībā uz transpor tlīdzekļa OBD sistēmu nozīmē, ka pārraugāma jām sastāvdaļām vai sistēmām ir 
pagaidu vai pastāvīgi darbības raksturlielumi, kas traucē OBD citādi efektīv o šo sastāvdaļu vai sistēmu 
pārraudzību vai neatbilst visām citām detalizēta jām prasībām attiecībā uz OBD.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/17  
3.10.19 “Avārijas atgriešanās režīmi” ir jebkur i noklusējuma režīmi, kas nav emisi ju noklusējuma režīmi.
3.10.20. “Pagaidu kļūdas kods” ir diagnostikas kļūmes kods, kas saglabāts, sākotnēji konstatējot darbības traucējumu 
pirms darbības traucējumu indikator a iedegšanas.
3.10.21. “Gatavība” ir statuss, kas norāda, vai pārraugierīce vai pārraugierīču grupa darbojusies kopš pēdējās dzēšanas 
pēc ārējā pieprasījuma vai komandas (piemēram, ar OBD skenēšanas rīku).
3.11. Vides temperatūras korekcij as tests (B6.a pielikums)
3.11.1 “Aktīvā siltuma uzglabāšanas ierīce” ir tehnol oģija, kas uzglabā siltumu kādā transpor tlīdzekļa ierīcē un atdod 
siltumu spēka pārvada sastāvdaļai noteiktā laikposmā pie dzinēja iedarbināšanas. To rakst uro sistēmā 
uzglabātā entalpija un siltumatdeves laiks spēka pārvada sastāvdaļām.
3.11.2. “Izolācijas mater iāli” ir jebkāds mater iāls mot ora nodalījumā, kas piestipr ināts motoram un/vai šasijai un kam ir 
siltumizolācijas iedarbība, un ko rakst uro mak simālā siltumvadītspēja 0,1 W/(mK).
4. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS
4.1. Transpor tlīdzekļa tipa apstipr inājuma pieteikumu attiecībā uz šo noteikumu prasībām tipa apstipr inātājai 
iestādei iesniedz transpor tlīdzekļa ražotājs vai tā piln varots pārstāvis.
4.1.1. Šo noteikumu 4.1. punktā minēto pieteikumu sagata vo atbilsto ši šo noteikumu A1. pielikumā dotajam 
informācijas dokumenta paraugam.
4.1.2. Turklāt ražotājs sniedz šādu informāciju:
a)par transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar dzirksteļaizdedzes motori em – ražotāja deklarāci ju par minimālo 
procentuālo aizdedzes izlaidumu daudzumu no kopējā aizdedzes reižu skaita, kā rezultātā vai nu emisijas 
pārsniegtu 6.8.2. punktā dotās OBD robežvēr tības, ja šis aizdedzes izlaidumu procentuālais daudzums bijis 
vērojams kopš šo noteikumu pielikumu B daļā apraks tītā 1. tipa testa sākuma, vai tas izraisītu izplūdes 
katalītiskā neitralizat ora vai katalizatoru pārkaršanu pirms neatgr iezenisku bojājumu radīšanas;
b)detalizētu rakst isku informāciju, pilnībā apraks tot OBD sistēmas funkcionālos darbības raksturlielumus, 
ieskaitot visu to attiecīgo transpor tlīdzekļa emisi jas kontroles sistēmas daļu uzskaitījumu, kuras pārrauga 
OBD sistēma;
c)OBD sistēmas izmant otā darbības traucējumu indikat ora aprakstu, kas transpor tlīdzekļa vadītājam signalizē 
par kļūdas esību;
d)šī daļa attiecas tikai uz 1.A līmeni:
ražotāja deklarāci ju, ka OBD sistēma atbilst šo note ikumu C5. pielikuma 1. papildinājuma 7. punkta 
noteikumiem par veiktspēju ekspluatācijā visos saprātīgi paredzamos braukšanas apstākļos;
e)šī daļa attiecas tikai uz 1.A līmeni:
plānu, kurā apraks tīti detalizēti tehnis kie kritēriji un pamatojums, kā palielina katras pārraugierīces 
skaitītāju un saucēju, kuriem jāatbilst šo noteikumu C5. pielikuma 1. papildinājuma 7.2. un 7.3. punkta 
prasībām, kā arī tas, kā atspējo skaitītājus, saucējus un kopsaucēju šo noteikumu C5. pielikuma 
1. papildinājuma 7.7. punktā norādītajos apstākļos;
f)apraks tu par veikta jiem pasākumiem, lai novērstu neatļautu iejaukšanos un pārveidojumus emisijas 
kontroles dator ā;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/18 26.11.2021.  
g)OBD saimes, kas minēta 6.8.1. punktā, rakst urlielumus, ja attiecināms;
h)attiecīgos gadījumos – citu tipa apstipr inājumu kopijas ar attiecīgiem datiem, kas ļauj paplašināt 
apstipr inājumus un noteikt nolietoj uma koeficie ntus.
4.1.3. Šo note ikumu C5. pielikuma 3. punktā apraks tīto testu veikšanai par tipa apstipr ināšanas testu atbildīga jam 
tehniska jam dienestam iesniedz transpor tlīdzekļa tipu vai transpor tlīdzekļu saimi reprezentējošu, ar OBD 
aprīk otu transpor tlīdzekli. Ja tehnis kais dienests nosaka, ka iesniegtais transpor tlīdzeklis pilnībā nereprezentē 
6.8.1. punktā apraks tīto OBD saimi, testam saskaņā ar šo noteikumu C5. pielikuma 3. punktu iesniedz citu 
vai, ja nepieciešams, papildu transpor tlīdzekli.
4.2. Informācijas dokumenta paraugs attiecībā uz izplūdes emisi jām, oglekļa dioks īda emisijām un degvielas 
patēr iņu un/vai elektroenerģi jas patēr iņa un pilnuzlādes nobraukuma mērījumiem, iztvaik ošanas emisijām, 
ilgizturību un OBD ir dots šo noteikumu A1. pielikumā. Šo note ikumu A1. pielikuma 3.2.12.2.7.6. punktā 
minēto informāciju iekļauj šo note ikumu A2. pielikumā dotā paziņojuma par tipa apstipr inājumu 
1. papildinājumā “Ar OBD saistītā informāci ja”.
4.2.1. Attiecīgā gadījumā iesniedz citu tipa apstipr inājumu kopijas ar attiecīgiem datiem, kas ļauj paplašināt 
apstipr inājumus un noteikt nolietoj uma koeficie ntus.
4.3. Testu, kas note ikti 6. punkta A tabulā, veikšanai par apstipr ināšanas testiem atbildīga jam tehniska jam 
dienestam iesniedz apstipr ināmā transpor tlīdzekļa tipu reprezentējošu transpor tlīdzekli.
4.3.1. Tipa apstipr inātāja iestāde, kas piešķir apstipr inājumu, 4.1.2. punkta e) apakšpunkta vajadzībām minēta jā 
apakšpunktā ietver to informāci ju dara pieejamu citām tipa apstipr inātājām iestādēm pēc pieprasījuma.
4.3.2. Tipa apstipr inātājas iestādes 4.1.2. punkta d) un e) apakšpunkta izpildes nolūkā nedrīkst apstipr ināt transpor t­
līdzekli, ja ražotāja iesniegtā informāci ja nav pietiekama, lai izpildītu šo noteikumu C5. pielikuma 
1. papildinājuma 7. punkta prasības. Visos saprātīgi paredzamos braukšanas apstākļos piemēro šo noteikumu 
C5. pielikuma 1. papildinājuma 7.2., 7.3. un 7.7. punktu. Lai novēr tētu šo noteikumu C5. pielikuma 
1. papildinājuma 7.2. un 7.3. punktā note ikto prasību izpildi, tipa apstipr inātājas iestāde ņem vērā tehnol oģiju 
attīstību.
4.3.3. Pasākumiem, kas veikti 4.1.2. punkta f) apakšpunkta izpildes nolūkā, lai nepieļautu neatļautu iejaukšanos 
emisijas kontroles datorā un tā pārveidojumus, ir jāietver atjaunināšanas līdzeklis, izmantojot ražotāja 
apstipr inātu programmu vai kalibrēšanu.
4.3.4. Maināmas degvielas, vienas degvielas un divu degvielu transpor tlīdzekļa apstipr inājuma pieteikumam jāatbilst 
5.8. un 5.9. punktā note iktajām papildu prasībām.
4.3.5. Sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības markas izmaiņas, kas notiek pēc tipa apstipr ināšanas, 
automātiski nepadara tipa apstipr inājumu par nederīgu, ja vien oriģinālie raksturlielumi vai tehnis kie 
parametr i nav mainīti tā, ka tiek ietekmēta motora vai piesārņojuma kontroles sistēmas funkcionalitāte .
4.4. Tipa apstipr inātāja iestāde pirms transpor tlīdzekļa tipa apstipr inājuma piešķiršanas pārliecinās, ka ieviesti 
apmier inoši pasākumi, lai nodrošinātu ražošanas atbilstības efektīvu pārbaudi.
5. APSTIPRINĀJUMS
5.1. Ja apstipr ināšanai iesniegtais transpor tlīdzekļa tips atbilst visām attiecināma jām 6. punkta prasībām, piešķir šā 
transpor tlīdzekļa tipa apstipr inājumu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/19  
5.2. Katram apstipr inātajam tipam piešķir apstipr inājuma numur u.
5.2.1. Tipa apstipr inājuma numurs sastāv no četrām daļām. Katru daļu atdala “*” rakst zīme.
1. daļa : lielais burts “E”, aiz tā – tipa apstipr inājumu piešķīr ušās Nolīguma puses pazīšanas numurs (1).
2. daļa : [šo noteikumu] numurs, aiz tā – burts “R”, aiz tā:
a)divi cipar i (kas attiecīgā gadījumā sākas ar nullēm), kuri norāda grozījumu sēriju, kas satur 
apstipr inājumam piemērot o ANO noteikumu tehnisk os noteikumus (00 apzīmē ANO 
note ikumu sākotnējo redakciju);
b)slīpsvītra (/) un divi cipar i (kas attiecīgā gadījumā sākas ar nullēm), kuri norāda 
apstipr inājumam piemērotās sērijas grozījumu papildinājuma numur u (00 attiecas uz 
sērijas grozījumu sākotnējo redakci ju);
c)slīpsvītra (/) un divi cipar i, kas norāda īstenošanas posmu/līmeni (piem., 1.A, 1.B).
3. daļa : četrcipar u kārtas numurs (kas attiecīgā gadījumā sākas ar nullēm). Secība sākas no 0001.
4. daļa : divci paru kārtas numurs (kas attiecīgā gadījumā sākas ar nullēm) paplašinājuma apzīmēšanai. 
Secība sākas no 00.
Visi cipar i ir arābu cipar i.
5.2.2. Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķir ta apstipr inājuma numura piemērs:
E11*154R01/01/02*0123*01
Apstipr inājuma ar numur u 0123 pirmais paplašinājums, ko izdevusi Apvienotā Karalist e atbilstīgi 01. sērijas 
grozījumu 01. papildinājumam, kas ir 2. līmeņa apstipr inājums.
5.2.3. Viena un tā pati Nolīguma puse nepiešķir tādu pašu numur u citam transpor tlīdzekļa tipam.
5.3. Paziņojumu par transpor tlīdzekļa tipa apstipr inājumu, apstipr inājuma paplašinājumu vai atteikumu atbilstīgi 
šiem noteikumiem nosūta šos note ikumus piemērojoša jām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmant ojot šo 
noteikumu A2. pielikumā dotajam paraugam atbilsto šu veidlapu.
5.3.1. Esošā teksta grozījumu gadījumā, piemēram, ja tiek note iktas jaunas robežvēr tības, 1958. gada Nolīguma puses 
tiek informētas par to, kuri jau apstipr inātie transpor tlīdzekļu tipi atbilst jaunaji em noteikumiem.
5.4. Katram transpor tlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstipr inātam transpor tlīdzekļa tipam, 
redzamā un vieg li pieejamā vietā, kura norādīta apstipr inājuma veidlapā, liek starptauti sku apstipr inājuma 
marķējuma zīmi, ko veido:
5.4.1. aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīr usi apstipr inājumu;
5.4.2. pa labi no 5.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstipr inājuma 
numurs.
(1)1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numur i ir norādīti Konsolidētās rezolūcij as par transpor tlīdzekļu konstr ukciju (R.E.3) 
3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6 – 3. pielikums, www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/ 
wp29resolutions.htmlLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/20 26.11.2021.  
5.4.3. Apstipr inājuma marķējuma zīmē pēc tipa apstipr inājuma numura ir jābūt papildu kodam, kuras nolūk s ir 
norādīt līmeni (1.A, 1.B vai 2. līmenis), kuram apstipr inājums piešķir ts. Šo kodu izvēlas saskaņā ar šo 
noteikumu A3. pielikuma A3/1. tabulu.
5.5. Ja transpor tlīdzeklis atbilst transpor tlīdzekļa tipam, kas apstipr ināts atbilstīgi vieniem vai vairākiem citiem 
1958. gada Nolīgumam pievienotiem noteikumiem valstī, kurā apstipr inājums piešķir ts atbilstīgi šiem 
noteikumiem, 5.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkār to; šādā gadījumā noteikumu, apstipr inājuma 
numur us un papildu simbolus no visiem noteikumiem, atbilstīgi kuriem piešķir ts apstipr inājums valstī, kas 
piešķīr usi apstipr inājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 5.4.1. punktā 
noteiktā simbola (skatīt A3. pielikumu).
5.6. Apstipr inājuma marķējuma zīmei jābūt skaidr i salasāmai un neizdzēšamai.
5.7. Apstipr inājuma marķējuma zīmi liek iespējami tuvu transpor tlīdzekļa datu plāk snītei vai uz tās.
5.7.1. Šo noteikumu A3. pielikumā doti apstipr inājuma marķējuma zīmes izkār tojuma piemēr i.
5.8. Papildu prasības maināmas degvielas transpor tlīdzekļu apstipr ināšanai
Šis punkts ir piemērojams tikai 1.A līmenim.
5.8.1. Maināmas degvielas ar etanolu darbināma transpor tlīdzekļa tipa apstipr inājumam transpor tlīdzekļa ražotājs 
apraks ta transpor tlīdzekļa spēju pielāgoties jebkādam benzīna un etanola degvielas maisījumam (kurā etanola 
saturs nepārsniedz 85 procentus).
5.9. Papildu prasības vienas degvielas ar gāzi darbināmiem transpor tlīdzekļiem un divu degvielu ar gāzi 
darbināmiem transpor tlīdzekļiem
5.9.1. Attiecībā uz LPG un NGšo noteikumu A1. pielikumā noteiktajā informāci jas dokumentā norāda izmantojamo 
degvielu.
5.10. Apstipr ināšanas prasības attiecībā uz OBD sistēmu
5.10.1. Ražotājs nodrošina, ka visi transpor tlīdzekļi ir aprīk oti ar OBD sistēmu.
5.10.2. OBD sistēmai jābūt konstr uētai, izgata vota i un uzstādītai transpor tlīdzeklī tā, lai tā varētu note ikt nolietošan ās 
vai darbības traucējuma veidu visā transpor tlīdzekļa darbmūža laikā.
5.10.3. OBD sistēmai jāatbilst šo noteikumu prasībām normālas izmant ošanas apstākļos.
5.10.4. Veicot testu ar bojātu sastāvdaļu saskaņā ar šo noteikumu C5. pielikuma 1. papildinājumu, jābūt aktivizētam 
OBD sistēmas darbības traucējumu indikatoram. OBD sistēmas darbības traucējuma indikators šā testa laikā 
drīk st ieslēgties arī tad, ja emisi jas līmenis ir zemāks nekā 6.8. punktā noteiktās OBD robežvēr tības.
5.10.5. Šis punkts ir piemērojams tikai 1.A līmenim.
Ražotājs nodrošina, ka OBD sistēma atbilst šo noteikumu C5. pielikuma 1. papildinājuma 7. punktā 
noteikta jām prasībām veiktspējai ekspluatācijā visos saprātīgi paredzamos braukšanas apstākļos.
5.10.6. Šis punkts ir piemērojams tikai 1.A līmenim.
Datus saistībā ar veiktspēju ekspluatācijā, kurus transpor tlīdzekļa OBD sistēmai jāsag labā un jāziņo saskaņā ar 
šo noteikumu C5. pielikuma 1. papildinājuma 7.6. punkta noteikumiem, ražotājs nekodētā veidā dara 
pieejamus nacionāla jām iestādēm un neatkarīgiem operator iem.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/21  
5.11. Prasības tipa apstipr ināšanai attiecībā uz ierīcēm degvielas un/vai elektroenerģijas patēr iņa pārraudzībai
5.11.1. Ražotājs nodrošina, ka M1 un N1 kategor ijas šādi transpor tlīdzekļi ir aprīk oti ar ierīci, kas nosaka, uzglabā un 
dara pieejamus datus par transpor tlīdzekļa ekspluatācijai izmant otās degvielas un/vai elektroenerģijas 
daudzumu:
a)pilnībā ICE un hibrīdelektr iskie transpor tlīdzekļi bez ārējas uzlādes (NOV C-HEV), ko darbina tikai ar 
minerāldīzeļdegvielu, biodīzeļdegvielu, benzīnu, etanolu vai jebkādu šo degvielu kombināciju;
b)hibrīdelektr iskie transpor tlīdzekļi ar ārēju uzlādi (OVC-HEV), ko darbina ar elektrību un jebkur u no 
a) apakšpunktā minēta jām degvielām.
5.11.2. Degvielas un/vai elektroenerģi jas patēr iņa pārraudzības ierīcei jāatbilst 5. pielikumā noteikta jām prasībām.
6. SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI
6.1. Vispārīgi
6.1.1. Transpor tlīdzeklim un tā sastāvdaļām, kas var ietekmēt CO 2 un degvielas patēr iņu vai elektroenerģijas patēr iņu, 
un gāzveida savienojumu emisijas, tostarp iztvaik ošanas emisijas, cietdaļiņas, daļiņu skaitu (ja prasīts PN 
mērījums), jābūt konstr uētam, izgata votām un samontētām tā, lai transpor tlīdzeklis normālā ekspluatācijā un 
tādos normālos ekspluatāci jas apstākļos kā mitr ums, lietus, sniegs, karstums, aukstums, smiltis, netīr umi, 
vibrācijas, nolietoj ums utt. atbilstu šo noteikumu prasībām to darbmūža laikā. Tas ietver visu emisijas 
kontroles sistēmā un iztvaik ošanas emisiju kontroles sistēmās izmant oto šļūteņ u, salaidumu un savienojumu 
drošību.
Attiecībā uz izplūdes emisijām, CO2 un degvielas patēr iņu vai elektroenerģijas patēr iņu šos nosacījumus 
uzskata par izpildītiem, ja ir ievēroti 6.3. punkta un 8.2. punkta noteikumi.
Attiecībā uz iztvaik ošanas emisi jām šos nosacījumus uzskata par izpildītiem, ja ir ievēroti 6.6. punkta 
un 8.3. punkta noteikumi.
6.1.2. Testa transpor tlīdzeklim ir jābūt apstipr inājuma aptv ertos sērijveida ražojumus reprezentējošam ar emisijām 
saistīto sastāvdaļu un funkcionalitātes ziņā. Ražotājs un apstipr inātāja iestāde vienojas par to, kurš transpor t­
līdzekļa testa paraugs ir reprezentatīvs.
6.1.3. Attiecībā uz transpor tlīdzekļu ar hermētiskas degvielas tver tnes sistēmu iztvaik ošanas emisijām tas nozīmē, ka 
ir jābūt sistēmai, kas tieši pirms atkār totas degvielas uzpildes pazemina spiedienu tver tnē tikai caur aktīvās 
ogles tilpni, kuras vienīgā funkci ja ir uzglabāt degvielas tvaikus. Šim ventilācijas ceļam ir jābūt arī vienīga jam, 
ko izmanto, kad spiediens tver tnē pārsniedz drošu darba spiedienu.
6.1.4. Transpor tlīdzekļu testēšanas nosacījums
6.1.4.1. Smēr vielu un dzesējošās vielas veidiem un daudzumam emisi ju testēšanā jābūt tādam, kādu ražotājs noteicis 
transpor tlīdzekļa normālai ekspluatācijai.
6.1.4.2. Degvielas veidam emisi ju testēšan ā ir jābūt tādam, kāds note ikts šo noteikumu B3. pielikumā.
6.1.4.3. Visām emisiju kontroles sistēmām, tostarp iztvaik ošanas emisiju kontroles sistēmām, jābūt darba kārtībā.
6.1.4.4. Motoram jābūt konstr uētam tā, lai izvairīt os no kartera emisijām.
6.1.4.5. Riepām emisi ju testēšanā jābūt tādām, kā noteikts šo note ikumu B6. pielikuma 2.4.5. punktā.
6.1.5. Degvielas tver tnes uzpildes atveresLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/22 26.11.2021.  
6.1.5.1. 1.A līmenim
Saskaņā ar 6.1.5.2. punktu benzīna vai etanola tver tnes uzpildes atverei ir jābūt konstr uētai tā, ka ir novērsta 
tver tnes piepildīšana no degvielas pildnes padeves sprauslas, kuras ārējais diametrs ir 23,6 mm vai lielāks.
1.B līmenim
Nav prasību degvielas tver tnes uzpildes atverēm.
6.1.5.2. Transpor tlīdzeklim nepiemēro 6.1.5.1. punktu, ja izpildās abi šādi nosacījumi:
6.1.5.2.1. transpor tlīdzeklis ir konstr uēts un izgat avots tā, ka svinu saturošs benzīns nelabvēlīgi neiet ekmē nevienu ierīci, 
kas konstr uēta emisiju kontrolei, un
6.1.5.2.2. transpor tlīdzeklis ir pamanāmi, salasāmi un neizdzēšami marķēts ar bezsvina benzīna simbolu, kas noteikts 
ISO 2575:2010 “Autotranspor ts. Vadības ierīču, indikatoru un signalizatoru simboli”, tādā vietā, kur to 
noteikti pamana persona, kas uzpilda benzīna tver tni. Pieļaujami papildu marķējumi.
6.1.6. Ir jānodrošina līdzekļi, kas nepieļauj pārmērīg as iztvaik ošanas emisijas un degvielas izlīšanu, ko rada degvielas 
uzpildes atveres vāka neesība. To var panākt kādā no šādiem veidiem:
6.1.6.1. ar nenoņemamu degvielas iepildes atveres vāku, kas automā tiski atveras un aizveras;
6.1.6.2. ar konstr ukci jas īpašībām, kas nepieļauj pārmērīgas iztvaik ošanas emisijas, ja nav degvielas uzpildes atveres 
vāka; vai
6.1.6.3. ar jebkur u citu līdzekli, kas dod tādu pašu rezultātu. Piemēr i varētu būt, bet ne tikai, atsaitei piestipr ināts 
degvielas uzpildes atveres vāks , ķēdei piestipr ināts degvielas uzpildes atveres vāks vai tāds vāks , kuram 
izmanto to pašu atslēgu kā transpor tlīdzekļa aizdedzei. Šādā gadījumā atslēgai ir jābūt izņemamai no uzpildes 
atveres vāka tikai aizslēgtā stāvoklī.
6.1.7. Elektroniskās sistēmas drošības note ikumi
6.1.7.1. Katrā transpor tlīdzeklī ar emisi ju kontroles datoru, tostarp ar iztvaik ošanas emisijas kontroles datoru, arī tādu, 
kas integrēts izplūdes emisi ju kontroles dator ā, jābūt līdzekļiem, kas novērš pārveidojumu, izņemot ražotāja 
atļautu. Ražotājam ir jāatļauj pārveidojumi, ja šie pārveidojumi ir nepieciešami transpor tlīdzekļa diagnostikai, 
apkopei, moder nizācijai vai remontam. Visiem pārprogrammējamaj iem datoru kodiem vai darbības 
parametr iem jābūt aizsargātiem pret neatļautu iejaukšanos, un tiem jānodrošina vismaz tikpat laba līmeņa 
aizsardzība, kā note ikts ISO 15031-7:2013. Jebkādām izņemamām kalibrēšanas atmiņas mikroshēmām jābūt 
iekapsulētām, ievietotā m hermētiski noslēgtā apvalkā vai aizsargātām ar elektroniskiem algor itmiem, un tās 
nedrīk st būt nomaināmas bez specializētu instr umentu un procedūr u izmant ošanas.
6.1.7.1.1. Atbilst oši 6.1.7.1. punktam drīk st būt aizsargāti tikai tādi līdzekļi, kas tieši saistīti ar emisi ju kalibrēšanu vai 
transpor tlīdzekļa aizdzīšanas nepieļaušanu.
6.1.7.2. Ar datoru kodēti motora darbības parametr i nedrīkst būt maināmi bez specializētu instr umentu un procedūr u 
izmantošanas (piem., pielodētas vai iekapsulētas datoru sastāvdaļas vai hermetizēti (vai aizlodēti) ietvēr umi).
6.1.7.3. Ražotājs drīkst atbildīga jai iestādei lūgt atbrīv ojumu no kādas no šīm prasībām tādiem transpor tlīdzekļiem, 
kuriem šāda aizsardzība visdrīzāk nav vajad zīga. Star p kritērijiem, kurus apstipr inātāja iestāde izvēr tē, apsverot 
atbrīvojumu, ir, bet ne tikai, veiktspējas mikroshēmu pieejamība konkrēta jā brīdī, transpor tlīdzekļa spēja 
darboties ar augstu efektivitāti un plānotais transpor tlīdzekļu pārdošanas apjoms.
6.1.7.4. Ražotājiem, kas izmanto programmējamas datora kodu sistēmas, ir jānov ērš neatļauta pārprogrammēšana. 
Ražotājiem jāiekļauj uzlabotas stratēģijas pret neatļautu iejaukšanos un ierakstaizsardzības īpašības, kam 
vajadzīg a elektroniska piekļuve ražotāja uzturētam ārējam datoram. Atbildīga jai iestādei jāapstipr ina metodes, 
kas ļauj sasniegt pienācīgu aizsardzības līmeni pret neatļautu iejaukšanos.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/23  
6.1.8. Noapaļošana
Noapaļošanas noteikumi, lai izpildītu šo noteikumu prasības, ir doti 6.1.8.1. un 6.1.8.2. punktā, ja citviet šajos 
noteikumos nav noteikts citādi.
6.1.8.1. Ja cipars pa labi no pēdējās saglabājamās vietas ir mazāks nekā 5, pēdējais saglabātais cipars paliek nemainīgs.
Piemērs:
ja rezultāts ir 1,234 grami, bet jāsag labā tikai divas zīmes aiz komata, gala rezultāts ir 1,23 grami.
6.1.8.2. Ja cipars pa labi no pēdējās saglabājamās vietas ir lielāks nekā vai vienāds ar 5, pēdējo saglabāto cipar u palielina 
par 1.
Piemērs:
ja rezultāts ir 1,236 grami, bet jāsag labā tikai divas zīmes aiz komata, gala rezultāts ir 1,24 grami, tādēļ ka 6 ir 
lielāks nekā 5.
6.1.9. Tādu pārveidošanas ierīču lietošana, kuras samazina emisi jas kontroles efektivitāti, ir aizliegta. Aizliegumu 
nepiemēro, ja:
a)ierīces vajadzību attaisno motora aizsardzība pret bojājumu vai negad ījumu un transpor tlīdzekļa droša 
darbība;
b)ierīce nefunkcionē ārpus motor a iedarbināšanas prasību kopuma;
vai
c)nosacījumi ir būtībā iekļauti iztvaik ošanas emisi ju un izpūtēja vidējo emisi ju verifikācij as procedūrās.
6.2. Testa procedūra
Transpor tlīdzekļa tipa apstipr ināšanas dažādas testa prasības ir note iktas A tabulā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/24 26.11.2021.  
A tabula
Testa prasību piemērošana tipa apstipr inājumam un paplašinājumiem 
Transpor tlīdzekļa katego rija Transpor tlīdzekļi ar dzirk steļaizdedzes motoriem , tostarp hibrīda transpor tlīdzekļi (1),(2)Transpor tlīdzekļi ar 
kompresijaizdedzes 
motoriem , tostarp 
hibrīda 
transpor tlīdzekļiPilnībā 
elektr iski 
transpor -
tlīdzekļiŪdeņraža 
degvielas 
elementa 
transpor tlīd-
zekļi
Vienas degvielas Divu degvielu (3)Maināmas deg-
vielas (3)Vienas degvielas
Standar tdegviela Ben-
zīnsLPG NG/ 
biometānsŪdeņradis 
(ICE)Benzīns Benzīns Benzīns Benzīns Dīzeļ -
degvielaBenzīns — Ūdeņradis 
(degvielas 
elements) LPG NG/ 
biometānsŪdeņradis 
(ICE) (4)Etanols (E85)
1. tipa tests (izmērīto kompon enšu 
piemērojamību degvielām un 
transpor tlīdzekļa tehnoloģijai un 
tādējādi mērīšanas procedūrām skatīt 1. 
A tabulā un 1.B tabulā) (robežas)Jā Jā(5) Jā(5) Jā(4) Jā
(abām 
degvielām)Jā
(abām 
degvielām)Jā
(abām 
degvielām)Jā
(abām 
degvielām)Jā Jā — —
ATCT
(14 °C tests )Jā Jā Jā Jā(4) Jā
(abām 
degvielām)Jā
(abām 
degvielām)Jā
(abām 
degvielām)Jā
(abām 
degvielām)Jā Jā — —
Iztvaik ošanas emisi jas
(4. tipa tests)Jā Jā(6) Jā(6) — Jā
(tikai 
benzīnam)Jā
(tikai 
benzīnam)Jā
(tikai 
benzīnam)Jā
(tikai 
benzīnam)— Jā — —
Ilgizturība
(5. tipa tests)Jā Jā Jā Jā Jā
(tikai 
benzīnam)Jā
(tikai 
benzīnam)Jā
(tikai 
benzīnam)Jā
(tikai 
benzīnam)Jā Jā — —
OBD Jā Jā Jā Jā Jā Jā Jā Jā Jā Jā — —
OBFCM Jā — — — — — — Jā
(abām 
degvielām)Jā Jā — —LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/25  
(1)Specifiskas testa procedūras ar ūdeņradi darbināmiem transpor tlīdzekļiem tiks noteiktas vēlāk .
(2)Cietdaļiņu masas un daļiņu skaita robežas un attiecīgās mērīšanas procedūras piemēro tikai transpor tlīdzekļiem ar tiešās iesmidzināšanas motoriem.
(3)Apvienojot divu degvielu transpor tlīdzekli ar pielāgojamas degvielas transpor tlīdzekli, piemēro abas testu prasības.
(4)Ja transpor tlīdzekli darbina ar ūdeņradi, nosaka tikai NOx emisijas.
(5)Tikai 1.A līmenim: cietdaļiņu masas un daļiņu skaita robežas, un attiecīgās mērīšanas procedūras nepiemēro. Tikai 1.B līmenim: ja vienas degvielas ar gāzi darbināmam transpor tlīdzeklim ir benzīna tver tne, to 
testē, izmantoj ot arī piemērojamo benzīna standar tdegvielu.
(6)Ja vienas degvielas ar gāzi darbināmam transpor tlīdzeklim ir benzīna tver tne, citos gadīju mos un 1.A līmenim – “—”.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/26 26.11.2021.  
6.2.6. Katrai no turpmāk norādītaj ām transpor tlīdzekļu saimēm piešķir unikālu identif ikatoru šādā formātā:
FT-nnnnnnnnnnnnnnn- WMI,
kur:
FT ir saimes tipa identifikators:
a)IP = interpolācijas saime, kā note ikts 6.3.2. punktā, izmant ojot vai neizmant ojot interpolācijas metodi
b)RL = ceļa slodzes saime, kā noteikts 6.3.3. punktā
c)RM = ceļa slodzes matr icas saime, kā note ikts 6.3.4. punktā
d)PR = periodiski reģenerējošu sistēmu (Ki) saime, kā noteikts 6.3.5. punktā
e)AT = ATCT saime, kā noteikts B6.a pielikuma 2. punktā
f)EV = iztvaik ošanas emisi ju saime, kā noteikts 6.6.3. punktā
g)DF = ilgizturības saime, kā note ikts 6.7.5. punktā
h)OB = OBD saimes identif ikators, kā noteikts 6.8.1. punktā
i)ER = Izplūdes pēcapstrādes sistēma, kurā izmant o reaģentu (ER) saimes identifikator u, kā 
noteikts 6.9.2. punktā
j)GV = GFV saimes identif ikators, kā noteikts 6.3.6.3. punktā
nnnnnnnnnnnnnnn ir maksimāli piecpadsmit zīmju virkne, kurā drīkst izmant ot tikai zīmes 0-9, A-Z un 
apakšsvītr u “_”
WMI (ražotāja starptaut iskais identifikators) ir ražotāju unikālā veidā identif icējošs kods, kā noteikts 
ISO 3780:2009.
WMI īpašnieka pienākums ir nodrošināt, ka virknes nnnnnnnnnnnnnnn kombinācija un WMI ir unikāls 
konkrētai saimei un ka virkne nnnnnnnnnnnnnnn ir unikāla šajā WMI apstipr ināšanas testos, ko veic, lai 
iegūtu apstipr inājumu.
6.3. 1. tipa testa (WLTP) apraks ts
Visiem transpor tlīdzekļiem, kas minēti 1. punktā, veic 1. tipa testu. Izpilda šī punkta un pielikumu B daļas testa 
procedūras un prasības (ko attiecina).
6.3.1. 1. tipa testu veic saskaņā ar:
a)WLTC, kā apraks tīts B1. pielikumā;
b)pārnesumu izvēli un pārslēgšanas punktu, kā aprakstīts B2. pielikumā;
c)attiecīgo(-ajām) degvielu(-ām), kā note ikts B3. pielikumā;
d)ceļa slodzi un dinamometra iestatījumiem, kā apraks tīts B4. pielikumā;
e)testa iekār tu, kā aprakstīts B5. pielikumā;
f)testa procedūrām, kā apraks tīts B6. un B8. pielikumā;
g)aprēķinu metod ēm, kā apraks tīts B7. un B8. pielikumā.
6.3.2. Interp olācij as saime
6.3.2.1. Interp olācij as saime pilnībā ICE transpor tlīdzekļiem
6.3.2.1.1. Transpor tlīdzekļi drīk st būt vienas un tās pašas interpolācijas saimes daļa šādos gadījumos, tostarp šo gadījumu 
kombināci jās:
a)tie pieder dažādām transpor tlīdzekļu klasēm, kā apraks tīts B1 pielikuma 2. punktā;
b)tiem ir atšķirīgi samazinājuma līmeņi, kā aprakstīts B1. pielikuma 8. punktā;
c)tiem ir atšķirīg as ātruma augstākās robežvēr tības, kā aprakstīts B1. pielikuma 9. punktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/27  
6.3.2.1.2. Interp olācij as saimē drīkst ietilpt tikai tādi transpor tlīdzekļi, kam ir identiski šādi transpor tlīdzekļa/spēka 
pārvada/pār nesumkārbas rakst urlielumi:
a)iekšdedzes motora veids: degvielas veids (vai veidi maināmas degvielas vai divu degvielu transpor tlīdzekļu 
gadījumā), dedzes process, motora tilpums, pilnas slodzes rakst urlielumi, motora tehnol oģija un uzlādes 
sistēma, un citas mot ora apakšsistēmas vai rakst urlielumi, kam ir vērā ņemama ietekme uz CO 2 masas 
emisiju WLTP apstākļos;
b)visu CO2 masas emisiju ietekmējošo spēka pārvada sastāvdaļu darbības stratēģija;
c)pārnesumkārbas veids (piem., manuālā, automāt iskā, CVT) un pārnesumkārbas modelis (piem., griezes 
momenta vērtība, pārnesumu skaits, sajūgu skaits utt.);
d)n/v attiecības (motora apgr iezienu skaits, dalīts ar transpor tlīdzekļa ātrumu). Šo prasību uzskata par 
izpildītu, ja visiem attiecīga jiem pārnesumkārbas pārnesumskaitļiem n/v attiecību atšķirība visbiežāk 
uzstādīto pārnesumkārbas veidu starpā nepārsniedz 8 procentus;
e)dzenošo asu skaits.
6.3.2.1.3. Ja izmanto tādu altern atīvo parametr u kā augstāku nmin_dr ive, kā noteikts B2. pielikuma 2. punkta 
k) apakšpunktā, vai ASM, kā note ikts B2. pielikuma 3.4. punktā, šim parametram interpolācijas saimē ir jābūt 
vienādam.
6.3.2.2. NOV C-HEV un OVC-HEV interpolācijas saime
Papildus 6.3.2.1. punkta prasībām vienā interpolācijas saimē drīkst ietilpt tikai tādi OVC-HEV un NOVC-HEV , 
kam ir identiski šādi parametr i:
a)elektr isko mašīnu tips un skaits: konstr ukcijas tips (asinhrona/sinhrona utt.), dzesējošās vielas veids (gaiss, 
šķidr ums) un jebkādi citi raksturlielumi, kam ir vērā ņemama ietekme uz CO 2 masas emisi ju un 
elektroenerģijas patēr iņu WLTP apstākļos;
b)vilces REESS tips (elementa veids, ietilpība, nominālais spriegums, nominālā jauda, dzesējošās vielas veids 
(gaiss, šķidr ums));
c)elektroenerģijas pārveidotāja starp elektr isko mašīnu un vilces REESS, starp vilces REESS un zemspr ieguma 
barošanu un starp atkār totā s uzlādes spraudni un vilces REESS tips un jebkādi citi raksturlielumi, kam ir 
vērā ņemama ietekme uz CO2 masas emisiju un elektroenerģijas patēr iņu WLTP apstākļos. Pēc ražotāja 
pieprasījuma un ar apstipr inātājas iestādes piekr išanu saimē drīkst iekļaut elektroenerģijas pārveidotājus 
starp atkār totas uzlādes spraudni un vilces REESS, kuriem ir mazāki atkār totās uzlādes zudumi;
d)starpība starp akumulēt o enerģiju patērējošu ciklu skaitu kopš testa sākuma līdz pārejas ciklam, un to 
ieskaitot, nedrīkst būt lielāka par viens.
6.3.2.3. PEV interpolācijas saime
Vienā interpolācijas saimē drīk st ietilpt tikai tādi PEV , kam ir identiski šādi elektr iskā spēka pārvada/ 
pārnesumkārbas raksturlielumi:
a)elektr isko mašīnu tips un skaits: konstr ukcijas tips (asinhrona/sinhrona utt.), dzesējošās vielas veids (gaiss, 
šķidr ums) un jebkādi citi raksturlielumi, kam ir vērā ņemama ietekme uz elektroenerģijas patēr iņu un 
nobraukumu WLTP apstākļos;
b)vilces REESS tips (elementa veids, ietilpība, nominālais spriegums, nominālā jauda, dzesējošās vielas veids 
(gaiss, šķidr ums));
c)pārnesumkārbas veids (piem., manuālā, automāt iskā, CVT) un pārnesumkārbas modelis (piem., griezes 
momenta vērtība, pārnesumu skaits, sajūgu skaits utt.);
d)dzenošo asu skaits;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/28 26.11.2021.  
e)elektroenerģijas pārveidotāja starp elektr isko mašīnu un vilces REESS, starp vilces REESS un zemspr ieguma 
barošanu un starp atkār totā s uzlādes spraudni un vilces REESS tips un jebkādi citi raksturlielumi, kam ir 
vērā ņemama ietekme uz elektroenerģi jas patēr iņu un nobraukumu WLTP apstākļos. Pēc ražotāja 
pieprasījuma un ar apstipr inātājas iestādes piekr išanu saimē drīkst iekļaut elektroenerģijas pārveidotājus 
starp atkār totas uzlādes spraudni un vilces REESS, kuriem ir mazāki atkār totās uzlādes zudumi;
f)visu elektroenerģi jas patēr iņu ietekmējošo spēka pārvada sastāvdaļu darbības stratēģija;
g)n/v attiecības (motora apgr iezienu skaits, dalīts ar transpor tlīdzekļa ātrumu). Šo prasību uzskata par 
izpildītu, ja visiem attiecīga jiem pārnesumkārbas pārnesumskaitļiem n/v attiecību atšķirība visbiežāk 
uzstādīto pārnesumkārbas veidu un modeļu starpā nepārsniedz 8 procentus.
6.3.2.4. OVC-FCHV un NOVC-FC HV interpol ācijas saime
Vienā interpolāci jas saimē drīkst ietilpt tikai tādi OVC-FCHV un NOVC-FC HV, kam ir identiski šādi elektr iskā 
spēka pārvada/degvielas elementa/pār nesumkārbas raksturlielumi:
a)elektr isko mašīnu tips un skaits: konstr ukcijas tips (asinhrona/sinhrona utt.), dzesējošās vielas veids (gaiss, 
šķidr ums) un jebkādi citi raksturlielumi, kam ir vērā ņemama ietekme uz degvielas patēr iņu (vai degvielas 
patēr iņa efektivitāti) un elektroenerģijas patēr iņu WLTP apstākļos;
b)degvielas elementa tips (modelis, nominālais spriegums, dzesējošās vielas veids (gaiss, šķidr ums)) un arī citas 
degvielas elementa apakšsistēmas vai rakst urlielumi, kam ir vērā ņemama ietekme uz degvielas patēr iņu (vai 
degvielas patēr iņa efektivitāti) WLTP apstākļos;
c)vilces REESS tips (elementa veids, ietilpība, nominālais spriegums, nominālā jauda, dzesējošās vielas veids 
(gaiss, šķidr ums));
d)pārnesumkārbas veids (piem., manuālā, autom ātiskā, CVT) un pārnesumkārbas modelis (piem., griezes 
momenta vērtība, pārnesumu skaits, sajūgu skaits utt.);
e)dzenošo asu skaits;
f)elektroenerģijas pārveidotāja starp elektr isko mašīnu un vilces REESS, starp vilces REESS un zemspr ieguma 
barošanu un starp atkār totās uzlādes spraudni un vilces REESS tips un jebkādi citi raksturlielumi, kam ir 
vērā ņemama ietekme uz degvielas patēr iņu (vai degvielas patēr iņa efektivitāti) un elektroenerģijas patēr iņu 
WLTP apstākļos. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstipr inātājas iestādes piekr išanu saimē drīkst iekļaut 
elektroenerģijas pārveidotājus starp atkār totas uzlādes spraudni un vilces REESS, kuriem ir mazāki 
atkār totā s uzlādes zudumi;
g)visu degvielas patēr iņu (vai degvielas patēr iņa efektivitāti) un elektroenerģijas patēr iņu ietekmējošo spēka 
pārvada sastāvdaļu darbības stratēģija;
h)n/v attiecības. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja visiem attiecīga jiem pārnesumkārbas pārnesumskaitļiem 
n/v attiecību atšķirība visbiežāk uzstādīt o pārnesumkārbas veidu un modeļu starpā nepārsniedz 
8 procentus.
6.3.3. Ceļa slodzes saime
Ceļa slodzes saimē drīkst ietilpt tikai tādi transpor tlīdzekļi, kam ir identiski šādi parametr i:
a)pārnesumkārbas veids (piem., manuālā, automāt iskā, CVT) un pārnesumkārbas modelis (piem., griezes 
momenta vērtība, pārnesumu skaits, sajūgu skaits utt.). Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstipr inājuma 
iestādes atļauju saimē drīkst iekļaut pārnesumkārbu ar mazākiem jaudas zudumiem;
b)n/v attiecības (motora apgr iezienu skaits, dalīts ar transpor tlīdzekļa ātrumu). Šo prasību uzskata par 
izpildītu, ja visiem attiecīga jiem pārnesumkārbas pārnesumskaitļiem n/v attiecību atšķirība visbiežāk 
uzstādīto pārnesumkārbas veidu un modeļu starpā nepārsniedz 25 procentus;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/29  
c)dzenošo asu skaits;
Ja vismaz viena elektr iskā mašīna ir pieslēgta pārnesumkārbas neitrāla jā pozīcijā un transpor tlīdzeklis nav 
aprīk ots ar brīvskrējiena režīmu (B4. pielikuma 4.2.1.8.5. punkts) tā, ka elektr iska jai mašīnai nav ietekmes 
uz ceļa slodzi, piemēro 6.3.2.2. punkta a) apakšpunkta un 6.3.2.3. punkta a) apakšpunkta kritērijus.
Ja ir starpība, izņemot transpor tlīdzekļa masu, rites pret estību un aerodinamiku, kas vērā ņemami ietekmē 
ceļa slodzi, šo transpor tlīdzekli neuzskata par daļu no saimes, ja vien to neapstipr ina atbildīgā iestāde.
6.3.4. Ceļa slodzes matr icas saime
Ceļa slodzes matr icas saimi drīkst piemērot transpor tlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksi mālā masa ≥ 
3 000 kg.
Transpor tlīdzekļi, kuru tehniski pieļaujamā maksi mālā masa ≥ 2 500 kg, drīkst būt daļa no ceļa slodzes 
matr icas saimes ar nosacījumu, ka vadītāja sēdekļa R punkta augstums ir lielāks nekā 850 mm no zemes.
“R punkts” ir “R punkts” jeb “sēdvietas atskaite s punkts”, kā noteikts Konsolidētās rezolūci jas par transpor t­
līdzekļu konstr ukciju (R.E.3) 1. pielikuma 2.4. punktā.
Ceļa slodzes matr icas saimes daļa drīk st būt tikai tādi transpor tlīdzekļi, kas ir identiski attiecībā uz šādiem 
rakst urlielumiem:
a)pārnesumkārbas veids (piem., manuālā, automātiskā, CVT);
b)dzenošo asu skaits.
6.3.5. Periodiski reģenerējamu sistēmu (Ki) saime
Vienas un tās pašas periodiski reģenerējamu sistēmu saimes daļa drīkst būt tikai tādi transpor tlīdzekļi, kas ir 
identiski attiecībā uz šādiem rakst urlielumiem:
a)iekšdedzes motora veids: degvielas veids, dedzes process;
b)periodiski reģenerējama sistēma (t. i., katalizators, cietdaļiņu filtrs);
i) konstr ukci ja (t. i., korpusa veids, dārgmetāla veids, substrāta veids, šūnu blīvums);
ii) tips un darbības princips;
iii) tilpums ± 10 procenti;
iv) atrašanās vieta (tempe ratūra ± 100 °C pie otrā augstākā atsauces ātruma);
c)katra saimes transpor tlīdzekļa testa masai jābūt mazākai nekā Ki demonstrācijas testā izmantot ā transpor t­
līdzekļa testa masa vai vienādai ar to, kam pieskaita 250 kg.
6.3.6. Ar gāzi darbināmu transpor tlīdzekļu (GFV) saime
6.3.6.1. GFV drīkst grupēt tādu transpor tlīdzekļu tipu saimē, kurus darbina ar LPG vai NG/biometānu, kurus tad 
identif icē cilmes transpor tlīdzeklis. Attiecībā uz transpor tlīdzekļiem, kurus var darbināt arī ar šķidrām 
degvielām, šādu grupēšanu piemēro tikai tad, kad transpor tlīdzekli darbina gāzes degvielas režīmā.
6.3.6.2. GFV “cilmes transpor tlīdzeklis” ir transpor tlīdzeklis, kas izraudzīts par transpor tlīdzekli, ar kuru pierāda 
degvielas sistēmas pašpielāgošanās spēju un uz kuru atsaucas GFV saimes elementi. GFV saimē ir iespējams 
vairāk nekā viens cilmes transpor tlīdzeklis.
6.3.6.3. GFV saimes elements
6.3.6.3.1. GFV saimē drīkst grupēt tikai tādus transpor tlīdzekļus, kuriem ar GFV cilmes transpor tlīdzekli(-ļiem) ir kopēji 
šādi būtiski raksturlielumi:
a)to ražo tas pats ražotājs;
b)uz to attiecas tādas pašas emisi ju robežas;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/30 26.11.2021.  
c)ja gāzes degvielas sistēmai ir centralizēta dozēšana visam motora, tam ir sertificēta izejas jauda, kas iekļaujas 
starp GFV cilmes transpor tlīdzekļa sertificē to izejas jaudu, reizinātu ar 0,7 un 1,15;
d)ja gāzes degvielas sistēmai ir atsevišķa dozēšana katram cilindram, tam ir sertificēta katra cilindra izejas 
jauda, kas iekļaujas starp GFV cilmes transpor tlīdzekļa sertificēto katra cilindra izejas jaudu, reizinātu ar 
0,7 un 1,15;
e)ja transpor tlīdzeklis ir aprīk ots ar katalizatoru, tam ir tāda paša veida katalizators, t. i., trīsk ompon enšu, 
oksidācijas, NOx uztvērējs;
f)tam ir tā paša sistēmas ražotāja un tāda paša veida gāzes degvielas sistēma (ieskait ot spiediena regulatoru): 
indukcijas, tvaika iesmidzināšanas (vienā punktā, vairāk os punkt os), šķidr uma iesmidzināšanas (vienā 
punktā, vairāk os punkt os);
g)šo gāzes degvielas sistēmu vada tāda paša tipa un tādu pašu tehnis ko specif ikācij u ECU, kam ir tādi paši 
programmatūras principi un vadības stratēģija. Transpor tlīdzeklim drīkst būt otrs ECU salīdzinājumā ar 
GFV cilmes transpor tlīdzekli ar nosacījumu, ka ECU izmanto tikai sprauslu, papildu slēgvārstu vadībai un 
datu ieguvei no papildu devējiem.
6.3.6.3.2. Attiecībā uz 6.3.6.3.1. punkta c) un d) apakšpunkta prasībām:
ja demonstrācijā parādīts, ka divi ar gāzi darbināmi transpor tlīdzekļi varētu būt tās pašas saimes elementi, 
atskaitot to sertificē to izejas jaudu, attiecīgi P1 un P2 (P1 < P2), un abus testē kā cilmes transpor tlīdzekļus, par 
saimei piederīgu uzskata jebkur u transpor tlīdzekli, kura sertificē tā izejas jauda ir starp 0,7 P1 un 1,15 P2.
6.3.7. Papildu prasības ar LPG vai NG/biometānu darbināmiem transpor tlīdzekļiem
6.3.7.1. Papildu prasības ar LPG vai NG/biometānu darbināmiem transpor tlīdzekļiem ir noteiktas B6. pielikumā.
6.3.7.2. Pielikumu B daļā noteiktajā 1. tipa testā vienas degvielas ar gāzi darbināmus transpor tlīdzekļus 1. tipa testā testē 
attiecībā uz LPG vai NG/biometāna sastāva variācij ām, kā B6. pielikumā noteikts attiecībā uz piesārņotāju 
emisijām, izmantojot degvielu, kas izmant ota lietderīgās jaudas mērīšanai saskaņā ar ANO Noteikumiem 
Nr. 85.
6.3.7.3. Divu degvielu ar gāzi darbināmus transpor tlīdzekļus testē ar benzīnu un vai nu LPG, vai NG/biometānu. Testus 
ar LPG vai NG/biometānu veic attiecībā uz LPG vai NG/biometāna sastāva variācijām, kā B6. pielikumā noteikts 
attiecībā uz piesārņotāju emisi jām, izmant ojot degvielu, kas izmant ota lietderīgās jaudas mērīšanai saskaņā ar 
ANO Noteikumiem Nr. 85.
6.3.7.4. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
Neatkarīgi no 6.3.7.2. punkta prasībām vienas degvielas ar gāzi darbināmus transpor tlīdzekļus 1. tipa testa 
vajadzībām uzskata par transpor tlīdzekļiem, kas var darboties tikai ar gāzveida degvielu.
6.3.8. Papildu prasības maināmas degvielas transpor tlīdzekļiem
6.3.8.1. Attiecībā uz maināmas degvielas transpor tlīdzekļiem pārejai no vienas standar tdegvielas uz otru testu 
starplaik os jānotiek , manuāli nekoriģējot motor a iestatījumus.
6.3.9. OBFCM
Tikai 1.A līmenim
OBFCM ierīcei jānosaka parametr i un jāsag labā darbmūžā vērtības transpor tlīdzeklī saskaņā ar 
5. papildinājumu.
6.3.10. Gāzveida emisiju un cietdaļiņu masas, un daļiņu skaita robežas (ja ir prasīts PN mērījums)
Iegūtajām gāzveida emisiju rezultējoša jām masām un cietdaļiņu masai, un daļiņu skaitam (ja ir prasīts PN 
mērījums) jābūt mazākam par 1.A tabulā (1.A līmenim) un 1.B tabulā (1.B līmenim) norādītaj ām robežām.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/31  
1.A tabula
Šo tabulu piemēro tikai L1A. 
Emisiju robežas 1. tipa testā 
Standar tmasa
(RM) (kg)Robežvēr tības
Oglekļa 
monoksīda (CO) 
masaOgļūdeņražu 
masa kopā
(THC)Metānu 
nesaturošo 
ogļūdeņražu 
masa
(NMHC)Slāpekļa oksīdu 
masa
(NO x)Ogļūdeņražu un 
slāpekļa oksīdu 
kopējā masa
(THC + NO x)Cietdaļiņu (PM) 
masa
(PM)Daļiņu skaits
(PN)
L1
(mg/km)L2
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L2 + L4
(mg/km)L5
(mg/km)L6
(#/km)
Kategor ija Klase PI CI PI CI PI CI PI CI PI CI PI(1) CI PI(1),CI
M — Visi 1 000 500 100 — 68 — 60 80 — 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N1 I RM ≤ 1 305 1 000 500 100 — 68 — 60 80 — 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
II 1 305 < RM ≤ 1 760 1 810 630 130 — 90 — 75 105 — 195 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
III 1 760 < RM 2 270 740 160 — 108 — 82 125 — 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N2 — Visi 2 270 740 160 — 108 — 82 125 — 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
PIdzirk steļaizdedze.
CI kompresi jaizdedze.
(1)Dzirks teļaizdedzes cietdaļiņu masas un skaita robežas piemēro tikai transpor tlīdzekļiem ar tiešās iesmidzināšanas motoriem.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/32 26.11.2021.  
1.B tabula
Šo tabulu piemēro tikai L1B. 
Emisiju robežas 1. tipa testā 
Tehniski pieļaujamā 
maksimālā masa
(GVW) (kg)Robežvēr tības
Oglekļa 
monoksīda (CO) 
masaMetānu 
nesaturošo 
ogļūdeņražu 
masa
(NMHC)Slāpekļa oksīdu masa
(NO x)Cietdaļiņu (PM) 
masa
(PM)
L1
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L5
(mg/km)
Kategor ija Klase G, O D G,O D G D O G*(1), O D
M — Visi 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
N1, N2 —* (2) GVW ≤ 1 700 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
— 1 700 < GVW ≤ 3 500 2 550 630 150 24 70 240 240 7 7
—* (3) Visi 4 020 — 100 — 50 — 150 5 —
Gbenzīns, LPG.
Ddīzeļdegviela.
Ocita degviela.
(1)Attiecīb ā uz benzīnu vai LPG cietdaļiņu masas robežu piemēro tikai transpor tlīdzekļiem ar tiešās iesmidzināšanas motoriem.
(2)Izņemot transpor tlīdzekļus, kam motor a darba tilpums ir 0,660 litri vai mazāks , kuru garums ir 3,40 m vai mazāks, kuru platums ir 1,48 m vai mazāk s un kuru augstums ir 2,00 m vai mazāk s, kuros sēdvietu 
skaits, neskaitot vadītāju, ir 3 vai mazāks un kravnesība ir 350 kg vai mazāka.
(3)Transpor tlīdzekļiem, kam motor a darba tilpums ir 0,660 litri vai mazāks, kuru garums ir 3,40 m vai mazāks, kuru platums ir 1,48 m vai mazāks un kuru augstums ir 2,00 m vai mazāks, kuros sēdvietu skaits, 
neskaitot vadītāju, ir 3 vai mazāks un kravn esība ir 350 kg vai mazāka.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/33  
6.3.11. Tikai 1.A līmenim
OVC-HEV un NOVC-HEV KCO2 korekcij as koeficienta saime
Ir atļauts apvienot divas vai vairākas interpolācijas saimes vienā un tajā pašā KCO2 korekcij as koeficienta saimē, 
kurā KCO2 nosaka ar vienas no iekļautaj ām interpolācijas saimēm H transpor tlīdzekli. Par transpor tlīdzekļa H 
atlasei izmant ojamo interpolācijas saimi jāsaņem atbildīgās iestādes piekr išana.
Pēc atbildīgās iestādes pieprasījuma ražotājs sniedz pierādījumus par šo interpolācijas saimju apvienošanas 
pamatojumu un tehniskajiem kritērijiem, piemēram, šādos gadījumos.
Apvieno divas vai vairāk interpolācijas saimes:
a)kuras bija sadalītas, tādēļ ka ir pārsniegts 20 g/km CO 2 maksi mālais interpolācijas diapazons (ja M 
transpor tlīdzeklim izmērīts: 30 g/km);
b)kuras bija sadalītas tā paša fiziskā dedzes motora atšķirīgu motor a jaudu dēļ
(atšķirīga jauda tikai saistībā ar programmatūr u);
c)kuras bija sadalītas, tādēļ ka n/v attiecības ir nedaudz ārpus 8 % pielaides;
d)kuras bija sadalītas, bet joprojām atbilst vienas IP saimes visiem saimes kritērijiem;
e)kuras bija sadalītas, tādēļ ka ir atšķirīgs dzenošo asu skaits.
Dažādus elektroenerģi jas pārveidotājus starp atkār totās uzlādes spraudni un vilces REESS neuzskata par 
kritēriju korekcijas koeficienta saimes kontekstā.
6.4. [Rezer vēts]
6.5. [Rezer vēts]
6.6. 4. tipa tests (iztvaik ošanas emisi ju note ikšana)
6.6.1. Visiem transpor tlīdzekļiem ar benzīna tver tni, kas atbilst 6.6.2. līdz 6.6.4. punkta un C3. pielikuma prasībām, 
veic 4. tipa testu.
1.A līmenim
Vienas degvielas ar gāzi darbināmi transpor tlīdzekļi ir atbrīv oti.
6.6.2. Testējot saskaņā ar šo noteikumu C3. pielikumu, iztvaik ošanas emisijām jābūt mazākām nekā 2. tabulā 
norādītās.
2. tabula
Emisijas robeža iztvaik ošanas emisiju testā 
Iztvaik ošanas emisijas masa (g/test)
2,0
6.6.3. Iztvaik ošanas emisiju saime
6.6.3.1. Iztvaik ošanas emisiju saimes daļa drīk st būt tikai tādi transpor tlīdzekļi, kas ir identiski attiecībā uz a), d) un 
e) apakšpunktā uzskaitītajiem rakst urlielumiem, kas ir tehnis ki ekvivalenti attiecībā uz b) un c) apakšpunktā 
uzskaitītajiem rakst urlielumiem un kas ir līdzīgi vai attiecīgā gadījumā iekļaujas noteiktās pielaides robežās 
attiecībā uz f) un g) apakšpunktā uzskaitītaj iem rakst urlielumiem:
a)degvielas tver tnes sistēmas mater iāls un konstr ukci ja;
b)tvaiku šļūtenes mate riāls;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/34 26.11.2021.  
c)degvielas vada mat eriāls un savienojuma paņēmiens;
d)hermētiskas tver tnes vai neher mētiskas tver tnes sistēma;
e)degvielas tver tnes redukci jas vārsta iestatījums (gaisa ieplūde un izplūde);
f)aktīvās ogles tilpnes darbspēja (BWC300) ir 10 procentu diapazonā no augstākās vērtības (aktīvās ogles 
tilpnēm tāda paša veida aktīvo ogli aktīvās ogles tilpumam ir jābūt 10 procentu robežās no tilpuma, kādam 
noteikta BWC300);
g)izpūšanas vadības sistēma (piemēram, vārsta veids, izpūšanas vadības stratēģija).
Ražotājs atbildīga jai iestādei pierāda tehnis ko ekvivalenci attiecībā uz b) un c) apakšpunktu.
6.6.3.2. Uzskata, ka transpor tlīdzeklis izdala visnelabvēlīgākā gadījuma iztvaik ošanas emisi jas, un to izmanto testēšanai, 
ja tam ir saimē vislielākā degvielas tver tnes ietilpības attiecība pret BWC300. Par transpor tlīdzekļa izvēli 
iepr iekš vienojas ar atbildīgo iestādi.
6.6.3.3. Transpor tlīdzekļa modeli iekļauj citā saimē, ja saistībā ar iztvaik ošanas vadības sistēmu izmanto inovatīvu 
sistēmas kalibrēšanu, konfigurāci ju vai aparatūr u.
6.6.4. Atbildīgā iestāde nepiešķir tipa apstipr inājumu, ja iesniegtā informāci ja nav pietiekama, lai pierādītu, ka 
iztvaik ošanas emisijas tiek efektīvi ierobežotas transpor tlīdzekļa normālas ekspluatācijas apstākļos.
6.7. 5. tipa tests (Piesārņojuma kontroles ierīču noturības verifikācij as ilgizturības testa apraks ts)
6.7.1. Šo testu veic visiem 1. punktā minētajiem transpor tlīdzekļiem, kuriem piemēro 6.3. punktā noteikt o testu. 
Tests reprezentē vecināšanas testu līdz mērķa normatīva jam mūžam, ko nobrauc saskaņā ar šo noteikumu 
C4. pielikumā apraks tīto programmu testa trasē, pa ceļu vai dinamometr iskajā stendā.
1.A līmenim
Mērķa normatīvais mūžs ir 160 000 km.
1.B līmenim
Mērķa normatīvais mūžs ir 80 000 km. Transpor tlīdzekļiem, kuru motora darba tilpums ir 0,660 litri vai 
mazāks, kuru garums ir 3,40 m vai mazāks, kuru platums ir 1,48 m vai mazāks un kuru augstums ir 2,00 m 
vai mazāks, kuros sēdvietu skaits, neskait ot vadītāju, ir 3 vai mazāks un kravnesība ir 350 kg vai mazāka, 
mērķa normatīvais mūžs ir 60 000 km.
6.7.1.1. Transpor tlīdzekļiem, kurus var darbināt vai nu ar benzīnu, vai ar LPG vai NG, 5. tipa testu būtu jāveic tikai ar 
benzīnu. Šādā gadījumā ar bezsvina benzīnu noteikt o nolietoj uma koeficie ntu izmanto arī LPG vai NG.
6.7.1.2. Īpašas prasības hibrīda transpor tlīdzekļiem ir noteiktas C4. pielikuma 4. papildinājumā.
6.7.2. Neatkarīgi no 6.7.1. punkta prasības ražotājs alternatī vi drīk st izvēlēties nolietojuma koeficie ntus no 3.a vai 3. 
b tabulas (kas attiecināms), testējot saskaņā ar 6.7.1. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/35  
3.a tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.A līmenim. 
Reizināmie nolietojuma koeficienti 
Mot ora kategorijaPiešķir tie reizināmie nolieto šanās koeficien ti
CO THC NMHC NO x HC + NO xCietdaļiņas
(PM)Daļiņas (PN)
Dzirksteļaizdedze 1,5 1,3 1,3 1,6 — 1,0 1,0
Kompre sijaizdedze Tā kā nav piešķir ti nolietošan ās koeficienti transpor tlīdzekļiem ar kompresi jaizdedzes 
motori em, ražotājiem, lai noteiktu nolietošan ās koeficie ntus, jāizmanto visa 
transpor tlīdzekļa vai vecināšanas stendā noturības testa procedūras.
3.b tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.B līmenim. 
Pieska itāmie nolietojuma koeficienti 
Mot ora kategorijaPiešķir tie pieskaitāmie nolietošanās koeficien ti
CO NMHC NO x PM
Benzīns un LPG 0,11 0,12 0,21 0,00
Kompre sijaizdedze Tā kā nav piešķir ti nolietošan ās koeficienti transpor tlīdzekļiem ar kompresi jaizdedzes 
motori em, ražotājiem, lai noteiktu nolietošan ās koeficie ntus, jāizmanto visa 
transpor tlīdzekļa vecināšanas stendā noturības testa procedūras.
6.7.3. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
Pēc ražotāja pieprasījuma tehni skais dienests drīkst veikt 1. tipa testu, pirms ir pabeigts 5. tipa tests, izmantojot 
iepr iekš tabulā dotos nolietošan ās koeficientus. Pēc 5. tipa testa pabeigšanas tipa apstipr inātāja iestāde drīk st 
grozīt šo noteikumu A2. pielikumā reģistrēt os tipa apstipr ināšanas rezultātus, aizstājot iepr iekš tabulā dotos 
nolietošanās koeficientus ar 5. tipa testā izmērītaj iem.
6.7.4. Nolietošanās koeficie ntus nosaka, izmantojot vienu no C4. pielikuma 1.1. punktā noteikta jām procedūrām (kas 
attiecināma). Koeficie ntus izmanto, lai noteiktu atbilstību 6.3. un 8.2. punkta prasībām.
6.7.5. Noturības saime
Tās pašas noturības saimes daļas drīkst būt tikai tādi transpor tlīdzekļi, kuru motor a vai piesārņojuma kontroles 
sistēmas parametr i ir identiski vai iekļaujas noteiktajās pielaidēs attiecībā pret transpor tlīdzekli, kas izmantots 
nolietošanās koeficienta noteikšanai:
a)motors
i) attiecība starp motora cilindra tilpumu un katra katalītiskā kompone nta un/vai filtra tilpumu (–10 līdz 
+5 procenti);LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/36 26.11.2021.  
ii) motora tilpuma atšķirība iekļaujas ± 15 procentos attiecībā pret testētā transpor tlīdzekļa tilpumu vai 
± 820 cm3, vadoties pēc mazākās vērtības;
iii) cilindr u konfigurāci ja (cilindr u skaits, forma, attālums starp cilindr u centr iem un citas konfigurāci jas);
iv) vārstu skaits, vārstu vadība un sadales vārpstas piedziņas metod e;
v) degvielas veids un degvielas sistēma;
vi) dedzes process;
b)piesārņojuma kontroles sistēmas parametr i:
i) katalītiskie neitralizat ori un cietdaļiņu filtri:
katalītisk o neitralizator u, filtru un elementu skaits un izvietojum s,
katalizācijas darbības tips (oksidēšana, trīsk ompon entu, NOx uztvērējs ar skābekli bagātā vidē, SCR, 
NOx katalizator s ar skābekli bagātā vidē vai cits) un filtrēšanas rakst urlielumi;
dārgmetāla daudzums (identisks vai lielāks),
dārgmetāla veids un attiecība (± 15 procenti),
substrāts (struktūra un mater iāls),
šūnu blīvums;
ii) gaisa iesmidzināšana:
ir vai nav
veids (gaisa impulss, gaisa sūknis, cits(-i));
iii) EGR:
ir vai nav
veids (ar dzesēšanu vai bez, aktīva vai pasīva vadība, augsts spiediens/zems spiediens/k ombinēts 
spiediens);
iv) citas ierīces ar ietekmi uz noturību.
6.8. Iebūvētās diagnostikas OBD tests
Šo testu veic transpor tlīdzekļu tipiem, kā norādīts A tabulā. Ievēro šo noteikumu C5. pielikuma 3. punktā 
apraks tīto testa procedūr u.
6.8.1. OBD saime
6.8.1.1. OBD saimi definējošie parametr i
OBD saime ir ražotāja noteikta tāds transpor tlīdzekļu grupējums, kuru konstr ukcijas dēļ to izplūdes emisi ju un 
OBD sistēmas raksturlielumiem vajadzētu būt līdzīgiem. Katram šīs saimes motora m jāatbilst šo note ikumu 
prasībām.
OBD saimi drīkst definēt pēc konstr ukcijas pamatparametr iem, kam jābūt kopīgiem visiem saimes transpor tlī­
dzekļiem. Dažos gadījumos parametr i drīk st mijiedarboties. Šīs ietekmes arī jāņem vērā, lai nodrošinātu, ka 
OBD saimē iekļauj tikai transpor tlīdzekļus ar līdzīgām izplūdes emisi jas rakst urlielumiem.
6.8.1.2. Tādējādi tos transpor tlīdzekļus, kuru turpmāk apraks tītie parametr i ir identiski, drīk st uzskatīt par piederošiem 
vienai un tai pašai OBD saimei.
Motors:
a)dedzes process (t. i., dzirksteļaizdedze, kompresi jaizdedze, divtaktu, četrtaktu/rotormotors);
b)motora barošanas metode (t. i., degvielas iesmidzināšana vienā vai vairāk os punkt os) un
c)biodīzeļdegviela, NG/biometāns, LPG, divu degvielu benzīns/NG/biometāns, divu degvielu benzīns/ 
degvielas veids (t. i., benzīns, dīzeļdegviela, maināmas degvielas benzīns/etanols, maināmas degvielas 
dīzeļdegviela/ LPG.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/37  
Emisijas kontroles sistēma:
a)katalītiskā neitralizat ora veids (t. i., oksidēšanas, trīsk ompone ntu, apsildāms katalizators,S CR, cits);
b)cietdaļiņu filtra veids;
c)sekundārā gaisa padeve (t. i., ir vai nav); un
d)izplūdes gāzu recirkulācija (t. i., ir vai nav).
OBD daļas un darbība:
OBD funkcionālās pārraudzības metodes, darbības traucējumu konstatēšana un darbības traucējumu 
parādīšana transpor tlīdzekļa vadītājam.
6.8.2. OBD robežvēr tības
OBD robežvēr tības, kas minētas C5. pielikumā, ir norādītas 4.A tabulā un 4.B tabulā.
4.A tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.A līmenim. 
OBD robežvēr tības 
Standar tmasa
(RM)
(kg)Oglekļa monoksī da 
masaMetānu 
nesaturošo 
ogļūdeņražu masaSlāpekļa oksīdu 
masaCietdaļiņu masa (1)
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Kategor ija Klase PI CI PI CI PI CI CI PI
M — Visi 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
N1 I RM ≤ 1 305 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
II 1 305 < RM ≤ 1 760 3 400 2 200 225 320 110 180 12 12
III 1 760 < RM 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
N2 — Visi 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
PIdzirk steļaizdedze.
CI kompresi jaizdedze.
(1)Dzirks teļaizdedzes cieto daļiņu masas OBD robežvēr tības piemēro tikai transpor tlīdzekļiem ar tiešās iesmidzināšanas motoriem.
4.B tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.B līmenim. 
OBD robežvēr tības 
Standar tmasa
(RM)
(kg)Oglekļa monoksī da 
masaMetānu 
nesaturošo 
ogļūdeņražu masaSlāpekļa oksīdu 
masaCietdaļiņu masa1
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Kategor ija Klase G D G D G D G D
M — Visi 4 060 — 320 — 300 — — —LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/38 26.11.2021.  
N1, N2 —* (1) GVW ≤ 1 700 4 060 — 320 — 300 — — —
— 1 700 < GVW ≤ 
3 5008 960 — 460 — 410 — — —
—* (2) Visi 14 120 — 320 — 300 — — —
Gbenzīns, LPG.
Ddīzeļdegviela.
(1)Izņemot transpor tlīdzekļus, kam motor a darba tilpums ir 0,660 litri vai mazāks, kuru garums ir 3,40 m vai mazāk s, kuru platums 
ir 1,48 m vai mazāk s un kuru augstums ir 2,00 vai mazāk s, kuros sēdvietu skaits, neskaitot vadītāju, ir 3 vai mazāk s un kravnesība 
ir 350 kg vai mazāka.
(2)Transpor tlīdzekļiem, kam motor a darba tilpums ir 0,660 litri vai mazāk s, kuru garums ir 3,40 m vai mazāk s, kuru platums ir 1,48 m 
vai mazāk s un kuru augstums ir 2,00 vai mazāks , kuros sēdvietu skaits, neskaitot vadītāju, ir 3 vai mazāk s un kravn esība ir 350 kg vai 
mazāka.
6.9. Transpor tlīdzekļi, kuru izplūdes pēcapstrādes sistēmā izmanto reaģentu
6.9.1. Transpor tlīdzekļiem, kuru izplūdes pēcapstrādes sistēmā izmanto reaģentu, jāatbilst šo noteikumu 6. pielikumā 
noteikta jām prasībām.
6.9.2. Reaģentu izmantojošu izplūdes pēcapstrādes sistēmu (ER) saimes definīcija
ER saimes daļa var būt tikai tādi transpor tlīdzekļi, kas ir identiski attiecībā uz šādiem rakst urlielumiem:
a)reaģenta inžekt ors (princips, uzbūve);
b)reaģenta inžekt ora atrašanās vieta;
c)konstatēšanas stratēģi jas (reaģenta līmeņa, dozēšanas un kvalitāte s vai reaģenta līmeņa un NOx emisiju 
pārraudzības);
d)brīdinājuma parādīšana: ziņojumi, signalizat oru iedegšanās secība un skaņas komponentu darbības secība, 
ja tādi ir;
e)iesaistes opcijas;
f)NOx sensors (6. papildinājuma 6. punktā apraks tītās opci jas izmantošana) vai reaģenta kvalitāte s sensors 
(6. papildinājuma 4. un 5. punktā apraks tītās opcijas izmantošana);
Ražotājs un apstipr inātāja iestāde vienojas, kurš transpor tlīdzekļa modelis reprezentē ER saimi.
7. PĀR VEIDOJUMS UN TIPA APSTIPRINĀJUMA PAPL AŠINĀJUMS
7.1. Par visiem transpor tlīdzekļa tipa pārveidojumiem ziņo tipa apstipr inātājai iestādei, kas apstipr inājusi transpor t­
līdzekļa tipu. Tipa apstipr inātāja iestāde tad drīkst vai nu:
7.1.1. uzskatīt, ka veiktie pārveidojumi iekļaujas saimēs, kuras aptv er apstipr inājums vai ka tiem nevarētu būt vērā 
ņemama nelabvēlīga ietekme uz CO 2 vērtībām un degvielas patēr iņu vai elektroenerģi jas patēr iņu, un ka šādā 
gadījumā sākotnējais apstipr inājums būs spēkā pārveidotajam transpor tlīdzekļa tipam; vai
7.1.2. pieprasīt jaunu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.
7.2. Apstipr inājuma apliecinājumu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo šos note ikumus piemērojošajām 
Nolīguma pusēm saskaņā ar 5.3. punktā noteikt o procedūr u.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/39  
7.3. Tipa apstipr inātāja iestāde, kas izdod apstipr inājuma paplašinājumu, piešķir paplašinājumam sērijas numur u 
un informē par to citas šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo note ikumu 
A2. pielikumā dotajam paraugam atbilsto šu paziņojuma veidlapu.
7.4. Paplašinājumi attiecībā uz izpūtēja emisijām (1. tipa tests ) un OBFCM
7.4.1. Tipa apstipr inājumu paplašina bez turpmākas transpor tlīdzekļu testēšanas, ja tie atbilst 3.0.1. punkta a) un 
c) apakšpunkta kritērijiem.
Papildus iepr iekš minētajiem kritērijiem gadījumos, kad izmainās interpolācijas saimes transpor tlīdzeklis ar 
lielāk o vērtība un/vai transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtība, testē jauno transpor tlīdzekli ar lielāk o un/vai 
transpor tlīdzekli ar mazāk o vērtību, un testētā transpor tlīdzekļa CO2 emisijai, kas izriet no B7. pielikuma 
A7/1. tabulas 9. soļa un B8. pielikuma A8/5. tabulas 8. soļa, jābūt vienādai ar vai mazākai par CO 2 emisijas 
vērtību, kas atrodas uz taisnās līnijas, kura iet caur CO 2 vērtībām sākotnējam transpor tlīdzeklim ar mazāk o 
vērtību un transpor tlīdzeklim ar lielāk o vērtību, to grafi ski attēlojot atkarībā no testētā transpor tlīdzekļa cikla 
enerģijas un atbilsto ši ciklā vajadzīga jai enerģi jai.
Izmērītaj ām kritēriju emisi jām jāiekļaujas 6.3.10. punktā noteikta jās robežās.
OBFCM precizitāti aprēķina jebkuram 1. tipa testam, kas veikts, lai iegūtu paplašinājumu, un tai jāizpilda 
5. papildinājuma 4.2. punktā noteiktie kritēriji.
7.4.1.1. Ja tipa apstipr inājums ir piešķir ts tikai attiecībā uz transpor tlīdzekli ar lielāk o vērtību, to paplašina tikai a), b) 
vai c) apakšpunktā noteikta jos apstākļos:
a)lai iekļautu papildu transpor tlīdzekļus, kuri atbilst 3.0.1. punkta a) un c) apakšpunkta kritērijiem un kuru 
cikla enerģija ir mazāka nekā transpor tlīdzeklim ar lielāk o vērtību;
b)lai izveidotu interpolācijas saimi, testējot transpor tlīdzekli ar mazāk o vērtību (vēlams izmant ot transpor t­
līdzekli, kas sākotnējam apstipr inājumam testēts kā transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību). Šādā gadījumā 
visiem transpor tlīdzekļiem, kurus aptv er paplašinātais apstipr inājums, jāatbilst 3.0.1. punkta a), b) un 
c) apakšpunkta kritērijiem;
c)lai izveidotu interpolācijas saimi, pārsaucot transpor tlīdzekli ar lielāk o vērtību par transpor tlīdzekli ar 
mazāk o vērtību un testējot transpor tlīdzekli ar lielāk o vērtību (vēlams izmant ot transpor tlīdzekli, kas 
sākotnējam apstipr inājumam testēts kā transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību). Šādā gadījumā visiem 
transpor tlīdzekļiem, kurus aptver paplašinātais apstipr inājums, jāatbilst 3.0.1. punkta a), b) un 
c) apakšpunkta kritērijiem;
7.4.2. Transpor tlīdzekļi ar periodiski reģenerējamām sistēmām
Attiecībā uz Ki testiem, ko veic saskaņā ar B6. pielikuma 1. papildinājumu, tipa apstipr inājumu paplašina, 
attiecinot to uz transpor tlīdzekļiem, ja tie atbilst 6.3.5. punkta kritērijiem.
7.5. Paplašinājumi attiecībā uz iztvaik ošanas emisijām (4. tipa tests)
7.5.1. Attiecībā uz testiem, kas veikti saskaņā ar C3. pielikumu, tipa apstipr inājumu paplašina, attiecinot to uz 
transpor tlīdzekļiem, kas pieder apstipr inātai iztvaik ošanas emisiju saimei, kā noteikts 6.6.3. punktā.
7.6. Paplašinājumi attiecībā uz piesārņojuma kontroles ierīču noturību (5. tipa tests)
7.6.1. Attiecībā uz testiem, kas veikti saskaņā ar C4. pielikumu, nolietošanās koeficientus paplašina, attiecinot tos uz 
dažādiem transpor tlīdzekļiem un transpor tlīdzekļu tipiem ar nosacījumu, ka piemēro abus šādus nosacījumus:
a)transpor tlīdzekļi pieder tai pašai noturības saimei, kā noteikts 6.7.5. punktā;
b)piemēro visnelabvēlīgākā gadījuma nolietošan ās koeficientu (DF), kāds ir noturības saimē. Ja ir iekļaujami 
transpor tlīdzekļi ar lielāku ciklā vajadzīgo enerģiju nekā transpor tlīdzeklim, kuram tika noteikti DF, 
visnelabvēlīgākā gadījuma DF nosaka transpor tlīdzeklim ar augstāk o temperatūr u piesārņojuma kontroles 
sistēmas ieejā, mērītu, kā noteikts 7.6.2. punktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/40 26.11.2021.  
7.6.2. Tempe ratūrai piesārņojuma kontroles ierīces ieejā jābūt zemākai nekā tā transpor tlīdzekļa temperatūra, kuru 
testēja DF noteikšanai, plus 50°C. To pārbauda šādos stabilizēt os apstākļos. Transpor tlīdzekļa, kas atbilst 
C4. pielikuma 1.2. punkta prasībām attiecībā uz paplašināto noturības saimi, ātrumu palielina līdz ātrumam, 
kas ir par 10 km/h mazāks nekā transpor tlīdzekļa maksimālais ātrums vai 120 km/h, vadoties pēc mazākās 
vērtības, un notur nemainīgu vismaz 15 minūtes pie slodzes iestatījuma 1. tipa testam. Jebkurā laikā pēc šā 
perioda vismaz 2 nepār trauktas minūtes mēra temperatūr u katalizator a ieejā, kamēr tiek noturēts nemainīgs 
minētais transpor tlīdzekļa ātrums, un temperatūras vidējo vērtību uzskata par reprezentatīvu vērtību.
7.7. Paplašinājums attiecībā uz OBD
Attiecībā uz OBD tipa apstipr inājumu var paplašināt, attiecinot uz transpor tlīdzekļiem, kas pieder apstipr inātai 
OBD saimei, kā noteikts 6.8.1. punktā.
8. RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA (COP)
8.1. Katram transpor tlīdzeklim, kas ražots saskaņā ar tipa apstipr inājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, ir jāatbilst 
apstipr inātajam transpor tlīdzekļa tipam. Ražošanas atbilstības procedūrām jāatbilst 1958. gada Nolīguma 1. 
pielikumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev .3) noteiktajā m, ievērojot šādas prasības.
8.1.1. Ražotājs īsteno atbilstīgus pasākumus un dokumentētus kontroles plānus un šajos noteikumos note iktos 
inter vālos veic nepieciešamos testus, lai verificēt u nepār trauktu atbilstību apstipr ināta jam tipam. Ražotājam 
jāsaņem atbildīgās iestādes piekr išana šiem pasākumiem un kontroles plāniem. Atbildīgā iestāde veic auditus 
noteikt os inter vālos. Šim auditam kā daļu no ražojumu atbilstības un nepār trauktas verifikā cijas pasākumiem 
jāietver ražošanas un testēšanas iekār tas. Ja nepieciešams, atbildīgā iestāde drīkst pieprasīt veikt papildu testus .
8.1.2. Ražotājs pārbauda ražošanas atbilstību, veicot piemērotus testus saskaņā ar 8./1. un 8./2. tabulu un OBD 
prasībām, ja tas attiecināms saskaņā ar 6. punkta A tabulu. Kad attiecināms un ja prasīts saskaņā ar A tabulu, 
ražotājs nosaka OBFCM ierīces precizitāti un paziņo saskaņā ar 5. papildinājumu.
Konkrētas procedūras ražošanas atbilstībai ir noteiktas 8.2. līdz 8.4. punktā un 1. līdz 4. papildinājumā.
8./1. tabula
1. tips Dažādiem transpor tlīdzekļu tipiem piemērojamās 1. tipa CoP prasības 
Transpor tlīdzekļa tips Kritēriju emisijas CO2 emisijasDegvielas patēr iņa 
efektivitāt eElektroenerģijas patēr iņš
Pilnībā ICE 1.A līmenis un 1. 
B līmenis1.A līmenis 1.B līmenis Nav attiecināms
NOVC-HEV 1.A līmenis un 1. 
B līmenis1.A līmenis 1.B līmenis Nav attiecināms
OVC-HEV 1.A līmenis un 1. 
B līmenis:
CD(1)un CS1.A līmenis: tikai CS 1.B līmenis: tikai CS 1.A līmenis un 1. 
B līmenis:
tikai abi CD
PEV Nav attiecināms Nav attiecināms Nav attiecināms 1.A līmenis un 1. 
B līmenis
NOVC-FCHV Nav attiecināms Nav attiecināms Atbrīvots Nav attiecināms
OVC-FCHV Nav attiecināms Nav attiecināms Atbrīvots Atbrīvots
(1)Tikai tad, ja iekšdedzes motor s darbojas CoP verifikācijas derīg a CD 1. tipa testa laikā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/41  
8./2. tabula
4. tips Dažādiem transpor tlīdzekļu tipiem piemērojamās 4. tipa CoP prasības 
Transpor tlīdzekļa tips Iztvaik ošanas emisijas
ICE 1.A līmenis (1)
1.B līmenis (2)
NOVC-HEV 1.A līmenis (1)
1.B līmenis (2)
OVC-HEV 1.A līmenis (1)
1.B līmenis (2)
PEV Nav attiecināms
NOVC-FC HV Nav attiecināms
OVC-FC HV Nav attiecināms
(1)Tikai ar benzīnu darbināmiem transpor tlīdzekļiem, izņemot vienas degvielas ar gāzi darbināmus transpor tlīdzekļus.
(2)Tikai ar benzīnu darbināmiem transpor tlīdzekļiem.
8.1.3. CoP saime
Ražotājam ir atļauts sadalīt CoP saimi mazākās CoP saimēs.
Ja transpor tlīdzekļu ražošana notiek dažādās ražotnēs, katrai ražotnei izveido atšķirīgas CoP saimes. 
Interp olācij as saime var būt reprezentēta vienā vai vairākās CoP saimēs.
1.A līmenim
Ražotājs drīkst pieprasīt apvienot šīs CoP saimes. Atbildīgā iestāde, pamat ojoties uz ražotāja iesniegtajiem 
pierādījumiem, izvēr tē, vai šāda apvienošana ir pamat ota.
1.B līmenim
Pēc ražotāja pieprasījuma drīkst apvienot CoP saimes no dažādām ražotnēm. Attiecībā uz 1. tipa testu tas ir 
atļauts tikai tad, ja plānotais ikgadē jais ražošanas apjoms katrā ražotnē ir mazāks nekā 1 000 .
8.1.3.1. CoP saime attiecībā uz 1. tipa testu
Ražotāja veiktas 1. tipa testa, tostarp, ja attiecināms un ja prasīts, OBFCM ierīces precizitātes ražošanas 
atbilstības pārbaudes vajadzībām saime ir ražošanas atbilstības (CoP) saime, kā note ikts 8.1.3.1.1. 
un 8.1.3.1.2. punktā.
8.1.3.1.1. Attiecībā uz interpolācijas saimēm, kā aprakstīts 6.3.2. punktā, kad plānotais transpor tlīdzekļa ražošanas 
apjoms ir vairāk nekā 1 000 transpor tlīdzekļi 12 mēnešos, CoP saimei 1. tipa testam jābūt identiskai 
interpolācijas saimei.
8.1.3.1.2. Attiecībā uz interpolācijas saimēm, kā aprakstīts 6.3.2. punktā, kad plānotais transpor tlīdzekļa ražošanas 
apjoms ir 1 000 vai mazāk transpor tlīdzekļi 12 mēnešos, ir atļauts tajā pašā CoP saimē iekļaut citas 
interpolācijas saimes, ja kopējais maksi mālais ražošanas apjoms nepārsniedz 5 000 transpor tlīdzekļus 
12 mēnešos. Pēc atbildīgās iestādes pieprasījuma ražotājs sniedz pierādījumus par šo interpolācijas saimju 
apvienošanas pamat ojumu un tehniska jiem kritērijiem, nodrošinot to, ka ir liela līdzība starp šīm saimēm, 
piemēram, šādos gadījumos:
a)ir apvienotas interpolācijas saimes, kuras bija sadalītas, tādēļ ka ir pārsniegts maksimālais interpolācijas 
diapazons 30 g/km CO2;
b)interpolācijas saimes bija sadalītas, tādēļ ka tam pašam iekšdedzes motor am ir atšķirīgas motora jaudas;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/42 26.11.2021.  
c)interpolācijas saimes bija sadalītas, tādēļ ka n/v attiecības ir nedaudz ārpus 8 % pielaides;
d)interpolācijas saimes bija sadalītas, bet joprojām atbilst vienas IP saimes visiem saimes kritērijiem.
8.1.3.2. CoP saime attiecībā uz 4. tipa testu
Ražotāja veiktas 4. tipa testa ražošanas atbilstības pārbaudes vajad zībām saime ir ražošanas atbilstības (CoP) 
saime, kas ir identiska iztvaik ošanas emisiju saimei, kā apraks tīts 6.6.3. punktā.
8.1.3.3. CoP saime attiecībā uz OBD
Ražotāja veiktas OBD ražošanas atbilstības pārbaudes vajadzībām saime ir ražošanas atbilstības (CoP) saime, 
kas ir identiska OBD saimei, kā apraks tīts 6.8.1. punktā.
8.1.4. Testa biežums attiecībā uz 1. tipa testu
8.1.4.1. 1.A līmenim
Ražojumu verifikācij as biežuma pamatā attiecībā uz ražotāja veikto 1. tipa testu ir jābūt riska novēr tēšanas 
metodoloģi jai, kas atbilst starptauti skajam standar tam ISO 31000:2018 “Risku pārvaldība. Principi un 
vadlīnijas”, un minimālaj am biežumam uz katr u CoP saimi jābūt viena verifikācija 12 mēnešos.
1.B līmenim
Ražojumu verifikācij as minimālaj am biežumam attiecībā uz ražotāja veikto 1. tipa testu jābūt viena verifikācij a 
uz katr u CoP saimi 12 mēnešos.
8.1.4.2. Ja CoP saimes ietvaros saražot o transpor tlīdzekļu skaits pārsniedz 7 500 transpor tlīdzekļus 12 mēnešos, 
minimālo verifikācijas biežumu katrai CoP saimei nosaka, dalot plānot o ražošanas apjomu 12 mēnešos ar 
5 000 un matemātiski noapaļojot šo skaitli līdz veselam skaitlim.
8.1.4.3. 1.A līmenim
Ja CoP saimes ietvaros saražot o transpor tlīdzekļu skaits pārsniedz 17 500 transpor tlīdzekļus 12 mēnešos, 
biežums uz CoP saimi ir vismaz viena verifikācij a 3 mēnešos.
1.B līmenim
Ja CoP saimes ietvaros saražoto transpor tlīdzekļu skaits pārsniedz 5 000 transpor tlīdzekļus mēnesī, biežums uz 
CoP saimi ir vismaz viena verifikācij a mēnesī.
8.1.4.4. Ražojumu verifikācijai jābūt vienmērīgi sadalītai 12 mēnešu laikposmā vai ražošanas periodā, ja tas ir īsāks 
nekā 12 mēneši. Ražojuma pēdējai verifikā cijai jānoslēdzas ar lēmumu 12 mēnešu laikā, ja vien ražotājs nevar 
pamatot, ka ir nepieciešams pagar inājums ne vairāk kā par vienu mēnesi.
8.1.4.5. Ražotājs katr u mēnesi pārrauga 12 mēnešiem plānoto ražošanas apjomu CoP saimē, un informē atbildīgo 
iestādi, ja izmaiņas plānota jā ražošanas apjomā izraisa vai nu CoP saimes lieluma, vai 1. tipa testa biežuma 
izmaiņas.
8.1.5. Testa biežums attiecībā uz 4. tipa testu
Reizi gadā pēc nejaušības principa no CoP saimes, kas apraks tīta 8.1.3.2. punktā, ņem transpor tlīdzekli un 
pakļauj trīs testiem, kas apraks tīti 4. papildinājumā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/43  
8.1.6. Atbildīgās iestādes veikti auditi
Atbildīgā iestāde veic auditus, lai verificētu ražotāja pasākumus un dokumentētos kontroles plānus ražotāja 
ražotnē, kuru minimālais biežums visos gadījumos ir viens audits 12 mēnešos.
Ja izmant o interpolācijas metodi, atbildīgā iestāde vai pēc tās pieprasījuma kā daļu no audita procesa drīkst 
veikt interpolācijas aprēķina verifikācij u.
Ja apstipr inātāja iestāde nav apmier ināta ar audita rezultātiem, sērijveidā ražotos transpor tlīdzekļus pakļauj 
tiešiem fiziskie m testiem, kā apraks tīts 8.2. līdz 8.4. punktā, lai verificēt u transpor tlīdzekļu ražošanas atbilstību.
Tikai 1.A līmenim
Ražotāja pasākumu un dokumentētu kontroles plānu pamatā jābūt riska novērtēšanas metod oloģijai, kas atbilst 
starptauti skajam standar tam ISO 31000:2018 “Risku pārvaldība. Principi un vadlīnijas”.
8.1.7. Atbildīgās iestādes veiktas fizisku testu verifikā cijas
1.A līmenim
Atbildīgās iestādes veikt o fizisko testu verifikācijas biežuma pamatā jābūt ražotāja auditēšanas procedūras 
rezultātiem, riska novēr tēšanas metodoloģijai, un visos gadījumos minimālais biežums ir vismaz viens 
verifikācij as tests trīs gados. Atbildīgā iestāde sērijveidā ražotiem transpor tlīdzekļiem veic šos fizisk os emisijas 
testus, kā apraks tīts 8.2. līdz 8.4. punktā.
Ja fizisk os testus veic ražotājs, atbildīgā iestāde nodrošina savu klātbūtni testu laikā ražotāja telpās.
1.B līmenim
Atbildīgās iestādes veikt o fizisk o testu verifikācij as minimālais biežums ir viens verifikācij as tests trīs gado s. 
Atbildīgā iestāde sērijveidā ražotiem transpor tlīdzekļiem veic šos fiziskos emisijas testus, kā aprakstīts 8.2. līdz 
8.4. punktā.
Ja fizisk os testus veic ražotājs, atbildīgā iestāde nodrošina savu klātbūtni testu laikā ražotāja telpās.
8.1.8. Ziņošana
Atbildīgā iestāde paziņo visu audita pārbaužu un fizisk o testu rezultātus, kas veikti, lai verificētu ražotāju 
atbilstību, un arhivē tos uz vismaz 10 gadu laikposmu. Šiem ziņojumiem vajad zētu būt pieejamiem citām 
atbildīga jām iestādēm.
8.1.9. Neatbilstība
Konstatējot neatbilstību, piemēro 1958. gada Nolīguma 4. pantu.
8.2. 1. tipa testa atbilstības pārbaudīšana
8.2.1. 1. tipa testu veic vismaz trīs sērijveidā ražotiem transpor tlīdzekļiem, kas ir derīgi CoP saimes elementi, kā 
apraks tīts 8.1.3.1. punktā.
8.2.2. Transpor tlīdzekļus no CoP saimes izvēlas pēc nejaušības principa. Ražotājs izvēlēta jiem transpor tlīdzekļiem 
nedrīk st veikt nekādu regulēšanu.
Ja CoP saimes transpor tlīdzekļi ir samontēti dažādās ražotnēs, ražotājs pēc atbildīgās iestādes pieprasījuma 
pielāgo transpor tlīdzekļu atlasi no dažādām ražotnēm, neskarot nejaušības principa lietojumu katrā ražotnē.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/44 26.11.2021.  
Ja CoP saimē ir iekļautas vairākas IP saimes, ražotājs pēc atbildīgās iestādes pieprasījuma pielāgo transpor t­
līdzekļu atlasi no dažādām ražotnēm, neskarot nejaušības principa lietojumu katrā interpolācijas saimē.
8.2.3. 1. tipa testa procedūra
8.2.3.1. Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 8/1. tabulu kritēriju emisi ju, CO2 emisi ju, degvielas patēr iņa efektivitāt es un 
elektroenerģijas patēr iņa verifikācij u veic saskaņā ar 1. papildinājumā noteikta jām specifi skajām prasībām un 
procedūrām. Kad attiecināms un ja prasīts, ražotājs nosaka un paziņo OBFCM ierīces precizitāti un paziņo 
saskaņā ar 5. papildinājumu.
8.2.3.2. Testa kritēriju aprēķināšanas un labvēlīga vai nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas statistiskā procedūra ir 
apraks tīta 2. papildinājumā un 8/1. attēla blok shēmā.
Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 8./1. tabulu CoP saimes ražošanu uzskata par neatbilstīgu, ja saskaņā ar 
2. papildinājumā noteiktajiem testa kritērijiem nelabvēlīgs lēmums ir pieņemts attiecībā uz vienām vai 
vairākām kritēriju emisijām, CO 2 emisijām, degvielas patēr iņa efektivitāti vai elektroenerģijas patēr iņu.
Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 8./1. tabulu CoP saimes ražošanu uzskata par atbilstīgu, ja saskaņā ar 
2. papildinājumā noteikta jiem testa kritērijiem labvēlīgs lēmums ir pieņemts attiecībā uz visām kritēriju 
emisijām, CO 2 emisijām, degvielas patēr iņa efektivitāti vai elektroenerģi jas patēr iņu.
Ja attiecīgā gadījumā saskaņā ar 8./1. tabulu pieņemts labvēlīgs lēmums par vienu kritēriju emisiju, šo lēmumu 
nedrīk st izmainīt jebkādi papildu testi, kas veikti, lai pieņemtu lēmumu attiecībā uz citām kritēriju emisi jām, 
CO 2 emisijām, degvielas patēr iņa efektivitāti vai elektroenerģijas patēr iņu.
Ja attiecīgā gadījumā saskaņā ar 8./1. tabulu nav pieņemts labvēlīgs lēmums attiecībā uz visām kritēriju 
emisijām, CO2 emisijām, degvielas patēr iņa efektivitāti vai elektroenerģijas patēr iņu, paraugam pievieno vēl 
vienu transpor tlīdzekli, to izvēloties saskaņā ar 8.2.2. punktu un veicot 1. tipa testu. Statistisk o procedūr u, kas 
apraks tīta 2. papildinājumā, atkār to, līdz labvēlīgs lēmums ir pieņemts attiecībā uz visām kritēriju emisi jām, 
CO 2 emisijām, degvielas patēr iņa efektivitāti vai elektroenerģijas patēr iņu.
Mak simālais parauga lielums ir:
1.A līmenim: 16 transpor tlīdzekļi;
1.B līmenim 32 transpor tlīdzekļi attiecībā uz kritēriju emisi jām, 11 – attiecībā uz degvielas patēr iņa efektivitāti 
un elektroenerģijas patēr iņu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/45  
8./1. attēls
CoP test a procedūras blokshēma 1. tipa test am
8.2.4. Piestrādes koeficie nti
8.2.4.1. 1.A līmenim
Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu CoP saimes transpor tlīdzeklim drīkst veikt testa 
procedūr u, lai noteiktu atvasinātos piestrādes koeficientus attiecībā uz kritēriju emisijām, CO 2 emisijām un/vai 
elektroenerģijas patēr iņu saskaņā ar 3. papildinājumā noteikt o testa procedūr u.
1.B līmenim
Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu CoP saimes transpor tlīdzeklim drīkst veikt testa 
procedūr u, lai noteiktu atvasinātos piestrādes koeficientus attiecībā uz degvielas patēr iņa efektivitāti un/vai 
elektroenerģijas patēr iņu saskaņā ar 3. papildinājumā noteikt o testa procedūr u.
8.2.4.2. Lai piemērotu atvasinātos piestrādes koeficientus, CoP testa transpor tlīdzekļa Dj sistēmas odometra rādījumam 
vēlams būt –10 km robežās no nobraukuma 1. testa sākumā un +10 km robežās no piestrādes testa transpor t­
līdzekļa Di nobraukuma 2. testa sākumā, pirms tam veikta piestrāde.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/46 26.11.2021.  
8.2.4.3. 1.A līmenim
Pēc ražotāja izvēles CO 2 emisijām, kas izteiktas g/km, drīk st piemērot piešķir to piestrādes koeficientu 0,98, ja 
sistēmas odometra iestatījums CoP testa sākumā ir 80 km vai mazāk s. Ja CO 2 emisijām piemēro piešķir to 
piestrādes koeficientu, kritēriju emisi jām un elektroenerģijas patēr iņam piestrādes koeficie ntus nepiemēro.
1.B līmenim
Pēc ražotāja izvēles degvielas patēr iņa efektivitāt ei, kas izteikta km/l, drīk st piemērot piešķir to piestrādes 
koeficientu 1,02, ja sistēmas odometra iestatījums CoP testa sākumā ir 80 km vai mazāks. Ja degvielas patēr iņa 
efektivitāt ei piemēro piešķir to piestrādes koeficientu, elektroenerģijas patēr iņam piestrādes koeficientus 
nepiemēro.
8.2.4.4. Piestrādes koeficientu piemēro CoP testa rezultātam, kas ir aprēķināts saskaņā ar B7. pielikuma A7/1. tabulas 4. 
c soli vai B8. pielikuma A8/5. tabulas 4.c soli.
8.2.4.5. Testa telpas korekcija
Tikai 1.B līmenim
Ja ir konstatēta nepār protama tehniska atšķirība, ir atļauts piemērot testa telpas korekcij u starp tipa 
apstipr ināšanā izmant oto iekār tu un CoP izmant oto iekār tu. Testa telpas korekcij u reģistrē testa ziņojumā.
8.2.5. Testa degviela
8.2.5.1. 4. tipa testā izmant o B3. pielikuma 7. punktā noteikta jām specifikācijām atbilstošu standar tdegvielu.
1.A līmenim
Visus atlikušos testus veic ar pārdošanā esošu degvielu. Tomēr pēc ražotāja pieprasījuma 1. tipa testā drīkst 
izmantot B3. pielikumā noteiktajām specifi kāci jām atbilsto šas standar tdegvielas.
1.B līmenim
Visus atlikušos testus veic ar standar tdegvielām, kas atbilst B3. pielikumā noteiktajām specifi kāci jām 1. tipa 
testam. Tomēr pēc ražotāja pieprasījuma 3. papildinājuma 1.7. punktā minētās piestrādes nobraukuma 
uzkrāšanu drīk st veikt ar pārdošanā esošu degvielu.
8.2.5.2. Ar LPG vai NG/biometānu darbināmu transpor tlīdzekļu ražošanas atbilstības testus drīkst veikt ar pārdošanā 
esošu degvielu, kuras C3/C4 attiecība ir robežās starp šo attiecību standar tdegvielām LPG gadījumā vai šo 
attiecību kādai no augstas vai zemas siltumspējas degvielām NG/biometāna gadījumā. Visos gadījumos 
atbildīga jai iestādei iesniedz degvielas analīzi.
8.2.6. Ātruma līknes pielaižu un braukšanas līknes rādītāju derīguma kritēriji 1. tipa CoP testam
Ātruma līknes pielaidēm un braukšanas līknes rādītājiem jāatbilst B6. pielikuma 2.6.8.3. punktā noteiktajiem 
kritērijiem.
8.3. Atbilstības pārbaudīšana 4. tipa testam
8.3.1. Ražošanu uzskata par atbilsto šu, ja saskaņā ar 8.1.5. punktu izvēlēts un testēts transpor tlīdzeklis atbilst visu šo 
testu prasībām.
8.3.2. Ja testētais transpor tlīdzeklis neatbilst 8.3.1. punkta prasībām, no tās pašas saimes bez nepamatotas kavēšanās 
pēc nejaušības principa ņem vēl četru transpor tlīdzekļu paraugu un pakļauj 4. papildinājumā apraks tītajiem 
testiem.
Ražošanu uzskata par atbilsto šu, ja prasības ir izpildītas vismaz trim no šiem transpor tlīdzekļiem 6 mēnešu 
laikā pēc sākotnējā neizturētā testa konstatēšanas.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/47  
8.3.3. Ja testētie transpor tlīdzekļi neatbilst 8.3.2. punkta prasībām, no tās pašas saimes bez nepamatotas kavēšanās 
pēc nejaušības principa ņem vēl vienu paraugu un pakļauj C3. pielikumā apraks tītajiem testiem.
Ja testētais transpor tlīdzeklis neatbilst C3. pielikuma prasībām, no tās pašas saimes pēc nejaušības principa ņem 
vēl vienu četru transpor tlīdzekļu paraugu un arī bez nepamatotas kavēšanās pakļauj C3. pielikumā 
apraks tītajiem testiem.
Pēc ražotāja pieprasījuma C3. pielikumā apraks tītajiem CoP testiem drīk st piemērot tipa apstipr ināšanā iegūto 
caurlaidības koeficie ntu (PF) vai piešķir to caurlaidības koeficientu (APF).
Ražošanu uzskata par atbilsto šu, ja prasības ir izpildītas vismaz trim no šiem transpor tlīdzekļiem 24 mēnešu 
laikā pēc sākotnējā neizturētā testa konstatēšanas.
8.3.3.1. CoP testiem, kas apraks tīti C3. pielikumā un ko veic transpor tlīdzeklim ar mazāk nekā 20 000 km 
nobraukumu, izmanto kārbu, kura vecināta saskaņā ar C3. pielikuma 5.1. punktu. Tā var būt testa transpor t­
līdzekļa oriģinālā kārba vai cita kārba ar identisku specifi kāci ju. Pēc ražotāja pieprasījuma šiem testiem 
piemēro vai nu C3. pielikuma 5.2. punktā definēto caurlaidības koeficientu (PF), kas noteikts iztvaik ošanas 
saimes tipa apstipr ināšanā, vai piešķir to caurlaidības koeficientu (APF), kas arī definēts C3. pielikuma 
5.2. punktā.
8.3.3.2. Pēc ražotāja pieprasījuma C3. pielikumā apraks tītos CoP testus drīkst veikt transpor tlīdzeklim, kas nobraucis 
vismaz 20 000 km un ne vairāk kā 30 000 km bez transpor tlīdzekļa pārveidojumiem, izņemot tos, kas 
apraks tīti testa procedūrā. Ja testu veic transpor tlīdzeklim ar nobraukumu starp 20 000 km un 30 000 km, 
kārbas vecināšanu izlaiž un caurlaidības koeficie ntu vai piešķir to caurlaidības koeficientu nepiemēro.
Neatkarīgi no transpor tlīdzekļa uzkrātā nobraukuma ar degvielu nesaistītus fona emisijas avotus (piem., līmi, 
plastmasas, degvielas/tvaiku līnijas, riepas un citas gumijas vai polimēra sastāvdaļas) var likvidēt saskaņā ar 
C3. pielikuma 6.1. punktu.
8.4. Transpor tlīdzekļa atbilstības pārbaudīšana attiecībā uz iebūvēto diagnostiku (OBD)
8.4.1. Ja apstipr inātāja iestāde konstatē, ka ražošanas kvalitāte šķiet neapmier inoša, no saimes pēc nejaušības principa 
izvēlas transpor tlīdzekli un pakļauj C5. pielikuma 1. papildinājumā aprakstītajiem testiem.
8.4.2. Ražošanu uzskata par atbilstīgu, ja šis transpor tlīdzeklis atbilst C5. pielikuma 1. papildinājumā apraks tīto testu 
prasībām.
8.4.3. Ja testētais transpor tlīdzeklis neatbilst 8.4.1. punkta prasībām, no tās pašas saimes ņem jaunu, pēc nejaušības 
principa izvēlētu četru transpor tlīdzekļu paraugu un pakļauj to C5. pielikuma 1. papildinājumā apraks tītajiem 
testiem. Testus drīkst veikt transpor tlīdzekļiem, kuru nobraukums nepārsniedz 15 000 km un kuriem nav 
veikti pārveidojumi.
8.4.4. Ražošanu uzskata par atbilstīgu, ja vismaz trīs transpor tlīdzekļi atbilst C5. pielikuma 1. papildinājumā 
apraks tīto testu prasībām.
9. SANK CIJAS PAR RAŽOŠANAS NEA TBILSTĪBU
9.1. Apstipr inājumu, kas transpor tlīdzekļu tipam piešķir ts atbilstīgi šiem noteikumiem, drīkst anulēt, ja netiek 
izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības vai ja izraudzītais transpor tlīdzeklis vai transpor tlīdzekļi neiztur 
8.1.2. punktā noteikt os testus.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/48 26.11.2021.  
9.2. Ja šos noteikumus piemērojoša 1958. gada Nolīguma puse anulē tās iepr iekš piešķir tu apstipr inājumu, tā 
nekavē joties par to informē citas šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 
A2. pielikumā dotajam paraugam atbilsto šu paziņojuma veidlapu.
10. RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA
Ja apstipr inājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot atbilstīgi šiem noteikumiem apstipr ināta transpor tlīdzekļa tipu, 
tas attiecīgi informē apstipr inājumu piešķīr ušo tipa apstipr inātāju iestādi. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas 
šī iestāde informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmant ojot šo noteikumu 
A2. pielikumā dotajam paraugam atbilsto šas paziņojuma veidlapas kopijas.
11. IEVADA NOTEIKUMI
11.1. Nolīguma puses, kas piemēro šos note ikumus, nepiešķir tipa apstipr inājumus atbilstīgi šiem noteikumiem līdz 
datumam, kad pagājuši astoņ i mēneši pēc to stāšanās spēkā.
12. PĀREJAS NOTEIKUMI
12.1. No šo noteikumu 01. sērijas grozījumu oficiālā spēkā stāšanās datuma, un atkāpjoties no Nolīguma pušu 
pienākumiem, Nolīguma puses, kas piemēro šos note ikumus un piemēro arī ANO Noteik umu Nr. 83 
08. sērijas vai jaunākus grozījumus, drīkst atteikties pieņemt tipa apstipr inājumus, kas piešķir ti uz šo 
noteikumu pamata un kam nav pievienots apstipr inājums atbilstīgi ANO Notei kumu Nr. 83 08. sērijas vai 
jaunākiem grozījumiem.
12.2. Šis punkts ir piemērojams tikai 1.A līmenim.
Tikai attiecībā uz 1.A līmeņa apstipr inājumiem līdz 2022. gada 1. sept embr imM kate gorijas un N1 kate gorijas I 
klases transpor tlīdzekļu gadījumā un līdz 2023. gada 1. sept embr imN1 kategor ijas II un III klases un N2 
kategorijas transpor tlīdzekļu gadījumā Nolīguma puses drīk st pieņemt tipa apstipr inājumus atbilstīgi ES 
tiesību aktiem kā pierādījumu par atbilstību šiem noteikumiem, kā detalizēti izklāstīts a) līdz d) apakšpunktā.
a)Saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 83, ievērojot 07. sērijas grozījumus, 4.a pielikumu veiktus 1/I tipa testus, 
kas veikti pirms 2017. gada 1. sept embra M kategor ijas un N1 kate gorijas I klases transpor tlīdzekļiem un 
pirms 2018. gada 1. sept embra N1 kategor ijas II un III klases transpor tlīdzekļiem un N2 kate gorijas 
transpor tlīdzekļiem, apstipr inātājas iestādes pieņem nolūkā radīt nolietotas vai bojātas sastāvdaļas, lai 
imitētu atteices šo note ikumu C5. pielikumā note ikto prasību izpildes novērtēšanai.
b)Attiecībā uz WLTP interpolācijas saimes transpor tlīdzekļiem, kas atbilst paplašinājuma noteikumiem, kuri 
doti ANO Noteikumu Nr. 83, ievērojot 07. sērijas grozījumus, 13. pielikuma 2. punktā, saskaņā ar ANO 
Noteikumu Nr. 83, ievērojot 07. sērijas grozījumus, 13. pielikuma 3. iedaļu pirms 2017. gada 1. sept embra
M kategor ijas un N1 kate gorijas I klases transpor tlīdzekļiem un pirms 2018. gada 1. sept embra N1 
kategor ijas II un III klases transpor tlīdzekļiem un N2 kategor ijas transpor tlīdzekļiem veiktās procedūras 
apstipr inātāja iestāde pieņem nolūkā izpildīt šo noteikumu B6. pielikuma 1. papildinājuma prasības.
c)Ilgizturības pierādījumus, ja 1/I tipa tests tika veikts un pabeigts saskaņā ar ANO Notei kumu Nr. 83, 
ievērojot 07. sērijas grozījumus, 9. pielikumu pirms 2017. gada 1. sept embra M kategorijas un N1 
kategor ijas I klases transpor tlīdzekļiem un pirms 2018. gada 1. sept embra N1 kategor ijas II un III klases 
transpor tlīdzekļiem un N2 kategor ijas transpor tlīdzekļiem, apstipr inātājas iestādes pieņem nolūkā izpildīt 
šo noteikumu C4. pielikuma prasības.
d)Iztvaik ošanas emisi ju testus, kas veikti uz Regulas (EK) Nr. 692/2008, kas grozīta ar Regulu (EK) 
Nr. 2016/646, VI pielikumā noteiktās testa procedūras pamata, kuri izmant oti iztvaik ošanas emisiju saimju 
apstipr ināšanai Eiropas Savienībā pirms 2019. gada 31. augusta , apstipr inātājas iestādes pieņem nolūkā 
izpildīt šo noteikumu C3. pielikuma prasības.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/49  
13. PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISK O DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU 
NOSA UKUMI UN ADRESES
Šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāci ju Org anizācijas 
sekretar iātam to tehnisk o dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstipr ināšanas testu veikšanu, un 
tipa apstipr inātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kas piešķir apstipr inājumu un kurām nosūta veidlapas, kas 
apliecina citās valstīs izdotu apstipr inājumu vai apstipr inājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/50 26.11.2021.  
1. papildinājums 
Specif isku transpor tlīdzekļa tipu CoP verifikācijas 1. tipa tests 
1. COP VERIFIKĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ KRITĒRIJU EMISIJĀM PILNĪBĀ ICE TRANSPORTLĪDZEKĻIEM, NOV C-HEV UN OVC- 
HEV
1.1. Katr u transpor tlīdzekli testē dinamometr iska jā stendā, kam iestatīta konkrētā transpor tlīdzekļa specifiskā masas 
inerce un ceļa slodzes parametr i. Dinamometr iska jā stendā iestata testa transpor tlīdzekļa ceļa mērķslodzi 
saskaņā ar B4. pielikuma 7. punktā noteikto procedūr u.
Tikai 1.B līmenim
Mērķa iestatīšanas procedūra (noteikta B4. pielikuma 7. punktā) ir aizliegta, ja atvasinātais piestrādes koeficients 
ir iegūts saskaņā ar 3. papildinājuma 1.5.2. punktu. Šādā gadījumā piemēro tādas pašas dinamometra 
iestatījuma vērtības kā tipa apstipr ināšanas laikā.
1.2. Piemērojamais testa cikls ir tāds pats, kāds izmantots tās interpolācijas saimes tipa apstipr ināšanai, kurai 
transpor tlīdzeklis pieder .
1.3. Priekšsag atav ošanas testu attiecīgā gadījumā veic saskaņā ar B6. pielikuma 2.6. punktu vai B8. pielikuma 
4. papildinājumu.
1.4. Testa rezultāti ir tās vērtības, kas pilnībā ICE transpor tlīdzekļiem aprēķinātas saskaņā ar B7. pielikuma 
A7/1. tabulas 9. soli, NOV C-HEV un OVC-HEV – saskaņā ar B8. pielikuma A8/5. tabulas 8. soli attiecībā uz 
uzlādi noturošām kritēriju emisijām un saskaņā ar B8. pielikuma A8/8. tabulas 6. soli attiecībā uz akumulēto 
enerģi ju patērējošu kritēriju emisijām. Atbilstību piemērojamo kritēriju emisiju robežām pārbauda, izmant ojot 
šo noteikumu 6.3.10. punktā noteiktos atbilstības/neatbilstības kritērijus.
Tikai 1.B līmenim
Katra piemērojamā testa cikla kritēriju emisijām OVC-HEV akumulēt o enerģiju patērējošā testa laikā jāatbilst šo 
noteikumu 6.3.10. punkta 1.B tabulā dotajām robežām, bet tās nedrīk st pārbaudīt attiecībā uz atbilstības/ 
neatbilstības kritērijiem.
2. COP VERIFIKĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ PILNĪBĀ ICE TRANSPORTLĪD ZEKĻU CO2 MAS AS EMISIJĀM / DEGVIEL AS PATĒRIŅA 
EFEK TIVITĀTI
2.1. Transpor tlīdzekli testē saskaņā ar B6. pielikumā apraks tīto 1. tipa testa procedūr u.
2.2. 1.A līmenim
Šī testa laikā CO 2 masas emisiju MCO2,c,6 nosaka saskaņā ar B7. pielikuma A7/1. tabulas 6. soli.
1.B līmenim
Šī testa laikā degvielas patēr iņa efektivitāti FEc,5 nosaka saskaņā ar B7. pielikuma A7/1. tabulas 5. soli.
2.3. 1.A līmenim
Ražošanas atbilstību attiecībā uz CO 2 masas emisijām verificē uz testētā transpor tlīdzekļa vērtībām, kā 
aprakstīts 2.3.1. punktā, un piemērojot piestrādes koeficie ntu, kā noteikts šo note ikumu 8.2.4. punktā.
1.B līmenim
Ražošanas atbilstību attiecībā uz degvielas patēr iņa efektivitāti verificē uz testētā transpor tlīdzekļa vērtībām, kā 
aprakstīts 1.3.1. punktā, un piemērojot piestrādes koeficie ntu, kā noteikts šo note ikumu 8.2.4. punktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/51  
2.3.1. CO2 masas emisijas vērtības CoP vajadzībām / degvielas patēr iņa efektivitāt es vērtības CoP vajadzībām
1.A līmenim
Ja interpolācijas metodi nepiemēro, CO 2 masas emisijas vērtību MCo2,c,7 saskaņā ar B7. pielikuma A7/1. tabulas 
7. soli izmanto ražošanas atbilstības verifikācijai.
Ja interpolācijas metodi piemēro, atsevišķa transpor tlīdzekļa CO2 masas emisi jas vērtību MCO2,c,ind saskaņā ar 
B7. pielikuma A7/1. tabulas 10. soli izmanto ražošanas atbilstības verifikācij ai.
1.B līmenim
Ja interpolācijas metodi nepiemēro, degvielas patēr iņa efektivitāt es vērtību FEc,8 saskaņā ar B7. pielikuma 
A7/1. tabulas 8. soli izmant o ražošanas atbilstības verifikācijai.
Ja interpolācijas metodi piemēro, atsevišķa transpor tlīdzekļa degvielas patēr iņa efektivitātes FEc,ind saskaņā ar 
B7. pielikuma A7/1. tabulas 10. soli izmanto ražošanas atbilstības verifikācij ai.
3. COP VERIFIKĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ NOV C-HEV CO 2 MAS AS EMISIJĀM / DEGVIEL AS PATĒRIŅA EFEK TIVITĀTI
3.1. Transpor tlīdzekli testē, kā apraks tīts B8. pielikuma 3.3. punktā.
3.2. 1.A līmenim
Šī testa laikā NOV C-HEV CO 2 masas emisi ju MCO2,CS,c,6 nosaka saskaņā ar B8. pielikuma A8/5. tabulas 6. soli.
1.B līmenim
Šī testa laikā NOV C-HEV degvielas patēr iņa efektivitāti FECS,c,4c nosaka saskaņā ar B8. pielikuma A8/5. tabulas 4. 
c soli.
3.3. Ražošanas atbilstību attiecībā uz CO 2 masas emisijām vai degvielas patēr iņa efektivitāti, kad attiecināms, verificē 
uz testētā transpor tlīdzekļa vērtību pamata, kā aprakstīts 3.3.1. punktā, un piemērojot piestrādes koeficie ntu, kā 
noteikts šo noteikumu 8.2.4. punktā.
3.3.1. CO2 masas emisijas vērtības CoP vajadzībām / degvielas patēr iņa efektivitāt es vērtības CoP vajadzībām
1.A līmenim
Ja interpolācijas metodi nepiemēro, uzlādi noturošu CO2 masas emisi jas vērtību MCO2,CS,c,7 saskaņā ar 
B8. pielikuma A8/5. tabulas 7. soli izmant o ražošanas atbilstības verifikācij ai.
Ja interpolācijas metodi piemēro, atsevišķa transpor tlīdzekļa uzlādi noturošu CO 2 masas emisijas vērtību 
MCO2,CS,c,ind saskaņā ar B8. pielikuma A8/5. tabulas 9. soli izmant o ražošanas atbilstības verifikā cijai.
1.B līmenim
Ja interpol ācijas metodi nepiemēro, uzlādi noturošo degvielas patēr iņa efektivitātes vērtību FECS,c,1 saskaņā ar 
B8. pielikuma A8/6. tabulas 2. soli izmant o ražošanas atbilstības verifikācij ai.
Ja interpolācijas metod i piemēro, atsevišķa transpor tlīdzekļa uzlādi noturošo degvielas patēr iņa efektivitāt es 
vērtību FECS,c,ind saskaņā ar B8. pielikuma A8/6. tabulas 3. soli izmanto ražošanas atbilstības verifikācij ai.
4. COP VERIFIKĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ PEV ELEK TROENERĢIJAS PATĒRIŅU
4.1. Transpor tlīdzekli testē, kā apraks tīts B8. pielikuma 3.4. punktā. Ražošanas atbilstības verifikā cijas laikā 
apstāšanās kritēriju 1. tipa testa procedūrai saskaņā ar B8. pielikuma 3.4.4.1.3. punktu (secīga cikla procedūra) 
un B8. pielikuma 3.4.4.2.3. punktu (saīsināta testa procedūra) uzskata par sasniegtu, kad ir pabeigts pirmais 
piemērojamais WLTP testa cikls.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/52 26.11.2021.  
Šī testa cikla laikā līdzstrāvas elektroenerģijas patēr iņu no REESS(-ām) EC DC,f irst,i nosaka saskaņā ar 
B8. pielikuma 4.3. punktu, kur ΔE REESS,j ir visu REESS elektroenerģi jas izmaiņa un dj ir faktiski nobrauktais 
attālums šā testa cikla laikā.
4.2. Ražošanas atbilstību attiecībā uz elektroenerģijas patēr iņu (EC) verificē uz testētā transpor tlīdzekļa vērtību 
pamata, kā apraks tīts 4.2.1. punktā, ja tipa apstipr ināšana veikta ar secīga cikla 1. tipa testa procedūr u, un kā 
aprakstīts 4.2.2. punktā, ja tipa apstipr ināšana veikta, izmant ojot saīsināto 1. tipa testa procedūr u.
4.2.1. Secīg a cikla 1. tipa testa procedūras vērtības CoP vajadzībām
Ja interpolāci jas metodi nepiemēro, elektroenerģi jas patēr iņa vērtību EC DC,COP ,final saskaņā ar B8. pielikuma 
A8/10. tabulas 9. soli izmant o ražošanas atbilstības verifikā cijai.
Ja interpolācijas metodi piemēro, atsevišķa transpor tlīdzekļa elektroenerģi jas patēr iņa vērtību EC DC,COP ,ind 
saskaņā ar B8. pielikuma A8/10. tabulas 10. soli izmant o ražošanas atbilstības verifikā cijai.
4.2.2. 1. tipa testa saīsinātās procedūras vērtības CoP vajadzībām
Ja interpolāci jas metodi nepiemēro, elektroenerģi jas patēr iņa vērtību EC DC,COP ,final saskaņā ar B8. pielikuma 
A8/11. tabulas 8. soli izmant o ražošanas atbilstības verifikā cijai.
Ja interpolācijas metodi piemēro, atsevišķa transpor tlīdzekļa elektroenerģi jas patēr iņa vērtību EC DC,COP ,ind 
saskaņā ar B8. pielikuma A8/11. tabulas 9. soli izmanto ražošanas atbilstības verifikācijai.
5. COP VERIFIKĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ OVC-HEV CO 2 MASAS EMISIJĀM / DEGVIEL AS PATĒRIŅA EFEK TIVITĀTI UN 
ELEK TROENERĢIJAS PATĒRIŅU
5.1. Ir atļauts pēc ražotāja pieprasījuma izmant ot dažādus testa transpor tlīdzekļus uzlādi noturošam testam un 
akumulēt o enerģiju patērējošam testam.
5.2. Attiecīgā gadījumā ražošanas atbilstības verifikācij a attiecībā uz uzlādi noturošām CO2 masas emisi jām / 
degvielas patēr iņa efektivitāti
5.2.1. Transpor tlīdzekli testē saskaņā ar uzlādi noturošu 1. tipa testu, kā apraks tīts B8. pielikuma 3.2.5. punktā.
5.2.2. 1.A līmenim
Šī testa laikā uzlādi noturošo CO 2 emisi ju masu MCO2,CS,c,6 nosaka saskaņā ar B8. pielikuma A8/5. tabulas 6. soli.
1.B līmenim
Šī testa laikā uzlādi noturošo degvielas patēr iņa efektivitāti FECS,c,4c nosaka saskaņā ar B8. pielikuma 
A8/5. tabulas 4.c soli.
5.2.3. 1.A līmenim
Ražošanas atbilstību attiecībā uz uzlādi noturošām CO 2 masas emisijām verificē uz testētā transpor tlīdzekļa 
vērtību pamata, kā apraks tīts 5.2.3.1. punktā attiecībā uz uzlādi noturošām CO2 masas emisijām, un 
piemērojot piestrādes koeficientu, kā note ikts šo noteikumu 8.2.4. punktā.
1.B līmenim
Ražošanas atbilstību attiecībā uz uzlādi noturošu degvielas patēr iņa efektivitāti verificē uz testētā transpor t­
līdzekļa vērtību pamata, kā apraks tīts 5.2.3.1. punktā attiecībā uz uzlādi noturošu degvielas patēr iņa 
efektivitāti, un piemērojot piestrādes koeficientu, kā noteikts šo noteikumu 8.2.4. punktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/53  
5.2.3.1. Uzlādi noturošu CO 2 masas emisi jas / degvielas patēr iņa efektivitāt es vērtības CoP vajadzībām
1.A līmenim
Ja interpolāci jas metodi nepiemēro, uzlādi noturošas CO 2 masas emisijas vērtību MCO2,CS,c,7 saskaņā ar 
B8. pielikuma A8/5. tabulas 7. soli izmant o ražošanas atbilstības verifikācij ai.
Ja interpolāci jas metodi piemēro, atsevišķa transpor tlīdzekļa uzlādi noturošas CO2 masas emisi jas vērtību MCO2, 
CS,c,ind saskaņā ar B8. pielikuma A8/5. tabulas 9. soli izmanto ražošanas atbilstības verifikācij ai.
1.B līmenim
Ja interpolācijas metod i nepiemēro, uzlādi noturošas degvielas patēr iņa efektivitāt es vērtību FECS,c saskaņā ar 
B8. pielikuma A8/6. tabulas 2. soli izmant o ražošanas atbilstības verifikācij ai.
Ja interpolāci jas metod i piemēro, atsevišķa transpor tlīdzekļa uzlādi noturošas degvielas patēr iņa efektivitāt es 
vērtību FECS,c,ind saskaņā ar B8. pielikuma A8/6. tabulas 3. soli izmanto ražošanas atbilstības verifikācij ai.
5.3. CoP verifikācij a attiecībā uz OVC-HEV akumulēt o enerģiju patērējošas elektroenerģijas patēr iņu
5.3.1. Ražošanas atbilstības testēšan as laikā transpor tlīdzekli testē saskaņā ar 5.3.1.1. punktu. Ja šī transpor tlīdzekļa 
tipa apstipr ināšanas procedūras pirmā cikla laikā nenotiek motora iedarbināšana, pēc ražotāja izvēles transpor t­
līdzekli drīkst testēt saskaņā ar 5.3.1.2. punktu.
5.3.1.1. Akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa procedūra
Transpor tlīdzekli testē saskaņā ar akumulēt o enerģiju patērējošu 1. tipa testu, kā apraks tīts B8. pielikuma 3.2.4. 
punktā. Šī testa laikā elektroenerģi jas patēr iņu EC AC,CD nosaka saskaņā ar B8. pielikuma A8/8. tabulas 9. soli.
Ja tas tiek uzskatīts par nepieciešamu, ražotājs pierāda, ka ir vajadzīga vilces REESS priekšsagata vošana pirms 
CoP procedūras. Šādā gadījumā pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstipr inātājas iestādes piekr išanu vilces REESS 
priekšsag atav ošanu veic pirms CoP procedūras saskaņā ar ražotāja ieteikumu.
5.3.1.2. Akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa pirmais cikls
5.3.1.2.1. Transpor tlīdzekli testē saskaņā ar akumulēt o enerģiju patērējošā 1. tipa testu, kā apraks tīts B8. pielikuma 
3.2.4. punktā, kamēr akumulēto enerģiju patērējošā 1. tipa testa procedūras apstāšanās kritēriju uzskata par 
izpildītu, kad pabeigts pirmais piemērojamais WLTP testa cikls, un tas aizstāj akumulēto enerģiju patērējošā 
1. tipa testa procedūras apstāšanās kritēriju saskaņā ar B8. pielikuma 3.2.4.4. punktu.
Šī testa cikla laikā līdzstrāvas elektroenerģijas patēr iņu no REESS(-ām) EC DC,f irst,i nosaka saskaņā ar 
B8. pielikuma 4.3. punktu, kur ΔE REESS,j ir visu REESS elektroenerģi jas izmaiņa un dj ir faktiski nobrauktais 
attālums šā testa cikla laikā.
5.3.1.2.2. Šajā ciklā motora darbināšana nav atļauta. Ja notiek motora darbināšana, testu ražošanas atbilstības laikā uzskata 
par nederīgu.
5.3.2. Ražošanas atbilstību attiecībā uz akumulēto enerģi ju patērējošo elektroenerģijas patēr iņu verificē uz testētā 
transpor tlīdzekļa vērtībām, kā apraks tīts 5.3.2.1. punktā, ja transpor tlīdzeklis testēts saskaņā ar 
5.3.1.1. punktu, un kā apraks tīts 5.3.2.2. punktā, ja transpor tlīdzeklis testēts saskaņā ar 5.3.1.2. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/54 26.11.2021.  
5.3.2.1. Ražošanas atbilstība attiecībā uz testu saskaņā ar 5.3.1.1. punktu
Ja interpolācijas metodi nepiemēro, akumulēt o enerģiju patērējošā elektroenerģi jas patēr iņa vērtību EC AC,CD,final 
saskaņā ar B8. pielikuma A8/8. tabulas 16. soli izmanto ražošanas atbilstības verifikācijai.
Ja interpolācijas metodi piemēro, atsevišķa transpor tlīdzekļa akumulēt o enerģiju patērējošā elektroenerģijas 
patēr iņa vērtību EC AC,CD,ind saskaņā ar B8. pielikuma A8/8. tabulas 17. soli izmant o ražošanas atbilstības 
verifikā cijai.
5.3.2.2. Ražošanas atbilstība attiecībā uz testu saskaņā ar 5.3.1.2. punktu
Ja interpolāci jas metodi nepiemēro, akumulēt o enerģi ju patērējošā elektroenerģi jas patēr iņa vērtību 
EC DC,CD,COP ,final saskaņā ar B8. pielikuma A8/8. tabulas 16. soli izmant o ražošanas atbilstības verifikā cijai.
Ja interpolācijas metodi piemēro, atsevišķa transpor tlīdzekļa akumulēt o enerģiju patērējošā elektroenerģijas 
patēr iņa vērtību EC DC,CD,COP ,ind saskaņā ar B8. pielikuma A8/8. tabulas 17. soli izmant o ražošanas atbilstības 
verifikā cijai.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/55  
2. papildinājums 
Ražošanas atbilst ības verifikācija 1. tipa testam – statistiskā met ode 
1. Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai attiecīgā gadījumā verificēt u ražošanas atbilstības 
prasību izpildi attiecībā uz 1. tipa testu saistībā ar kritēriju emisijām, CO 2 emisi jām, degvielas patēr iņa efektivitāti 
un elektroenerģi jas patēr iņu saskaņā ar šo noteikumu 8/1. tabulu pilnībā ICE, NOVC-HEV , PEV un OVC-HEV un 
attiecīgā gadījumā noteiktu OBFCM ierīces precizitāti.
Kritēriju emisiju, CO 2 emisiju, degvielas patēr iņa efektivitāte s un elektroenerģijas patēr iņa mērījumus attiecīgā 
gadījumā un saskaņā ar šo noteikumu 8/1. tabulu veic vismaz 3 transpor tlīdzekļiem un šo skaitu secīgi palielina, 
līdz tiek pieņemts labvēlīgs vai nelabvēlīgs lēmums. Attiecīgā gadījumā OBFCM ierīces precizitāti nosaka katram 
N testam.
2. KRITĒRIJU EMISIJAS
2.1 Statistiskā procedūra un atbilstības/neatbilstības kritēriji
1.A līmenim
Kopējam N testu skaitam un testēto transpor tlīdzekļu mērījumu rezultātiem x1, x2, … xN nosaka vidējo Xtests un 
dispersiju VAR:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ:::þx NÞ
N
un
VAR ¼ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1
Pilna akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa gadījumā OVC-HEV vidējās emisijas pilnā atsevišķa transpor t­
līdzekļa testā uzskata par vienu vērtību xi.
Pamatojotie s uz kritēriju emisiju robežvēr tību L saskaņā ar šo note ikumu 6.3.10. punkta 1.A tabulu, katram testu 
skaitam var pieņemt vienu no trim šādiem lēmumiem:
i) saime atbilst, ja Xtests<A•L – VAR
L;
ii) saime neatbilst, ja Xtests>A•L – N – 3
13•VAR
L��
;
iii) jāveic vēl viens mērījums, ja:
A•L – VAR
L≤X tests≤A•L – N – 3
13•VAR
L��
Kritēriju emisiju mērīšanai koeficients A ir 1,05.
1.B līmenim
A gadījums: ražotāja ražošanas standar tnovirze ir apmier inoša.
Ja minimālais parauga lielums ir 3 vienības, atlases procedūra ir noteikta tā, ka varbūtība, ka partija izturēs testu ar 
40 procentiem neatbilstīgu ražojumu, ir 0,95 (ražotāja risks = 5 procenti), kamēr varbūtība, ka partiju pieņems ar 
65 procentiem neatbilstīgu ražojumu, ir 0,l (patērētāja risks = 10 procenti).
Katrām no šo note ikumu 6.3.10. punkta 1.B tabulā dota jām kritēriju emisijām izmant o šādu procedūr u (sk. šo 
noteikumu 8.2.3.2. punkta 8./1. attēlu), kur:LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/56 26.11.2021.  
L= kritēriju emisi jas robežvēr tības naturālais logaritms,
xi= parauga i-tā transpor tlīdzekļa mērījuma vērtības naturālais logari tms,
s= aplēstā ražošanas standar tnovirze (pēc mērījumu naturālo logari tmu note ikšanas),
n= konkrētais parauga numurs.
Paraugam aprēķina testa statistiku, kas kvantifi cē standar tnoviržu summu no robežas un ko definē šādi:
Ja testa statistika ir lielāka nekā labvēlīgu lēmumu skaits A2/1. tabulā dotajam parauga lielumam, kritērija emisi ja 
ir izturējusi testu.
Ja testa statistika ir mazāka nekā nelabvēlīgu lēmumu skaits A2/1. tabulā dotajam parauga lielumam, piesārņotājs 
nav izturējis testu; citādā gadījumā testē papildu transpor tlīdzekli un veic atkār totu aprēķinu paraugam , kura 
lielums ir par vienu vienību lielāks.
A2/1. tabula
Labvēlīgu/nelabvēlīgu lēmumu skaits parauga lielumam 
Testēto transpor tlīdzekļu 
kopskaits (konkrētā 
paraug a lielums)Labvēlīgu lēmumu 
robežvēr tībaNelabvēlīgu lēmumu 
robežvēr tība
3 3,327 –4,724
4 3,261 –4,79
5 3,195 –4,856
6 3,129 –4,922
7 3,063 –4,988
8 2,997 –5,054
9 2,931 –5,12
10 2,865 –5,185
11 2,799 –5,251
12 2,733 –5,317
13 2,667 –5,383
14 2,601 –5,449
15 2,535 –5,515
16 2,469 –5,581
17 2,403 –5,647
18 2,337 –5,713
19 2,271 –5,779
20 2,205 –5,845
21 2,139 –5,911
22 2,073 –5,977
23 2,007 –6,043LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/57  
24 1,941 –6,109
25 1,875 –6,175
26 1,809 –6,241
27 1,743 –6,307
28 1,677 –6,373
29 1,611 –6,439
30 1,545 –6,505
31 1,479 –6,571
32 –2,112 –2,112
B gadījums: ražotāja pierādījumi par ražošanas standar tnovirzi vai nu nav apmier inoši, vai nav pieejami
Ja minimālais parauga lielums ir 3 vienības, atlases procedūra ir noteikta tā, ka varbūtība, ka partija izturēs testu ar 
40 procentiem neatbilstīgu ražojumu, ir 0,95 (ražotāja risks = 5 procenti), kamēr varbūtība, ka partiju pieņems ar 
65 procentiem neatbilstīgu ražojumu, ir 0,l (patērētāja risks = 10 procenti).
Šo noteikumu 6.3.10. punkta 1.B tabulā doto kritēriju emisiju mērījumus uzskata par logaritmiski 
normālsadalītiem, un tos vispir ms pārveido naturālos logari tmos. Ar m0 un m attiecīgi apzīmē minimālo un 
maksimālo parauga lielumu (m 0 = 3 un m = 32), un ar n apzīmē konkrētā parauga numur u.
Ja sērijas mērījumu naturālie logari tmi ir x1, x2 ..., xi un L ir piesārņotāja robežvēr tības naturālais logaritms, tad:
d1 = x1 – L
d¯
n¼1
n∑n
i¼1di
un
V2
n¼1
n∑n
i¼1ðdi–d¯
nÞ2
A2/2. tabula
Minimālais parauga lielums = 3 
Paraug a lielums (n)Labvēlīgu lēmumu 
robežvēr tība (An)Nelabvēlīgu lēmumu 
robežvēr tība (Bn)
3 –0,80381 16,64743
4 –0,76339 7,68627
5 –0,72982 4,67136
6 –0,69962 3,25573
7 –0,67129 2,45431
8 –0,64406 1,94369
9 –0,61750 1,59105
10 –0,59135 1,33295
11 –0,56542 1,13566
12 –0,53960 0,97970LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/58 26.11.2021.  
13 –0,51379 0,85307
14 –0,48791 0,74801
15 –0,46191 0,65928
16 –0,43573 0,58321
17 –0,40933 0,51718
18 –0,38266 0,45922
19 –0,35570 0,40788
20 –0,32840 0,36203
21 –0,30072 0,32078
22 –0,27263 0,28343
23 –0,24410 0,24943
24 –0,21509 0,21831
25 –0,18557 0,18970
26 –0,15550 0,16328
27 –0,12483 0,13880
28 –0,09354 0,11603
29 –0,06159 0,09480
30 –0,02892 0,07493
31 0,00449 0,05629
32 0,03876 0,03876
Labvēlīgu (An) un nelabvēlīgu (Bn) lēmumu skaitliskās vērtības atkarībā no konkrētā parauga numura dotas 
A2/2. tabulā. Testa statistika ir attiecība d¯
n/Vn, un, lai noteiktu, vai sērija ir izturējusi vai nav izturējusi testu, to 
izmanto šādi:
Ja mo < n < m:
i) sērija testu ir izturējusi, ja d¯
n
Vn≤An;
ii) sērija testu nav izturējusi, ja d¯
n
Vn≥Bn;
iii) veic vēl vienu mērījumu, ja An<d¯
n
Vn<Bn.
Piezīmes.
Testa statistikas secīgo vērtību aprēķināšanai ir lietderīg as šādas rekursīvas formulas:
3. CO2 emisi jas, degvielas patēr iņa efektivitāt e un elektroenerģi jas patēr iņšLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/59  
3.1. Statistiskā procedūra
1.A līmenim
Kopējam N testu skaitam un testēto transpor tlīdzekļu mērījumu rezultātiem x1, x2, … xN nosaka vidējo Xtests un 
standar tnovirzi s:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
un
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1s
1.B līmenim
Kopējam N testu skaitam un testēto transpor tlīdzekļu mērījumu rezultātiem x1, x2, … xN nosaka vidējo Xtests un 
standar tnovirzi σ:
XtestsN ¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
un
σ¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx 10 – X testsÞ2
10r
3.2. Statistiskais izvēr tējums
1.A līmenim
Nor malizētās vērtības CO2 emisi ju izvēr tēšanai aprēķina šādi:
xi¼CO 2test – i
CO 2declared – i
kur:
CO 2 test-i ir atsevišķam transpor tlīdzeklim i izmērītās CO 2 emisijas;
CO 2 declared-i ir atsevišķam transpor tlīdzeklim i deklarētā CO 2 vērtība.
Nor malizētās vērtības elektroenerģi jas patēr iņa EC izvēr tēšanai aprēķina šādi:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
kur:
EC test-i ir atsevišķam transpor tlīdzeklim i izmērītais elektroenerģi jas patēr iņš. Ja ticis piemērots pilns 
akumulēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests, EC test-i nosaka saskaņā ar 1. papildinājuma 
5.3.1.1. punktu. Ja CoP verifikācijai testēts tikai pirmais cikls, EC test-i nosaka saskaņā ar 
1. papildinājuma 5.3.1.2. punktu.
EC DC, COP -i ir atsevišķam transpor tlīdzeklim i deklarētais elektroenerģijas patēr iņš saskaņā ar B8. pielikuma 
8. papildinājumu. Ja ticis piemērots pilns akumulēt o enerģiju patērējošs 1. tipa tests, EC DC,COP ,i 
nosaka saskaņā ar 1. papildinājuma 5.3.2.1. punktu. Ja CoP verifikā cijai testēts tikai pirmais 
cikls, EC COP ,inosaka saskaņā ar 1. papildinājuma 5.3.2.2. punktu.
Lai noteiktu parametr us Xtests un s saskaņā ar 3.1. punktu, izmant o normalizētās xi vērtības.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/60 26.11.2021.  
1.B līmenim
Nor malizētās vērtības degvielas patēr iņa efektivitāt es izvēr tēšanai aprēķina šādi:
xi¼FEtest – i
FEdeclared – i
kur:
FE test-i ir atsevišķam transpor tlīdzeklim i izmērītā degvielas patēr iņa efektivitāt e;
FE declared-i ir atsevišķam transpor tlīdzeklim deklarētā degvielas patēr iņa efektivitāte s vērtība.
Nor malizētās vērtības elektroenerģi jas patēr iņa EC izvēr tēšanai aprēķina šādi:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
kur:
EC test-i ir atsevišķam transpor tlīdzeklim i izmērītais elektroenerģi jas patēr iņš. Ja ticis piemērots pilns 
akumulēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests, EC test-i nosaka saskaņā ar 1. papildinājuma 
5.3.1.1. punktu. Ja CoP verifikācijai testēts tikai pirmais cikls, EC test-i nosaka saskaņā ar 
1. papildinājuma 5.3.1.2. punktu.
EC DC, COP -i ir atsevišķam transpor tlīdzeklim i deklarētais elektroenerģijas patēr iņš saskaņā ar B8. pielikuma 
8. papildinājumu. Ja ticis piemērots pilns akumulēt o enerģiju patērējošs 1. tipa tests, EC DC,COP ,i 
nosaka saskaņā ar 1. papildinājuma 5.3.2.1. punktu. Ja CoP verifikā cijai testēts tikai pirmais 
cikls, EC COP ,inosaka saskaņā ar 1. papildinājuma 5.3.2.2. punktu.
Lai noteiktu parametr us Xtests un s saskaņā ar 3.1. punktu, izmant o normalizētās xi vērtības.
3.3. Atbilstības/neatbilstības kritēriji
3.3.1. CO2 emisi ju un elektroenerģijas patēr iņa izvēr tēšana
Tikai 1.A līmenim
Katram testu skaitam var pieņemt vienu no trim šādiem lēmumiem, kur koeficients A ir 1,01:
i) saime atbilst, ja Xtests≤A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s;
ii) saime neatbilst, ja Xtests>AþðtF1,i – t F2Þ•s;
iii) jāveic vēl viens mērījums, ja:
A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s<Xtests≤AþðtF1,i – t F2Þ•s
kur:
parametr i tP1,i, tP2,i, tF1,i, un tF2 ņemti no A2/3. tabulas.
A2/3. tabula
Labvēlīgu/nelabvēlīgu lēmumu skaits parauga lielumam 
ATBILST NEA TBILST
Testi (i) tP1,i tP2,i tF1,i tF2
3 1,686 0,438 1,686 0,438
4 1,125 0,425 1,177 0,438
5 0,850 0,401 0,953 0,438
6 0,673 0,370 0,823 0,438LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/61  
7 0,544 0,335 0,734 0,438
8 0,443 0,299 0,670 0,438
9 0,361 0,263 0,620 0,438
10 0,292 0,226 0,580 0,438
11 0,232 0,190 0,546 0,438
12 0,178 0,153 0,518 0,438
13 0,129 0,116 0,494 0,438
14 0,083 0,078 0,473 0,438
15 0,040 0,038 0,455 0,438
16 0,000 0,000 0,438 0,438
3.3.2. Degvielas patēr iņa efektivitāt es un elektroenerģi jas patēr iņa izvēr tēšana
Tikai 1.B līmenim
3.3.2.1. FE (degvielas patēr iņa efektivitāte, km/l) izvēr tēšanai piemēro šādus noteikumus:
a)ja 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10
i)saime ir izturējusi testu, ja XtestsN Evaluation ≥1:000 ;
ii)veic vēl vienu mērījumu, ja XtestsN Evaluation <1:000 ;
b)ja N = 11
i)Saime ir izturējusi testu, ja var pieņemt visus šādus lēmumus:
a.XtestsN Evaluation ≥1:000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily ≥1:000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi≥1:000 – 3�σ
ii)Saime nav izturējusi testu, ja var pieņemt vienu no šādiem lēmumiem:
a)XtestsN Evaluation <1:000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b)XtestsN CoPfamily <1:000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c)xi<1:000 – 3�σ
kur:
N_Ev aluation ir piemērojamās izvēr tēšanas laikā testēt o transpor tlīdzekļu kopējais skaits;
N_CoP family ir gada laikā testēt o CoP saimes transpor tlīdzekļu kopējais skaits
(piem., ja pirmajai izvēr tēšanai testēti 11 transpor tlīdzekļi un otrajai izvēr tēšanai testēti 4 transpor tlīdzekļi, N_ 
Evaluation=4 un N_CoP family=15).
Jebkurā gadījumā, ja N_CoP family > 10,xi≥1:000 – 3�σ izpildās.
3.3.2.2. EC (elektroenerģijas patēr iņš, Wh/km) izvēr tēšanai piemēro šādus noteikumus:
a)ja 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10
i)saime ir izturējusi testu, ja XtestsN Evaluation ≤1:000 ;
ii)veic vēl vienu mērījumu, ja XtestsN Evaluation >1:000 ;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/62 26.11.2021.  
b)ja N = 11
i)Saime ir izturējusi testu, ja var pieņemt visus šādus lēmumus:
a)XtestsN Evaluation ≤1:000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b)XtestsN CoPfamily ≤1:000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c)xi≤1:000 þ3�σ
ii)Saime nav izturējusi testu, ja var pieņemt vienu no šādiem lēmumiem:
a)XtestsN Evaluation >1:000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b)XtestsN CoPfamily >1:000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c)xi>1:000 þ3�σ
kur:
N_Ev aluation ir piemērojamās izvēr tēšanas laikā testēt o transpor tlīdzekļu kopējais skaits;
N_CoP family ir gada laikā testēt o CoP saimes transpor tlīdzekļu kopējais skaits
(piem., ja pirmajai izvēr tēšanai testēti 11 transpor tlīdzekļi un otrajai izvēr tēšanai testēti 4 transpor tlīdzekļi, N_ 
Evaluation=4 un N_CoP family=15).
Jebkurā gadījumā, ja N_CoP family > 10,xi≤1:000 þ3�σ izpildās.
3.3.2.3. Ja CoP saimes ietvaros saražoto transpor tlīdzekļu skaits pārsniedz 7 500 transpor tlīdzekļus 12 mēnešos, otrajā vai 
turpmākās izvēr tēšanās “a. If 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10” drīk st aizstāt ar “a. If N_Evaluation = 3”, un “b. If N_Evaluation 
= 11” drīkst aizstāt ar “b. If N_Ev aluation = 4”. Otrajā vai vēlākā gadā šo note ikumu neizmanto CoP saimes pirmajā 
izvēr tēšanā dotajā gadā.
σ nosaka no pirmo 10 testēt o transpor tlīdzekļu testa rezultāta pēc katras CoP saimes ražošanas sākšanas. σ 
nemaina, ja CoP saimei ir noteikta σ, pat otra jā un vēlāk os gados. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās 
iestādes piekr išanu, esot pamat otiem pierādījumiem un pienācīgiem datiem, σ drīkst izmainīt.
3.4. Tikai 1.A līmenim
Šo noteikumu 5.11. punktā minētaji em transpor tlīdzekļiem OBFCM ierīces precizitāti xi,OBFCM nosaka katram 
atsevišķam testam i saskaņā ar 5. papildinājuma 4.2. punktā doto formulu.
Tipa apstipr inājuma iestāde reģistrē visas katrai testēta jai CoP saimei note iktās precizitātes vērtības.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/63  
3. papildinājums 
Pies trādes testa procedūra piestrādes koeficientu noteikšanai 
1. PIESTRĀDES KOEFICIENTU NOTEIKŠANAS TEST A PROCEDŪRAS APRAK STS
1.1. Piestrādes testa procedūr u veic ražotājs, tas testa transpor tlīdzekļiem nedrīkst veikt nekādas regulēšanas, kuras 
ietekmē kritēriju emisijas, CO 2 emisijas, degvielas patēr iņa efektivitāti un elektroenerģijas patēr iņu. Aparatūrai un 
testa transpor tlīdzekļa attiecīga jam ECU kalibrējumam jāatbilst tipa apstipr inājumam. Visa attiecīgā aparatūra, kas 
ietekmē kritēriju emisi jas, CO 2 emisijas, degvielas patēr iņa efektivitāti un elektroenerģijas patēr iņu, nedrīkst būt 
darbināta pirms piestrādes testa procedūras.
1.2. Testa transpor tlīdzekli konfigurē kā H transpor tlīdzekli CoP saimes ietvaros.
Ja CoP saimē ir vairākas interpolācijas saimes, testa transpor tlīdzekli konfigurē kā interpolācijas saimes H transpor t­
līdzekli ar lielāk o sagaidāmo ražošanas apjomu CoP saimē. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes 
piekr išanu drīk st izvēlēties atšķirīgu testa transpor tlīdzekli.
1.2.1. Tikai 1.B līmenim
Piestrādes koeficienta attiecināšanas paplašināšana
Pēc transpor tlīdzekļa ražotāja pieprasījuma, kas satur tehnisku pierādījumu, un ar atbildīgās iestādes apstipr inājumu 
atvasināto piestrādes koeficientu var attiecināt uz citām interpolācijas saimēm.
1.3. Testētais transpor tlīdzeklim ir jābūt jaunam transpor tlīdzeklim vai lietotam transpor tlīdzeklim, kuram vienlaicīgi ir 
uzstādītas vismaz visas šādas jaunas sastāvdaļas:
a)iekšdedzes motors ;
b)transmisi jas sastāvdaļas (vismaz, bet ne tikai, pārnesumkārba, riepa, asis utt.);
c)bremžu sastāvdaļas;
d)Tikai 1.A līmenim: EV REESS;
e)Tikai 1.A līmenim: izplūdes sistēma;
un jebkāda cita sastāvdaļa, kurai ir vērā ņemama ietekme uz kritēriju emisi jām, CO2 emisijām, degvielas patēr iņa 
efektivitāti un elektroenerģi jas patēr iņu.
Reģistrē jaunā transpor tlīdzekļa vai lietotā transpor tlīdzekļa, kam nomainītas iepr iekš minētās sastāvdaļas, testa 
transpor tlīdzekļa sistēmas odometra rādījumu Ds, izteiktu kilometros.
1.4. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu ir atļauts veikt piestrādes procedūr u vairākiem testa 
transpor tlīdzekļiem. Šādā gadījumā piestrādes koeficientu noteikšanai ņem vērā visu testēt o transpor tlīdzekļu 
derīgos testa rezultātus.
1.5. Dinamometr iskā stenda iestatījums
1.5.1. Dinamometr iskajā stendā iestata testa transpor tlīdzekļa ceļa mērķslodzi saskaņā ar B4. pielikuma 7. punktā noteikt o 
procedūr u.
Dinamometr isko stendu neatkarīgi iestata pirms katra testa pirms piestrādes nobraukuma uzkrāšanas un vienreiz 
iestata pēcpiestrādes testiem pēc piestrādes nobraukuma uzkrāšanas.
1.5.2. Tikai 1.B līmenim
Ir atļauts visai testēšanai piemērot tādu pašu dinamometra iestatījuma vērtību, kāda ģenerēta tipa apstipr ināšanas 
testu laikā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/64 26.11.2021.  
1.6. Pirms piestrādes testa transpor tlīdzekli testē saskaņā ar B6. pielikumā un B8. pielikumā note ikto 1. tipa testa 
procedūr u. Testu atkār to, līdz iegūti trīs derīgi testa rezultāti. Braukšanas līknes rādītājus aprēķina saskaņā ar 
B7. pielikuma 7. punktu, un tiem jāatbilst B6. pielikuma 2.6.8.3.1.4. punktā noteiktajiem kritērijiem. Pirms katra 
testa reģistrē sistēmas odometra iestatījumu Di. Izmērītās kritēriju emisijas, CO2 emisijas, degvielas patēr iņa 
efektivitāti un elektroenerģijas patēr iņu aprēķina saskaņā ar B7. pielikuma A7/1. tabulas 4.a soli vai B8. pielikuma 
A8/5. tabulas 4.a soli.
Tikai 1.A līmenim
Visu testu laikā ar 10 Hz paraugu ņemšanas frekvenci reģistrē paātr inājuma vadības ierīces stāvo ļa signālu. Šim 
nolūkam atļauts izmant ot paātr inājuma vadības ierīces stāvo ļa OBD signālu. Atbildīgā iestāde drīkst pieprasīt 
ražotājam izvēr tēt šo signālu, lai nodrošinātu testa rezultāta korektu izpildi.
1.7. Pēc sākotnējiem testiem testa transpor tlīdzeklim veic piestrādi normālos braukšanas apstākļos. OVC-HEV brauc 
galvenokār t uzlādi noturošos ekspluatāci jas apstākļos. Braukšanas rakst uram, testa apstākļiem un degvielai 
piestrādes laikā jāatbilst ražotāja inženier tehnis kajam atzinumam. Piestrādes nobraukumam jābūt mazākam nekā 
attālums, kas nobraukts tā transpor tlīdzekļa piestrādes laikā, kuru testēja interpolācijas saimes tipa apstipr ināšanai, 
vai vienādam ar to saskaņā ar B6. pielikuma 2.3.3. punktu vai B8. pielikuma 2. punktu.
1.8. Pēc piestrādes testa transpor tlīdzekli testē saskaņā ar B6. pielikumā un B8. pielikumā noteikt o 1. tipa testa 
procedūr u. Testu atkār to, līdz iegūts šāds skaits derīgu testa rezultātu:
1.A līmenim: trīs testi;
1.B līmenim: divi testi.
Braukšanas līknes rādītājus aprēķina saskaņā ar B7. pielikuma 7. punktu, un tiem jāatbilst B6. pielikuma 
2.6.8.3.1.4. punktā noteiktajiem kritērijiem.
Šos testus veic tajā pašā testa telpā, kas izmantot a testiem pirms piestrādes, un piemērojot tādu pašu 
dinamometr iskā stenda iestatīšanas metodi. Ja tas nav iespējams, ražotājam jāpamato iemesls izmant ot citu testa 
telpu. Pirms katra testa reģistrē sistēmas odometra iestatījumu Di, izteikt u km. Izmērītās kritēriju emisijas, CO 2 
emisi jas, degvielas patēr iņa efektivitāti un elektroenerģi jas patēr iņu, kas attiecināms un saskaņā ar šo noteikumu 
8.2.4.1. punktu, aprēķina saskaņā ar B7. pielikuma A7/1. tabulas 4.a soli vai B8. pielikuma A8/5. tabulas 4.a soli.
1.9. Tikai 1.A līmenim
Lai noteiktu piestrādes koeficie ntu CO2 emisijām, koeficientus CRI un Cconst šajā vienādojumā aprēķina ar mazāk o 
kvadrātu regresi jas analīzi līdz četriem zīmīg ajiem cipar iem visos derīga jos testos pirms un pēc piestrādes:
MCO 2,i¼ – C RI•lnðD i – D sÞþCconst
kur:
MCO2,i ir izmērītā CO2 masas emisija testā i, g/km;
CRI ir logaritmiskās regresijas līnijas slīpums;
Cconst ir logaritmiskās regresijas līnijas konstantā vērtība.
Ja testēti vairāki transpor tlīdzekļi, CRI aprēķina katram transpor tlīdzeklim un aprēķina rezultējošo vērtību vidējo. 
Ražotājs atbildīga jai iestādei nodrošina statistiskus pierādījumus par to, ka aproksimācijas līkne ir pietiekami 
statistiski pamat ota.
1.9.1. Tikai 1.A līmenim
Pamatojotie s uz mērījumu novirzi no aproksimācijas līknes, slīpums CRI būtu jākoriģē lejup līdz ar aproksimācijas 
līknes kļūdu standar tnovirzi:LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/65  
σfit¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
∑ðM CO2,i –M CO2,i–fit Þ2
N–2s
kur:
MCO2,i-fit ir vienādojuma piemērošanas katram attālumam Di rezultāts.
Slīpumu CRI koriģē atbilstīgi aproksimācijas līknes nenoteiktībai:
CRI CRI – σfit
1.10. Tikai 1.A līmenim
CoP testa transpor tlīdzekļa j piestrādes koeficientu RICO2(j) CO2 emisi jām nosaka ar šādu vienādojumu:
RICO 2ðjÞ¼1 – C RI:lnðD kÞ – lnðD jÞ
MCO2,j� �
kur:
Dk ir vidējais attālums derīga jos testos pēc piestrādes, km;
Dj ir CoP testa transpor tlīdzekļa sistēmas odometra iestatījums, km;
MCO2,j ir CoP testa transpor tlīdzeklim izmērītā CO 2 masas emisija, g/km.
Ja Dj ir mazāks nekā mazākais Di, Dj aizstāj ar mazāk o Di.
1.11. Tikai 1.A līmenim
Lai noteiktu piestrādes koeficientu visām piemērojamajām kritēriju emisi jām, koeficie ntus CRI un Cconst, c aprēķina ar 
mazāk o kvadrātu regresijas analīzi līdz četriem zīmīga jiem cipar iem visos derīga jos testos pirms un pēc piestrādes:
MC,i¼CRI,c:ðD i – D sÞþCconst,c
kur:
MC,i ir izmērīto masas kritēriju emisi ju kompon ente C;
CRI,c ir lineārās regresijas līnijas slīpums, g/km2;
Cconst,c ir logaritmiskās regresijas līnijas konstantā vērtība, g/km.
Ražotājs atbildīga jai iestādei nodrošina statistiskus pierādījumus par to, ka aproksimācijas līkne ir pietiekami 
statistiski pamat ota un ka būtu jāņem vērā nenoteiktības robeža, ko pamat o datu variācija s, lai izvairīt os no 
piestrādes efekta pārvērtēšanas.
1.12. Tikai 1.A līmenim
CoP testa transpor tlīdzekļa j piestrādes koeficie ntu RIC(j) kritēriju emisi ju komponent ei C nosaka ar šādu 
vienādojumu:
RICðjÞ¼1þCRI,c:Dk – D j
MC,j��
kur:
Dk ir vidējais attālums derīga jos testos pēc piestrādes, km;
Dj ir CoP testa transpor tlīdzekļa sistēmas odometra iestatījums, km;
MC,j ir CoP testa transpor tlīdzeklim izmērītās kompon entes C masas emisijas, g/km.
Ja Dj ir mazāks nekā mazākais Di, Dj aizstāj ar mazāk o Di.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/66 26.11.2021.  
1.13. Tikai 1.A līmenim
Piestrādes koeficie ntu RIEC(j) elektroenerģijas patēr iņam nosaka saskaņā ar šā papildinājuma 1.9.,1.9.1. 
un 1.10. punktā noteikt o procedūr u, kur CO 2 formulās aizstāj ar EC .
Tikai 1.B līmenim
Piestrādes koeficientu RIFE(j) degvielas patēr iņa efektivitāt ei un RIEC(j) elektroenerģijas patēr iņam nosaka saskaņā ar 
šā papildinājuma 1.9. (izņemot 1.9.1. punktu) un 1.10. punktā noteikto procedūr u, kur CO 2 formulās aizstāj 
attiecīgi ar FE un EC.
2. Tikai 1.B līmenim
Pirms atvasinātā piestrādes koeficienta piemērošanas ražotājs atbildīga jai iestādei sniedz šādu informāci ju:
a)atvasinātā piestrādes koeficienta pierādījumu, tostarp statistiskā nozīmīguma esību attiecībā uz slīpuma 
aproksimācijas līkni;
b)paskaidrojumu par validācijas metodi, kas jāizmanto pēc ražošanas sākšanas, piem., mērot piestrādes koefic ientu 
izraudzītam(-iem) transpor tlīdzeklim(-ļiem) no rūpnīcas un tad izvēr tējot, vai piestrādes koeficients ir vai nav 
atbilstīgs.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/67  
4. papildinājums 
Ražošanas atbilst ība attiecībā uz 4. tipa testu 
1. Attiecībā uz parasto pēcražošanas testēšanu apstipr inājuma turētājs drīkst demonstrēt atbilstību, ņemot transpor t­
līdzekļu paraugus, kuriem jāatbilst šī papildinājuma 2. līdz 4. punkta prasībām.
1.1. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu transpor tlīdzekļiem ar hermētisku degvielas tver tnes 
sistēmu var piemērot šī papildinājuma 2. līdz 4. punktam alternatīvas procedūras.
1.2. Ja ražotājs izvēlas izmant ot jebkādu alternatīvu procedūr u, tipa apstipr inājuma dokumentācij ā iekļauj visas detaļas 
par atbilstības testa procedūr u.
2. NOPLŪDES TESTS
2.1. Emisijas kontroles sistēmas ventilācijas izvadiem atmosfērā jābūt izolētiem.
2.2. Degvielas sistēmai pievada 3,70 kPa ± 0,10 kPa spiedienu. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes 
piekr išanu var pievadīt altern atīvu spiedienu, ņemot vērā degvielas sistēmā izmantojamā spiediena diapazonu.
2.3. Spiedienam ļauj nostabilizēties pirms degvielas sistēmas izolēšanas no spiediena avota.
2.4. Pēc degvielas sistēmas izolēšanas spiediens nedrīkst samazināties par vairāk nekā 0,50 kPa piecās minūtēs.
2.5. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu noplūdes funkciju var pierādīt ar līdzvēr tīgu, 
alternatīvu procedūr u.
3. VENTILĒŠANAS TESTS
3.1. Emisijas kontroles sistēmas ventilācijas izvadiem atmosfērā jābūt izolētiem.
3.2. Degvielas sistēmai pievada 3,70 kPa ± 0,10 kPa spiedienu. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes 
piekr išanu var pievadīt altern atīvu spiedienu, ņemot vērā degvielas sistēmā izmantojamā spiediena diapazonu.
3.3. Spiedienam ļauj nostabilizēties pirms degvielas sistēmas izolēšanas no spiediena avota.
3.4. Emisijas kontroles sistēmas ventilācijas izvadus atmosfērā atgr iež stāvo klī, kāds bija pēc ražošanas.
3.5. Spiedienam degvielas sistēmā vienas minūtes laikā jākrītas līdz spiedienam, kas zemāks nekā apkār tējais spiediens, 
kam pieskaitīti 2,5 kPa.
3.6. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu funkcionālo ventilācijas spēju var pierādīt, kad 
attiecināms, ar līdzvēr tīgu, alternatīvu procedūr u.
4. CAURPŪTES TESTS
4.1. Iekār tu, kas spēj noteikt gaisa plūsmas ātrumu 1,0 litri vienā minūtē, pievieno caur pūte s ievadam, un pietiekama 
lieluma, kam ir nebūtiska ietekme uz caur pūtes sistēmu, pievieno attīrīšanas ieejas atverei ar pārslēgšanas vārsta 
starpniecību, vai otrādi.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/68 26.11.2021.  
4.2. Ražotājs drīkst izmant ot paša izvēlētu plūsmas mērītāju, ja tas ir pieņemami kompet entajai iestādei.
4.3. Transpor tlīdzekli darbina tā, lai var konstatēt caur pūtes sistēmas konstr ukci jas īpašības, kas varētu ierobežot 
caur pūtes darbību, un atzīmēt apstākļus.
4.4. Kam ēr motors darbojas šā papildinājuma 4.3. punktā minēta jās robežās, gaisa plūsmu nosaka vai nu:
4.4.1. ar šī papildinājuma 4.1. punktā norādītās ierīces pieslēgšanu. Ir jāievēro spiediena kritums no atmosfēras spiediena 
līdz līmenim, kas norāda, ka 1,0 litra tilpums gaisa ir ieplūdis iztvaik ošanas emisi ju kontroles sistēmā vienas 
minūte s laikā, vai
4.4.2. jābūt konstatējamam rādījumam, kas nav mazāks kā 1,0 litrs minūtē, ja izmanto altern atīvu plūsmas mērīšanas 
ierīci.
4.4.3. Pēc ražotāja pieprasījuma un atbildīgās iestādes piekr išanu var izmant ot līdzvēr tīgu alternatī vu caur pūtes testa 
procedūr u.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/69  
5. papildinājums 
Transpor tlīdzeklī iebūvētās ierīces degvielas un/vai elektroenerģijas patēr iņa pārraudzīšanai 
Piemērojams tikai 1.A līmenim.
1. IEVADS
Šajā papildinājumā ir dotas definīcij as un prasības, kas piemērojamas transpor tlīdzeklī iebūvētaj ām ierīcēm, kas 
pārrauga degvielas un/vai elektroenerģijas patēr iņu.
2. DEFINĪCIJAS
2.1. “Iebūvēta degvielas un/va i elektroen erģijas patēr iņa pārraudzības ierīce” (“OBFCM ierīce”) ir jebkāds konstr ukci jas elements, 
kas ir programmatūra un/vai aparatūra, kas uztver un izmant o transpor tlīdzekļa, motora, degvielas un/vai 
elektroenerģijas parametr us, lai noteiktu un darītu pieejamu vismaz šī papildinājuma 3. punktā noteikt o 
informāci ju un saglabātu kalpošanas laika vērtības transpor tlīdzeklī.
2.2. “Kalpošanas laika” vērtība noteiktam daudzumam, kas note ikta un saglabāta laikā t, ir šī daudzuma vērtības, kas 
uzkrātas kopš transpor tlīdzekļa izgata vošanas pabeigšanas līdz laikam t.
2.3. “Degvielas plūsmas ātrums motorā” ir motorā iesmidzinātās degvielas daudzums laika vienībā. Netiek iekļauta degviela, 
kas tiek iesmidzināta tieši piesārņojuma kontroles iekār tā.
2.4. “Degvielas plūsmas ātrums transpor tlīdzeklī” ir motor ā un tieši piesārņojuma kontroles iekār tā iesmidzinātās degvielas 
daudzums laika vienībā. Netiek iekļauta degviela, ko izmanto ar degvielu darbināms sildītājs.
2.5. “Kopējais patērētās degvielas daudzums (kalpošanas laikā)” ir motorā iesmidzinātās degvielas aprēķinātā daudzuma un 
tieši piesārņojuma kontroles iekār tā iesmidzinātās degvielas aprēķinātā daudzuma uzkrājums. Netiek iekļauta 
degviela, ko izmant o ar degvielu darbināms sildītājs.
2.6. “Kopējais nobr auktais attālums (kalpošanas laikā)” ir uzkrātais attālums, kas nobraukts, izmantojot to pašu datu avotu, 
ko izmant o transpor tlīdzekļa odometrs.
2.7. “Elektr otīkla enerģija” attiecībā uz OVC-HEV ir elektroenerģi ja, kas plūst uz akumulatoru bateriju, kad transpor t­
līdzeklis ir pieslēgts ārējam elektroapgādes avotam un motors ir izslēgts. Netiek iekļauti elektrības zudumi posmā 
no ārējā enerģijas avota līdz akumulatoru bater ijai.
2.8. “Eks pluatācijas uzlādi notur ošā režīmā” attiecībā uz OVC-HEV ir transpor tlīdzekļa ekspluatācijas stāvoklis, kad REESS 
uzlādes stāvo klis (SOC) var svārstīties, taču transpor tlīdzekļa vadības sistēmas nolūks ir kopumā uzturēt pašreizējo 
uzlādes stāvo kli.
2.9. “Eks pluatācija akumulēto enerģiju patērējošā režīmā” attiecībā uz OVC-HEV ir transpor tlīdzekļa ekspluatācijas stāvo klis, 
kad pašreizējais REESS SOC ir augstāk s nekā uzlādi noturošā SOC mērķvēr tība, un, lai gan tas var svārstīties, taču 
transpor tlīdzekļa vadības sistēmas nolūk s ir pazemināt SOC līmeni līdz uzlādi noturošā SOC mērķvēr tībai.
2.10. “Uzlādi palielinošs ekspluatācijas režīms, ko var iestatīt vadītājs”, attiecībā uz OVC-HEV ir ekspluatācijas stāvoklis, kad 
vadītājs ir izraudzījies ekspluatācijas režīmu nolūkā paaugstināt REESS SOC.
3. INFORMĀCIJA, KAS JĀNOSA KA, JĀUZGL ABĀ UN JĀD ARA PIEEJAMA
OBFCM ierīcei ir jānosaka vismaz šādi parametr i un jāsag labā kalpošanas laika vērtības transpor tlīdzeklī. 
Parametr iem jābūt aprēķinātiem un mērogotiem saskaņā ar C5. pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3.2. punkta 
a) apakšpunktā minēta jiem standar tiem.
Informāci jai, kas uzskaitīta 3.1. un 3.2. punktā, jābūt pieejamai kā signāliem caur seriālās pieslēgvietas savienotāju, 
kas minēts C5. pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3.2. punkta c) apakšpunktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/70 26.11.2021.  
3.1. Visiem šo noteikumu 5.11. punktā minēta jiem transpor tlīdzekļiem, izņemot OVC-HEV :
a)kopējais patērētās degvielas daudzums (kalpošanas laikā) (litri);
b)kopējais nobrauktais attālums (kalpošanas laikā) (kilometr i);
c)degvielas plūsmas ātrums motorā (grami/sekundē);
d)degvielas plūsmas ātrums motorā (litri/stundā);
e)degvielas plūsmas ātrums transpor tlīdzeklī (grami/sekundē);
f)transpor tlīdzekļa ātrums (kilometr i/stundā).
3.2. OVC-HEV :
a)kopējais patērētās degvielas daudzums (kalpošanas laikā) (litri);
b)kopējais patērētās degvielas daudzums akumulēto enerģi ju patērējošā režīmā (kalpošanas laikā) (litri);
c)kopējais patērētās degvielas daudzums vadītāja izvēlēta jā uzlādi palielinošā ekspluatācijas režīmā (kalpošanas 
laikā) (litri);
d)kopējais nobrauktais attālums (kalpošanas laikā) (kilometr i);
e)kopējais nobrauktais attālums akumulēt o enerģiju patērējošā režīmā ar izslēgtu motoru (kalpošanas laikā) 
(kilometr i);
f)kopējais nobrauktais attālums akumulēt o enerģiju patērējošā režīmā ar ieslēgtu motoru (kalpošanas laikā) 
(kilometr i);
g)kopējais nobrauktais attālums vadītāja izvēlēta jā uzlādi palielinošā ekspluatācijas režīmā (kalpošanas laikā) 
(kilometr i);
h)degvielas plūsmas ātrums motorā (grami/sekundē);
i)degvielas plūsmas ātrums motorā (litri/stundā);
j)degvielas plūsmas ātrums transpor tlīdzeklī (grami/sekundē);
k)transpor tlīdzekļa ātrums (kilometr i/stundā);
l)kopējais no elektrotīkla akumulatoru baterijā ievadītās enerģi jas apjoms (kalpošanas laikā) (kWh).
4. PRECIZITĀTE
4.1. Attiecībā uz 3. punktā norādīto informāciju ražotājs nodrošina, ka OBFCM ierīce sniedz visprecīzākās vērtības, 
kādas var iegūt ar motora vadības bloka mērīšanas un aprēķinu sistēmu.
4.2. Neskarot 4.1. punktu, ražotājs nodrošina, ka precizitāte ir augstāka nekā -0,05 un zemāka par 0,05, aprēķināta ar 
trim zīmēm aiz komata, izmantojot šādu formulu:
kur:
Fuel_Consumed WLTP (litri) ir degvielas patēr iņš, kas pirmajā veikta jā testā noteikts saskaņā ar B6. pielikuma 
1.2. punktu, aprēķināts saskaņā ar B7. pielikuma 6. punktu, izmant ojot emisiju 
rezultātus visā ciklā pirms korekcij u piemērošanas (iznākums B7. pielikuma 
A7/1. tabulas 2. solī), reizināts ar faktisk o nobraukto attālumu un dalīts ar 100.
Fuel_Consumed OBFCM (litri) ir degvielas patēr iņš, kas noteikts šim pašam testam, izmant ojot parametra 
“Kopējais patērētās degvielas daudzums (kalpošanas laikā)” diferenciāļus, ko 
nodrošina OBFCM ierīce.
OVC-HEV izmanto uzlādi noturošu 1. tipa testu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/71  
4.2.1. Ja netiek izpildītas 4.2. punktā noteiktās prasības precizitātei , turpmāka jiem 1. tipa testiem, kas veikti saskaņā ar 
B6. pielikuma 1.2. punktu, precizitāti pārrēķina saskaņā ar 4.2. punktā dota jām formulām, izmant ojot patērēto 
degvielu, kas noteikta un uzkrāta visos veikta jos testos. Precizitātes prasību uzskata par izpildītu, ja precizitāte ir 
augstāka nekā –0,05 un zemāka nekā 0,05.
4.2.2. Ja netiek izpildītas 4.2.1. punktā noteiktās prasības precizitātei pēc turpmākajiem testiem atbilsto ši šim punktam, 
precizitātes noteikšanas nolūkā drīkst veikt papildu testus, taču kopējais testu skaits nedrīkst pārsniegt trīs testus 
transpor tlīdzeklim, kas testēts bez interpolācijas metodes izmantoša nas (H transpor tlīdzeklis), un sešus testus 
transpor tlīdzeklim, kas testēts, izmantojot interpolācijas metodi (trīs testi H transpor tlīdzeklim un trīs testi 
L transpor tlīdzeklim). Turpmāka jiem papildu 1. tipa testiem precizitāti pārrēķina saskaņā ar 4.2. punktā dotajām 
formulām, izmant ojot patērēto degvielu, kas note ikta un uzkrāta visos veiktajos testos. Šo prasību uzskata par 
izpildītu, ja precizitāte ir augstāka nekā –0,05 un zemāka nekā 0,05. Ja testi veikti tikai ar mērķi noteikt OBFCM 
ierīces precizitāti, papildu testu rezultātus neņem vērā citiem mērķiem.
5. PIEKĻUVE AR OBFCM IERĪCI IEGŪT AJAI INFORMĀCIJAI
5.1. OBFCM ierīcei ir jānodrošina standar tizēta un neierobežota piekļuve 3. punktā norādītaj ai informācijai un jāatbilst 
C5. pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3.1. punkta a) apakšpunktā un 6.5.3.2. punkta a) apakšpunktā minēta jiem 
standar tiem.
5.2. Atkāpjoties no 5.1. punktā minētajos standar tos norādītajiem atiestatīšanas nosacījumiem un neatkarīgi no 5.3. 
un 5.4. punkta, līdzk o ir uzsākta transpor tlīdzekļa ekspluatācija, ir jāsag labā kalpošanas laika skaitītāju vērtības.
5.3. Kalpošanas laika skaitītāju vērtības drīk st atiestatīt tikai tiem transpor tlīdzekļiem, kuriem motora vadības bloka 
atmiņas tips nespēj saglabāt datus, ja nav elektrības padeves. Šiem transpor tlīdzekļiem vērtības drīkst vienlaikus 
atiestatīt tikai tad, ja akumulatoru bater ija ir atvienota no transpor tlīdzekļa. Šādā gadījumā pienākums saglabāt 
kalpošanas laika skaitītāju vērtības ir piemērojams jauniem tipa apstipr inājumiem vēlākais no 2022. gada 
1. janvāra un jauniem transpor tlīdzekļiem – no 2023. gada 1. janv āra.
5.4. Ja rodas darbības traucējumi, kas ietekmē kalpošanas laika skaitītāju vērtības, vai ja tiek nomainīts motora vadības 
blok s, skaitītājus drīkst atiestatīt vienlaikus, lai nodrošinātu, ka vērtības paliek pilnībā sinhronizētas.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/72 26.11.2021.  
6. papildinājums 
Prasības transpor tlīdzekļiem, kur u izplūdes pēcapstrādes sistē mā izmant o reaģentu 
1. Šajā papildinājumā noteiktas prasības transpor tlīdzekļiem, kuros pēcapstrādes sistēmā izmant o reaģentu emisiju 
samazināšanai. Šajā papildinājumā katr u atsauci uz “reaģenta tver tni” saprot kā attiecināmu arī uz citām tilpnēm, 
kurās uzglabā reaģentu.
1.1. Reaģenta tver tnes ietilpībai ir jābūt tādai, lai pilna reaģenta tver tne nav atkār toti jāuzpilda vidējā nobraukuma 
diapazonā, kas atbilst 5 pilnībā uzpildītu degvielas tver tņu apjomam, ar nosacījumu, ka reaģenta tver tne ir vieg li 
uzpildāma (piem., bez instr umentu izmant ošanas un transpor tlīdzekļa iekšējās apdares noņemšanas. Iekšējās 
apdares atloka atvēršanu, lai piekļūtu reaģenta tver tnei nolūkā to uzpildīt, neuzskata par iekšējās apdares 
noņemšanu). Ja reaģenta tver tnes uzpildīšanu neuzskata par vieg lu, kā apraks tīts iepr iekš, reaģenta tver tnes 
minimālaj ai ietilpībai ir jābūt vismaz līdzvēr tīgai tādam vidējam nobraukumam, kam nepieciešams vismaz 
15 pilnībā uzpildītas degvielas tver tnes. Tomēr 3.5. punktā minētās izvēles gadījumā, ja ražotājs izvēlas iedarbināt 
brīdināšanas sistēmu pie nobraukuma, kas nedrīkst būt mazāks kā 2 400 km pirms reaģenta tver tnes 
iztukšošanas, iepr iekš minēt os reaģenta tver tnes ietilpības ierobežojumus nepiemēro.
1.2. Šī papildinājuma kontekstā term ins “vidējais nobraukums” uzskatāms par atvasinātu no degvielas vai reaģenta 
patēr iņa 1. tipa testa laikā, lai nobrauktu attiecīgi degvielas tver tnei vai reaģenta tver tnei atbilstošu attālumu.
2. REAĢENT A INDIKĀCIJA
2.1. Transpor tlīdzekļa kontrolmēr instr umentu panelī jābūt specifiskam indikator am, kas informē vadītāju, līdzk o 
reaģenta līmenis ir zemāks nekā 3.5. punktā norādītās robežvēr tības.
3. VADĪTĀJA BRĪDINĀŠANAS SISTĒMA
3.1. Transpor tlīdzeklī ir jābūt brīdināšanas sistēmai, kas sastāv no vizuāliem brīdinājuma signāliem, kas informē 
vadītāju, tiklīdz tiek konstatēta atkāpe no reaģenta normālas dozēšanas, piem., ja emisi jas ir pārāk augstas, ir 
zems reaģenta līmenis, ir pārtraukta reaģenta dozēšana vai reaģents neatbilst ražotāja norādītajai kvalitāte i. 
Brīdināšanas sistēma drīkst saturēt skaņas signālu vadītāja brīdināšanai.
3.2. Brīdināšanas sistēmas intensi tātei jāpastipr inās, krītoties reaģenta līmenim. Kulminācija ir tāds paziņojums 
vadītājam, ko nevar vieg li pārtraukt vai ignorēt. Nedrīkst būt iespēja izslēgt sistēmu, līdz reaģents ir uzpildīts.
3.3. Vizuālajam brīdinājumam jārāda paziņojums par zemu reaģenta līmeni. Brīdinājums nedrīkst būt tāds pats kā 
brīdinājums, ko izmant o OBD vai citas motor a uzturēšanas vajad zībām. Brīdinājumam jābūt pietiekami 
skaidram, lai vadītājs saprastu, ka reaģenta līmenis ir zems (piem., “zems urīnvie las līmenis”, “zems AdBlue 
līmenis” vai “maz reaģenta”).
3.4. Sākumā brīdināšanas sistēmai nav jādarbojas nepār traukti, tomēr brīdinājuma signāla intensi tātei jāpieaug, līdz tas 
kļūst nepār traukts, kad reaģenta līmenis tuvojas punktam, kurā iedarbojas 8. punktā minētā vadītāja iesaist es 
sistēma. Jāparādās nepār protamam brīdinājumam (piem., “uzpildīt urīn vielu”, “uzpildīt AdBlue” vai “uzpildīt 
reaģentu”). Nepār traukt o brīdināšanas signālu drīk st uz laiku pārtraukt citi brīdinājuma signāli ar nosacījumu, ka 
tie ir svarīgi, ar drošību saistīti paziņojumi.
3.5. Brīdināšanas sistēmai jāaktivizējas, kad līdz reaģenta tver tnes iztukšošanai ir atlicis vismaz 2 400 km nobraukuma 
diapazons, vai pēc ražotāja izvēles ne vēlāk kā tad, kad reaģenta līmenis tver tnē ir sasniedzis kādu no šādiem 
līmeņiem:
a)līmenis, kas sagaidāms kā pietiekams, lai nobrauktu attālumu, kas ir 150 procentiem no vidējā nobraukuma 
diapazona ar pilnu degvielas tver tni; vai
b)10 procenti no reaģenta tver tnes ietilpības,
vadoties pēc tā, kas notiek ātrāk.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/73  
4. NEP AREIZA REAĢENT A NOTEIKŠANA
4.1. Transpor tlīdzeklī jābūt līdzeklim, kā noteikt, ka transpor tlīdzeklī ir reaģents, kas atbilst ražotāja deklarēta jiem un 
A1. pielikumā reģistrēta jiem rakst urlielumiem.
4.2. Ja reaģents uzglabāšanas tver tnē neatbilst ražotāja deklarēta jām minimālaj ām prasībām, jāaktivizējas 3. punktā 
minēta jai vadītāja brīdināšanas sistēmai un jāparāda paziņojums ar attiecīgu brīdinājumu (piem., “konstatēta 
nepareiza urīnviela”, “konstatēts nepareizs AdBlue” vai “konstatēts nepareizs reaģents”). Ja reaģenta kvalitāt e netiek 
labota 50 km robežās pēc brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās, piemēro 8. punkta prasības vadītāja iesaist ei.
5. REAĢENT A PATĒRIŅA PĀRRA UDZĪB A
5.1. Transpor tlīdzeklī jābūt līdzeklim, lai note iktu reaģenta patēr iņu un nodrošinātu piekļuvi patēr iņa informācijai no 
transpor tlīdzekļa ārpuses.
5.2. Moto ra sistēmas vidējam reaģenta patēr iņam un vidējam pieprasītajam reaģenta patēr iņam jābūt pieejamam caur 
standar ta diagnostikas savienotāja sērijveida pieslēgvietu. Datiem jābūt pieejamiem par transpor tlīdzekļa pēdējo 
2 400 km ekspluatācijas laikposmu.
5.3. Lai pārraudzītu reaģenta patēr iņu, transpor tlīdzeklī ir jāuzraug a vismaz šādi parametr i:
a)reaģenta līmenis transpor tlīdzekļa reaģenta uzglabāšanas tver tnē un
b)reaģenta plūsma vai reaģenta iesmidzināšana tehniski iespējami tuvu iesmidzināšanas vietai izplūdes 
pēcapstrādes sistēmā.
5.4. Novirzei par vairāk nekā par 50 procentiem starp reaģenta vidējo patēr iņu un reaģenta vidējo pieprasīto patēr iņu 
motor a sistēmā transpor tlīdzekļa ekspluatācijas 30 minūšu laikā jāaktivizē 3. punktā minētā vadītāja brīdināšanas 
sistēma, kurai jāparāda paziņojums ar attiecīgu brīdinājumu (piem., “urīnvielas dozēšanas darbības traucējums”, 
“AdBlue dozēšanas darbības traucējums” vai “reaģenta dozēšanas darbības traucējums”). Ja reaģenta patēr iņš 
netiek labots 50 km robežās pēc brīdināšanas sistēmas aktivizēšanas, piemēro 8. punkta prasības par vadītāja 
iesaisti.
5.5. Reaģenta dozēšanas darbības pārtraukuma gadījumā jāiedarbojas 3. punktā minēta jai vadītāja brīdināšanas 
sistēmai, kam jāparāda paziņojums ar attiecīgu brīdinājumu. Ja reaģenta dozēšanas pārtraukumu iniciējusi 
motor a sistēma, tāpēc ka transpor tlīdzekļa ekspluatācijas apstākļi ir tādi, ka transpor tlīdzekļa emisijas veiktspēja 
neprasa reaģenta dozēšanu, drīkst izlaist 3. punktā minētās vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanu ar 
nosacījumu, ka ražotājs ir skaidr i informējis apstipr inātāju iestādi, kad šādi ekspluatācijas apstākļi ir piemērojami. 
Ja reaģenta dozēšana netiek labota 50 km robežās pēc brīdināšanas sistēmas aktivizēšanas, piemēro 8. punkta 
prasības par vadītāja iesaisti.
6. NO X EMISIJU PĀRRA UDZĪBA
6.1. Kā alternatīvu 4. un 5. punktā minētajām pārraudzības prasībām ražotāji drīkst izmant ot izplūdes gāzu devējus 
tieši, lai konstatētu pārmērīgu NO x līmeni izplūdē.
6.2. Ražotājam uzskatāmi jāpierāda, ka 4.2., 5.4. vai 5.5. punktā minēto situāciju gadījumā 6.1. punktā minēto 
sensor u un jebkur u citu transpor tlīdzeklī uzstādīt o sensor u izmantoša na aktivizē 3. punktā minēto vadītāja 
brīdināšanas sistēmu un displejā parādās attiecīgs brīdinājums (piem., “pārāk augstas emisijas – pārbaudiet 
urīnvi elu”, “pārāk augstas emisijas – pārbaudiet AdBlue”, “pārāk augstas emisijas – pārbaudiet reaģentu”), un 
aktivizē vadītāja iesaist es sistēmu, kā minēts 8.3. punktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/74 26.11.2021.  
Šī punkta vajadzībām pieņem, ka šādas situācijas ir radušās, ja tiek pārsniegta 6.8.2. punkta 4. tabulā dotā, 
piemērojamā NOx OBD robežvēr tība.
NOx emisi jas tā testa laikā, kad tiek pierādīta atbilstība šīm prasībām, nedrīkst pārsniegt OBD robežvēr tības vairāk 
kā par 20 procentiem.
7. ATTEICES INFORMĀCIJAS UZGL ABĀŠANA
7.1. Ja izdarīta atsauce uz šo punktu, jātiek saglabātiem neizdzēšamiem parametr u identifikator iem (PID), kas identif icē 
iesaist es sistēmas aktivizēšanas iemeslu un nobraukto attālumu ar aktivizētu iesaistes sistēmu. Transpor tlīdzeklī 
jāuzg labā PID reģistrs par transpor tlīdzekļa ekspluatāci jas vismaz 800 dienām vai 30 000 km. Piekļuvi PID pēc 
universālas skenēšanas ierīces pieprasījuma nodrošina, izmantojot standar ta diagnostikas savienotāja seriālo 
pieslēgvietu saskaņā ar C5. pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3.1. punkta note ikumiem. PID uzglabātajai 
informāci jai jābūt saistītai ar summāro transpor tlīdzekļa ekspluatācijas laikposmu, kurā tā notikusi, ar precizitāti 
ne mazāk kā 300 dienas vai 10 000 km.
7.2. Uz reaģenta dozēšanas sistēmas darbības traucējumiem, kas saistīti ar tehniskām atteicēm (piem., mehānisku vai 
elektr isku kļūmi), attiecas arī OBD prasības šo noteikumu 6.8. punktā un C5. pielikumā.
8. VADĪTĀJA IESAISTES SISTĒMA
8.1. Lai nodrošinātu, ka transpor tlīdzeklis visu laiku tiek darbināts ar funkcionējošu emisiju kontroles sistēmu, 
transpor tlīdzeklī jābūt vadītāja iesaist es sistēmai. Iesaist es sistēmu konstr uē tā, lai nodrošinātu, ka transpor tlīdzekli 
nevar darbināt ar tukšu reaģenta tver tni.
8.1.1. Prasību par vadītāja iesaist es sistēmu nepiemēro transpor tlīdzekļiem, kas konstr uēti un izgata voti, lai tos izmanto 
glābšanas dienesti, bruņotie spēki, civilā aizsardzība, ugunsdzēsības dienesti un sabiedr iskās kārtības uzturēšanas 
spēki. Vadītāja iesaist es sistēmas pastāvīgu atslēgšanu šajos transpor tlīdzekļos veic tikai transpor tlīdzekļa ražotājs.
8.2. Iesaist es sistēmai jāaktivizējas, vēlākais, kad reaģenta līmenis tver tnē ir šāds:
a)ja brīdināšanas sistēma tika aktivēta vismaz 2 400 km pirms sagaidāmās reaģenta tver tnes iztukšošanās – 
līmenis, kāds sagaidāms kā pietiekams, lai nobrauktu attālumu, ko vidēji var nobraukt ar pilnu degvielas 
tver tni;
b)ja brīdināšanas sistēma tika aktivēta, kad reaģenta līmenis ir tāds, kā norādīts 3.5. punkta a) apakšpunktā – 
līmenis, kāds sagaidāms kā pietiekams, lai nobrauktu 75 procentus no attāluma, ko vidēji var nobraukt ar 
pilnu degvielas tver tni; vai
c)ja brīdināšanas sistēma tika aktivēta, kad reaģenta līmenis ir tāds, kā norādīts 3.5. punkta b) apakšpunktā – 
5 procenti no reaģenta tver tnes ietilpības;
d)ja brīdināšanas sistēma tika aktivēta, pirms ir sasniegts gan 3.5. punkta a) apakšpunktā, gan 3.5. punkta 
b) apakšpunktā norādītais reaģenta līmenis, bet mazāk nekā 2 400 km pirms reaģenta tver tnes iztukšošanās – 
šī punkta b) vai c) apakšpunktā apraks tītais līmenis, vadoties pēc tā, kas iestājas agrāk.
Ja izmanto 6.1. punktā apraks tīto altern atīvu, sistēmai jāaktivējas, kad radušās 4. vai 5. punktā minētās 
neatbilstības vai NOx līmenis ir tāds, kā apraks tīts 6.2. punktā.
Konstatējot tukšu reaģenta tver tni un 4., 5. vai 6. punktā minētās neatbilstības, jāīste nojas 7. punkta prasībām par 
atteices informāci jas saglabāšanu.
8.3. Ražotājs izvēlas, kāda tipa vadītāja iesaist es sistēmu uzstādīt. Iespējamās sistēmas apraks tītas 8.3.1., 8.3.2., 8.3.3. 
un 8.3.4. punktā (kas attiecināms).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/75  
8.3.1. Pieeja “moto rs netiek atkār toti iedarbināts pēc atpakaļskaitīšanas” ļauj piemērot atpakaļskaitīšanu atkār totai 
iedarbināšanai vai attālumam, kāds atlicis pēc iesaist es sistēmas aktivizēšanās. Tādas transpor tlīdzekļa vadības 
sistēmas, kā start-stop sistēmas iniciētas motora iedarbināšanas šajā atpakaļskaitīšanā neiekļauj.
8.3.1.1. Ja brīdināšanas sistēma tika aktivēta vismaz 2 400 km pirms sagaidāmās reaģenta tver tnes iztukšošanās vai ja ir 
radušās 4. vai 5. punktā minētās neatbilstības, vai NOx līmeņi ir tādi, kā apraks tīts 6.2. punktā, motora 
atkār totām iedarbināšanām jābūt neiespējamām, tiklīdz transpor tlīdzeklis ir nobraucis attālumu, ko provizoriski 
var vidēji nobraukt ar pilnu degvielas tver tni pēc iesaistes sistēmas aktivēšanās.
8.3.1.2. Ja iesaistes sistēma tika aktivēta, kad reaģenta līmenis ir tāds, kā norādīts 8.2. punkta b) apakšpunktā, motora 
atkār totām iedarbināšanām jābūt neiespējamām, tiklīdz transpor tlīdzeklis ir nobraucis 75 procentus no attāluma, 
ko proviz oriski var vidēji nobraukt ar pilnu degvielas tver tni pēc iesaistes sistēmas aktivēšanās.
8.3.1.3. Ja vadītāja iesaistes sistēma tika aktivēta, kad reaģenta līmenis ir tāds, kā norādīts 8.2. punkta c) apakšpunktā, 
motor a atkār totām iedarbināšanām jābūt neiespējamām, tiklīdz transpor tlīdzeklis ir nobraucis attālumu, ko 
provi zoriski var vidēji nobraukt ar 5 procentiem no reaģenta tver tnes ietilpības pēc iesaistes sistēmas aktivēšanās.
8.3.1.4. Turklāt motora atkār totām iedarbināšanām jābūt neiespējamām, tiklīdz reaģenta tver tne ir tukša, ja šāda situācija 
rodas ātrāk nekā 8.3.1.1., 8.3.1.2. vai 8.3.1.3. punktā norādītajās situācijās.
8.3.2. Sistēmas “iedarbināšana nav iespējama pēc degvielas atkār totas uzpildes” rezultātā transpor tlīdzekli nevar 
iedarbināt pēc degvielas atkār totas uzpildīšanas, ja ir aktivējusies iesaist es sistēma.
8.3.3. Pieeja “degvielas uzpildes bloķēšana” neļauj transpor tlīdzeklim uzpildīt degvielu, jo noslēdz degvielas uzpildes 
sistēmu pēc iesaist es sistēmas aktivēšanās. Bloķēšanas sistēmai jābūt pietiekami spēcīgai, lai ar to nevarētu veikt 
nesankcionētas manipulāci jas.
8.3.4. Šo punktu un apakšpunktus piemēro tikai 1.A līmenim.
Pieeja “veiktspējas ierobežošana” ierobežo transpor tlīdzekļa ātrumu pēc iesaist es sistēmas aktivēšanās. Ātruma 
ierobežošanas līmenim jābūt tādam, ka vadītājs to ievēro, un ievērojami jāsamazina transpor tlīdzekļa 
maksimālais ātrums. Šādam ierobežojumam jāiedarbojas pakāpeniski vai pēc motora iedarbināšanas. Neilgi pirms 
tam, kad motor a atkār totas iedarbināšanas netiek pieļautas, transpor tlīdzekļa ātrums nedrīkst pārsniegt 50 km/h.
8.3.4.1. Ja brīdināšanas sistēma tika aktivēta vismaz 2 400 km pirms sagaidāmās reaģenta tver tnes iztukšošanās vai ja ir 
radušās 4. vai 5. punktā minētās neatbilstības, vai NOx līmeņi ir tādi, kā apraks tīts 6.2. punktā, motora 
atkār totām iedarbināšanām jābūt neiespējamām, tiklīdz transpor tlīdzeklis ir nobraucis attālumu, ko provizoriski 
var vidēji nobraukt ar pilnu degvielas tver tni pēc iesaistes sistēmas aktivēšanās.
8.3.4.2. Ja iesaistes sistēma tika aktivēta, kad reaģenta līmenis ir tāds, kā norādīts 8.2. punkta b) apakšpunktā, motora 
atkār totām iedarbināšanām jābūt neiespējamām, tiklīdz transpor tlīdzeklis ir nobraucis 75 procentus no attāluma, 
ko proviz oriski var vidēji nobraukt ar pilnu degvielas tver tni pēc iesaistes sistēmas aktivēšanās.
8.3.4.3. Ja vadītāja iesaistes sistēma tika aktivēta, kad reaģenta līmenis ir tāds, kā norādīts 8.2. punkta c) apakšpunktā, 
motor a atkār totām iedarbināšanām jābūt neiespējamām, tiklīdz transpor tlīdzeklis ir nobraucis attālumu, ko 
provi zoriski var vidēji nobraukt ar 5 procentiem no reaģenta tver tnes ietilpības pēc iesaistes sistēmas aktivēšanās.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/76 26.11.2021.  
8.3.4.4. Turklāt motora atkār totām iedarbināšanām jābūt neiespējamām, tiklīdz reaģenta tver tne ir tukša, ja šāda situācija 
rodas ātrāk nekā 8.3.4.1., 8.3.4.2. vai 8.3.4.3. punktā norādītajās situācijās.
8.4. Tiklīdz iesaistes sistēma padarījusi neiespējamas motora atkār totas iedarbināšanas, iesaist es sistēmai jābūt 
deaktivējamai tikai tad, kad ir novēr stas 4., 5. vai 6. punktā norādītās neatbilstības vai kad reaģents transpor t­
līdzeklī ir iepildīts tādā daudzumā, ka tiek izpildīts vismaz viens no šādiem kritērijiem:
a)sagaidāms kā pietiekams, lai nobrauktu attālumu, kas ir 150 procenti no vidējā nobraukuma diapazona ar 
pilnu degvielas tver tni; vai
b)vismaz 10 procenti no reaģenta tver tnes ietilpības.
Kad ir veikts remonts kļūdas labošanai, ja saskaņā ar 7.2. punktu iedarbojusies OBD sistēma, iesaist es sistēmu 
drīkst atkār toti iedarbināt caur OBD seriālo pieslēgvietu (piem., izmant ojot universālo skenēšanas ierīci), ļaujot 
transpor tlīdzekli atkār toti iedarbināt pašdiagnostikas nolūkā. Transpor tlīdzekli darbina ne vairāk kā 50 km, lai 
ļautu validēt remonta sekmīgu rezultātu. Iesaist es sistēmai pilnībā atkār toti jāaktivējas, ja pēc šīs validāci jas kļūda 
saglabājas.
8.5. Vadītāja brīdināšanas sistēmai, kas minēta 3. punktā, jāparāda paziņojums, skaidr i norādot:
a)atlikušo atkār toto iedarbināšanu skaitu un/vai atlikušo attālumu, un
b)kādos apstākļos transpor tlīdzekli var atkār toti iedarbināt.
8.6. Apstipr ināšanas laikā tipa apstipr inātājai iestādei iesniedz detalizētu rakst isku informāci ju, kurā pilnībā apraks tītas 
vadītāja iesaist es sistēmas darbības rakst urlielumi.
8.7. Daļa no pieteikuma tipa apstipr inājumam saskaņā ar šiem noteikumiem ir ražotāja demonstrāci ja, kā darbojas 
vadītāja brīdināšanas sistēma un iesaist es sistēma.
9. PRASĪBAS INFORMĒŠANAI
9.1. Ražotājam visiem jaunu transpor tlīdzekļu īpašniekiem jānodrošina skaidra, rakst iska informācija par jebkādu 
izplūdes pēcapstrādes sistēmu, kurā izmanto reaģentu. Šajā informācijā norāda, ka tad, ja šāda izplūdes 
pēcapstrādes sistēma nedarbojas pareizi, vadītāju par problēmu informēs vadītāja brīdināšanas sistēma un ka 
vadītāja iesaist es sistēma attiecīgi neļaus iedarbināt transpor tlīdzekli.
9.2. Instr ukcijās iekļauj prasības transpor tlīdzekļu pienācīgai izmant ošanai un uzturēšanai, tostarp par patērējamo 
reaģentu pienācīgu izmantošanu.
9.3. Instr ukcijās norāda, vai transpor tlīdzekļa vadītājam patērējamie reaģenti jāuzpilda inter vālos starp normāliem 
uzturēšanas apkopēm. Tajās norāda, kā transpor tlīdzekļa vadītājam būtu jāuzpilda reaģenta tver tne. Informācijā 
jānorāda arī reaģenta iespējamais patēr iņš šim transpor tlīdzekļa tipam un to, cik bieži reaģents būtu jāuzpilda.
9.4. Instr ukcijās norāda, ka prasītā, pareizas specifi kāci jas reaģenta lietošana un uzpilde ir obligāta, lai transpor t­
līdzeklis atbilstu tā atbilstības sertifikātam.
9.5. Instr ukcijās jānorāda, ka lietot transpor tlīdzekli, kas nepatērē nekādu reaģentu, ja tas prasīts emisi ju 
samazināšanai, var būt noziedzīgs nodarījums.
9.6. Instr ukcijās jāpaskaidro, kā darbojas brīdināšanas sistēma un vadītāja iesaist es sistēma. Turklāt jāpaskaidro, kādas 
ir sekas, ja tiek ignorēta brīdināšanas sistēma un netiek uzpildīts reaģents.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/77  
10. PĒCAPSTRĀDES SISTĒMAS DARBĪBAS NOSA CĪJUMI
Ražotājiem jānodrošina, ka jebkāda reaģentu izmantojoša izplūdes pēcapstrādes sistēma saglabā emisiju kontroles 
funkci ju visos apkār tējās vides apstākļos, īpaši zemā vides temperatūrā. Tas ietver līdzekļus reaģenta pilnīgas 
sasalšanas novēr šanai stāvēšanas laikā līdz 7 dienām 258 K (–15 °C) temperatūrā, kad reaģenta tver tne ir uzpildīta 
par 50 procentiem. Ja reaģents ir sasalis, ražotājam jānodrošina, ka reaģents sašķidr inās un ir gatavs lietošanai 
20 minūšu laikā pēc transpor tlīdzekļa iedarbināšanas 258 K (–15 °C) temperatūrā, kas izmērīta reaģenta tver tnē.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/78 26.11.2021.  
PIELIKUMU A DAĻA 
Tipa apstipr ināšanas prasības un dokumentācij a, kas iekļauta pielikumu A daļā, ir kopīga šo noteikumu to sēriju 
grozījumiem, kas aptver 1.A/1.B līmeni, un to sēriju grozījumiem, kas aptv er 2. līmeni. Tas nozīmē, ka atsevišķi elementi 
var netikt prasīti vai tikt prasīti divreiz attiecībā uz to līmeni, kam prasīts apstipr inājums. Šādā gadījumā doto elementu 
drīkst attiecīgi izlaist vai atkār tot.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/79  
A1. PIELIKUMS 
Motora un transpor tlīdzekļa raksturlielumi un informācija par testu veikšanu 
Attiecīgā gadījumā trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju iesniedz šādu informāci ju.
Ja ir rasējumi, tiem jābūt pienācīgā mērogā un pietiekami detalizētiem; tos iesniedz A4 formātā vai salocītus līdz šim 
formātam. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.
Ja sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehnis kām vienībām ir elektroniskā vadība, iesniedz informāciju par to veiktspēju.
Piemērojamais apstipr inājuma līmenis (L1A, L1B): …
0. VISPĀRĪGI
0.1. Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): …
0.2. Tips: …
0.2.1. Komercnosaukums(-i) (ja pieejams(-i)): …
0.2.3. Saimes identif ikatori (ja attiecināms):
0.2.3.1. Interp olācij as saime: …
0.2.3.2. ATCT saime(-es): …
0.2.3.4. Ceļa slodzes saime
0.2.3.4.1. VH ceļa slodzes saime: …
0.2.3.4.2. VL ceļa slodzes saime: …
0.2.3.4.3. Interp olācij as saimē piemērojamās ceļa slodzes saimes: …
0.2.3.5. Ceļa slodzes matr icas saime(-es): …
0.2.3.6. Periodiskās reģenerācij as saime(-es): …
0.2.3.7. Iztvaik ošanas testa saime(-es): …
0.2.3.8. OBD saime(-es): …
0.2.3.9. Ilgizturības saime(-es): …
0.2.3.10. ER saime(-es): …
0.2.3.11. Ar gāzi darbināmu transpor tlīdzekļu saime(-es): …
0.2.3.12. cita(-as) saime(-es): …
0.4. Transpor tlīdzekļa kategorija (c): …
0.8. Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): …
0.9. Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: …
1. VISPĀRĪGI KONSTR UKCIJAS RAK STURLIELUMI
1.1. Reprezentējoša transpor tlīdzekļa / sastāvdaļas / atsevišķas tehniskas vienības (1) 
fotoattēli un/vai rasējumi:
1.3.3. Dzenošās asis (skaits, izvietoj ums, savstarpējais savienojums): …
2. MAS AS UN GABA RĪTI (f) (g) (7)
(kg un mm) (attiecīgā gadījumā atsaukties uz rasējumu)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/80 26.11.2021.  
2.6. Masa nok omplektē tā stāvo klī (h)
a)(mak simums un minimums katram variantam): …
2.6.3. Rotējošā masa: 3 % no transpor tlīdzekļa masas nok omplektē tā stāvo klī, kurai 
pieskaitīti 25 kg vai vērtība, uz katr u asi (kg): …
2.8. Ražotāja paziņotā tehniski pieļaujamā mak simālā masa (i) (3): …
3. SPĒKIEKĀR TAS ENERĢIJAS PĀR VEIDOTĀJS (k)
3.1. Spēkiekār tas enerģijas pārveidotāja(-u) ražotājs: …
3.1.1. Ražotāja kods (kā norādīts uz spēkiekār tas enerģi jas pārveidotāja vai ar citiem 
identif ikācij as līdzekļiem): …
3.2. Iekšdedzes motors
3.2.1.1. Darbības princips: dzirksteļaizdedze/k ompres ijas aizdedze/duālas degvielas (1)
Cikls: četrtaktu/divtaktu/rotācij as (1)
3.2.1.2. Cilindr u skaits un izkār tojums: …
3.2.1.2.1. Cilindra diametrs (1): … mm
3.2.1.2.2. Gājiens (1): … mm
3.2.1.2.3. Cilindr u darba secība: …
3.2.1.3. Moto ra tilpums (m): … cm3
3.2.1.4. Tilpuma kompr esijas pakāpe (2): …
3.2.1.5. Degkameras, virzuļa galvas un dzirksteļaizdedzes motor u virzuļa gredzenu 
rasējumi: …
3.2.1.6. Moto ra normālie brīvgai tas apgr iezieni (2): … min.–1
3.2.1.6.1. Moto ra paaugstinātie brīvgai tas apgr iezieni (2): … min.–1
3.2.1.8. Moto ra nominālā jauda (n): … kW pie … min.-1 (ražotāja deklarētā vērtība)
3.2.1.9. Ražotāja norādītie maksi mālie atļautie motora apgr iezieni: … min.–1
3.2.1.10. Mak simālais lietderīg ais griezes moments (n): … Nm pie … min.-1 (ražotāja deklarētā 
vērtība)
3.2.2. Degviela
3.2.2.1. Dīzeļdegviela/benzīns/LPG/NG vai biometāns/etanols (E 85)/biodīzeļdegviela/ 
ūdeņradis (1),
3.2.2.1.1. RON, bezsvina degviela: …
3.2.2.4. Transpor tlīdzekļa degvielas veids: viena degviela, divas degvielas, maināma degviela (1)
3.2.2.5. Mak simālais pieņemamais biodegvielas daudzums degvielā (ražotāja deklarētā 
vērtība): … % pēc tilpuma
3.2.4. Degvielas padeve
3.2.4.1. Ar karburat oru(-iem): jā/nē (1)
3.2.4.2. Iesmidzinot degvielu (tikai kompresi jaizdedzei vai duālās degvielas gadīj umā): jā/nē (1)
3.2.4.2.1. Sistēmas apraks ts (kopējā maģistrāle / sūkņi-sprauslas / sadales sūknis utt.): …LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/81  
3.2.4.2.2. Darbības princips: tiešā iesmidzināšana/pr iekškamera/vir puļkamera (1)
3.2.4.2.3. Iesmidzināšanas/padeves sūknis
3.2.4.2.3.1. Marka(-as): …
3.2.4.2.3.2. Tips(-i): …
3.2.4.2.3.3. Mak simālā degvielas padeve (1) (2): … mm3 / takti vai ciklu pie šādiem motora 
apgr iezieniem: … min.-1 vai altern atīvi – rakst urlīkne: … (Ja izmant o pūtes vadību, 
norādīt raksturīgo degvielas padevi un pūte s spiedienu attiecībā pret motora 
apgr iezieniem)
3.2.4.2.4. Moto ra apgr iezienu ierobežošanas vadība
3.2.4.2.4.2.1. Apgr iezieni, kad slodzes ietekmē sākas atslēgšana: … min.–1
3.2.4.2.4.2.2. Mak simālie bezslodzes apgr iezieni: … min.–1
3.2.4.2.6. Sprausla(-as)
3.2.4.2.6.1. Marka(-as): …
3.2.4.2.6.2. Tips(-i): …
3.2.4.2.8. Iedarbināšanas palīgierīce
3.2.4.2.8.1. Marka(-as): …
3.2.4.2.8.2. Tips(-i): …
3.2.4.2.8.3. Sistēmas apraks ts: …
3.2.4.2.9. Elektroniski vadīta iesmidzināšana: jā/nē (1)
3.2.4.2.9.1. Marka(-as): …
3.2.4.2.9.2. Tips(-i):
3.2.4.2.9.3 Sistēmas apraks ts: …
3.2.4.2.9.3.1. Vadības bloka (ECU) marka un tips: …
3.2.4.2.9.3.1.1. ECU programmatūras versi ja: …
3.2.4.2.9.3.2. Degvielas regulator a marka un tips: …
3.2.4.2.9.3.3. Gaisa daudzuma sensora marka un tips: …
3.2.4.2.9.3.4. Dozat ora-sadalītāja marka un tips: …
3.2.4.2.9.3.5. Droseļvārsta korpusa marka un tips: …
3.2.4.2.9.3.6. Ūdens temperatūras sensora marka un tips vai darbības princips: …
3.2.4.2.9.3.7. Gaisa temperatūras sensora marka un tips vai darbības princips: …
3.2.4.2.9.3.8. Gaisa spiediena sensora marka un tips vai darbības princips: …
3.2.4.3. Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai dzirk steļaizdedzei): jā/nē (1)
3.2.4.3.1. Darbības princips: ieplūdes kolektor s (vien punkta / daudzpunktu / ar tiešo 
iesmidzināšanu (1) / cits (norādīt)): …
3.2.4.3.2. Marka(-as): …
3.2.4.3.3. Tips(-i): …
3.2.4.3.4. Sistēmas apraks ts (ja tā nav nepār trauktas iesmidzināšanas sistēma, sniegt 
līdzvēr tīgu informāciju): …LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/82 26.11.2021.  
3.2.4.3.4.1. Vadības bloka (ECU) marka un tips: …
3.2.4.3.4.1.1. ECU programmatūras versi ja: …
3.2.4.3.4.3. Gaisa daudzuma sensora marka un tips vai darbības princips: …
3.2.4.3.4.8. Droseļvārsta korpusa marka un tips: …
3.2.4.3.4.9. Ūdens temperatūras sensora marka un tips vai darbības princips: …
3.2.4.3.4.10. Gaisa temperatūras sensora marka un tips vai darbības princips: …
3.2.4.3.4.11. Gaisa spiediena sensora marka un tips vai darbības princips: …
3.2.4.3.5. Sprauslas
3.2.4.3.5.1. Marka: …
3.2.4.3.5.2. Tips: …
3.2.4.3.7. Aukstās iedarbināšanas sistēma
3.2.4.3.7.1. Darbības princips(-i): …
3.2.4.3.7.2. Darbības ierobežojumi/iestatījumi (1) (2): …
3.2.4.4. Padeves sūknis
3.2.4.4.1. Spiediens (2): … kPa vai rakst urlīkne (2): …
3.2.4.4.2. Marka(-as): …
3.2.4.4.3. Tips(-i): …
3.2.5. Elektr iskā sistēma
3.2.5.1. Nominālais spriegums: … V, pozitīvs/neg atīvs iezemējums (1)
3.2.5.2. Ģenerators
3.2.5.2.1. Tips: …
3.2.5.2.2. Nominālā jauda: … VA
3.2.6. Aizdedzes sistēma (tikai dzirksteļaizdedzes motoriem)
3.2.6.1. Marka(-as): …
3.2.6.2. Tips(-i): …
3.2.6.3. Darbības princips: …
3.2.6.6. Aizdedzes sveces
3.2.6.6.1. Marka: …
3.2.6.6.2. Tips: …
3.2.6.6.3. Atstarpes iestatījums: … mm
3.2.6.7. Aizdedzes spole(-es)
3.2.6.7.1. Marka: …
3.2.6.7.2. Tips: …
3.2.7. Dzeses sistēma: šķidr uma/gai sa (1)
3.2.7.1. Moto ra temperatūras vadības mehānisma nominālais iestatījums: …
3.2.7.2. Šķidr ums
3.2.7.2.1. Šķidr uma rakst urs: …LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/83  
3.2.7.2.2. Cirkulācij as sūknis(-ņi): jā/nē (1)
3.2.7.2.3. Raksturlielumi: … vai
3.2.7.2.3.1. Marka(-as): …
3.2.7.2.3.2. Tips(-i): …
3.2.7.2.4. Pārnesumskaitlis(-ļi): …
3.2.7.2.5. Ventilatora un tā piedziņas mehānisma apraks ts: …
3.2.7.3. Gaiss
3.2.7.3.1. Ventilators: jā/nē (1)
3.2.7.3.2. Raksturlielumi: … vai
3.2.7.3.2.1. Marka(-as): …
3.2.7.3.2.2. Tips(-i): …
3.2.7.3.3. Pārnesumskaitlis(-ļi): …
3.2.8. Ieplūdes sistēma
3.2.8.1. Spiediena pūte: jā/nē (1)
3.2.8.1.1. Marka(-as): …
3.2.8.1.2. Tips(-i): …
3.2.8.1.3. Sistēmas apraks ts (piem., maksi mālais pūtes spiediens … kPa; pārplūdes aizvars, ja 
attiecināms): …
3.2.8.2. Star pdzesētājs: jā/nē (1)
3.2.8.2.1. Tips: gaiss-gaiss/g aiss-ūdens (1)
3.2.8.3. Ieplūdes retinājums pie motor a nomināla jiem apgr iezieniem un pie 100 % slodzes 
(tikai kompr esijaizdedzes motor iem)
3.2.8.4. Ieplūdes caur uļu un to aprīk ojuma (gaisa spiedkamera, sildierīce, papildu gaisa 
ieplūdes utt.) apraks ts un rasējumi: …
3.2.8.4.1. Ieplūdes kolektora apraksts (iekļaut rasējumus un/vai fotoattēlus): …
3.2.8.4.2. Gaisa filtrs, rasējumi: … vai
3.2.8.4.2.1. Marka(-as): …
3.2.8.4.2.2. Tips(-i): …
3.2.8.4.3. Ieplūdes klusinātājs, rasējumi: … vai
3.2.8.4.3.1. Marka(-as): …
3.2.8.4.3.2. Tips(-i): …
3.2.9. Izplūdes sistēma
3.2.9.1. Izplūdes kolekt ora apraksts un/vai rasējums: …
3.2.9.2. Izplūdes sistēmas apraks ts un/vai rasējums: …
3.2.9.3. Mak simālais pieļaujamais izplūdes pretspiediens pie motor a nomināla jiem 
apgr iezieniem un 100 % slodzes (tikai kompr esijaizde dzes motori em): … kPa
3.2.10. Ieplūdes un izplūdes kanālu minimālais šķērsgr iezuma laukums: …
3.2.11. Gāzu sadales fāzes vai līdzvēr tīgi datiLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/84 26.11.2021.  
3.2.11.1. Mak simālais vārstu gājiens, atvēršanās un aizvēršanās leņķi vai dati par alternatīvu 
sadales sistēmu laikiztur i attiecībā uz maiņas punktiem. Mainīgām laikiestates 
sistēmām — minimālā un maksi mālā laikiestate: …
3.2.11.2. Standar ta un/vai iestatījumu diapazoni (1): …
3.2.12. Līdzekļi gaisa piesārņojuma samazināšanai
3.2.12.1. Ierīce kartergāzu pārstrādei (apraksts un rasējumi): …
3.2.12.2. Piesārņojuma kontrolierīces (ja tās nav ietver tas citās pozīcij ās)
3.2.12.2.1. Katalītiskais neitralizators
3.2.12.2.1.1. Katalītisk o neitralizat oru un elementu skaits (sniegt informāci ju par katr u atsevišķo 
vienību): …
3.2.12.2.1.2. Katalītiskā(-o) neitralizat ora(-u) izmēr i, forma un tilpums: …
3.2.12.2.1.3. Katalītiskās iedarbības veids: …
3.2.12.2.1.4. Dārgmetālu kopējais daudzums: …
3.2.12.2.1.5. Relatīvā koncentrācija: …
3.2.12.2.1.6. Substrāts (struktūra un mater iāls): …
3.2.12.2.1.7. Šūnu blīvums: …
3.2.12.2.1.8. Katalītiskā(-o) neitralizat ora(-u) apvalka tips(-i): …
3.2.12.2.1.9. Katalītiskā(-o) neitralizat ora(-u) novi etojums (vieta un atskaites attālums izplūdes 
līnijā) : …
3.2.12.2.1.10. Siltumekrāns: jā/nē (1)
3.2.12.2.1.11. Nor mālas darba temperatūras diapazons: …°C
3.2.12.2.1.12. Katalītiskā neitralizat ora marka: …
3.2.12.2.1.13. Daļas identif ikācij as numurs: …
3.2.12.2.2. Sensor i
3.2.12.2.2.1. Skābekļa un/vai lambda devējs(-i): jā/nē (1)
3.2.12.2.2.1.1. Marka: …
3.2.12.2.2.1.2. Atrašanās vieta: …
3.2.12.2.2.1.3. Kontroles diapazons: …
3.2.12.2.2.1.4. Tips vai darbības princips: …
3.2.12.2.2.1.5. Daļas identif ikācij as numurs: …
3.2.12.2.2.2. NO x sensors: jā/nē (1)
3.2.12.2.2.2.1. Marka: …
3.2.12.2.2.2.2. Tips: …
3.2.12.2.2.2.3. Atrašanās vieta
3.2.12.2.2.3. Cietdaļiņu sensors: jā/nē (1)
3.2.12.2.2.3.1. Marka: …
3.2.12.2.2.3.2. Tips: …
3.2.12.2.2.3.3. Atrašanās vieta: …
3.2.12.2.3. Gaisa iesmidzināšana: jā/nē (1)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/85  
3.2.12.2.3.1. Tips (ar gaisa impulsu, ar gaisa sūkni utt.): …
3.2.12.2.4. Izplūdes gāzu recirkulāci ja (EGR): jā/nē (1)
3.2.12.2.4.1. Raksturlielumi (marka, tips, plūsma, augstspiediens/zemspiediens/k ombinēts 
spiediens utt.): …
3.2.12.2.4.2. Ūdensdzeses sistēma (norādīt katrai EGR sistēmai, piem., zemspiediena / 
augstspiediena / kombinēta spiediena): jā/nē (1)
3.2.12.2.5. Iztvaik ošanas emisi ju kontroles sistēma (tikai benzīna un etanola motoriem): jā/nē 
(1)
3.2.12.2.5.1. Ierīču detalizēts apraksts: …
3.2.12.2.5.2. Iztvaik ošanas kontroles sistēmas rasējums: …
3.2.12.2.5.3. Aktīvās ogles tilpnes rasējums: …
3.2.12.2.5.4. Sausās ogles masa: … g
3.2.12.2.5.5. Degvielas tver tnes shematisks rasējums (tikai benzīna un etanola motor iem): …
3.2.12.2.5.5.1. Degvielas tver tnes sistēmas ietilpība, mater iāls un konstr ukcija: …
3.2.12.2.5.5.2. Tvaika šļūten es mater iāla, degvielas līnijas mater iāla un degvielas sistēmas 
savienojuma paņēmiena apraks ts: …
3.2.12.2.5.5.3. Hermētiska tver tnes sistēma: jā/nē
3.2.12.2.5.5.4. Degvielas tver tnes redukcijas vārsta iestatījuma apraks ts (gaisa ievade un izvade): …
3.2.12.2.5.5.5. Caur pūtes kontroles sistēmas apraks ts: …
3.2.12.2.5.6. Siltumekrāna starp tver tni un izplūdes sistēmu apraks ts un shematisks attēlojums: 
…
3.2.12.2.5.7. Caurlaidības koefic ients: …
3.2.12.2.6. Cietdaļiņu filtrs (PT): jā/nē (1)
3.2.12.2.6.1. Cietdaļiņu filtra izmēr i, forma un ietilpība: …
3.2.12.2.6.2. Cietdaļiņu filtra konstr ukcija: …
3.2.12.2.6.3. Atrašanās vieta (standar ta attālums izplūdes līnijā): …
3.2.12.2.6.4. Cietdaļiņu filtra marka: …
3.2.12.2.6.5. Daļas identif ikācij as numurs: …
3.2.12.2.7. Iebūvētās diagnostikas (OBD) sistēma: jā/nē (1)
3.2.12.2.7.1. MI rakstisks apraksts un/vai rasējums: …
3.2.12.2.7.2. Visu OBD sistēmas pārraudzīt o sastāvdaļu uzskaitījums un nolūks: …
3.2.12.2.7.3. Apraksts (vispārīgie darbības principi) attiecībā uz
3.2.12.2.7.3.1. Dzirksteļaizdedzes motori
3.2.12.2.7.3.1.1. Katalizat ora pārraudzība: …
3.2.12.2.7.3.1.2. Aizdedzes izlaiduma konstatēšana: …
3.2.12.2.7.3.1.3. Skābekļa sensora pārraudzība: …
3.2.12.2.7.3.1.4. Citas OBD sistēmas pārraudzītas sastāvdaļas: …
3.2.12.2.7.3.2. Kompr esijaizdedzes motor i: …LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/86 26.11.2021.  
3.2.12.2.7.3.2.1. Katalizat ora pārraudzība: …
3.2.12.2.7.3.2.2. Cietdaļiņu filtra pārraudzība: …
3.2.12.2.7.3.2.3. Degvielas sistēmas elektroniskā pārraudzība: …
3.2.12.2.7.3.2.5. Citas OBD sistēmas pārraudzītas sastāvdaļas: …
3.2.12.2.7.4. Kritēriji MI aktivācijai (fiksēts braukšanas ciklu skaits vai statistiskā metode): …
3.2.12.2.7.5. Visu izmantot o OBD izvades kodu un formātu saraksts (katr u paskaidrojot): …
3.2.12.2.7.6. Transpor tlīdzekļa ražotājam jāsniedz šāda papildu informācija, lai nodrošinātu ar 
OBD savietojamu maiņas vai apkopes daļu un diagnostikas rīku, un testa iekār tu 
ražošanu.
3.2.12.2.7.6.1. Priekšsagata vošanas ciklu veida un skaita vai alternatīvu priekšsagata vošanas 
metožu apraks ts, ko izmant oja transpor tlīdzekļa sākotnējai tipa apstipr ināšanai, un 
to izmant ošanas iemesls
3.2.12.2.7.6.2. OBD demonstrāci jas cikla, kurš izmant ots transpor tlīdzekļa sākotnējai tipa 
apstipr ināšanai attiecībā uz OBD sistēmas pārraudzītu sastāvdaļu, apraks ts
3.2.12.2.7.6.3. Visapt verošs dokuments, kurā apraks tītas visas devēju kontrolētās sastāvdaļas ar 
kļūdu konstatēšanas un MI aktivēšanas stratēģiju (fiksēts braukšanas ciklu skaits vai 
statistiskā metode), ietverot saraks tu ar attiecīga jiem sekundāraj iem devēju 
kontrolētajiem parametr iem katrai OBD sistēmas pārraudzīta jai sastāvdaļai. Visu 
OBD izvades kodu un izmant oto formātu saraks ts (katr u paskaidrojot) saistībā ar 
atsevišķām, ar emisiju saistītām spēka pārvada sastāvdaļām un ar atsevišķām, ar 
emisiju nesaistītām sastāvdaļām, ja šīs sastāvdaļas pārraudzību izmant o MI 
aktivēšanas noteikšanai, tostarp, jo īpaši, visaptverošs skaidrojums par datiem, kas 
doti pakalpojuma $05 testā ID $21 līdz FF, un datiem, kas doti pakalpojumā $06.
Ja transpor tlīdzekļa tipos izmant o sakar u saiti saskaņā ar ISO 15765-4 “Ceļu 
transpor tlīdzekļi, diagnostika kontroller u zonas tīklā (CAN). 4. daļa: prasības ar 
emisiju saistītām sistēmām” – nodrošina visap tverošu skaidrojumu par datiem, kas 
doti pakalpojuma $06 testā ID $00 līdz FF par katr u ID atbalstītu OBD 
pārraugierīci.
3.2.12.2.7.6.4. Iepr iekš prasīto informāciju drīkst definēt, aizpildot tabulu, kā norādīts turpmāk .
3.2.12.2.7.6.4.1. Mazas noslodzes transpor tlīdzekļi
Sastāvdaļa Kļūdas 
kodsPārraud -
zības 
stratēģijaKļūdas konstatēšanas 
kritērijiMI 
aktivēša -
nas 
kritērijiSekundār ie 
parametr iPriekšsa -
gatavo-
šanaDemon -
strācij as 
tests
Kataliza -
torsP0420 Skābekļa 
1. un 2. 
sensora 
signāliAtšķirība starp 1. un 2. 
sensora signāliem-3. cikls Moto ra 
apgr iezieni 
un slodze,  
A/F režīms, 
katalizatora 
tempera -
tūraDivi 1. 
tipa cikli1. tips
3.2.12.2.8. Cita sistēma: …LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/87  
3.2.12.2.8.2. Vadītāja iesaistes sistēma
3.2.12.2.8.2.3. Iesaist es sistēmas tips: neiespējama motora atkār tota iedarbināšana pēc 
atpakaļskaitīšanas / neiespējama iedarbināšana pēc degvielas atkār tota s uzpildes / 
degvielas bloķēšana / veiktspējas ierobežošana
3.2.12.2.8.2.4. Iesaist es sistēmas apraks ts
3.2.12.2.8.2.5. Ekvivalents transpor tlīdzekļa vidējam nobraukumam ar pilnu tvertni degvielas: … km
3.2.12.2.10. Periodiski reģenerējama sistēma: (sniegt turpmāk norādīto informāci ju par katr u 
atsevišķo vienību)
3.2.12.2.10.1. Reģenerāci jas metod e vai sistēma, apraks ts un/vai rasējums: …
3.2.12.2.10.2. 1. tipa darbības ciklu vai ekvivalents motora stenda testa ciklu skaits starp diviem 
cikliem, kad reģenerācij as fāzes notiek apstākļos, kas ekvivalenti 1. tipa testam (“D” 
attālums): …
3.2.12.2.10.2.1. Piemērojamais 1. tipa cikls: …
3.2.12.2.10.2.2. Pilnu piemērojamo testa ciklu skaits, kas vajadzīgi reģenerācij ai (attālums “d”)
3.2.12.2.10.3. Metode s apraks ts, kuru izmanto, lai noteiktu ciklu skaitu starp diviem cikliem, 
kuros notiek reģenerācij as fāzes: …
3.2.12.2.10.4. Parametr i slogošanas līmeņa noteikšanai, kas vajadzīgs, pirms notiek reģenerācija  
(t. i., temperatūra, spiediens utt.): …
3.2.12.2.10.5. Sistēmas slogošanai izmant otās metodes apraks ts: …
3.2.12.2.11. Katalītiskā neitralizat ora sistēmas, kas izmanto patērējamos reaģentus (sniegt 
turpmāk norādīto informāci ju par katr u atsevišķo vienību) jā/nē (1)
3.2.12.2.11.1. Vajadzīgā reaģenta tips un koncentrācija: …
3.2.12.2.11.2. Reaģenta normālas darba temperatūras diapazons: …
3.2.12.2.11.3. Star ptaut iskais standar ts: …
3.2.12.2.11.4. Reaģenta uzpildīšanas biežums: pastāvīgi / uzturēšanas darbu ietvaros (kas 
attiecināms):
3.2.12.2.11.5. Reaģenta indikat ors: (apraksts un atrašanās vieta)
3.2.12.2.11.6. Reaģenta tver tne
3.2.12.2.11.6.1. Ietilpība: …
3.2.12.2.11.6.2. Apsildes sistēma: jā/nē
3.2.12.2.11.6.2.1. Apraksts vai rasējums
3.2.12.2.11.7. Reaģenta vadības vienība: jā/nē (1)
3.2.12.2.11.7.1. Marka: …
3.2.12.2.11.7.2. Tips: …
3.2.12.2.11.8. Reaģenta sprausla (marka, tips un atrašanās vieta): …
3.2.12.2.11.9. Reaģenta kvalitāt es sensors (marka, tips un atrašanās vieta): …
3.2.12.2.12. Ūdens iesmidzināšana: jā/nē (1)
3.2.14. Detalizētas ziņas par jebkādām ierīcēm, kuras ir konstr uētas ietekmei uz degvielas 
patēr iņu (ja tās neaptver citas pozīcij as): …
3.2.15. LPG degvielas sistēma: jā/nē (1)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/88 26.11.2021.  
3.2.15.1. Apstipr inājuma numurs (apstipr inājuma numurs atbilstīgi ANO Noteikumiem 
Nr. 67): …
3.2.15.2. Moto ra pārvaldības elektroniskā vadības vienība LPG padevei
3.2.15.2.1. Marka(-as): …
3.2.15.2.2. Tips(-i): …
3.2.15.2.3. Ar emisi ju saistītas regulēšanas iespējas: …
3.2.15.3. Cita dokumentācija
3.2.15.3.1. Katalizat ora aizsardzības apraks ts, pārslēdzoties no benzīna uz LPG un otrādi: …
3.2.15.3.2. Sistēmas izkār tojums (elektr iskie savienojum i, vakuuma savienojumi, 
kompensāci jas šļūten es utt.): …
3.2.15.3.3. Simbola rasējums: …
3.2.16. NG degvielas sistēma: jā/nē (1)
3.2.16.1. Apstipr inājuma numurs (apstipr inājuma numurs atbilstīgi ANO Noteikumiem 
Nr. 110):
3.2.16.2. Moto ra pārvaldības elektroniskā vadības vienība NG padevei
3.2.16.2.1. Marka(-as): …
3.2.16.2.2. Tips(-i): …
3.2.16.2.3. Ar emisi ju saistītas regulēšanas iespējas: …
3.2.16.3. Cita dokumentācija
3.2.16.3.1. Katalizat ora aizsardzības apraks ts, pārslēdzoties no benzīna uz NG un otrādi: …
3.2.16.3.2. Sistēmas izkār tojums (elektr iskie savienojum i, vakuuma savienojumi, 
kompensāci jas šļūten es utt.): …
3.2.16.3.3. Simbola rasējums: …
3.2.18. Ūdeņraža degvielas sistēma: jā/nē (1)
3.2.18.1. Apstipr inājuma numurs atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 134 (ja attiecināms): 
………...
3.2.18.2. Moto ra pārvaldības elektroniskā vadības vienība ūdeņraža padevei
3.2.18.2.1. Marka(-as): …
3.2.18.2.2. Tips(-i): …
3.2.18.2.3. Ar emisi ju saistītas regulēšanas iespējas: …
3.2.18.3. Cita dokumentācija
3.2.18.3.1. Katalizat ora aizsardzības apraks ts, pārslēdzoties no benzīna uz ūdeņradi vai otrādi: 
…
3.2.18.3.2. Sistēmas izkār tojums (elektr iskie savienojum i, vakuuma savienojumi, 
kompensāci jas šļūten es utt.): …
3.2.18.3.3. Simbola rasējums: …
3.2.19.4. Cita dokumentācija
3.2.19.4.2. Sistēmas izkār tojums (elektr iskie savienojum i, vakuuma savienojumi, 
kompensāci jas šļūten es utt.): …
3.2.19.4.3. Simbola rasējums: …
3.2.20. Informāci ja par siltuma uzkrāšanuLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/89  
3.2.20.1. Aktīvā siltuma uzkrāšanas ierīce: jā/nē (1)
3.2.20.1.1. Entalpij a: … (J)
3.2.20.2. Izolāci jas mate riāli: jā/nē (1)
3.2.20.2.1. Izolāci jas mate riāls: … (x)
3.2.20.2.2. Izolāci jas tilpums: … (l) (x)
3.2.20.2.3. Izolāci jas masa: … (kg) (x)
3.2.20.2.4. Izolāci jas atrašanās vieta: … (x)
3.2.20.2.5. Visnelabvēlīgākā gadījuma pieeja transpor tlīdzekļa atdzišanai: jā/nē (1)
3.2.20.2.5.1. (nav visnelabvēlīgākā gadījuma pieeja) Minimālais izgarošanas laiks, tsoak_A TCT 
(stundas): ... (x)
3.2.20.2.5.2. (nav visnelabvēlīgākā gadījuma pieeja) Motora temperatūras mērīšanas vieta: … (x)
3.2.20.2.6. Viena interpol ācijas saime ATCT saimes pieejā: jā/nē (1)
3.2.20.2.7. Visnelabvēlīgākā gadījuma pieeja attiecībā uz izolāci ju: jā/nē (1)
3.2.20.2.7.1. ATCT izmērītā atsauces transpor tlīdzekļa attiecībā uz izolāciju apraksts: …
3.3. Elektr iskais spēka pārvads (tikai PEV)
3.3.1. Elektr iskā spēka pārvada vispārīgs apraks ts
3.3.1.1. Marka: ...............................................................................
3.3.1.2. Tips: .................................................................................
3.3.1.3. Lietojums (1): Viens motor s / vairāki motor i (skaits): ...............................
3.3.1.4. Pārnesumkārbas izvietoj ums: paralēla/star pasu/cita, precizēt: ......................
3.3.1.5. Testa spriegums: ................................................................. V
3.3.1.6. Moto ra nominālie apgr iezieni: ............................................... min.–1
3.3.1.7. Moto ra maksi mālie apgr iezieni: .......min.–1 vai pēc noklusējuma: reduktora izejas 
vārpstas/pār nesumkārbas apgr iezieni (norādīt izmant oto pārnesumu): ............. 
min.–1
3.3.1.9. Mak simālā jauda: ............................................................... kW
3.3.1.10. Mak simālā trīsdesmit minūšu jauda: ........................................... kW
3.3.1.11. Elastīgs diapazons (ja P > 90 procenti no maks. jaudas):
apgr iezieni diapazona sākumā: ............................................... min.–1
apgr iezieni diapazona beigās: ................................................ min.–1
3.3.2. Vilces REESS
3.3.2.1. REESS tirdzniecības nosaukums un marka: .........................................
3.3.2.2. Elektroķīmiskā pāra veids: ..........................................................
3.3.2.3. Nominālais spriegums: ........................................................... V
3.3.2.4. REESS maksimālā trīsdesmit minūšu jauda (pie nepār trauktas izlādes): ........ kW
3.3.2.5. REESS veiktspēja pie 2 h izlādes (konstanta jauda vai konstanta strāva): (1)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/90 26.11.2021.  
3.3.2.5.1. REESS enerģi ja: ................................................................ kWh
3.3.2.5.2. REESS ietilpība: ............................................................. Ah 2 h
3.3.2.5.3. Sprieguma vērtība izlādes beigās: ................................................ V
3.3.2.6. Izlādes beigu rādītājs, kas izraisa transpor tlīdzekļa obligātu apstāšanos: (1) .........
3.3.2.7. REESS masa: .................................................................... kg
3.3.2.8. Elementu skaits: .....................................................................
3.3.2.9. REESS atrašanās vieta: ...............................................................
3.3.3. Elektromoto rs
3.3.3.1. Darbības princips:
3.3.3.1.1. līdzstrāva / maiņstrāva (1) / fāžu skaits: ..............................................
3.3.3.1.2. atsevišķa/virknes/jauktā ierosme (1)
3.3.3.1.3. sinhrons/asinhrons (1)
3.3.3.1.4. tinuma rotors / ar pastāvīgiem magnētiem / ar korpusu (1)
3.3.3.1.5. motora polu skaits: ..................................................................
3.3.3.2. Inerciālā masa: ......................................................................
3.3.4. Jaudas kontroller is
3.3.4.1. Marka: ...............................................................................
3.3.4.2. Tips: .................................................................................
3.3.4.3. Vadības princips: vektor a /atvēr ta ķēde / slēgta / cits (norādīt): (1) ...................
3.3.4.4. Mak simālā faktiskā strāva, kas pievadīta motor am: (2) ........ A ........ sekundēs
3.3.4.5. Sprieguma diapazona izmant ošana: .................... V līdz .................... V
3.3.5. Dzeses sistēma:
Moto ra: šķidr uma/gais a (1)
Kontrollers: šķidr uma/gai sa (1)
3.3.5.1. Šķidr uma dzesēšanas iekār tas raksturlielumi:
3.3.5.1.1. Šķidr uma rakst urs ....................................... cirkulācijas sūkņi: jā/nē (1)
3.3.5.1.2. Sūkņa raksturlielumi vai marka(-as) un tips(-i): .....................................
3.3.5.1.3. Termostats: iestatījums: .............................................................
3.3.5.1.4. Radiator s: rasējums(-i) vai marka(-as) un tips(-i): ....................................
3.3.5.1.5. Redukcij as vārsts: spiediena iestatījums: .............................................
3.3.5.1.6. Ventilators: rakst urojums vai marka(-as) un tips(-i): .................................
3.3.5.1.7. Ventilatora kanāls: ...................................................................
3.3.5.2. Gaisa dzesēšanas iekār tas raksturlielumi
3.3.5.2.1. Pūtējs: rakst urojums vai marka(-as) un tips(-i): ......................................
3.3.5.2.2. Standar ta ventilācijas kanāli: ........................................................
3.3.5.2.3. Temp eratūras regulēšanas sistēma: jā/nē (1)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/91  
3.3.5.2.4. Īss apraksts: .........................................................................
3.3.5.2.5. Gaisa filtrs: .......................... marka(-as): ........................... tips(-i):
3.3.5.3. Ražotāja pieļautās temperatūras (maksimums)
3.3.5.3.1. Izejā no motora: ..................................................................°C
3.3.5.3.2. kontrollers ieejā: . ................................................................°C
3.3.5.3.3. motora atsauces punktā(-os): .....................................................°C
3.3.5.3.4. kontrollera atsauces punktā(-os): .................................................°C
3.3.6. Izolāci jas kategorija: .................................................................
3.3.7. Star ptaut iskās aizsardzības (IP) kods: ................................................
3.3.8. Eļļošanas sistēmas princips: (1)
Gultņi: slīdes/lodīšu
Smēr viela: ziežviela/eļļa
Blīvējums: jā/nē
Cirkulācij a: ir/na v
3.3.9. Lādētājs:
3.3.9.1. Lādētājs: iebūvēts/ārējs (1)
ārēja lādētāja gadījumā definēt lādētāju (tirdzniecības zīme, modelis): ..............
3.3.9.2. Nor māla lādēšanas profila apraks ts:
3.3.9.3. Elektrotīkla specifi kāci ja:
3.3.9.3.1. Elektrotīkla tips: vienfāzes/trīsfāzu (1)
3.3.9.3.2. Spriegums: ..........................................................................
3.3.9.4. Ieteicamais starplaiks starp izlādes beigām un uzlādes sākumu: ....................
3.3.9.5. Pilnīg as uzlādes teorētiskais ilgums: .................................................
3.4. Spēkiekār tas enerģijas pārveidotāju kombināci jas
3.4.1. Hibrīdelektr iskais transpor tlīdzeklis: jā/nē (1)
3.4.2. Hibrīdelektr iskā transpor tlīdzekļa kategor ija: ar ārēju uzlādi / bez ārējas uzlādes: (1)
3.4.3. Darbības režīma slēdzis: ir/nav (1)
3.4.3.1. Izraugāmi režīmi
3.4.3.1.1. Pilnībā elektr isks: jā/nē (1)
3.4.3.1.2. Tikai degvielu patērējošs: jā/nē (1)
3.4.3.1.3. Hibrīda režīmi: ir/nav (1)
(ja ir, īss apraks ts): …
3.4.4. Enerģij as akumulēšanas ierīces apraks ts: (REESS, kondensato rs, spararats/ 
ģenerators)
3.4.4.1. Marka(-as): …
3.4.4.2. Tips(-i): …
3.4.4.3. Identif ikācij as numurs: …
3.4.4.4. Elektroķīmiskā pāra veids: …LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/92 26.11.2021.  
3.4.4.5. Enerģija: … (attiecībā uz REESS: spriegums un ietilpība Ah 2 st., kondensatoram: 
J, …)
3.4.4.6. Lādētājs: iebūvēts/ārējs/na v (1)
3.4.5. Elektr iska mašīna (katr u elektr iskās mašīnas veidu apraks tīt atsevišķi)
3.4.5.1. Marka: …
3.4.5.2. Tips: …
3.4.5.3. Primārais lietojums: vilces motors /ģenerators (1)
3.4.5.3.1. Ja lieto kā vilces motoru: viens motors / vairāki motori (skaits) (1): …
3.4.5.4. Mak simālā jauda: … kW
3.4.5.5. Darbības princips
3.4.5.5.5.1 līdzstrāva / maiņstrāva / fāžu skaits: …
3.4.5.5.2. Atsevišķa/virknes/jauktā ierosme (1)
3.4.5.5.3. Sinhrons/asinhrons (1)
3.4.6. Vadības blok s
3.4.6.1. Marka(-as): …
3.4.6.2. Tips(-i): …
3.4.6.3. Identif ikācij as numurs: …
3.4.7. Jaudas kontroller is
3.4.7.1. Marka: …
3.4.7.2. Tips: …
3.4.7.3. Identif ikācij as numurs: …
3.4.9. Ražotāja ieteikumi priekšsag atav ošanai: …
3.4.10. FCH V: jā/nē (1)
3.4.10.1. Degvielas elementa tips
3.4.10.1.2. Marka: …
3.4.10.1.3. Tips: …
3.4.10.1.4. Nominālais spriegums (V): …
3.4.10.1.5. Dzesējošās vielas veids: gaiss/šķidr ums (1)
3.4.10.2. Sistēmas apraks ts (degvielas elementa darba princips, rasējumi utt.): …
3.5. Ražotāja deklarētās vērtības CO2 emisiju / degvielas patēr iņa / elektroenerģi jas 
patēr iņa / pilnuzlādes nobraukuma noteikšanai
3.5.7. Ražotāja deklarētās vērtības
3.5.7.1. Testa transpor tlīdzekļa parametr iLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/93  
Transpor tlīd-
zeklisTrans ­
portlī­
dzeklis ar 
mazāk o 
vērtību 
(VL),
ja irTrans ­
portlī­
dzeklis ar 
lielāk o 
vērtību
(VH)VM
ja irRepre -
zentatīvs 
V (tikai 
ceļa 
slodzes 
matr icas 
saimei*)Noklusē -
juma 
vērtības
Transpor tlīd-
zekļa virsbūves 
veids-
Izmantot ā ceļa 
slodzes metode 
(mērījums vai 
aprēķins ceļa 
slodzes saimei)- -
Ceļa slodzes informācija:
Riepu marka 
un tips,
ja mērījums-
Riepu izmēr i 
(priekšā/ 
aizmugurē),
ja mērījums-
Riepu rites 
pret estība 
(priekšējo/ 
aizmugurējo)  
(kg/t)
Spiediens 
riepās (priekšā/ 
aizmugurē) 
(kPa),
ja mērījums
Delta CD × A 
transpor tlīd-
zeklim L 
salīdzinājumā 
ar 
transpor tlīd-
zekli H (IP_H 
minus IP_L)- - -LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/94 26.11.2021.  
Delta CD × A 
salīdzinājumā 
ar ceļa slodzes 
saimes 
transpor tlīd-
zekli L (IP_H/L 
minus RL_L), ja 
aprēķina ar ceļa 
slodzes saimei- -
Transpor tlīd-
zekļa testa 
masa (kg)
Ceļa slodzes koeficie nti
f0 (N)
f1 (N/(km/h))
f2 (N/(km/h)2)
Pieres laukums 
m2 (0,000 m2)- - -
Ciklā vajadzīgā 
enerģija (J)
* reprezentatīvs transpor tlīdzeklis testēts ceļa slodzes matr icas saimei
3.5.7.1.1. Degviela, ko izmant o 1. tipa testā un kas ir izraudzīta lietderīgās jaudas mērīšanai 
saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 85 (tikai LPG vai NG transpor tlīdzekļiem): …
3.5.7.2. Kombinētās CO 2 masas emisijas
3.5.7.2.1. CO 2 masas emisi ja pilnībā ICE transpor tlīdzekļiem un NOV C-HEV
3.5.7.2.1.0. Minimālās un maksimālās CO 2 vērtības interpolācijas saimē: … g/km
3.5.7.2.1.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību: … g/km
3.5.7.2.1.2. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms): … g/km
3.5.7.2.1.3. Transpor tlīdzeklis ar M vērtību (ja attiecināms): … g/km
3.5.7.2.2. OVC-HEV uzlādi noturoša CO 2 masas emisija
3.5.7.2.2.1. Uzlādi noturoša CO 2 masas emisija transpor tlīdzeklim ar lielāk o vērtību: g/km
3.5.7.2.2.2. Uzlādi noturoša CO 2 masas emisija transpor tlīdzeklim ar mazāk o vērtību (ja 
attiecināms): g/km
3.5.7.2.2.3. Uzlādi noturoša CO2 masas emisi ja transpor tlīdzeklim ar M vērtību (ja attiecināms):  
g/kmLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/95  
3.5.7.2.3. OVC-HEV akumulēto enerģiju patērējoša CO2 masas emisija un svēr tā CO2 masas 
emisija
3.5.7.2.3.1. Akumulēto enerģi ju patērējoša CO 2 masas emisi ja transpor tlīdzeklim ar lielāk o 
vērtību: … g/km
3.5.7.2.3.2. Akumulēto enerģi ju patērējoša CO 2 masas emisi ja transpor tlīdzeklim ar mazāk o 
vērtību (ja attiecināms): … g/km
3.5.7.2.3.3. Akumulēto enerģi ju patērējoša CO 2 masas emisi ja transpor tlīdzeklim ar M vērtību 
(ja attiecināms): … g/km
3.5.7.2.3.4. Minimālās un maksimālās CO 2 svēr tās vērtības OVC interpolācijas saimē: … g/km
3.5.7.3. Elektr ificētu transpor tlīdzekļu pilnuzlādes nobraukums
3.5.7.3.1. PEV pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā (PER)
3.5.7.3.1.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību: … km
3.5.7.3.1.2. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms): … km
3.5.7.3.2. OVC-HEV un OVC-FCHV (attiecīgā gadījumā) pilnuzlādes nobraukums tikai 
elektr iskā režīmā AER
3.5.7.3.2.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību: … km
3.5.7.3.2.2. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms): … km
3.5.7.3.2.3. Transpor tlīdzeklis ar M vērtību (ja attiecināms): … km
3.5.7.4. FCH V degvielas patēr iņš (FC CS)
3.5.7.4.1. Uzlādi noturošs NOV C-FCHV un OVC-FC HV degvielas patēr iņš (kas attiecināms)
3.5.7.4.1.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību: … kg/100 km
3.5.7.4.1.2.. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms): … kg/100 km
3.5.7.4.1.3. Transpor tlīdzeklis ar M vērtību (ja attiecināms): … kg/100 km
3.5.7.4.2. Akumulēto enerģi ju patērējošs degvielas patēr iņš – OVC-FC HV (kas attiecināms)
3.5.7.4.2.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību: … kg/100 km
3.5.7.4.2.2. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms): … kg/100 km
3.5.7.5. Elektr ificētu transpor tlīdzekļu elektroenerģijas patēr iņš
3.5.7.5.1. Kombinētais elektroenerģijas patēr iņš (EC WLTC) pilnībā elektr iskiem 
transpor tlīdzekļiem
3.5.7.5.1.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību: … Wh/km
3.5.7.5.1.2. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms): … Wh/km
3.5.7.5.2. UF-svēr tais akumulēt o enerģiju patērējošs elektroenerģijas patēr iņš EC AC,CD 
(kombinētais)
3.5.7.5.2.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību: … Wh/km
3.5.7.5.2.2. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms): … Wh/km
3.5.7.5.2.3. Transpor tlīdzeklis ar M vērtību (ja attiecināms): … Wh/km
3.6. Ražotāja atļautās temperatūras
3.6.1. Dzesēšanas sistēma
3.6.1.1. Šķidr umdzese
Mak simālā temperatūra izejā: … KLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/96 26.11.2021.  
3.6.1.2. Gaisdzese
3.6.1.2.1. Atsauces punkts: …
3.6.1.2.2. Mak simālā temperatūra atskaites punktā: … K
3.6.2. Mak simālā temperatūra ieplūdes starpdzesētāja izplūdē: … K
3.6.3. Mak simālā izplūdes temperatūra izplūdes caur ules(-ļu) punktā, kas atrodas tieši 
blakus izplūdes kolektor a ārējam(-iem) atlokam(-iem) vai turbok ompresoram: … K
3.6.4. Degvielas temperatūra
Minimums: … K – maksimums: … K
Dīzeļmotoriem – iesmidzināšanas sūkņa ieplūdes atverē, ar gāzi darbināmiem 
motori em – spiediena regulator a pēdējā pakāpē
3.6.5. Smēr vielas temperatūra
Minimums: … K – maksimums: … K
3.8. Eļļošanas sistēma
3.8.1. Sistēmas apraks ts
3.8.1.1. Smēr vielas tver tnes novietojums: …
3.8.1.2. Padeves sistēma (ar sūkni/ iesmidzināšana ieplūdē/sa jaukšana ar degvielu utt.) (1)
3.8.2. Eļļošanas sūknis
3.8.2.1. Marka(-as): …
3.8.2.2. Tips(-i): …
3.8.3. Maisījums ar degvielu
3.8.3.1. Procenti: …
3.8.4. Eļļas dzesētājs: jā/nē (1)
3.8.4.1. Rasējums(-i): … vai
3.8.4.1.1. Marka(-as): …
3.8.4.1.2. Tips(-i): …
3.8.5. Eļļas specifikācija: …W…
4. TRANSMISIJA (p)
4.3. Moto ra spararata inerces moments: …
4.3.1. Papildu inerces moments pie neieslēgta pārnesuma: …
4.4. Sajū gs(-i)
4.4.1. Tips: …
4.4.2. Mak simālā griezes momenta pārveidošana: …
4.5. Pārnesumkārba
4.5.1. Tips (manuāla/automātiska/CV T (bezpakāpju variators)) (1)
4.5.1.4. Griezes momenta vērtība: …
4.5.1.5. Sajū gu skaits: …LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/97  
4.6. Pārnesumskaitļi
Pārnesums Pārnesumkārbas 
iekšējie 
pārnesumskaitļi 
(moto ra apgr iezienu 
attiecība pret 
pārnesumkārbas izejas 
vārpstas 
apgr iezieniem)Galvenā pārvada 
pārnesumskaitlis(-ļi) 
(pār nesumkārbas izejas 
vārpstas apgr iezienu 
attiecība pret dzenamā 
riteņa apgr iezieniem)Kopējie 
pārne-
sumskaitļi
Mak si-
mums CVT
1.
2.
3.
…
Minimums 
CVT
4.6.1. Pārnesumu pārslēgšana
4.6.1.1. 1. pārnesumu neņem vērā: jā/nē (1)
4.6.1.2. n95_high katram pārnesumam: … min.–1
4.6.1.3. nmin_dr ive
4.6.1.3.1. 1. pārnesums: … min.–1
4.6.1.3.2. No 1. pārnesuma uz 2. pārnesumu: … min.–1
4.6.1.3.3. No 2. pārnesuma līdz apstāšanās stāvoklim: … min.–1
4.6.1.3.4. 2. pārnesums: … min.–1
4.6.1.3.5. 3. pārnesums un nākamie: … min.–1
4.6.1.4. nmin_dr ive_set paātr inājumam / konstanta ātruma fāzēm (n_min_dr ive_up ): … min.–1
4.6.1.5. nmin_dr ive_set palēninājuma fāzēm (nmin_dr ive_down ):
4.6.1.6. sākotnējais laikposms
4.6.1.6.1. tstar t_phase : … s
4.6.1.6.2. nmin_dr ive_star t: … min.–1
4.6.1.6.3. nmin_dr ive_up_star t: … min.–1
4.6.1.7. ASM lietojums: jā/nē (1)
4.6.1.7.1. ASM vērtības: … pie … min.–1
4.7. Transpor tlīdzekļa maksi mālais projektētais ātrums (km/h) (q): ......................
4.12. Pārnesumkārbas smēr viela: …W ....................................................
6. BALSTIEKĀRT A
6.6. Riepas un riteņi
6.6.1. Riepas/r iteņa kombinācija(-as)
6.6.1.1. Asis
6.6.1.1.1. 1. ass: ...............................................................................
6.6.1.1.1.1. Riepas izmēra apzīmējumsLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/98 26.11.2021.  
6.6.1.1.2. 2. ass: ...............................................................................
6.6.1.1.2.1. Riepas izmēra apzīmējums
utt.
6.6.2. Rite s rādiusa augstākā un zemākā robeža
6.6.2.1. 1. ass: ...............................................................................
6.6.2.2. 2. ass: ...............................................................................
6.6.3. Transpor tlīdzekļa ražotāja ieteiktais spiediens riepā(-ās): … kPa
9. VIRSBŪVE
9.1. Virsbūves veids (c): ...................................................................
12. DAŽĀDI
12.10. Ierīces vai sistēmas ar vadītāja izvēles režīmiem, kuras ietekmē CO2 emisijas, 
degvielas patēr iņu, elektroenerģi jas patēr iņu un/vai kritēriju emisi jas, un kurām nav 
dominējoša režīma: jā/nē (1)
12.10.1. Uzlādi noturošs tests (ja attiecināms) (norādīt katrai ierīcei vai sistēmai)
12.10.1.0. Dominējošais režīms CS apstākļos: jā/nē (1)
12.10.1.0.1. Dominējošais režīms CS apstākļos: ................................. (ja attiecināms)
12.10.1.1. Vislabvēlīgākā gadījuma režīms: ................................... (ja attiecināms)
12.10.1.2. Visnelabvēlīgākā gadījuma režīms: ................................. (ja attiecināms)
12.10.1.3. Režīms, kas ļauj transpor tlīdzeklim izpildīt standar ta testa ciklu: … (ja CS apstākļos 
nav dominējošā režīma un tikai viens režīms spēj izpildīt standar ta testa ciklu)
12.10.2. Akumulēto enerģi ju patērējošs tests (ja attiecināms) (norādīt katrai ierīcei vai 
sistēmai)
12.10.2.0. Dominējošais režīms CD apstākļos: jā/nē (1)
12.10.2.0.1. Dominējošais režīms CD apstākļos: ................................ (ja attiecināms)
12.10.2.1. Enerģij u visvairāk patērējošais režīms: ............................. (ja attiecināms)
12.10.2.2. Režīms, kas ļauj transpor tlīdzeklim izpildīt standar ta testa ciklu: … (ja CD apstākļos 
nav dominējošā režīma un tikai viens režīms spēj izpildīt standar ta testa ciklu)
12.10.3. 1. tipa tests (ja attiecināms) (norādīt katrai ierīcei vai sistēmai)
12.10.3.1. Vislabvēlīgākā gadījuma režīms: ....................................................
12.10.3.2. Visnelabvēlīgākā gadījuma režīms: ..................................................
Paskaid rojošas piezīmes
(1)Liek o svītrot (ir gadīju mi, kad nekas nav jāsvītro, jo atbilst vairāk nekā viens ieraksts).
(2)Norādīt pielaidi.
(3)Lūdzu, šeit norādīt katra varianta lielāk o un mazāk o vērtību.
(6)[Rezer vēts]
(7)Norādīt neobligāto aprīk ojumu, kas ietekmē transpor tlīdzekļa gabarītus.
(x)Izolācijas tilpumu un izolācijas masu norādīt ar 2 zīmēm aiz komata. Nedokumentē, ja 3.2.20.2.5. vai 3.2.20.2.7. punktā ir “nē”.
(c)Kā defin ēts Konsolidētās rezolūcijas par transpor tlīdzekļu konstr ukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6, 2. punktā. - 
www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html .LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/99  
(f)Ja ir viena versija ar normālu kabīni un cita versija ar guļamkabīni, norāda abu versiju masas un gabarītus.
(g)Standar ts ISO 612:1978 – Ceļu transpor tlīdzekļi. Mehānisk o transpor tlīdzekļu un piekabju gabarīti. Termini un definīcijas.
(h)Uzskata, ka vadītāja masa ir 75 kg.
Šķidr umus saturošas sistēmas (izņemot izliet oto ūdeni saturošās, kas jāatstāj tukšas) piepilda līdz 100 % no ražotāja norādītās 
ietilpības.
(i)Piekabēm vai puspiekabēm un transpor tlīdzekļiem, kam pievienotas piekabes vai puspiekabes, kuras rada lielu vertikālu slodzi uz 
sakabes ierīci vai atbalsta-sakabes ierīci, šo slodzi, izdalītu ar gravitāci jas standar tpaātr inājumu, iekļauj tehniski pieļaujamajā 
maks imāla jā masā.
(k)Ja transpor tlīdzekli var darbināt vai nu ar benzīnu, dīzeļdegvielu utt., vai arī kombinācijā ar citu degvielu, punktus atkār to.
Attiecībā uz nestandar ta motoriem un sistēmām ražotājs nodrošina datus, kas ekvivalenti šeit minētaji em.
(l)Šo skaitli noapaļo līdz tuvāka jai milimetra desmitdaļai.
(m)Šo vērtību aprēķina (π = 3,1416) un jānoapaļo līdz tuvāka jam cm3.
(n)Noteikts saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 85 prasībām.
(p)Norādīto informāciju norāda visiem iesniegta jiem variantiem.
(q)Attiecīb ā uz piekabēm – ražotāja atļautais maksimālais ātrums.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/100 26.11.2021.  
1. papildinājums 
WLTP testa ziņojums 
Testa ziņojums
Testa ziņojums ir ziņojums, ko izdod tehniskais dienests, kurš atbildīgs par testu veikšanu saskaņā ar šiem noteikumiem.
I daļa
Turpmāk norādītā informācija, ja attiecināma, ir datu minimums, kas vajadzīgs 1. tipa testam.
Ziņojuma numurs
PIETEIKUMA IESNIEDZĒJS
Ražotājs
PRIEKŠMETS …
Ceļa slodzes saimes identifikators(-i) :
Interp olācij as saimes identifikators(-i) :
Testētiem iesniegtais objekts
Marka :
IP identif ikators :
SLĒDZIENS Testiem iesniegtais objekts atbilst priekšmetā minētajām prasībām.
VIET A, DD/MM/GGGG
Vispārīgas piezīmes
Ja ir vairākas iespējas (atsauces), testa ziņojumā apraks ta testēto iespēju.
Ja tādu nav, var pietikt ar vienu atsauci uz informāci jas dokumentu testa ziņojuma sākumā.
Ikviens tehniskais dienests drīkst iekļaut papildu informāci ju.
Ierakstus testa rezultātu testa ziņojumā drīkst/vajag atkār tot, lai apstrādātu 3 posmu un 4 posmu WLTP.
Testa ziņojuma iedaļās par specifiskiem transpor tlīdzekļa tipiem ir iekļauti šādi burti:
“(a)” attiecas uz transpor tlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru jeb “G” transpor tlīdzekļiem (kā noteikts ANO N 154 1. 
B tabulā) (attiecīgā gadījumā);
“(b)” attiecas uz transpor tlīdzekļiem ar kompre sijaizdedzes motor u jeb “D” transpor tlīdzekļiem (kā noteikts ANO N 154 1. 
B tabulā) (attiecīgā gadījumā).
1. Testētā(-o) transpor tlīdzekļa(-u) apraks ts: lielākā vērtība, mazākā vērtība un m (ja attiecināms)
1.1. Vispārīgi
Transpor tlīdzekļu numur i : Protot ipa numurs un VIN
Kategor ija :
Virsbūve :
Dzenošie riteņi :LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/101  
1.1.1. Spēka pārvada arhit ektūra
Spēka pārvada arhit ektūra : pilnībā ICE, hibrīds, elektr iskais vai degvielas 
elements
1.1.2. Iekšdedzes motor s (attiecīgā gadījumā)
Vairāk nekā vienam ICE, lūdzu, atkār tot punktu
Marka :
Tips :
Darbības princips : divtaktu/četr taktu
Cilindr u skaits un izkār tojums :
Moto ra tilpums (cm3) :
Moto ra brīvgai tas apgr iezieni (min.-1) : +
-
Moto ra paaugstinātie brīvgaitas apgr iezieni (min.-1) 
(a): +
-
Moto ra nominālā jauda : kW pie apgr ./ 
min.
Maksimālais lietderīg ais griezes moments : Nm pie apgr ./ 
min.
Moto ra smēr viela : marka un tips
Dzesēšanas sistēma : Tips: gaiss/ūdens/eļļa
Izolāci ja : mat eriāls, daudzums, atrašanās vieta, tilpums un 
masa
1.1.3. Testa degviela 1. tipa testam (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai testa degvielai, lūdzu, atkār tot punktu
Marka :
Tips : Benzīns – dīzeļdegviela – LPG – NG – …
…
Blīvums 15 °C temperatūrā :
Sēra saturs : Tikai dīzeļdegvielai un benzīnam
:
Partijas numurs :
Willans koeficienti (ICE) CO 2 emisijai (gCO 2/MJ) :
1.1.4. Degvielas padeves sistēma (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai degvielas padeves sistēmai, lūdzu, atkār tot punktu
Tiešā iesmidzināšana : ir/na v vai apraks ts
Transpor tlīdzekļa degvielas veids : Viena degviela / divas degvielas / maināma degviela
Vadības bloks
Daļas atsauce : tāpat kā informāci jas dokumentāLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/102 26.11.2021.  
Testētā programmatūra : piemēram, skenēšanas rīka lasījums
Gaisa plūsmas mērītājs :
Droseļvārsta korpuss :
Spiediena devējs :
Iesmidzināšanas sūknis :
Sprausla(-as) :
1.1.5. Ieplūdes sistēma (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai ieplūdes sistēmai, lūdzu, atkār tot punktu
Pūtes iekār ta : jā/nē
marka un tips (1)
Star pdzesētājs : jā/nē
tips (gaiss/g aiss – gaiss/ūdens) (1)
Gaisa filtrs (elements) (1) : marka un tips
Ieplūdes klusinātājs (1) : marka un tips
1.1.6. Izplūdes sistēma un pretiztvaik ošanas sistēma (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai, lūdzu, atkār tot punktu
Pirmais katalītiskais neitralizat ors : marka un atsauce (1)
princips: trīsk omponentu / oksidēšana / NOx 
uztvērējs / NOx uzglabāšanas sistēma / selektīva 
katalītiskā reducēšana...
Otrais katalītiskais neitralizat ors : marka un atsauce (1)
princips: trīsk omponentu / oksidēšana / NOx 
uztvērējs / NOx uzglabāšanas sistēma / selektīva 
katalītiskā reducēšana...
Cietdaļiņu filtrs : ar/bez/neattiecas
katalizēts: jā/nē
marka un atsauce (1)
Atsauce un skābekļa un/vai lambda devēja(-u) 
novietojums: pirms katalizatora/pēc katalizatora
Gaisa iesmidzināšana : ar/bez/neattiecas
Ūdens iesmidzināšana : ar/bez/neattiecas
EGR : ar/bez/neattiecas
dzesēts/nedzesēts
HP/LP
Iztvaik ošanas emisijas kontroles sistēma : ar/bez/neattiecas
Atsauce un NOx devēja(-u) novie tojums : Pirms/pēc
Vispārīgs apraks ts (1) :LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/103  
1.1.7. Siltuma uzglabāšanas ierīce (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai siltuma uzglabāšanas ierīcei, lūdzu, atkār tot punktu
Siltuma uzglabāšanas ierīce : jā/nē
Siltumietilpība (uzg labātā entalpija J) :
Siltumatdeves laiks (s) :
1.1.8. Transmisi ja (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai transmisi jai, lūdzu, atkār tot punktu
Pārnesumkārba : manuālā/autom ātiskā/bezpakāpju variēšana
Pārnesumu pārslēgšanas procedūra
Dominējošais režīms (*) : jā/nē
normāls/gaita/ek o/ ...
Vislabvēlīgākā gadījuma režīms CO2 emisi jām 
un degvielas patēr iņam (ja attiecināms):
Visnelabvēlīgākā gadījuma režīms CO 2 
emisi jām un degvielas patēr iņam (ja 
attiecināms):
Elektroenerģij as lielākā patēr iņa režīms (ja 
attiecināms):
Vadības bloks :
Pārnesumkārbas smēr viela : marka un tips
Riepas
Marka :
Tips :
Izmēr i (priekšā/aizmugurē) :
Dinamiskā aploce (m) :
Spiediens riepā (kPa) :
(*)* OVC-HEV norādīt attiecībā uz uzlādi noturošiem un akumulēto enerģi ju patērējošiem ekspluatācijas apstākļiem.
Transmisijas pārnesumskaitļi (R.T .), primārās attiecības (R.P.) un (transpor tlīdzekļa ātrums (km/h)) / (moto ra 
apgr iezieni (1 000 (min.-1)) (V1 000) katram pārnesumkārbas pārnesumskaitlim (R.B.).
R.B. R.P. R.T. V1 000
Pirmais 1/1
Otrais 1/1
Trešais 1/1
Cetur tais 1/1
Piektais 1/1
…LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/104 26.11.2021.  
1.1.9. Elektr iskā mašīna (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai elektr iska jai mašīnai, lūdzu, atkār tot punktu
Marka :
Tips :
Maksimālā jauda (kW) :
1.1.10. Vilces REESS (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai vilces REESS, lūdzu, atkār tot punktu
Marka :
Tips :
Ietilpība (Ah) :
Nominālais spriegums (V) :
1.1.11. Degvielas elements (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienam degvielas elementam, lūdzu, atkār tot punktu
Marka :
Tips :
1.1.12. Energoelektronika (ja attiecināms)
Var būt vairāk nekā viena PE (spēkiekār tas pārveidotājs, zema sprieguma sistēma vai lādētājs)
Marka :
Tips :
Jauda (kW) :
1.2. Transpor tlīdzekļa ar lielāk o vērtību apraks ts
1.2.1. Masa
VH testa masa (kg) :
1.2.2. Ceļa slodzes parametr i
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Ciklā vajadzīgā enerģi ja (J) :
Ceļa slodzes testa ziņojuma atsauce :
Ceļa slodzes saimes identif ikators :LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/105  
1.2.3. Cikla atlases parametr i
Cikls (bez samazinājuma) : 1./2./3.a/3.b klase
Nominālās jaudas un masas nok omplektē tā 
stāvo klī attiecība – 75 kg (PMR)(W/kg): (ja attiecināms)
Mērīšanas laikā izmant ots ātruma augstākās 
robežvēr tības process: jā/nē
Transpor tlīdzekļa maksimālais ātrums (km/h) :
Samazināšana (ja attiecināms) : jā/nē
Samazinājuma koeficients fdsc :
Cikla attālums (m) :
Konstants ātrums (saīsinātas testa procedūras 
gadījumā): ja attiecināms
1.2.4. Pārnesuma pārslēgšanas punkts (attiecīgā gadījumā)
Pārnesuma pārslēgšanas aprēķina versi ja norādīt piemērojamo ANO VTN Nr. 15 grozījumu
Pārnesuma pārslēgšana : Parastais pārnesums ātrumam v ≥ 1 km/h, x.xxxx
nmin_dr ive
1. pārnesums : …min.–1
no 1. pārnesuma 2. pārnesumā : …min.–1
no 2. pārnesuma līdz apstāšanās stāvoklim : …min.–1
2. pārnesums : …min.–1
3. pārnesums un nākamie : …min.–1
1. pārnesumu neņem vērā : jā/nē
n95_high katram pārnesumam : …min.–1
nmin_dr ive_set paātr inājumam/k onstanta ātruma 
fāzēm (n_min_dr ive_up ):: …min.–1
nmin_dr ive_set palēninājuma fāzēm (nmin_dr ive_down ) : …min.–1
tstar t_phase : …s
nmin_dr ive_star t : …min.–1
nmin_dr ive_up_star t : …min.–1
izmant o ASM : jā/nē
ASM vērtības :
1.3. Transpor tlīdzekļa ar vismazāk o vērtību apraks ts (ja attiecināms)
1.3.1. Masa
VL testa masa (kg) :LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/106 26.11.2021.  
1.3.2. Ceļa slodzes parametr i
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Ciklā vajadzīgā enerģi ja (J) :
Δ(C D×A f)LH (m2) :
Ceļa slodzes testa ziņojuma atsauce :
Ceļa slodzes saimes identif ikators :
1.3.3. Cikla atlases parametr i
Cikls (bez samazinājuma) : 1. /2./3.a/3.b klase
Nominālās jaudas un masas nok omplektē tā 
stāvo klī attiecība – 75 kg (PMR)(W/kg): (ja attiecināms)
Mērīšanas laikā izmant ots ātruma augstākās 
robežvēr tības process: jā/nē
Transpor tlīdzekļa maksimālais ātrums :
Samazināšana (ja attiecināms) : jā/nē
Samazinājuma koeficients fdsc :
Cikla attālums (m) :
Konstants ātrums (saīsinātas testa procedūras 
gadījumā): ja attiecināms
1.3.4. Pārnesuma pārslēgšanas punkts (attiecīgā gadījumā)
Pārnesuma pārslēgšana : Parastais pārnesums ātrumam v ≥ 1 km/h, x.xxxx
1.4. Transpor tlīdzekļa ar M vērtību apraks ts (ja attiecināms)
1.4.1. Masa
VL testa masa (kg) :
1.4.2. Ceļa slodzes parametr i
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Ciklā vajadzīgā enerģi ja (J) :
Δ(C D×A f)LH (m2) :
Ceļa slodzes testa ziņojuma atsauce :
Ceļa slodzes saimes identif ikators :LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/107  
1.4.3. Cikla atlases parametr i
Cikls (bez samazinājuma) : 1./2./3.a/3.b klase
Nominālās jaudas un masas nok omplektē tā 
stāvo klī attiecība – 75 kg (PMR)(W/kg): (ja attiecināms)
Mērīšanas laikā izmant ots ātruma augstākās 
robežvēr tības process: jā/nē
Transpor tlīdzekļa maksimālais ātrums :
Samazināšana (ja attiecināms) : jā/nē
Samazinājuma koeficients fdsc :
Cikla attālums (m) :
Konstants ātrums (saīsinātas testa procedūras 
gadījumā): ja attiecināms
1.4.4. Pārnesuma pārslēgšanas punkts (attiecīgā gadījumā)
Pārnesuma pārslēgšana : Parastais pārnesums ātrumam v ≥ 1 km/h, x.xxxx
2. Testa rezultāti
2.1. 1. tipa tests
Dinamometr iskā stenda iestatījumu metod e : Fiksēts brauciens / iteratīvs / alternatī vs ar paša 
iesildīšanas ciklu
Dinamometrs 2WD/4WD darbībā : 2WD/4WD
2WD darbībā nedzenošā ass griezās : jā/nē/neattiecas
Dinamometra darbības režīms
.jā/nē
Brīvskrējiena režīms : jā/nē
Papildu priekšsag atav ošana : jā/nē
apraksts
Noliet ošanās koeficienti : piešķir tie/tes tētie
2.1.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību
Testa(-u) datums : (diena/mēnesis/g ads)
Testa(-u) vieta : Dinamometr iskais stends, vieta, valsts
Dzesēšanas ventilator a apakšējās malas augstums 
virs zemes (cm):
Ventilator a centra pozīcija šķērsvirzienā (ja mainīta 
pēc ražotāja pieprasījuma): transpor tlīdzekļa viduslīnij ā/...
Attālums no transpor tlīdzekļa priekšas (cm) :
IWR: Inerces darba rādītājs (%) : x.xLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/108 26.11.2021.  
RMSSE: Vidējā kvadrātiskā ātruma kļūda (km/h) : x.xx
Akceptē tās novirzes no braukšanas cikla apraks ts : PEV pirms apstāšanās kritērijiem
vai
Pilnībā darbināts paātr inājuma pedālis
2.1.1.1. Piesārņotāju emisi jas (ja attiecināms)
2.1.1.1.1. Transpor tlīdzekļu ar vismaz vienu iekšdedzes motor u piesārņotāju emisi jas, NOVC-HEV un OVC-HEV 
piesārņotāju emisijas uzlādi noturoša 1. tipa testa gadījumā
Šādus punktus atkār to katram testēta jam vadītāja izvēles režīmam (dominējošais režīms vai vislabvēlīgākā 
gadījuma režīms un visnelabvēlīgākā gadījuma režīms, ja attiecināms).
1. tests
PiesārņotājiCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Cietdaļi -
ņasDaļiņu 
skaits
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Izmērītās vērtības
Reģenerāci jas koeficie nti 
(Ki)(2)
Pieskaitāmie
Reģenerāci jas koeficie nti 
(Ki)(2)
Piereizināmie
Noliet ošanās koeficienti (DF), 
pieskaitāmie
Noliet ošanās koeficienti (DF), 
piereizināmie
Galīgās vērtības
Robežvēr tības
(2)Skatīt Ki saimes ziņojumu(-us) :
Veiktais 1. tipa Ki noteikšanai :
Reģenerāci jas saimes identif ikators :
2. tests, ja attiecināms: CO2 dēļ (dCO21) / piesārņotāju dēļ (90 % no robežām) / abu dēļ
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
3. tests, ja attiecināms: CO2 dēļ (dCO22)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
2.1.1.1.2. OVC-HEV piesārņotāju emisijas akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa gadījumā
1. testsLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/109  
Piesārņotāju emisi ju robežām jābūt ievērotām, un šādi punkti ir jāatkār to par katr u braukt o testa ciklu.
PiesārņotājiCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Cietdaļi -
ņasDaļiņu 
skaits
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Izmērītās vērtības atsevišķā 
ciklā
Robežvēr tības atsevišķā ciklā
2. tests (ja attiecināms): CO 2 dēļ (dCO21) / piesārņotāju dēļ (90 % no robežām) / abu dēļ
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
3. tests (ja attiecināms): CO 2 dēļ (dCO22)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
2.1.1.1.3. OVC-HEV U-svēr tās piesārņotāju emisijas
PiesārņotājiCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Cietdaļi -
ņasDaļiņu 
skaits
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Aprēķinātās vērtības
2.1.1.2. CO2 emisija (ja attiecināms)
2.1.1.2.1. Transpor tlīdzekļu ar vismaz vienu iekšdedzes motor u CO 2 emisija, NOVC-HEV un OVC-HEV CO2 emisi ja 
uzlādi noturoša 1. tipa testa gadījumā
Šādus punktus atkār to katram testēta jam vadītāja izvēles režīmam (dominējošais režīms vai vislabvēlīgākā 
gadījuma režīms un visnelabvēlīgākā gadījuma režīms, ja attiecināms).
1. tests
CO2 emisija Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
Izmērītā vērtība MCO2,p,1 -
Ātruma un attāluma koriģētā vērtība 
MCO2,p,1b / MCO2,c,2
RCB korekcij as koeficients: (5)
MCO2,p,3 / MCO2,c,3
Reģenerāci jas koeficie nti (Ki)
Pieskaitāmie
Reģenerāci jas koeficie nti (Ki)
Piereizināmie
MCO2,c,4 -
AF Ki= MCO2,c,3 / MCO2,c,4 -LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/110 26.11.2021.  
MCO2,p,4 / MCO2,c,4 -
ATCT korekcija (FCF) (4)
Pagaidu vērtības MCO2,p,5 / MCO2,c,5
Deklarētā vērtība - - - -
dCO21 * deklarētā vērtība - - - -
(4)FCF: saimes korekcij as koeficients reprezentatīvu reģionālo temperatūras apstākļu koriģēšanai (ATCT).
Skatīt ACTC saimes ziņojumu(-us): :
ATCT saimes identif ikators :
(5)Korekcij a, kas minēta ANO Noteikumu Nr. 154 B6. pielikuma 2. papildinājumā pilnībā ICE transpor tlī­
dzekļiem, un ANO Notei kumu Nr. 154 B.8 pielikuma 2. papildinājumā – HEV (KCO2)).
2. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
3. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
Slēdziens
CO 2 emisija (g/km) Mazs Vidējs Liels Ļoti lielsKombinē -
tais
Vidējais MCO2,p,6/ MCO2 ,c,6
Salāgošana MCO2,p,7 / MCO2,c,7
Galīgās vērtības MCO2,p,H / MCO2,c, 
H
2.1.1.2.2. OVC-HEV CO 2 masas emisi ja akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa gadījumā
1. tests
CO 2 emisija (g/km) Kombinētais
Aprēķinātā vērtība MCO2,CD
Deklarētā vērtība
dCO21
2. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
3. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabuluLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/111  
Slēdziens
CO 2 emisija (g/km) Kombinētais
Vidējais MCO2,CD
Galīgā vērtība MCO2 ,CD
2.1.1.2.4. OVC-HEV UF-svēr tā CO2 masas emisija
CO2 emisija (g/km) Kombinētais
Aprēķinātā vērtība MCO2,weight ed
2.1.1.3. Degvielas patēr iņš (ja attiecināms)
2.1.1.3.1. Transpor tlīdzekļu ar tikai iekšdedzes motoru degvielas patēr iņš, NOVC-HEV un OVC-HEV degvielas patēr iņš 
uzlādi noturoša 1. tipa testa gadījumā
Šādus punktus atkār to katram testētajam vadītāja izvēles režīmam (dominējošais režīms vai vislabvēlīgākā 
gadījuma režīms un visnelabvēlīgākā gadījuma režīms, ja attiecināms).
Degvielas patēr iņš (l/100 km) vai degvielas 
patēr iņa efektivitāt e (km/l) (kas attiecināms)Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
Galīgās vērtības FC p,H / FC c,H (1), FEp, FEc
(1)Aprēķinātas no salāgotajām CO2 vērtībām.
Šo note ikumu 5.11. punktā minēto transpor tlīdzekļu iebūvētā degvielas un/vai elektroenerģijas patēr iņa 
pārraudzība
Datu pieejamība
Šo note ikumu 5. papildinājuma 3. punktā uzskaitītie parametr i ir pieejami: jā/neattiecas
Precizitāte (ja attiecināms)
Fuel_ConsumedWLTP (litri) (1)Transpor tlīdzeklis ar LIELĀK O vērtību — 1. tests x.xxx
Transpor tlīdzeklis ar LIELĀK O vērtību — 2. tests (ja 
attiecināms)x.xxx
Transpor tlīdzeklis ar LIELĀK O vērtību — 3. tests (ja 
attiecināms)x.xxx
Transpor tlīdzeklis ar MAZĀK O vērtību — 1. tests (ja 
attiecināms)x.xxx
Transpor tlīdzeklis ar MAZĀK O vērtību — 2. tests (ja 
attiecināms)x.xxx
Transpor tlīdzeklis ar MAZĀK O vērtību — 3. tests (ja 
attiecināms)x.xxx
Kopā x.xxx
Fuel_ConsumedOBFCM (litri) (1)Transpor tlīdzeklis ar LIELĀK O vērtību — 1. tests x.xxx
Transpor tlīdzeklis ar LIELĀK O vērtību — 2. tests (ja 
attiecināms)x.xxx
Transpor tlīdzeklis ar LIELĀK O vērtību — 3. tests (ja 
attiecināms)x.xxx
Transpor tlīdzeklis ar MAZĀK O vērtību — 1. tests (ja 
attiecināms)x.xxx
Transpor tlīdzeklis ar MAZĀK O vērtību — 2. tests (ja 
attiecināms)x.xxx
Transpor tlīdzeklis ar MAZĀK O vērtību — 3. tests (ja 
attiecināms)x.xxx
Kopā x.xxx
Precizitāte (1) x.xxx
(1)Saskaņā ar šo noteikumu 5. papildinājumu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/112 26.11.2021.  
2.1.1.3.2. OVC-HEV un OVC-FCHV (attiecīgā gadījumā) degvielas patēr iņš akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa 
gadījumā
1. tests
Degvielas patēr iņš (l/100 km vai kg/100 km) vai 
degvielas patēr iņa efektivitāt e (km/l) (kas 
attiecināms)Kombinētais
Aprēķinātā vērtība FC CD, FECD
2. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
3. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
Slēdziens
Degvielas patēr iņš (l/100 km vai kg/100 km) vai 
degvielas patēr iņa efektivitāt e (km/l) (kas 
attiecināms)Kombinētais
Vidējā FC CD, FECD
Galīgā vērtība FC CD, FECD
2.1.1.3.3. OVC-HEV un OVC-FC HV (attiecīgā gadījumā) UF-svēr tais degvielas patēr iņš
Degvielas patēr iņš (l/100 km vai kg/100 km) vai 
degvielas patēr iņa efektivitāt e (km/l 1.B līmenim) 
(kas attiecināms)Kombinētais
Aprēķinātā vērtība FC weighte d, FEweighted
2.1.1.3.4. OVC-HEV un OVC-FCHV (attiecīgā gadījumā) transpor tlīdzekļu degvielas patēr iņš uzlādi noturoša 1. tipa testa 
gadījumā
Šādus punktus atkār to katram testētajam vadītāja izvēles režīmam (dominējošais režīms vai vislabvēlīgākā 
gadījuma režīms un visnelabvēlīgākā gadījuma režīms, ja attiecināms).
Degvielas patēr iņš (l/100 km) vai degvielas 
patēr iņa efektivitāt e (km/l) (kas attiecināms)Kombinētais
Izmērītās vērtības
RCB korekcij as koeficients
Galīgās vērtības FC c, FEc
2.1.1.4. Nobraukumi (ja attiecināms)
2.1.1.4.1. OVC-HEV un OVC-FC HV (attiecīgā gadījumā) nobraukumi
2.1.1.4.1.1. Pilnuzlādes nobraukums tikai elektr iskā režīmā
1. tests
AER (km) Pilsētā Kombinētais
Izmērītās/aprēķinātās vērtības AER
Deklarētā vērtība -LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/113  
2. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
3. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
Slēdziens
AER (km) Pilsētā Kombinētais
Vidējais AER (ja attiecināms)
Galīgās vērtības AER
2.1.1.4.1.2. Ekvivalents pilnuzlādes nobraukums tikai elektr iskā režīmā
EAER (km) Mazs Vidējs Liels Ļoti liels PilsētāKombinē -
tais
Galīgās vērtības EAER
2.1.1.4.1.3. Fakt iskais nobraukums akumulēto enerģi ju patērējošā režīmā
RCDA (km) Kombinētais
Galīgā vērtība RCDA
2.1.1.4.1.4. Nobraukums akumulēto enerģi ju patērējošā ciklā
1. tests
RCDC (km) Kombinētais
Galīgā vērtība RCDC
Pārejas cikla indeks a numurs
Apstipr ināšanas cikla REEC (%)
2. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
3. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
2.1.1.4.2. PEV nobraukumi – pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā (ja attiecināms)
1. tests
PER (km) Mazs Vidējs Liels Ļoti liels PilsētāKombinē -
tais
Aprēķinātās vērtības PER
Deklarētā vērtība - - - - -
2. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
3. tests (ja attiecināms)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/114 26.11.2021.  
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
Slēdziens
PER (km) Pilsētā Kombinētais
Vidējais PER
Galīgās vērtības PER
2.1.1.5. Elektroenerģij as patēr iņš (ja attiecināms)
2.1.1.5.1. OVC-HEV un OVC-FC HV (attiecīgā gadījumā) elektroenerģijas patēr iņš
2.1.1.5.1.1. Atkār toti uzlādēta elektroenerģi ja (EAC)
EAC(Wh)
2.1.1.5.1.2. Elektroenerģij as patēr iņš (EC)
EC (Wh/km) Mazs Vidējs Liels Ļoti liels PilsētāKombinē -
tais
Galīgās vērtības EC
2.1.1.5.1.3. UF-svēr tais akumulēt o enerģiju patērējošs elektroenerģijas patēr iņš
1. tests
EC AC,CD (Wh/km) Kombinētais
Aprēķinātā vērtība EC AC,CD
2. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
3. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
Secinājums (ja attiecināms)
EC AC,CD (Wh/km) Kombinētais
Vidējais EC AC,CD
Galīgā vērtība
2.1.1.5.1.4. UF-svēr tais elektroenerģi jas patēr iņš
1. tests
EC AC,weighted (Wh) Kombinētais
Aprēķinātā vērtība EC AC,weighted
2. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
3. tests (ja attiecināms)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/115  
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
Secinājums (ja attiecināms)
EC AC,weighted (Wh/km) Kombinētais
Vidējais EC AC,weighted
Galīgā vērtība
2.1.1.5.1.5. Informācija COP vajad zībām
Kombinētais
Elektroenerģij as patēr iņš (Wh/km) EC DC,CD, 
COP
AF EC,A C,CD
2.1.1.5.2. PEV elektroenerģijas patēr iņš (ja attiecināms)
1. tests
EAC(Wh)
EC (Wh/km) Pilsētā Kombinētais
Aprēķinātās vērtības EC
Deklarētā vērtība -
2. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
3. tests (ja attiecināms)
Reģistrē testa rezultātus saskaņā ar 1. testa tabulu
EC (Wh/km) Mazs Vidējs Liels Ļoti liels PilsētāKombinē -
tais
Vidējais EC
Galīgās vērtības EC
Informācija COP vajad zībām
Kombinētais
Elektroenerģij as patēr iņš (Wh/km) EC DC,COP
AF EC
2.1.2. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms)
Atkār tot 2.1.1. punktu
2.1.3. Transpor tlīdzeklis ar M vērtību (ja attiecināms)
Atkār tot 2.1.1. punktuLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/116 26.11.2021.  
2.1.4. Kritēriju emisiju galīgās vērtības (ja attiecināms)
PiesārņotājiCO THC (a)NMHC 
(a)NOxTHC 
+NOx (b)PM PN
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Lielākās vērtības (1)
(1)Katram piesārņotājam visos VH, VL (ja attiecināms) un VM (ja attiecināms) testu rezultātos.
2.4. 4.(a) tipa tests
Saimes identifikators :
Skatīt ziņojumu(-us) :
2.5. 5. tipa tests
Saimes identifikators :
Skatīt ilgizturības saimes ziņojumu(-us) :
1. tipa cikls kritēriju emisi ju testēšanai :
Ilgizturības saimes identif ikators
2.8. Iebūvētā diagnostikas sistēma
Saimes identifikators :
Skatīt saimes ziņojumu(-us) :
2.11. Temperatūras dati saistībā ar transpor tlīdzekli ar lielāk o vērtību (VH)
Visnelabvēlīgākā gadījuma pieeja attiecībā uz 
transpor tlīdzekļa izolāciju: jā/nē (1)
Visnelabvēlīgākā gadījuma pieeja transpor tlīdzekļa 
atdzišanai: jā/nē (1)
ATCT saime, kuru veido viena interpolācijas saime : jā/nē (1)
Moto ra dzesējošās vielas temperatūra izgar ošanas laika 
beigās (°C):
Vidējā izgar ojumu zonas temperatūra pēdējās 
3 stundās (°C):
Star pība starp motora dzesējošās vielas beigu 
temperatūr u un vidējo izgarojumu zonas temperatūr u 
pēdējās 3 stundās ΔT_A TCT (°C):
Minimālais izgar ošanas laiks tsoak_A TCT (s) :
Temperatūras devēja atrašanās vieta :
Izmērītā motora temperatūra : eļļa / dzesējošā viela
(1)Ja “jā”, pēdējās sešas rindas neattiecas.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/117  
2.12. Reaģentu izmantojoša izplūdes pēcapstrādes sistēma
Saimes identifikators :
Skatīt saimes ziņojumu(-us) :
II daļa
Šāda informācija, ja attiecināms, ir datu minimums, kas vajadzīgs ATCT testam.
Ziņojuma numurs
PIETEIKUMA IESNIEDZĒJS
Ražotājs
PRIEKŠMETS …
Ceļa slodzes saimes identif ikators(-i) :
Interpolācijas saimes identif ikators(-i) :
ATCT identif ikators :
Testētiem iesniegtais objekts
Marka :
IP identifikators :
SLĒDZIENS Testiem iesniegtais objekts atbilst priekšmetā minēta jām prasībām.
VIET A, DD/MM/GGGG
Vispārīgas piezīmes
Ja ir vairākas iespējas (atsauces), testa ziņojumā apraks ta testēt o iespēju.
Ja tādu nav, var pietikt ar vienu atsauci uz informācijas dokumentu testa ziņojuma sākumā.
Ikviens tehniskais dienests drīkst iekļaut papildu informāciju.
Testa ziņojuma iedaļās par specifi skiem transpor tlīdzekļa tipiem ir iekļauti šādi burti:
“(a)” attiecas uz transpor tlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru jeb “G” transpor tlīdzekļiem (kā noteikts 
ANO N 154 1.B tabulā) (attiecīgā gadījumā);
“(b)” attiecas uz transpor tlīdzekļiem ar kompr esijaizdedzes motoru jeb “D” transpor tlīdzekļiem (kā noteikts 
ANO N 154 1.B tabulā) (attiecīgā gadījumā).
1. Testētā transpor tlīdzekļa apraksts:
1.1. Vispārīgi
Transpor tlīdzekļu numur i : Prototipa numurs un VIN
Kategor ija :
Virsbūve :
Dzenošie riteņi :LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/118 26.11.2021.  
1.1.1. Spēka pārvada arhit ektūra
Spēka pārvada arhit ektūra : pilnībā ICE, hibrīds, elektr iskais vai degvielas 
elements
1.1.2. Iekšdedzes motor s (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienam ICE, lūdzu, atkār tot punktu
Marka :
Tips :
Darbības princips : divtaktu/četr taktu
Cilindr u skaits un izkār tojums :
Moto ra tilpums (cm3) :
Moto ra brīvgai tas apgr iezieni 
(min.-1): ±
Moto ra paaugstinātie brīvgaitas 
apgr iezieni (min.-1) (a): ±
Moto ra nominālā jauda : kW pie apgr ./min.
Maksimālais lietderīg ais griezes 
moments: Nm pie apgr ./min.
Moto ra smēr viela : marka un tips
Dzesēšanas sistēma : Tips: gaiss/ūdens/eļļa
Izolāci ja : mat eriāls, daudzums, atrašanās vieta, tilpums un masa
1.1.3. Testa degviela 1. tipa testam (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai testa degvielai, lūdzu, atkār tot punktu
Marka :
Tips : Benzīns – dīzeļdegviela – LPG – NG – …
Blīvums 15 °C temperatūrā :
Sēra saturs : Tikai dīzeļdegvielai un benzīnam
IX pielikums :
Partijas numurs :
Willans koeficienti (ICE) CO 2 emisijai (gCO 2/MJ) :
Tiešā iesmidzināšana : ir/na v vai apraks ts
Transpor tlīdzekļa degvielas veids : Viena degviela / divas degvielas / maināma degviela
Vadības bloks
Daļas atsauce : tāpat kā informāci jas dokumentā
Testētā programmatūra : piemēram, skenēšanas rīka lasījums
Gaisa plūsmas mērītājs :
Droseļvārsta korpuss :
Spiediena devējs :
Iesmidzināšanas sūknis :
Sprausla(-as) :LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/119  
1.1.4. Degvielas padeves sistēma (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai degvielas padeves sistēmai, lūdzu, atkār tot punktu
1.1.5. Ieplūdes sistēma (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai ieplūdes sistēmai, lūdzu, atkār tot punktu
Pūtes iekār ta : jā/nē
marka un tips (1)
Star pdzesētājs : jā/nē
tips (gaiss/g aiss – gaiss/ūdens) (1)
Gaisa filtrs (elements) (1) : marka un tips
Ieplūdes klusinātājs (1) : marka un tips
1.1.6. Izplūdes sistēma un pretiztvaik ošanas sistēma (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai, lūdzu, atkār tot punktu
Pirmais katalītiskais neitralizat ors : marka un atsauce (1)
princips: trīsk omponentu / oksidēšana / NOx uztvērējs / 
NOx uzglabāšanas sistēma / selektīva katalītiskā 
reducēšana...
Otrais katalītiskais neitralizat ors : marka un atsauce (1)
princips: trīsk omponentu / oksidēšana / NOx uztvērējs / 
NOx uzglabāšanas sistēma / selektīva katalītiskā 
reducēšana...
Cietdaļiņu filtrs : ar/bez/neattiecas
katalizēts: jā/nē
marka un atsauce (1)
Atsauce un skābekļa un/vai lambda devēja 
(-u) novi etojums: pirms katalizatora/pēc katalizatora
Gaisa iesmidzināšana : ar/bez/neattiecas
Ūdens iesmidzināšana : ar/bez/neattiecas
EGR : ar/bez/neattiecas
dzesēta/nedzesēta
HP/LP
Iztvaik ošanas emisijas kontroles sistēma : ar/bez/neattiecas
Atsauce un NOx sensora(-u) novi etojums : Pirms/pēc
Vispārīgs apraks ts (1) :
1.1.7. Siltuma uzglabāšanas ierīce (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai siltuma uzglabāšanas ierīcei, lūdzu, atkār tot punktu
Siltuma uzglabāšanas ierīce : jā/nē
Siltumietilpība (uzg labātā entalpija J) :
Siltumatdeves laiks (s) :LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/120 26.11.2021.  
1.1.8. Transmisi ja (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai transmisijai, lūdzu, atkār tot punktu
Pārnesumkārba : manuāla / automāt iska / bezpakāpju variēšana
Pārnesumu pārslēgšanas procedūra
Dominējošais režīms : jā/nē
normāls/gaita/ek o/ ...
Vislabvēlīgākā gadījuma režīms CO2 
emisi jām un degvielas patēr iņam (ja 
attiecināms):
Visnelabvēlīgākā gadījuma režīms CO 2 
emisi jām un degvielas patēr iņam (ja 
attiecināms):
Vadības bloks :
Pārnesumkārbas smēr viela : marka un tips
Riepas
Marka :
Tips :
Izmēr i (priekšā/aizmugurē) :
Dinamiskā aploce (m) :
Spiediens riepā (kPa) :
Transmisi jas pārnesumskaitļi (R.T .), primārās attiecības (R.P.) un (transpor tlīdzekļa ātrums (km/h)) / (moto ra 
apgr iezieni (1 000 (min.-1)) (V1 000) katram pārnesumkārbas pārnesumskaitlim (R.B.).
R.B. R.P. R.T. V1 000
Pirmais 1/1
Otrais 1/1
Trešais 1/1
Cetur tais 1/1
Piektais 1/1
…
1.1.9. Elektr iskā mašīna (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai elektr iska jai mašīnai, lūdzu, atkār tot punktu
Marka :
Tips :
Maksimālā jauda (kW) :LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/121  
1.1.10. Vilces REESS (ja attiecināms)
Vairāk nekā vienai vilces REESS, lūdzu, atkār tot punktu
Marka :
Tips :
Ietilpība (Ah) :
Nominālais spriegums (V) :
1.1.11. Rezer vēts
1.1.12. Energoelektronika (ja attiecināms)
Var būt vairāk nekā viena PE (spēkiekār tas pārveidotājs, zema sprieguma sistēma vai lādētājs)
Marka :
Tips :
Jauda (kW) :
1.2. Transpor tlīdzekļa apraks ts
1.2.1. Masa
VH testa masa (kg) :
1.2.2. Ceļa slodzes parametr i
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
f2_TReg (N/(km/h)2) :
Ciklā vajadzīgā enerģi ja (J) :
Ceļa slodzes testa ziņojuma atsauce :
Ceļa slodzes saimes identif ikators :
1.2.3. Cikla atlases parametr i
Cikls (bez samazinājuma) : 1./2./3.a/3.b klase
Nominālās jaudas un masas 
nokomplektētā stāvo klī attiecība – 
-75 kg (PMR)(W/kg): (ja attiecināms)
Mērīšanas laikā izmant ots ātruma 
augstākās robežvēr tības process: jā/nē
Transpor tlīdzekļa maksimālais ātrums  
(km/h):
Samazināšana (ja attiecināms) : jā/nēLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/122 26.11.2021.  
Samazinājuma koeficients fdsc :
Cikla attālums (m) :
Konstants ātrums (saīsinātas testa 
procedūras gadījumā): ja attiecināms
1.2.4. Pārnesuma pārslēgšanas punkts (attiecīgā gadījumā)
Pārnesuma pārslēgšanas aprēķina versi ja (norādīt piemērojamo ANO VTN Nr. 15 grozījumu)
Pārnesuma pārslēgšana : Vidējais pārnesums ātrumam ≥ 1 km/h, noapaļots līdz 
četrām zīmēm aiz komata
nmin drive
1. pārnesums : …min.–1
no 1. pārnesuma 2. pārnesumā : …min.–1
no 2. pārnesuma līdz apstāšanās 
stāvo klim: …min.–1
2. pārnesums : …min.–1
3. pārnesums un nākamie : …min.–1
1. pārnesumu neņem vērā : jā/nē
n95_high katram pārnesumam: : …min.–1
nmin_dr ive_set paātr inājumam/k onstanta 
ātruma fāzēm (n_min_dr ive_up ):: …min.–1
nmin_dr ive_set palēninājuma fāzēm 
(nmin_dr ive_down ): …min.–1
tstar t_phase : …s
nmin_dr ive_star t : …min.–1
nmin_dr ive_up_star t : …min.–1
izmant o ASM : jā/nē
ASM vērtības :
2. Testa rezultāti
Dinamometr iskā stenda iestatījumu 
metode: Fiksēts brauciens / iteratīvs / alternatīvs ar paša iesildīšanas 
ciklu
Dinamometrs 2WD/4WD darbībā : 2WD/4WD
2WD darbībā nedzenošā ass griezās : jā/nē/neattiecas
Dinamometra darbības režīms jā/nē
Brīvskrējiena režīms : jā/nēLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/123  
2.1 Tests 14 °C temperatūrā
Testa(-u) datums : (diena/mēnesis/g ads)
Testa(-u) vieta :
Dzesēšanas ventilator a apakšējās malas 
augstums virs zemes (cm):
Ventilator a centra pozīcija šķērsvirzienā (ja 
mainīta pēc ražotāja pieprasījuma): transpor tlīdzekļa viduslīnij ā/...
Attālums no transpor tlīdzekļa priekšas 
(cm):
IWR: Inerces darba rādītājs (%) : x.x
RMSSE: Vidējā kvadrātiskā ātruma kļūda  
(km/h): x.xx
Akceptē tās novirzes no braukšanas cikla 
apraksts: Pilnībā darbināts akseleratora pedālis
2.1.1. Transpor tlīdzekļa ar vismaz vienu iekšdedzes motoru piesārņotāju emisijas, NOVC-HEV un OVC-HEV 
piesārņotāju emisijas uzlādi noturoša testa gadījumā
PiesārņotājiCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Cietdaļi -
ņasDaļiņu 
skaits
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Izmērītās vērtības
Robežvēr tības
2.1.2. Transpor tlīdzekļa ar vismaz vienu iekšdedzes motoru CO 2 emisi ja, NOVC-HEV un OVC-HEV CO2 emisija 
uzlādi noturošu testu gadījumā
CO 2 emisija (g/km) Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
Izmērītā vērtība MCO2,p,1 -
Izmērītā ātruma un attāluma koriģētā 
vērtība MCO2,p,1b / MCO2,c,2
RCB korekcij as koeficients (1)
MCO2,p,3 / MCO2,c,3
(1)(2) korekcija, kas minēta ANO Noteikumu Nr. 154 B6. pielikuma 2. papildinājumā ICE transpor tlīdzekļiem, KCO2 – HEVLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/124 26.11.2021.  
2.2 Tests 23 °C temperatūrā
Sniegt informāci ju vai atsaukties uz 1. tipa testa ziņojumu
Testa(-u) datums : (diena/mēnesis/g ads)
Testa(-u) vieta :
Dzesēšanas ventilator a apakšējās malas 
augstums virs zemes (cm):
Ventilator a centra pozīcija šķērsvirzienā (ja 
mainīta pēc ražotāja pieprasījuma): transpor tlīdzekļa viduslīnij ā/...
Attālums no transpor tlīdzekļa priekšas 
(cm):
IWR: Inerces darba rādītājs (%) : x.x
RMSSE: Vidējā kvadrātiskā ātruma kļūda  
(km/h): x.xx
Akceptē tās novirzes no braukšanas cikla 
apraksts: Pilnībā darbināts akseleratora pedālis
2.2.1. Transpor tlīdzekļa ar vismaz vienu iekšdedzes motoru piesārņotāju emisijas, NOVC-HEV un OVC-HEV 
piesārņotāju emisijas uzlādi noturoša testa gadījumā
PiesārņotājiCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Cietdaļi -
ņasDaļiņu 
skaits
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Galīgās vērtības
Robežvēr tības
2.2.2. Transpor tlīdzekļa ar vismaz vienu iekšdedzes motoru CO 2 emisi ja, NOVC-HEV un OVC-HEV CO2 emisija 
uzlādi noturošu testu gadījumā
CO 2 emisija (g/km) Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
Izmērītā vērtība MCO2,p,1 -
Izmērītā ātruma un attāluma koriģētā 
vērtība MCO2,p,1b / MCO2,c,2
RCB korekcij as koeficients (1)
MCO2,p,3 / MCO2,c,3
(1)Korekcija, kas minēta šo noteikumu B6. pielikuma 2. papildinājumā ICE transpor tlīdzekļiem, un šo noteikumu 
B8. pielikuma 2. papildinājumā – HEV (KCO2)).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/125  
2.3. Slēdziens
CO2 emisija (g/km) Kombinētais
ATCT (14 °C) MCO2,T reg
1. tips (23°C) MCO2,23°
Saimes korekcijas koeficients (FCF)
2.4. Atskaites transpor tlīdzekļa temperatūras dati pēc 23°C testa
Visnelabvēlīgākā gadījuma pieeja attiecībā uz transpor tlīdzekļa izolāci ju : jā/nē (1)
Visnelabvēlīgākā gadījuma pieeja transpor tlīdzekļa atdzišanai : jā/nē (1)
ATCT saime, kuru veido viena interpolācijas saime : jā/nē (1)
Moto ra dzesējošās vielas temperatūra izga rošanas laika beigās (°C) :
Vidējā izgar ojumu zonas temperatūra pēdējās 3 stundās (°C) :
Star pība starp motora dzesējošās vielas beigu temperatūr u un vidējo 
izgar ojumu zonas temperatūr u pēdējās 3 stundās ΔT_A TCT (°C):
Minimālais izgar ošanas laiks tsoak_A TCT (s) :
Temperatūras devēja atrašanās vieta :
Izmērītā motora temperatūra : eļļa / dzesējošā viela
(1)(3) Ja “jā”, pēdējās sešas rindas neattiecas.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/126 26.11.2021.  
2. papildinājums 
WLTP ceļa slodzes testa ziņojums 
Ceļa slodzes testa ziņojums
Šāda informāci ja, ja attiecināms, ir datu minimums, kas vajad zīgs ceļa slodzes note ikšanas testa m.
Ziņojuma numurs
PIETEIKUMA IESNIEDZĒJS
Ražotājs
PRIEKŠMETS Transpor tlīdzekļa ceļa slodzes noteikšana /...
Ceļa slodzes saimes identifikators(-i) :
Testētiem iesniegtais objekts
Marka :
Tips :
SLĒDZIENS Testiem iesniegtais objekts atbilst priekšmetā minētajām prasībām.
VIET A, DD/MM/GGGG
1. Attiecīgais(-ie) transpor tlīdzeklis(-ļi)
Attiecīgā(-ās) marka(-as) :
Attiecīgais(-ie) tips(-i) :
Komerciāls apraks ts :
Maksimālais ātrums (km/h) :
Dzenošā(-ās) ass(-is) :
2. Testēto transpor tlīdzekļu apraks ts
Ja nav interpolācijas: apraksta visnelabvēlīgākā gadījuma transpor tlīdzekli (attiecībā uz vajadzīgo enerģiju)
2.1. Aerodinamiskā tuneļa metode
Apvienojumā ar : plakanlentas dinamometr u / dinamometr isko stendu
2.1.1. Vispārīgi
Aerodinamiskais tunelis Dinamometrs
HR LR HR LR
Marka
TipsLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/127  
Versija
Ciklā vajad zīgā enerģi ja visā WLTC 
3. klases ciklā (kJ)
Novirze no ražojumu sērijas - -
Nobraukums (km) - -
vai (ceļa slodzes matr icas saimes gadījumā):
Marka :
Tips :
Versija :
Ciklā vajad zīgā enerģi ja visā WLTC (kJ) :
Novirze no ražojumu sērijas :
Nobraukums (km) :
2.1.2. Masas
Dinamometrs
HR LR
Testa masa (kg)
Vidējā masa mav (kg)
Vērtība mr (kg uz asi)
M kategor ijas transpor tlīdzeklis:
transpor tlīdzekļa masas nok omplektētā stāvo klī daļa uz priekšējo asi (%)
N kategor ijas transpor tlīdzeklis:
masas sadalījums (kg vai %)
vai (ceļa slodzes matr icas saimes gadījumā):
Testa masa (kg) :
Vidējā masa mav (kg) : (vidējā pirms un pēc testa)
Tehniski pieļaujamā maksimālā masa :
Neobligātā aprīk ojuma aplēstā vidējā aritmētiskā 
masa:
M kategor ijas transpor tlīdzeklis:
transpor tlīdzekļa masas nok omplektētā stāvo klī 
daļa uz priekšējo asi (%):
N kategor ijas transpor tlīdzeklis:
masas sadalījums (kg vai %):LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/128 26.11.2021.  
2.1.3. Riepas
Aerodinamiskais tunelis Dinamometrs
HR LR HR LR
Izmēra apzīmējums
Marka
Tips
Rites pret estība
Priekšā (kg/t) - -
Aizmugurē (kg/t) - -
Spiediens riepās
Priekšā (kPa) - -
Aizmugurē (kPa) - -
vai (ceļa slodzes matr icas saimes gadījumā):
Izmēra apzīmējums
Marka :
Tips :
Rites pret estība
Priekšā (kg/t) :
Aizmugurē (kg/t) :
Spiediens riepās
Priekšā (kPa) :
Aizmugurē (kPa) :
2.1.4. Virsbūve
Aerodinamiskais tunelis
HR LR
Tips AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Versija
Aerodinamiskās ierīces
Virsbūves pārvietojamas aerodinamiskās daļas jā/nē un uzskaitīt, ja 
attiecināms
Uzstādīto aerodinamikas opci ju saraks ts
Delta (CD × Af)LH salīdzinājumā ar HR (m2) -
vai (ceļa slodzes matr icas saimes gadījumā):
Virsbūves formas apraksts : Kvadrātveida kaste (ja nevar noteikt reprezentatīvu 
virsbūves formu nok omplekt ētam transpor tlīdzeklim)
Pieres laukums Afr (m2) :LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/129  
2.2. Uz ceļa
2.2.1. Vispārīgi
HR LR
Marka
Tips
Versija
Ciklā vajad zīgā enerģi ja visā WLTC 3. klases ciklā (kJ)
Novirze no ražojumu sērijas
Nobraukums
vai (ceļa slodzes matr icas saimes gadījumā):
Marka :
Tips :
Versija :
Ciklā vajad zīgā enerģi ja visā WLTC (kJ) :
Novirze no ražojumu sērijas :
Nobraukums (km) :
2.2.2. Masas
HR LR
Testa masa (kg)
Vidējā masa mav (kg)
Vērtība mr (kg uz asi)
M kate gorijas transpor tlīdzeklis: transpor tlīdzekļa masas nok omplektē tā stāvo klī daļa 
uz priekšējo asi (%)
N kategor ijas transpor tlīdzeklis:
masas sadalījums (kg vai %)
vai (ceļa slodzes matr icas saimes gadījumā):
Testa masa (kg) :
Vidējā masa mav (kg) : (vidējā pirms un pēc testa)
Tehniski pieļaujamā maksimālā masa :
Neobligātā aprīk ojuma aplēstā vidējā aritmētiskā 
masa:
M kategor ijas transpor tlīdzeklis: 
transpor tlīdzekļa masas nok omplektētā stāvo klī 
daļa uz priekšējo asi (%)
N kategor ijas transpor tlīdzeklis:
masas sadalījums (kg vai %)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/130 26.11.2021.  
2.2.3. Riepas
HR LR
Izmēra apzīmējums
Marka
Tips
Rites pret estība
Priekšā (kg/t)
Aizmugurē (kg/t)
Spiediens riepās
Priekšā (kPa)
Aizmugurē (kPa)
vai (ceļa slodzes matr icas saimes gadījumā):
Izmēra apzīmējums :
Marka :
Tips :
Rites pret estība
Priekšā (kg/t) :
Aizmugurē (kg/t) :
Spiediens riepās
Priekšā (kPa) :
Aizmugurē (kPa) :
2.2.4. Virsbūve
HR LR
Tips AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Versija
Aerodinamiskās ierīces
Virsbūves pārvietojamas aerodinamiskās daļas jā/nē un uzskaitīt, ja 
attiecināms
Uzstādīto aerodinamikas opci ju saraks ts
Delta (CD ×A f)LH salīdzinājumā ar HR (m2) -
vai (ceļa slodzes matr icas saimes gadījumā):
Virsbūves formas apraksts : Kvadrātveida kaste (ja nevar noteikt reprezentatīvu 
virsbūves formu nok omplekt ētam transpor tlīdzeklim)
Pieres laukums Afr (m2) :LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/131  
2.3. Spēka pārvads
2.3.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību
Moto ra kods :
Pārnesumkārbas veids : manuālā, automātiskā, CVT
Pārnesumkārbas modelis
(ražotāja kodi): (griezes momenta vērtība un sajūgu skaits →, ko norāda 
informāci jas dokumentā)
Ietver tie pārnesumkārbas modeļi
(ražotāja kodi):
Moto ra apgr iezieni, dalīti ar transpor tlīdzekļa 
ātrumu: Pārnesums Pārnesumskai -
tlisN/V attiecība
Pirmais 1/..
Otrais 1..
Trešais 1/..
Cetur tais 1/..
Piektais 1/..
Sestais 1/..
..
..
Elektr iskā(-ās) mašīna(-as), kas pievienota(-as) 
pozīcij ā N: n/a (nav elektr iskās mašīnas vai nav brīvskrējiena režīma)
Elektr isko mašīnu tips un skaits : konstr ukcijas tips: asinhrona/ sinhrona…
Dzesējošās vielas veids : gaiss, šķidr ums, …
2.3.2. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību
Atkār tot 2.3.1. punktu ar VL datiem
2.4. Testa rezultāti
2.4.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtība
Testu datumi : dd/mm/gggg (aerodinamiskais tunelis)
dd/mm/gggg (dinamometrs)
vai
dd/mm/gggg (uz ceļa)
Uz ceļa
Testa metode : brīvskrējiens
vai griezes momenta skaitītāja metode
Infrastr uktūras objekts (nosaukums / atrašanās  
vieta / trases atsauce):
Brīvskrējiena režīms : j/n
Riteņu iestatījums : Savirzes un sāngāzuma vērtībasLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/132 26.11.2021.  
Klīrenss :
Transpor tlīdzekļa augstums :
Transmisijas smēr vielas :
Riteņa gultņu smēr vielas :
Bremžu regulējums, lai izvairītos no 
nereprezentatīvas parazītiskās pretestības:
Maksimālais atskaites ātrums (km/h) :
Anemometr ija : stacionār i
vai uz transpor tlīdzekļa: anemometr ijas ietekme (CD × A) 
un vai tā ir koriģēta.
Inter vālu skaits :
Vējš : vidējais, maksi mālais un virziens saistībā ar testa trases 
virzienu
Gaisa spiediens :
Temperatūra (vidējā) :
Vēja korekcij a : j/n
Riepu spiediena regulēšana : j/n
Fakti skie rezultāti : Griezes momenta metod e:
c0 =
c1 =
c2 =
Brīvskrējiena metode:
f0
f1
f2
Galīgie rezultāti Griezes momenta metod e:
c0 =
c1 =
c2 =
un
f0 =
f1 =
f2 =
Brīvskrējiena metode:
f0 =
f1 =
f2 =
vai
Aerodinamiskā tuneļa metode
Infrastr uktūras objekts (nosaukums/atrašanās 
vieta/dinamometra atsauce):
Infrastr uktūras objekta kvalif ikācij a : Ziņojuma atsauce un datums
Dinamometrs
Dinamometra veids : plakanlentas vai dinamometr iskais stends
Metod e : stabilizēti ātrumi vai palēninājuma metode
Uzsildīšana : uzsildīšana ar dinamometr u vai braucot transpor tlīdzekliLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/133  
Ruļļa līknes korekcij a : (dinamometr iska jam stendam, ja attiecināms)
Dinamometr iskā stenda iestatījumu metode : Fiksēts brauciens / iteratīvs / altern atīvs ar paša iesildīšanas 
ciklu
Izmērītais aerodinamiskās pret estības 
koefic ients, reizināts ar pieres laukumu: Ātrums (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Rezultāts : f0 =
f1 =
f2 =
vai
Ceļa slodzes matr ica uz ceļa
Testa metode : brīvskrējiens
vai griezes momenta skaitītāja metode
Infrastr uktūras objekts (nosaukums/atrašanās  
vieta/trases atsauce):
Brīvskrējiena režīms : j/n
Riteņu iestatījums : Savirzes un sāngāzuma vērtības
Klīrenss :
Transpor tlīdzekļa augstums :
Transmisijas smēr vielas :
Riteņa gultņu smēr vielas :
Bremžu regulējums, lai izvairītos no 
nereprezentatīvas parazītiskās pretestības:
Maksimālais atskaites ātrums (km/h) :
Anemometr ija : stacionār i
vai uz transpor tlīdzekļa: anemometr ijas ietekme (CD × A) 
un vai tā ir koriģēta.
Inter vālu skaits :
Vējš : vidējais, maksi mālais un virziens saistībā ar testa trases 
virzienu
Gaisa spiediens :
Temperatūra (vidējā) :
Vēja korekcij a : j/n
Riepu spiediena regulēšana : j/n
Fakti skie rezultāti : Griezes momenta metod e:
c0r =
c1r =
c2r =
Brīvskrējiena metode:
f0r =
f1r =
f2r =LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/134 26.11.2021.  
Galīgie rezultāti Griezes momenta metod e:
c0r =
c1r =
c2r =
un
f0r (aprēķināts transpor tlīdzeklim HM) =
f2r (aprēķināts transpor tlīdzeklim HM) =
f0r (aprēķināts transpor tlīdzeklim LM) =
f2r (aprēķināts transpor tlīdzeklim LM) =
Brīvskrējiena metode:
f0r (aprēķināts transpor tlīdzeklim HM) =
f2r (aprēķināts transpor tlīdzeklim HM) =
f0r (aprēķināts transpor tlīdzeklim LM) =
f2r (aprēķināts transpor tlīdzeklim LM) =
vai
Ceļa slodzes matr icas aerodinamiskā tuneļa metod e
Infrastr uktūras objekts (nosaukums/atrašanās 
vieta/dinamometra atsauce):
Infrastr uktūras objekta kvalif ikācij a : Ziņojuma atsauce un datums
Dinamometrs
Dinamometra veids : plakanlentas vai dinamometr iskais stends
Metod e : stabilizēti ātrumi vai palēninājuma metode
Uzsildīšana : uzsildīšana ar dinamometr u vai braucot transpor tlīdzekli
Ruļļa līknes korekcij a : (dinamometr iska jam stendam, ja attiecināms)
Dinamometr iskā stenda iestatījumu metode : Fiksēts brauciens / iteratīvs / altern atīvs ar paša iesildīšanas 
ciklu
Izmērītais aerodinamiskās pret estības 
koefic ients, reizināts ar pieres laukumu: Ātrums (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Rezultāts : f0r =
f1r =
f2r =
f0r (aprēķināts transpor tlīdzeklim HM) =
f2r (aprēķināts transpor tlīdzeklim HM) =
f0r (aprēķināts transpor tlīdzeklim LM) =
f2r (aprēķināts transpor tlīdzeklim LM) =
2.4.2. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību
Atkār tot 2.4.1. punktu ar VL datiemLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/135  
3. papildinājums 
WLTP test a lapa 
Testa lapas šablons
Testa lapa satur reģistrēt os testa datus, kas nav iekļauti nevienā testa ziņojumā.
Tehniskais dienests vai ražotājs saglabā testa lapu(-as) vismaz 10 gadus.
Šāda informāci ja (attiecīgā gadījumā) ir datu minimums, kas vajadzīgs testa lapās.
Informāci ja no šo note ikumu B4. pielikuma
Rite ņu iestatījuma regulējamie parametr i :
Klīrenss :
Transpor tlīdzekļa augstums :
Transmisijas smēr vielas :
Rite ņa gultņu smēr vielas :
Bremžu regulējums, lai izvairīt os no nereprezentatīvas 
parazītiskās pret estības:
Koeficienti c0, c1 un c2, : c0 =
c1 =
c2 =
Brīvskrējiena laiki, izmērīti dinamometr iska jā stendā : Atsauces ātrums  
(km/h)Brīvskrējiena laiks (s)
130
120
110
100
90
80
70
60
50
40
30
20
Uz transpor tlīdzekļa vai tajā drīkst ievietot papildu 
masu, lai novērs tu riepu izslīdēšanu.: masa (kg)
uz transpor tlīdzekļa/transpor tlīdzeklī
Brīvskrējiena laiki pēc transpor tlīdzekļa brīvskrējiena 
procedūras izpildes: Atsauces ātrums  
(km/h)Brīvskrējiena laiks (s)
130
120
110
100
90
80LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/136 26.11.2021.  
70
60
50
40
30
20
Informāci ja no šo note ikumu B5. pielikuma
NOx pārveidotāja efektivitāt e
Norādītās koncentrācijas a); b), c), d) un koncentrācij a, 
kad NOx analizator s ir NO režīmā, lai kalibrēšanas gāze 
neplūstu caur i pārveidotājam: a) =
b)=
c)=
d)=
Koncentrācij a NO režīmā =
Informāci ja no šo note ikumu B6. pielikuma
Transpor tlīdzekļa faktiski nobrauktais attālums :
Transpor tlīdzeklim ar manuālu pārnesumkārbu — MT 
transpor tlīdzeklis, kas nevar izpildīt cikla līkni.
Novirzes no braukšanas cikla:
Braukšanas līknes rādītāji:
Šādus rādītājus aprēķina saskaņā ar SAE J2951 standar tu 
(pārskatīts 2014. gada janv ārī):
IWR: Inerces darba rādītājs
RMSSE: Vidējā kvadrātiskā ātruma kļūda:
:
:
:
:
:
Cietdaļiņu parauga filtra svēršana
Filtrs pirms testa
Filtrs pēc testa
Standar tfiltrs:
:
:
Katra izmērītā savienojum a saturs pēc mēr ierīces 
nostabilizēšanās:
Reģenerāci jas koeficienta noteikšana
D ciklu skaits starp diviem WLTC, kuros notikusi 
reģenerācij a
To ciklu skaits, kuros veikti emisijas mērījumi, n
Masas emisi ju mērījums M0
sijkatram savienojumam i ka­
trā ciklā j:
:
:LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/137  
Reģenerāci jas koeficienta noteikšana
Piemērojamo testa ciklu skaits d, kuros veikti pilnas 
reģenerācij as mērījumi:
Reģenerāci jas koeficienta noteikšana
Msi
Mpi
Ki:
:
:
Informāci ja no šo note ikumu B6.a pielikuma
ATCT
Gaisa temperatūra un mitr ums testa telpā, mērīts 
transpor tlīdzekļa dzesēšanas ventilatora atveres izejā ar 
minimālo frekvenci 0,1 HzTemp eratūras noteikšanas punkts = Treg
Temp eratūras faktiskā vērtība
± 3 °C testa sākumā
± 5 °C testa laikā
Izgar ojumu zonas temperatūra, nepār traukti mērīta ar 
minimālo frekvenci 0,033 Hz: Temp eratūras noteikšanas punkts = Treg
Temp eratūras faktiskā vērtība
± 3 °C testa sākumā
± 5 °C testa laikā
Pārvades laiks no priekšsag atav ošanas līdz izgar ojumu 
zonai: ≤ 10 minūtes
Laiks starp 1. tipa testa beigām un atdzesēšanas 
procedūr u
Izmērītais izga rošanas laiks, ko reģistrē visās attiecīga jās 
testa lapās:
:≤ 10 minūtes
laiks starp beigu temperatūras mērījumu un 1. tipa testa 
beigām 23 °C temperatūrā
Informāci ja no šo note ikumu C3. pielikuma
Diennakts tests
Apkār tējā temperatūra divu diennakts ciklu laikā 
(reģistrēta vismaz reizi minūtē):
Aktīvās ogles tilpnes piepildīšana ar degvielas 
izgarojumi em
Apkār tējā temperatūra pirmo 11 stundu prof ilā 
(reģistrēta vismaz reizi 10 minūtēs):LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/138 26.11.2021.  
4. papildinājums 
Iztvaik ošanas emisiju test a ziņojums 
Šāda informāci ja (attiecīgā gadījumā) ir datu minimums, kas vajadzīgs attiecībā uz iztvaik ošanas emisi ju testu.
Ziņojuma numurs
PIETEIKUMA IESNIEDZĒJS
Ražotājs
PRIEKŠMETS …
Iztvaik ošanas saimes identif ikators :
Testētiem iesniegtais objekts
Marka :
SLĒDZIENS Testiem iesniegtais objekts atbilst priekšmetā minētajām prasībām.
VIET A, DD/MM/GGGG
Ikviens tehniskais dienests drīkst iekļaut papildu informāci ju.
1. Testētā transpor tlīdzekļa ar lielāk o vērtību apraks ts
Transpor tlīdzekļu numur i : Prototi pa numurs un VIN
Kategor ija :
1.1. Spēka pārvada arhite ktūra
Spēka pārvada arhite ktūra : iekšdedzes, hibrīds, elektr iskais vai degvielas elements
1.2. Iekšdedzes motor s
Vairāk nekā vienam ICE, lūdzu, atkār tot punktu
Marka :
Tips :
Darbības princips : divtaktu/četr taktu
Cilindr u skaits un izkār tojums :
Moto ra tilpums (cm3) :
Pūte : jā/nē
Tiešā iesmidzināšana : ir/na v vai apraksts
Transpor tlīdzekļa degvielas veids : Viena degviela / divas degvielas / maināma degviela
Moto ra smēr viela : Marka un tips
Dzesēšanas sistēma : Tips: gaiss/ūdens/eļļaLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/139  
1.4. Degvielas sistēma
Iesmidzināšanas sūknis :
Sprausla(-as) :
Degvielas tver tne
Slānis(-ņi) : vienslāņa/daudzslāņu
Degvielas tver tnes mate riāls : metāls / ...
Citu degvielas sistēmas daļu mater iāls : …
Hermētiska : jā/nē
Tvertnes nominālā ietilpība (l) :
Aktīvās ogles tilpne
Marka un tips :
Aktīvās ogles veids :
Ogles tilpums (l) :
Ogles masa (g) :
Deklarētā BWC (g) : xx.x
2. Testa rezultāti
2.1. Aktīvās ogles tilpnes vecināšana stendā
Testa(-u) datums : (diena/mēnesis/g ads)
Testa(-u) vieta :
Aktīvās ogles tilpnes vecināšanas testa ziņojums :
Noslogojums :
Degvielas specifikācija
Marka :
Tips : standar tdegvielas nosaukums ...
Blīvums pie 15 °C (kg/m3) :
Etanola saturs (%) :
Partijas numurs :
2.2. Caurlaidības koeficie nta (PF) noteikšana
Testa(-u) datums : (diena/mēnesis/g ads)
Testa(-u) vieta :
Caurlaidības koeficie nta testa ziņojums :
HC, izmērīts 3. nedēļā, HC 3W (mg/24h) : xxx
HC, izmērīts 20. nedēļā, HC 20W (mg/24h) : xxx
Caurlaidības koeficie nts PF (mg/24h) : xxxLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/140 26.11.2021.  
Daudzslāņu tver tņu vai metāla tver tņu gadījumā
Alternatīvais caurlaidības koeficie nts PF  
(mg/24h): jā/nē
2.3. Izgar ojumu tests
Testa(-u) datums : (diena/mēnesis/g ads)
Testa(-u) vieta :
Dinamometr iskā stenda iestatījumu metode : Fiksēts brauciens / iteratīvs / alternatī vs ar paša iesildīšanas 
ciklu
Dinamometra darbības režīms jā/nē
Brīvskrējiena režīms : jā/nē
2.3.1. Masa
VH testa masa (kg) :
2.3.2. Ceļa slodzes parametr i
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
2.3.3. Cikls un pārnesuma pārslēgšanas punkts (ja attiecināms)
Cikls (bez samazinājuma) : 1. / 2. / 3. klase
Pārnesuma pārslēgšana : Vidējais pārnesums ātrumam ≥ 1 km/h, noapaļots līdz 
četrām zīmēm aiz komata
2.3.4. Transpor tlīdzeklis
Testētais transpor tlīdzeklis : VH vai apraks ts
Nobraukums (km) :
Vecums (nedēļas) :
2.3.5. Testa procedūra un rezultāti
Testa procedūra : Nepār traukta (her mētiskām degvielas tver tnes 
sistēmām) / Nepār traukta (neher mētiskām degvielas 
tver tnes sistēmām)
Atsevišķa (her mētiskām degvielas tver tnes sistēmām)
Izgar ojumu periodu apraks ts (laiks un 
temperatūra):
Piepildīšanas ar degvielas izgarojumiem vērtība (g) : xx.x (ja attiecināms)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/141  
Izga rojumu testskarstuma radītie 
izgarojumi,
MHSpirmajā 24h periodā, 
MD1otrajā 24h periodā, MD2
Vidējā temperatūra (°C) - -
Iztvaik ošanas emisi jas (g/tests) x.xxx x.xxx x.xxx
Galīga is rezultāts, MHS+M D1+M D2+(2xPF)  
(g/tests)x.xxLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/142 26.11.2021.  
A2. PIELIKUMS 
Paziņojums
(maksim ālais formāts: A4 (210 × 297 mm))
()izdeva: Iestādes nosaukums:
.........................................
.........................................
.........................................
par (2): apstipr inājuma piešķiršanu,
apstipr inājuma paplašināšanu,
apstipr inājuma atteikšanu,
apstipr inājums anulēšanu
ražošanas pilnīgu izbeigšanu
transpor tlīdzekļa tipam attiecībā uz motor a gāzveida piesārņotāju emisiju saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 154
Apstipr inājuma Nr. ..........................................Paplašinājuma iemesls: ......................................
I sadaļa
0.1. Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ....................................................................
0.2. Tips: ...........................................................................................................
0.2.1. Komercnosaukums(-i) (ja pieejams(-i)): ........................................................................
0.3. Tipa identifikācijas līdzeklis, ja marķēts uz transpor tlīdzekļa (3)
0.3.1. Šā marķējuma atrašanās vieta: .................................................................................
0.4. Transpor tlīdzekļa kate gorija(4):................................................................................
0.5. Ražotāja nosaukums un adrese: ...............................................................................
0.8. Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): ..........................................................
0.9. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms: ......................................................
1.0. Piezīmes. ......................................................................................................
(1)Tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīr usi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstipr inājumu (apstipr inājuma prasības skatīt 
noteikumos).
(2)Neva jadzīgo svītrot.
(3)Ja tipa identif ikācijas līdzekļi satur rakstzīmes, kas nav attiecināmas uz transpor tlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības 
tipu aprak stu, ko aptver šis informācijas dokuments, dokumentācijā tādas rakstzīmes attēlo ar simbolu “?” (piem., ABC??123??).
(4)Kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transpor tlīdzekļu konstr ukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6, 2. punktā. 
www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29reso lutions.html .LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/143  
II iedaļa
1. Papildu informāci ja (kad attiecināms): (skatīt pielikumu)
2. Par testu veikšanu atbildīgai s tehniskais dienests: ..............................................................
3. 1. tipa testa ziņojuma datums: ................................................................................
4. 1. tipa testa ziņojuma numurs: ................................................................................
5. Piezīmes (ja ir): (skatīt pielikuma 3. iedaļu)
6. Vieta: ..........................................................................................................
7. Datums: .......................................................................................................
8. Parakst s: ...............................................................
Pielikumi: 1.Informāci jas paket e.
2.Testa ziņojumi.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/144 26.11.2021.  
Pielikums paziņojumam par tipa apstipr inājumu Nr. … saistībā ar transpor tlīdzekļa tipa apstipr inājumu attiecībā uz 
izplūdes emisijām atbilstīgi ANO Noteikumu Nr. 154 sākotnējai redakci jai
0. INTERPOLĀCIJAS SAIMES IDENTIFIKA TORS, KĀ NOTEIK TS ANO NOTEIKUMU NR. 154 5. PUNK TĀ
0.1. Identifikators: ..................................................................................................
0.2. Bāzes transpor tlīdzekļa identif ikators (5a)(1): ...................................................................
1. PAPILDU INFORMĀCIJA
1.1. Transpor tlīdzekļa masa nok omplek tētā stāvoklī:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: ............................................................................................................
1.2. Maksimālā masa:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: ............................................................................................................
1.3. Standar tmasa:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: ............................................................................................................
1.4. Sēdvietu skaits: ................................................................................................
1.6. Virsbūves veids:
1.6.1. attiecībā uz M1, M2: sedans, hečbeks, universālis, kupeja, kabr iolets, plašliet ojuma transpor tlīdzeklis a
1.6.2. attiecībā uz N1, N2: kravas automobilis, furgons (a)
1.7. Dzenošie riteņi: priekšējie, aizmugurējie, 4 × 4(a)
1.8. Pilnībā elektr isks transpor tlīdzeklis: jā/nē (a)
1.9. Hibrīdelektr iskais transpor tlīdzeklis: jā/nē (a)
1.9.1. Hibrīdelektr iskā transpor tlīdzekļa kategor ija: ar ārēju uzlādi / bez ārējas uzlādes / degvielas elementa ar ārēju 
uzlādi / degvielas elementa bez ārējas uzlādes (kas attiecināms) (a)
1.9.2. Darbības režīma slēdzis: ir/na v(a)
1.10. Moto ra identif ikācij a:
1.10.1. Moto ra tilpums / darba tilpums (kas attiecināms):
1.10.1.1. Turpatpakaļkustības virzuļu motors:
1.10.1.2. Vankeļa motors
1.10.1.2.1. Ietilpība:LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/145  
1.10.1.2.2. Pārvietojums
1.10.2. Degvielas padeves sistēma: tiešā iesmidzināšana/netiešā iesmidzināšana(a)
1.10.3. Ražotāja ieteiktā degviela:
1.10.4.1. Maksimālā jauda: kW pie min.-1
1.10.4.2. Maksimālais griezes moments: Nm pie min.–1
1.10.5. Pūtes iekār ta: jā/nē (a)
1.10.6. Aizdedzes sistēma: kompresi jaizdedze/dzirk steļaizdedze(a)
1.11. Spēka pārvads (pilnībā elektr iskam transpor tlīdzeklim vai hibrīdelektr iskam transpor tlīdzeklim)(a)
1.11.1. Maksimālā lietderīgā jauda: .................... kW, pie: .................... līdz .................... min.–1
1.11.2. Maksimālā trīsdesmit minūšu jauda: ..................................................................... kW
1.11.3. Maksimālais lietderīg ais griezes moments: ......................... Nm, pie .......................... min.–1
1.11.4. Degvielas elementu kopuma nominālais spriegums: ....................................................... V
1.12. Vilces akumulatoru bate rija (pilnībā elektr iskam transpor tlīdzeklim vai hibrīdelektr iskam transpor t­
līdzeklim)
1.12.1. Nominālais spriegums: V
1.12.2. Ietilpība (2 h): Ah
1.13. Transmisi ja: ................................................., .................................................
1.13.1. Pārnesumkārbas veids: manuālā/automātiskā/bezpakāpju pārnesumkārba(a)
1.13.2. Pārnesumskaitļu skaits:
1.13.3. Kopējie pārnesumskaitļi (ieskaitot slogotu riepu rites aploces): (transpor tlīdzekļa ātrums (km/h)) / (moto ra 
apgr iezieni (1 000 (min.–1))
Pirmais 
pārnesums: ..........Sestais 
pārnesums: ..........
Otrais 
pārnesums: ..........Septītais 
pārnesums: ..........
Trešais 
pārnesums: ..........Astotais 
pārnesums: ..........
Cetur tais 
pārnesums: ..........Paātri nošs 
pārnesums: ..........
Piektais 
pārnesums: ..........
1.13.4. Galvenā pārvada pārnesumskaitlis:
1.14. Riepas: .................................., ................................., .................................LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/146 26.11.2021.  
Tips: radiālā/diagonālā/… (5)
Izmēr i: .........................................................................................................
Rites aploce slogotā stāvo klī:
1. tipa testā izmant oto riepu rites aploce
2. TEST A REZUL TĀTI
2.1. Izpūtēja emisiju testa rezultāti
Emisi ju klasif ikācij a: ...........................................................................................
1. tipa testa rezultāti, kad attiecināms
Tipa apstipr inājuma numurs, ja nav cilmes transpor tlīdzeklis (1): .............................................
1. tests
1. tipa rezultātsCO
(mg/km)THC
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Izmērītās (8)(9)
Ki × (8) (10) (11)
Ki + (8) (10) (11)
Vidējā vērtība, aprēķināta 
ar Ki (M×Ki vai M+Ki) (9)(12)
DF (+) (8) (10)
DF (×) (8) (10)
Galīgā vidējā vērtība, 
aprēķināta ar Ki un DF (13)
Robežvēr tība
2. tests (ja attiecināms)
Atkār tot 1. testa tabulu ar otrā testa rezultātiem.
3. tests (ja attiecināms)
Atkār tot 1. testa tabulu ar trešā testa rezultātiem.
Atkār tot 1. testu, 2. testu (ja attiecināms) un 3. testu (ja attiecināms) attiecībā uz transpor tlīdzekli ar mazāk o 
vērtību (ja attiecināms) un VM (ja attiecināms).
ATCT tests
CO 2 emisija (g/km) Kombinētais
ATCT (14 °C) MCO2,T reg
1. tips (23 °C) MCO2,23°
Saimes korekcij as koeficients (FCF)
(5)Riepas tips atbilstoši ANO Noteikumiem Nr. 117.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/147  
ATCT testa rezultātsCO
(mg/km)THC
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Izmērītās (6),(7)
Robežvēr tības
Star pība starp motora dzesēšanas šķidr uma beigu temperatūr u un vidējo izga rojumu uztveršanas zonas 
temperatūr u pēdējās 3 stundās ΔT_A TCT (°C) atskaite s transpor tlīdzeklim: .....................................
Minimālais izgar ošanas laiks tsoak_A TCT (s) ......................................................................
Temperatūras devēja atrašanās vieta: ..........................................................................
ATCT saimes identif ikators: ...................................................................................
4. tips: ................................................................................................ g/testā;
Testa procedūra saskaņā ar: ANO Noteikumu Nr. 154 C3. pielikumu(1).
5. tips:
a)Ilgizturības tests: transpor tlīdzekļa kopējais tests/vecināšanas stendā tests/nav veikts (1)
b)Noliet ošanās koeficients DF: aprēķināts/piešķir ts (1)
c)Norādīt vērtības: ...........................................................................................
d)Piemērojamais 1. tipa cikls (ANO Notei kumu Nr. 154 B4. pielikums)(14): .................................
2.1.1. Divu degvielu transpor tlīdzekļiem 1. tipa tabulu atkār to attiecībā uz abām degvielām. Maināmas degvielas 
transpor tlīdzekļiem, kad 1. tipa testi veicami ar abām degvielām saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 154 
6. punkta A tabulu, un ar LPG vai NG/biometānu darbināmiem transpor tlīdzekļiem, kas ir vai nu vienas 
degvielas vai divu degvielu, tabulu atkār to attiecībā uz dažādām testā izmantot ajām standar tgāzēm, un 
papildu tabulā norāda sliktāk os iegūt os rezultātus.
2.1.2. MI rakst isks apraks ts un/vai rasējums: ........................................................................
2.1.3. Visu OBD sistēmas pārraudzīto sastāvdaļu saraks ts un funkcija: ..............................................
2.1.4. Rak stisks apraks ts (vispārīgie darbības principi) attiecībā uz: .................................................
2.1.4.1. aizdedzes izlaiduma konstatēšanu (8): .........................................................................
2.1.4.2. katalizator a pārraudzību 8: ....................................................................................
2.1.4.3. skābekļa sensora pārraudzību 8: ...............................................................................
2.1.4.4. citām OBD sistēmas pārraudzītām sastāvdaļām8: .............................................................
2.1.4.5. Katalizatora pārraudzību (9): ...................................................................................
2.1.4.6. cietdaļiņu filtra pārraudzību9: .................................................................................
2.1.4.7. degvielas sistēmas elektroniskās darbināšanas pārraudzību9: ..................................................
2.1.4.8. citām OBD sistēmas pārraudzītām sastāvdaļām: ..............................................................
(6)Kad attiecināms.
(7)Noapaļot līdz divām zīmēm aiz komata.
(8)Transpor tlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoriem.
(9)Transpor tlīdzekļiem ar kompresi jaizdedzes motoru.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/148 26.11.2021.  
2.1.5. Kritēriji MI aktivācij ai (fiksēts braukšanas ciklu skaits vai statistiskā metode) : .................................
2.1.6. Visu izmant oto OBD izvades kodu un formātu saraks ts (katr u paskaidrojot): .................................
2.2. Rezer vēts
2.3. Katalītiskie neitralizat ori jā/nē (a)
2.3.1. Oriģinālais katalītiskais neitralizators testēts pēc visām attiecīga jām šo noteikumu prasībām jā/nē(a)
2.5. CO2 emisiju un degvielas patēr iņa testu rezultāti
2.5.1. Pilnībā ICE transpor tlīdzeklis un ārēji neuzlādējams hibrīdelektr isks transpor tlīdzeklis (NOV C)
2.5.1.0. Minimālās un mak simālās CO 2 vērtības interpolācijas saimē: .................................................
2.5.1.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību
2.5.1.1.1. Ciklā vajadzīgā enerģi ja: ..................................................................................... J
2.5.1.1.2. Ceļa slodzes koeficienti
2.5.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.1.2.3. f2, N/(km/h)2: ..................................................................................................
2.5.1.1.3. CO2 emisi ju masa (norādīt vērtības katrai testētajai standar tdegvielai, posmiem: izmērītās vērtības attiecībā 
uz kombinēto skatīt ANO Notei kumu Nr. 154 B6. pielikuma 1.2.3.8. un 1.2.3.9. punktā)
CO2 emisija (g/km) Tests Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
MCO2 ,p,5 / MCO2 ,c,5 1.
2.
3.
vidējais
Galīgās MCO2,p,H / MCO2,c,H
2.5.1.1.4. Degvielas patēr iņš (norādīt vērtības katrai testētajai standar tdegvielai, posmiem: izmērītās vērtības attiecībā 
uz kombinēto skatīt ANO Notei kumu Nr. 154 B6. pielikuma 1.2.3.8. un 1.2.3.9. punktā)
Degvielas patēr iņš (l/100 km vai m3/ 
100 km, vai kg/100 km) (1) vai degvielas 
patēr iņa efektivitāt e (km/l vai km/kg) (1) 
(kas attiecināms)Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
Galīgās vērtības FC p,H/FC c,H vai FEp,H, 
FEc,HLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/149  
2.5.1.2. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms)
2.5.1.2.1. Ciklā vajadzīgā enerģi ja: ..................................................................................... J
2.5.1.2.2. Ceļa slodzes koeficienti
2.5.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
2.5.1.2.3. CO2 emisi ju masa (norādīt vērtības katrai testētajai standar tdegvielai, posmiem: izmērītās vērtības attiecībā 
uz kombinēto skatīt ANO Notei kumu Nr. 154 B6. pielikuma 1.2.3.8. un 1.2.3.9. punktā)
CO2 emisija (g/km) Tests Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1.
2.
3.
vidējais
Galīgās MCO2,p,L /M CO2 ,c,L
2.5.1.2.4. Degvielas patēr iņš (norādīt vērtības katrai testētajai standar tdegvielai, posmiem: izmērītās vērtības attiecībā 
uz kombinēto skatīt ANO Notei kumu Nr. 154 B6. pielikuma 1.2.3.8. un 1.2.3.9. punktā)
Degvielas patēr iņš (l/100 km vai m3/ 
100 km, vai kg/100 km) (1) vai degvielas 
patēr iņa efektivitāt e (km/l vai km/kg) (1) 
(kas attiecināms)Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
Galīgās vērtības FC p,L/FC c,L vai , FEp,L, 
FEc,L
2.5.1.3. NOVC-HEV transpor tlīdzeklis ar M vērtību (ja attiecināms)
2.5.1.3.1. Ciklā vajadzīgā enerģi ja: ..................................................................................... J
2.5.1.3.2. Ceļa slodzes koeficienti
2.5.1.3.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.3.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.3.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
2.5.1.3.3. CO2 emisi ju masa (norādīt vērtības katrai testētajai standar tdegvielai, posmiem: izmērītās vērtības attiecībā 
uz kombinēto skatīt ANO Notei kumu Nr. 154 B6. pielikuma 1.2.3.8. un 1.2.3.9. punktā)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/150 26.11.2021.  
CO2 emisija (g/km) Tests Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1.
2.
3.
vidējais
Galīgās MCO2,p,L /M CO2 ,c,L
2.5.1.3.4. Degvielas patēr iņš (norādīt vērtības katrai testētajai standar tdegvielai, posmiem: izmērītās vērtības attiecībā 
uz kombinēto skatīt ANO Notei kumu Nr. 154 B6. pielikuma 1.2.3.8. un 1.2.3.9. punktā)
Degvielas patēr iņš (l/100 km vai m3/ 
100 km, vai kg/100 km) (1) vai degvielas 
patēr iņa efektivitāt e (km/l vai km/kg) (1) 
(kas attiecināms)Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
Galīgās vērtības FC p,L / FC c,L vai , FEp,L, 
FEc,L
2.5.1.4. Transpor tlīdzekļiem, ko darbina ar iekšdedzes motoru, kuri ir aprīk oti ar periodiski reģenerējamām 
sistēmām, kā noteikts ANO Noteikumu Nr. 154 3.8.1. punktā, testa rezultātus koriģē ar Ki koeficientu, kā 
noteikts ANO Notei kumu Nr. 154 B6. pielikuma 1. papildinājumā.
2.5.1.4.1. Informācija par reģenerācijas stratēģiju attiecībā uz CO 2 emisijām un degvielas patēr iņu
D – darbības ciklu skaits starp diviem cikliem, kad notiek reģenerācija s fāzes: ................................
d – reģenerācij ai vajadzīgo darbības ciklu skaits: ..............................................................
Piemērojamais 1. tipa cikls (ANO Notei kumu Nr. 154 B4. pielikums)(14): .......
Kombinētais
Ki (pieskaitāmais/piereizināmais) (1)
Vērtības attiecībā uz CO 2 un degvielas 
patēr iņu (10)
2.5.2. Pilnībā elektr iski transpor tlīdzekļi (10)
2.5.2.1. Elektroenerģij as patēr iņš
2.5.2.1.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību
2.5.2.1.1.1. Ciklā vajadzīgā enerģi ja: ..................................................................................... J
2.5.2.1.1.2. Ceļa slodzes koeficienti
2.5.2.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
(10)Liek o svītrot (ir gadījumi, kad nekas nav jāsvītro, jo piemēro vairāk nekā vienu ierakstu).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/151  
2.5.2.1.1.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
EAC(Wh) Tests
1.
2.
3.
EC (Wh/km) Tests(attiecīgos gadīju mos)
Mazs Vidējs Liels Ļoti liels PilsētāKombinē -
tais
Aprēķinātais EC 1.
2.
3.
vidējais
Deklarētā vērtība — — — — —
2.5.2.1.1.3. Kopējais laiks ārpus pielaides, kas vajadzīgs cikla veikšanai: .............................................. sek.
2.5.2.1.2. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms)
2.5.2.1.2.1. Ciklā vajadzīgā enerģi ja: ..................................................................................... J
2.5.2.1.2.2. Ceļa slodzes koeficienti
2.5.2.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.2.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
EAC(Wh) Tests
1.
2.
3.
EC (Wh/km) Tests Pilsētā Kombinētais
Aprēķinātais EC 1.
2.
3.
vidējais
Deklarētā vērtība —LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/152 26.11.2021.  
EC (Wh/km) Tests Mazs Vidējs Liels Ļoti liels PilsētāKombinē -
tais
Aprēķinātais EC 1.
2.
3.
vidējais
Deklarētā vērtība — — — — —
2.5.2.1.2.3. Kopējais laiks ārpus pielaides, kas vajadzīgs cikla veikšanai: … sek.
2.5.2.2. Pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā
2.5.2.2.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību
PER (km) Tests Mazs Vidējs Liels Ļoti liels PilsētāKombinē -
tais
Izmērītais pilnuzlādes 
nobraukums pilnībā 
elektr iskā režīmā1.
2.
3.
vidējais
Deklarētā vērtība — — — — —
2.5.2.2.2. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms)
PER (km) Tests Mazs Vidējs Liels Ļoti liels PilsētāKombinē -
tais
Izmērītais pilnuzlādes 
nobraukums pilnībā 
elektr iskā režīmā1.
2.
3.
vidējais
Deklarētā vērtība — — — — —
PER (km) Tests Pilsētā Kombinētais
Izmērītais pilnuzlādes 
nobraukums pilnībā 
elektr iskā režīmā1.
2.
3.
vidējais
Deklarētā vērtība —LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/153  
2.5.3. Ārēji uzlādējams (OV C) hibrīdelektr iskais transpor tlīdzeklis un degvielas elementa hibrīda transpor tlīdzeklis 
(kas attiecināms):
2.5.3.1. CO2 masas emisija, noturot uzlādi (piemēro tikai OVC-HEV)
2.5.3.1.1. Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību
2.5.3.1.1.1. Ciklā vajadzīgā enerģi ja: ..................................................................................... J
2.5.3.1.1.2. Ceļa slodzes koeficienti
2.5.3.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.1.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
CO2 emisija (g/km) Tests Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1.
2.
3.
vidējais
Galīgā MCO2,p,H /M CO2,c,H
2.5.3.1.2. Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms)
2.5.3.1.2.1. Ciklā vajadzīgā enerģi ja: ..................................................................................... J
2.5.3.1.2.2. Ceļa slodzes koeficienti
2.5.3.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
CO2 emisija (g/km) Tests Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1.
2.
3.
vidējais
Galīgās MCO2,p,L /M CO2 ,c,L
2.5.3.1.3. Transpor tlīdzeklis ar M vērtību (ja attiecināms)
2.5.3.1.3.1. Ciklā vajadzīgā enerģi ja: ..................................................................................... J
2.5.3.1.3.2. Ceļa slodzes koeficientiLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/154 26.11.2021.  
2.5.3.1.3.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.3.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.3.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
CO2 emisija (g/km) Tests Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1.
2.
3.
vidējais
MCO2 ,p,M/M CO2,c,M
2.5.3.2. CO2 masas emisija, noturot uzlādi (piemēro tikai OVC-HEV)
Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību
CO 2 emisija (g/km) Tests Kombinētais
MCO2,CD 1.
2.
3.
vidējais
Galīgā MCO2,CD,H
Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms)
CO 2 emisija (g/km) Tests Kombinētais
MCO2,CD 1.
2.
3.
vidējais
Galīgā MCO2,CD,L
Transpor tlīdzeklis ar M vērtību (ja attiecināms)
CO 2 emisija (g/km) Tests Kombinētais
MCO2,CD 1.
2.
3.
vidējais
Galīgā MCO2,CD,MLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/155  
2.5.3.3. CO2 masas emisija (svēr tā, kombinētā) (11)(piemēro tikai OVC-HEV)
Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību: MCO2 ,weighted ....................................................... g/km
Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms): MCO2,weight ed ..................................... g/km
Transpor tlīdzeklis ar M vērtību (ja attiecināms): MCO2,weight ed ........................................... g/km
2.5.3.3.1. Minimālās un mak simālās CO 2 vērtības interpolācijas saimē
2.5.3.4. Degvielas patēr iņš, noturot uzlādi
Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību
Degvielas patēr iņš (l/100 km vai m3/ 
100 km, vai kg/100 km) (1) vai degvielas 
patēr iņa efektivitāt e (km/l vai km/kg) (1) 
(kas attiecināms)Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
Galīgās vērtības FC p,H / FC c,H vai FEp,H, 
FEc,H
Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms)
Degvielas patēr iņš (l/100 km vai m3/ 
100 km, vai kg/100 km) (1) vai degvielas 
patēr iņa efektivitāt e (km/l vai km/kg) (1) 
(kas attiecināms)Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
Galīgās vērtības FC p,L / FC c,L vai FEp,L, 
FEc,L
Transpor tlīdzeklis ar M vērtību (ja attiecināms)
Degvielas patēr iņš (l/100 km vai m3/ 
100 km, vai kg/100 km) (1) vai degvielas 
patēr iņa efektivitāt e (km/l vai km/kg) (1) 
(kas attiecināms)Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Kombinētais
Galīgās vērtības FC p,M / FC c,M vai FEp,M, 
FEc,M
2.5.3.5. Degvielas patēr iņš, patērējot akumulēt o enerģiju
Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību
Degvielas patēr iņš (l/100 km vai m3/100 km, vai  
kg/100 km) (1) vai degvielas patēr iņa efektivitāt e  
(km/l vai km/kg) (1)(kas attiecināms)Kombinētais
Galīgās vērtības FC CD,H vai FECD,H
(11)Mērīta kombinētaj ā ciklā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/156 26.11.2021.  
Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms)
Degvielas patēr iņš (l/100 km vai m3/100 km, vai  
kg/100 km) (1) vai degvielas patēr iņa efektivitāt e  
(km/l vai km/kg) (1)(kas attiecināms)Kombinētais
Galīgās vērtības FC CD,Lvai FECD,L
Transpor tlīdzeklis ar M vērtību (ja attiecināms)
Degvielas patēr iņš (l/100 km vai m3/100 km, vai  
kg/100 km) (1) vai degvielas patēr iņa efektivitāt e  
(km/l vai km/kg) (1)(kas attiecināms)Kombinētais
Galīgās vērtības FC CD,M vai FECD,M
2.5.3.6. Degvielas patēr iņš (svēr tais, kombinētais) (12)(kas attiecināms)
Transpor tlīdzeklis ar lielāk o vērtību: FC weighted ........ l/100 km vai (kg/100/km); vai FEweighted ........ km/l
Transpor tlīdzeklis ar mazāk o vērtību (ja attiecināms): FC weighted .............. l/100 km vai (kg/100/km); vai 
FEweighted ................................................................................................. km/l
Transpor tlīdzeklis ar M vērtību (ja attiecināms): FC weighted .................... l/100 km vai (kg/100/km); vai 
FEweighted ................................................................................................. km/l
2.5.3.7. Nobraukumi:
2.5.3.7.1. Pilnuzlādes nobraukums tikai elektr iskā režīmā (AER)
AER (km) Tests Pilsētā Kombinētais
AER vērtības 1.
2.
3.
vidējais
Galīgās vērtības AER
2.5.3.7.2. Ekvivalents pilnuzlādes nobraukums tikai elektr iskā režīmā EAER (kad attiecināms)
EAER (km) Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Pilsētā Kombinētais
EAER vērtības
2.5.3.7.3. Fakt iskais nobraukums akumulēto enerģi ju patērējošā režīmā RCDA
RCDA (km) Kombinētais
RCDA vērtības
(12)Mērīts kombinētajā ciklā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/157  
2.5.3.7.4. Nobraukums akumulēto enerģi ju patērējošā ciklā RCDC
RCDC (km) Tests Kombinētais
RCDC vērtības 1.
2.
3.
vidējais
Galīgās vērtības RCDC
2.5.3.8. Elektroenerģij as patēr iņš
2.5.3.8.1. Elektroenerģij as patēr iņš EC
EAC(Wh)
EC (Wh/km) Mazs Vidējs Liels Ļoti liels Pilsētā Kombinētais
Elektroenerģij as 
patēr iņa vērtības
2.5.3.8.2. UF-svēr tais akumulēto enerģi ju patērējošs elektroenerģijas patēr iņš EC AC,CD (kombinētais)
EC AC,CD (Wh/km) Tests Kombinētais
EC AC,CD vērtības 1.
2.
3.
vidējais
Galīgās vērtības EC AC,CD
2.5.3.8.3. UF-svēr tais elektroenerģijas patēr iņš EC AC, weighted (kombinētais)
EC AC,weighted (Wh/km) Tests Kombinētais
EC AC, weighted vērtības 1.
2.
3.
vidējais
Galīgās vērtības EC AC, weighted
Bāzes transpor tlīdzekļa gadījumā atkār to 2.5.3. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/158 26.11.2021.  
2.5.4. Degvielas elementa hibrīda transpor tlīdzeklis bez ārējas uzlādes (NO VC-FC HV)
Degvielas patēr iņš (kg/100 km) vai km/kg Kombinētais
Galīgās vērtības FC c
Bāzes transpor tlīdzekļa gadījumā atkār to 2.5.4. punktu.
2.5.5. Ierīce degvielas un/vai elektroenerģijas patēr iņa pārraudzīšanai: jā/neattiecas .................................
3. Piezīmes. ......................................................................................................
Paskaidrojošas piezīmes
(4)Ja tipa identif ikācij as līdzekļi satur rakst zīmes, kas nav attiecināmas uz transpor tlīdzekļa, sastāvdaļas vai 
atsevišķas tehnis kās vienības tipu aprakstu, ko aptv er šis informāci jas dokuments, dokumentācij ā tādas 
rakst zīmes attēlo ar simbolu “?” (piem., ABC??123??).
(5)Rezer vēts.
(5a)Rezer vēts.
(6)Rezer vēts.
(8)Attiecīgā gadījumā.
(9)Noapaļo līdz 2 zīmēm aiz komata.
(10)Noapaļo līdz 4 zīmēm aiz komata.
(11)Neattiecas.
(12)Vidējā vērtība, kas aprēķināta, saskaitot vidējās vērtības (M.Ki), kuras aprēķinātas THC un NOx.
(13)Noapaļo līdz 1 zīmei aiz komata vairāk nekā robežvēr tībai.
(14)Norādīt piemērojamo procedūr u.
(22)Piemērojamais 1. tipa cikls: ANO Notei kumu Nr. 154 B1. pielikums.
(23)Ja 1. tipa testa cikla vietā izmanto modelēšanu, šī vērtība ir ar modelēšanas metod i iegūtā.
(a)Liek o svītrot (ir gadījumi , kad nekas nav jāsvītro, jo atbilst vairāk nekā viens ieraksts).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/159  
A3. PIELIKUMS 
Aps tipr inājuma marķējuma zīmes izkār tojumi 
Apstipr inājuma marķējuma zīmē, kas izdota un uzlikta transpor tlīdzeklim atbilsto ši šo noteikumu 5. punktam, tipa 
apstipr inājuma numuram pievieno burtcipar u rakstzīmi, kas atspoguļo līmeni, līdz kuram apstipr inājums ir ierobežots.
Šajā pielikumā aprakstīts šīs zīmes izskats un dots piemērs, kā tai jābūt izkār totai .
Dotajā shematiskajā grafi skajā attēlā dots marķējuma vispārīgais izkār tojums, proporcij as un saturs. Ir identif icēta cipar u un 
burtu rakst zīmju nozīme, un ir minēti attiecīgu alternatī vu noteikšanas avoti katram apstipr inājuma gadījumam.
a = 8 mm (minimums)
Šis attēls ir praktisks piemērs, kā būtu jāsastāda marķējums.
Iepr iekš dotā apstipr inājuma marķējuma zīme, kas uzlikta transpor tlīdzeklim saskaņā ar šo noteikumu 5. punktu, rāda, ka 
attiecīgai s transpor tlīdzekļa tips ir apstipr ināts Apvienota jā Karal istē (E 11) atbilstīgi Noteik umiem Nr. 154 ar 
apstipr inājuma numur u 2439, kā noteikts 5.2.1. punkta 3. iedaļā. Šī zīme norāda, ka apstipr inājums piešķir ts saskaņā ar 
prasībām šo note ikumu sākotnējā redakci jā. Turklāt pievienotais kods (1.A) norāda, ka transpor tlīdzeklis ir apstipr ināts 1. 
A līmenim (Eiropa).
Šis attēls ir praktisks piemērs, kā būtu jāsastāda marķējums.
(1)Valsts numurs saskaņā ar zemsvītras piezīmi šo noteikumu 5.4.1. punktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/160 26.11.2021.  
Iepr iekš dotā apstipr inājuma marķējuma zīme, kas uzlikta transpor tlīdzeklim saskaņā ar šo noteikumu 5. punktu, rāda, ka 
attiecīgai s transpor tlīdzekļa tips ir apstipr ināts Francijā (E 2) atbilstīgi:
a)ANO Noteik umiem Nr. 83 ar apstipr inājuma numur u 9876 3. sekcijā. Šī zīme norāda, ka apstipr inājums piešķir ts 
saskaņā ar šo noteikumu prasībām pēc 08. sērijas grozījumu iekļaušanas tajos. Turklāt pievienotais kods (ZA) norāda, 
ka transpor tlīdzeklis ir apstipr ināts atbilstoši noteiktam prasību līmenim, kas saistīts ar ZA rakst zīmi.
b)šiem note ikumiem ar apstipr inājuma numur u 2439 3. sekcij ā. Šī zīme norāda, ka apstipr inājums piešķir ts saskaņā ar 
prasībām šo noteikumu sākotnējā redakcijā. Turklāt pievienotais kods (1.A) norāda, ka transpor tlīdzeklis ir apstipr ināts 
1.A līmenim (Eiropa).
A3/1. tabula
Rakstzīmes ar atsauci uz apstipr inājuma līmeni 
Kods Nolīguma puse, kura ir prasību pamatā
1.A Eiropas Savienība
1.B Japāna
02 HarmonizētaisLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/161  
PIELIKUMU B DAĻA 
Pielikumu B daļas pielikumos aprakstītas procedūras mazas noslodzes transpor tlīdzekļu gāzveida savienojumu, cietdaļiņu, 
daļiņu skaita (ja prasīts PN mērījums) emisiju līmeņu, CO2 emisiju, degvielas patēr iņa, elektroenerģi jas patēr iņa un 
pilnuzlādes nobraukuma noteikšanai.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/162 26.11.2021.  
B1. PIELIKUMS 
Vispārēji sask aņotais mazas noslodzes transpor tlīdzekļu test a cikls (WL TC) 
1. VISPĀRĪGAS PRASĪBAS
Braucamais cikls ir atkarīgs no testa transpor tlīdzekļa nominālās jaudas attiecības pret masu nokomplektētā 
stāvo klī mīnus 75 kg, W/kg, un tā maksi mālā ātruma vmax (kā note ikts šo noteikumu 3.7.2. punktā).
Uz ciklu, kas izriet no šajā pielikumā aprakstītajām prasībām, šo noteikumu citās daļās atsaucas kā uz 
“piemērojamo ciklu”.
2. TRANSPORTLĪD ZEKĻA KLASIFIKĀCIJAS
2.1. 1. klases transpor tlīdzekļiem jaudas un masas nok omplektē tā stāvo klī mīnus 75 kg attiecība ir Pmr≤22 W/kg.
2.2. 2. klases transpor tlīdzekļu jaudas un masas nok omplek tētā stāvo klī mīnus 75 kg attiecība ir > 22, bet ≤ 
34 W/kg.
2.3. 3. klases transpor tlīdzekļu jaudas un masas nok omplektē tā stāvo klī mīnus 75 kg attiecība ir > 34 W/kg.
2.3.1. 3. klases transpor tlīdzekļi iedalās 2 apakšklasēs atkarībā no to maksimālā ātruma vmax.
2.3.1.1. 3.a klases transpor tlīdzekļi ar vmax < 120 km/h.
2.3.1.2. 3.b klases transpor tlīdzekļi ar vmax ≥ 120 km/h.
2.3.2. Visus transpor tlīdzekļus, kas testēti saskaņā ar B8. pielikumu, uzskata par 3. klases transpor tlīdzekļiem.
3. TEST A CIKLI
3.1. 1. klases cikls
3.1.1. Pilns 1. klases cikls sastāv no maza ātruma posma (Low1), vidēja ātruma posma (Medium 1) un papildu maza 
ātruma posma (Low1).
3.1.2. Low 1 posms ir apraks tīts A1/1. attēlā un A1/1. tabulā.
3.1.3. Medium 1 posms ir aprakstīts A1/2. attēlā un A1/2. tabulā.
3.2. 2. klases cikls
3.2.1. 1.A līmenim
Pilns 2. klases cikls sastāv no maza ātruma posma (Low 2), vidēja ātruma posma (Medium 2), liela ātruma posma 
(High 2) un ļoti liela ātruma posma (Extr a High 2).
1.B līmenim
Pilns 2. klases cikls sastāv no maza ātruma posma (Low2), vidēja ātruma posma (Medium 2) un liela ātruma posma 
(High 2).
3.2.2. Low 2 posms ir apraks tīts A1/3. attēlā un A1/3. tabulā.
3.2.3. Medium 2 posms ir aprakstīts A1/4. attēlā un A1/4. tabulā.
3.2.4. High 2 posms ir apraks tīts A1/5. attēlā un A1/5. tabulā.
3.2.5. Extra High 2 posms ir apraks tīts A1/6. attēlā un A1/6. tabulā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/163  
3.3. 3. klases cikls
3. klases cikli ir iedalīti 2 apakšklasēs, lai atspoguļotu 3. klases transpor tlīdzekļu apakšiedalījumu.
3.3.1. 3.a klases cikls
3.3.1.1. 1.A līmenim
Pilns 3.a klases cikls sastāv no maza ātruma posma (Low3), vidēja ātruma posma (Medium 3a), liela ātruma posma 
(High 3a) un ļoti liela ātruma posma (Extr a High 3).
1.B līmenim
Pilns 3.a klases cikls sastāv no maza ātruma posma (Low 3), vidēja ātruma posma (Medium 3a) un liela ātruma 
posma (High 3a).
3.3.1.2. Low 3 posms ir apraks tīts A1/7. attēlā un A1/7. tabulā.
3.3.1.3. Medium 3a posms ir apraks tīts A1/8. attēlā un A1/8. tabulā.
3.3.1.4. High 3a posms ir apraks tīts A1/10. attēlā un A1/10. tabulā.
3.3.1.5. Extra High 3 posms ir apraks tīts A1/12. attēlā un A1/12. tabulā.
3.3.2. 3.b klases cikls
3.3.2.1. 1.A līmenim
Pilns 3.b klases cikls sastāv no maza ātruma posma (Low 3), vidēja ātruma posma (Medium 3b), liela ātruma posma 
(High 3b) un ļoti liela ātruma posma (Extr a High 3).
1.B līmenim
Pilns 3.b klases cikls sastāv no maza ātruma posma (Low 3), vidēja ātruma posma (Medium 3b) un liela ātruma 
posma (High 3b).
3.3.2.2. Low 3 posms ir apraks tīts A1/7. attēlā un A1/7. tabulā.
3.3.2.3. Medium 3b posms ir apraks tīts A1/9. attēlā un A1/9. tabulā.
3.3.2.4. High 3b posms ir apraks tīts A1/11. attēlā un A1/11. tabulā.
3.3.2.5. Extra High 3 posms ir apraks tīts A1/12. attēlā un A1/12. tabulā.
3.4. Cikla posmu ilgums
3.4.1. 1. klases cikls
Pirmais mazā ātruma posms sākas 0. sekundē (tstar t_low11 ) un beidzas 589. sekundē (tend_low 11, ilgums 589 s).
Vidēja ātruma posms sākas 589. sekundē (tstart_medium1 ) un beidzas 1 022 . sekundē (tend_medium1 , ilgums 433 s).
Otrais mazā ātruma posms sākas 1 022 . sekundē (tstart_low12 ) un beidzas 1 611 . sekundē (tend_low12 , ilgums 589 s).
3.4.2. 2. klases un 3. klases cikls
1.A līmenim
Maza ātruma posms sākas 0. sekundē (tstart_low2 , tstart_low3 ) un beidzas 589. sekundē (tend_low2 , tend_low3 , ilgums 589 s).
Vidēja ātruma posms sākas 589. sekundē (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) un beidzas 1 022 . sekundē (tend_medium2 , 
tend_medium3 , ilgums 433 s).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/164 26.11.2021.  
Liela ātruma posms sākas 1 022 . sekundē (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) un beidzas 1 477 . sekundē (tend_high2 , tend_high3 , 
ilgums 455 s).
Ļoti liela ātruma posms sākas 1 477 . sekundē (tstar t_exhigh2 , tstar t_exhigh3 ) un beidzas 1 800 . sekundē (tend_exhigh2 , 
tend_exhigh3 , ilgums 323 s).
1.B līmenim
Maza ātruma posms sākas 0. sekundē (tstart_low2 , tstart_low3 ) un beidzas 589. sekundē (tend_low2 , tend_low3 , ilgums 589 s).
Vidēja ātruma posms sākas 589. sekundē (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) un beidzas 1 022 . sekundē (tend_medium2 , 
tend_medium3 , ilgums 433 s).
Liela ātruma posms sākas 1 022 . sekundē (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) un beidzas 1 477 . sekundē (tend_high2 , tend_high3 , 
ilgums 455 s).
3.5. WLTC pilsētas cikli
1.A līmenim
OVC-HEV un PEV testē, izmantojot attiecīgos 3.a klases un 3.b klases WLTC un WLTC pilsētas ciklus (skatīt 
B8. pielikumu).
WLTC pilsētas cikls sastāv tikai no maza un vidēja ātruma posmiem.
1.B līmenim
OVC-HEV un PEV testē, izmantojot attiecīgos 3.a klases un 3.b klases WLTC (skatīt B8. pielikumu).
4. WLTC 1. KLASES CIKLS
A1/1. Attēls
WLTC, 1. klases cikls, Low 11 posms
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/165  
A1/2.a attēls
WLTC, 1. klases cikls, Medium 1 posms
A1/2.b attēls
WLTC, 1. klases cikls, Low 12 posms
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/166 26.11.2021.  
A1/1. tabula
WLTC, 1. klases cikls, Low 11 posms (589. sekunde ir Low 11 posma beigas un Medium 1 posma sākums) 
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
0 0,0 47 18,8 94 0,0 141 35,7
1 0,0 48 19,5 95 0,0 142 35,9
2 0,0 49 20,2 96 0,0 143 36,6
3 0,0 50 20,9 97 0,0 144 37,5
4 0,0 51 21,7 98 0,0 145 38,4
5 0,0 52 22,4 99 0,0 146 39,3
6 0,0 53 23,1 100 0,0 147 40,0
7 0,0 54 23,7 101 0,0 148 40,6
8 0,0 55 24,4 102 0,0 149 41,1
9 0,0 56 25,1 103 0,0 150 41,4
10 0,0 57 25,4 104 0,0 151 41,6
11 0,0 58 25,2 105 0,0 152 41,8
12 0,2 59 23,4 106 0,0 153 41,8
13 3,1 60 21,8 107 0,0 154 41,9
14 5,7 61 19,7 108 0,7 155 41,9
15 8,0 62 17,3 109 1,1 156 42,0
16 10,1 63 14,7 110 1,9 157 42,0
17 12,0 64 12,0 111 2,5 158 42,2
18 13,8 65 9,4 112 3,5 159 42,3
19 15,4 66 5,6 113 4,7 160 42,6
20 16,7 67 3,1 114 6,1 161 43,0
21 17,7 68 0,0 115 7,5 162 43,3
22 18,3 69 0,0 116 9,4 163 43,7
23 18,8 70 0,0 117 11,0 164 44,0
24 18,9 71 0,0 118 12,9 165 44,3
25 18,4 72 0,0 119 14,5 166 44,5
26 16,9 73 0,0 120 16,4 167 44,6
27 14,3 74 0,0 121 18,0 168 44,6
28 10,8 75 0,0 122 20,0 169 44,5
29 7,1 76 0,0 123 21,5 170 44,4
30 4,0 77 0,0 124 23,5 171 44,3
31 0,0 78 0,0 125 25,0 172 44,2
32 0,0 79 0,0 126 26,8 173 44,1
33 0,0 80 0,0 127 28,2 174 44,0
34 0,0 81 0,0 128 30,0 175 43,9LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/167  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
35 1,5 82 0,0 129 31,4 176 43,8
36 3,8 83 0,0 130 32,5 177 43,7
37 5,6 84 0,0 131 33,2 178 43,6
38 7,5 85 0,0 132 33,4 179 43,5
39 9,2 86 0,0 133 33,7 180 43,4
40 10,8 87 0,0 134 33,9 181 43,3
41 12,4 88 0,0 135 34,2 182 43,1
42 13,8 89 0,0 136 34,4 183 42,9
43 15,2 90 0,0 137 34,7 184 42,7
44 16,3 91 0,0 138 34,9 185 42,5
45 17,3 92 0,0 139 35,2 186 42,3
46 18,0 93 0,0 140 35,4 187 42,2
188 42,2 237 39,7 286 25,3 335 14,3
189 42,2 238 39,9 287 24,9 336 14,3
190 42,3 239 40,0 288 24,5 337 14,0
191 42,4 240 40,1 289 24,2 338 13,0
192 42,5 241 40,2 290 24,0 339 11,4
193 42,7 242 40,3 291 23,8 340 10,2
194 42,9 243 40,4 292 23,6 341 8,0
195 43,1 244 40,5 293 23,5 342 7,0
196 43,2 245 40,5 294 23,4 343 6,0
197 43,3 246 40,4 295 23,3 344 5,5
198 43,4 247 40,3 296 23,3 345 5,0
199 43,4 248 40,2 297 23,2 346 4,5
200 43,2 249 40,1 298 23,1 347 4,0
201 42,9 250 39,7 299 23,0 348 3,5
202 42,6 251 38,8 300 22,8 349 3,0
203 42,2 252 37,4 301 22,5 350 2,5
204 41,9 253 35,6 302 22,1 351 2,0
205 41,5 254 33,4 303 21,7 352 1,5
206 41,0 255 31,2 304 21,1 353 1,0
207 40,5 256 29,1 305 20,4 354 0,5
208 39,9 257 27,6 306 19,5 355 0,0
209 39,3 258 26,6 307 18,5 356 0,0
210 38,7 259 26,2 308 17,6 357 0,0
211 38,1 260 26,3 309 16,6 358 0,0
212 37,5 261 26,7 310 15,7 359 0,0
213 36,9 262 27,5 311 14,9 360 0,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/168 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
214 36,3 263 28,4 312 14,3 361 2,2
215 35,7 264 29,4 313 14,1 362 4,5
216 35,1 265 30,4 314 14,0 363 6,6
217 34,5 266 31,2 315 13,9 364 8,6
218 33,9 267 31,9 316 13,8 365 10,6
219 33,6 268 32,5 317 13,7 366 12,5
220 33,5 269 33,0 318 13,6 367 14,4
221 33,6 270 33,4 319 13,5 368 16,3
222 33,9 271 33,8 320 13,4 369 17,9
223 34,3 272 34,1 321 13,3 370 19,1
224 34,7 273 34,3 322 13,2 371 19,9
225 35,1 274 34,3 323 13,2 372 20,3
226 35,5 275 33,9 324 13,2 373 20,5
227 35,9 276 33,3 325 13,4 374 20,7
228 36,4 277 32,6 326 13,5 375 21,0
229 36,9 278 31,8 327 13,7 376 21,6
230 37,4 279 30,7 328 13,8 377 22,6
231 37,9 280 29,6 329 14,0 378 23,7
232 38,3 281 28,6 330 14,1 379 24,8
233 38,7 282 27,8 331 14,3 380 25,7
234 39,1 283 27,0 332 14,4 381 26,2
235 39,3 284 26,4 333 14,4 382 26,4
236 39,5 285 25,8 334 14,4 383 26,4
384 26,4 433 0,0 482 3,1 531 48,2
385 26,5 434 0,0 483 4,6 532 48,5
386 26,6 435 0,0 484 6,1 533 48,7
387 26,8 436 0,0 485 7,8 534 48,9
388 26,9 437 0,0 486 9,5 535 49,1
389 27,2 438 0,0 487 11,3 536 49,1
390 27,5 439 0,0 488 13,2 537 49,0
391 28,0 440 0,0 489 15,0 538 48,8
392 28,8 441 0,0 490 16,8 539 48,6
393 29,9 442 0,0 491 18,4 540 48,5
394 31,0 443 0,0 492 20,1 541 48,4
395 31,9 444 0,0 493 21,6 542 48,3
396 32,5 445 0,0 494 23,1 543 48,2
397 32,6 446 0,0 495 24,6 544 48,1
398 32,4 447 0,0 496 26,0 545 47,5LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/169  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
399 32,0 448 0,0 497 27,5 546 46,7
400 31,3 449 0,0 498 29,0 547 45,7
401 30,3 450 0,0 499 30,6 548 44,6
402 28,0 451 0,0 500 32,1 549 42,9
403 27,0 452 0,0 501 33,7 550 40,8
404 24,0 453 0,0 502 35,3 551 38,2
405 22,5 454 0,0 503 36,8 552 35,3
406 19,0 455 0,0 504 38,1 553 31,8
407 17,5 456 0,0 505 39,3 554 28,7
408 14,0 457 0,0 506 40,4 555 25,8
409 12,5 458 0,0 507 41,2 556 22,9
410 9,0 459 0,0 508 41,9 557 20,2
411 7,5 460 0,0 509 42,6 558 17,3
412 4,0 461 0,0 510 43,3 559 15,0
413 2,9 462 0,0 511 44,0 560 12,3
414 0,0 463 0,0 512 44,6 561 10,3
415 0,0 464 0,0 513 45,3 562 7,8
416 0,0 465 0,0 514 45,5 563 6,5
417 0,0 466 0,0 515 45,5 564 4,4
418 0,0 467 0,0 516 45,2 565 3,2
419 0,0 468 0,0 517 44,7 566 1,2
420 0,0 469 0,0 518 44,2 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 43,6 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 43,1 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 42,8 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 42,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 42,8 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 43,3 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 43,9 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 44,6 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 45,4 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 46,3 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 47,2 578 0,0
432 0,0 481 1,6 530 47,8 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/170 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
A1/2.a tabula
WLTC, 1. klases cikls, Medium 1 posms (Šī posma sākums ir 589. sekunde) 
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
590 0,0 637 18,4 684 56,2 731 57,9
591 0,0 638 19,0 685 56,7 732 58,8
592 0,0 639 20,1 686 57,3 733 59,6
593 0,0 640 21,5 687 57,9 734 60,3
594 0,0 641 23,1 688 58,4 735 60,9
595 0,0 642 24,9 689 58,8 736 61,3
596 0,0 643 26,4 690 58,9 737 61,7
597 0,0 644 27,9 691 58,4 738 61,8
598 0,0 645 29,2 692 58,1 739 61,8
599 0,0 646 30,4 693 57,6 740 61,6
600 0,6 647 31,6 694 56,9 741 61,2
601 1,9 648 32,8 695 56,3 742 60,8
602 2,7 649 34,0 696 55,7 743 60,4
603 5,2 650 35,1 697 55,3 744 59,9
604 7,0 651 36,3 698 55,0 745 59,4
605 9,6 652 37,4 699 54,7 746 58,9
606 11,4 653 38,6 700 54,5 747 58,6
607 14,1 654 39,6 701 54,4 748 58,2
608 15,8 655 40,6 702 54,3 749 57,9
609 18,2 656 41,6 703 54,2 750 57,7
610 19,7 657 42,4 704 54,1 751 57,5
611 21,8 658 43,0 705 53,8 752 57,2
612 23,2 659 43,6 706 53,5 753 57,0
613 24,7 660 44,0 707 53,0 754 56,8
614 25,8 661 44,4 708 52,6 755 56,6
615 26,7 662 44,8 709 52,2 756 56,6LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/171  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
616 27,2 663 45,2 710 51,9 757 56,7
617 27,7 664 45,6 711 51,7 758 57,1
618 28,1 665 46,0 712 51,7 759 57,6
619 28,4 666 46,5 713 51,8 760 58,2
620 28,7 667 47,0 714 52,0 761 59,0
621 29,0 668 47,5 715 52,3 762 59,8
622 29,2 669 48,0 716 52,6 763 60,6
623 29,4 670 48,6 717 52,9 764 61,4
624 29,4 671 49,1 718 53,1 765 62,2
625 29,3 672 49,7 719 53,2 766 62,9
626 28,9 673 50,2 720 53,3 767 63,5
627 28,5 674 50,8 721 53,3 768 64,2
628 28,1 675 51,3 722 53,4 769 64,4
629 27,6 676 51,8 723 53,5 770 64,4
630 26,9 677 52,3 724 53,7 771 64,0
631 26,0 678 52,9 725 54,0 772 63,5
632 24,6 679 53,4 726 54,4 773 62,9
633 22,8 680 54,0 727 54,9 774 62,4
634 21,0 681 54,5 728 55,6 775 62,0
635 19,5 682 55,1 729 56,3 776 61,6
636 18,6 683 55,6 730 57,1 777 61,4
778 61,2 827 49,7 876 53,2 925 44,4
779 61,0 828 50,6 877 53,1 926 44,5
780 60,7 829 51,6 878 53,0 927 44,6
781 60,2 830 52,5 879 53,0 928 44,7
782 59,6 831 53,3 880 53,0 929 44,6
783 58,9 832 54,1 881 53,0 930 44,5
784 58,1 833 54,7 882 53,0 931 44,4
785 57,2 834 55,3 883 53,0 932 44,2
786 56,3 835 55,7 884 52,8 933 44,1
787 55,3 836 56,1 885 52,5 934 43,7
788 54,4 837 56,4 886 51,9 935 43,3
789 53,4 838 56,7 887 51,1 936 42,8
790 52,4 839 57,1 888 50,2 937 42,3
791 51,4 840 57,5 889 49,2 938 41,6
792 50,4 841 58,0 890 48,2 939 40,7
793 49,4 842 58,7 891 47,3 940 39,8
794 48,5 843 59,3 892 46,4 941 38,8LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/172 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
795 47,5 844 60,0 893 45,6 942 37,8
796 46,5 845 60,6 894 45,0 943 36,9
797 45,4 846 61,3 895 44,3 944 36,1
798 44,3 847 61,5 896 43,8 945 35,5
799 43,1 848 61,5 897 43,3 946 35,0
800 42,0 849 61,4 898 42,8 947 34,7
801 40,8 850 61,2 899 42,4 948 34,4
802 39,7 851 60,5 900 42,0 949 34,1
803 38,8 852 60,0 901 41,6 950 33,9
804 38,1 853 59,5 902 41,1 951 33,6
805 37,4 854 58,9 903 40,3 952 33,3
806 37,1 855 58,4 904 39,5 953 33,0
807 36,9 856 57,9 905 38,6 954 32,7
808 37,0 857 57,5 906 37,7 955 32,3
809 37,5 858 57,1 907 36,7 956 31,9
810 37,8 859 56,7 908 36,2 957 31,5
811 38,2 860 56,4 909 36,0 958 31,0
812 38,6 861 56,1 910 36,2 959 30,6
813 39,1 862 55,8 911 37,0 960 30,2
814 39,6 863 55,5 912 38,0 961 29,7
815 40,1 864 55,3 913 39,0 962 29,1
816 40,7 865 55,0 914 39,7 963 28,4
817 41,3 866 54,7 915 40,2 964 27,6
818 41,9 867 54,4 916 40,7 965 26,8
819 42,7 868 54,2 917 41,2 966 26,0
820 43,4 869 54,0 918 41,7 967 25,1
821 44,2 870 53,9 919 42,2 968 24,2
822 45,0 871 53,7 920 42,7 969 23,3
823 45,9 872 53,6 921 43,2 970 22,4
824 46,8 873 53,5 922 43,6 971 21,5
825 47,7 874 53,4 923 44,0 972 20,6
826 48,7 875 53,3 924 44,2 973 19,7
974 18,8
975 17,7
976 16,4
977 14,9
978 13,2
979 11,3LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/173  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
980 9,4
981 7,5
982 5,6
983 3,7
984 1,9
985 1,0
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/174 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
A1/2.b tabula
WLTC, 1. klases cikls, Low 12 posms (1 022. sekunde ir Medium 1 posma beigas un Low 12 posma sākums) 
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 023 0,0 1 070 19,5 1 117 0,0 1 164 35,9
1 024 0,0 1 071 20,2 1 118 0,0 1 165 36,6
1 025 0,0 1 072 20,9 1 119 0,0 1 166 37,5
1 026 0,0 1 073 21,7 1 120 0,0 1 167 38,4
1 027 0,0 1 074 22,4 1 121 0,0 1 168 39,3
1 028 0,0 1 075 23,1 1 122 0,0 1 169 40,0
1 029 0,0 1 076 23,7 1 123 0,0 1 170 40,6
1 030 0,0 1 077 24,4 1 124 0,0 1 171 41,1
1 031 0,0 1 078 25,1 1 125 0,0 1 172 41,4
1 032 0,0 1 079 25,4 1 126 0,0 1 173 41,6
1 033 0,0 1 080 25,2 1 127 0,0 1 174 41,8
1 034 0,2 1 081 23,4 1 128 0,0 1 175 41,8
1 035 3,1 1 082 21,8 1 129 0,0 1 176 41,9
1 036 5,7 1 083 19,7 1 130 0,7 1 177 41,9
1 037 8,0 1 084 17,3 1 131 1,1 1 178 42,0
1 038 10,1 1 085 14,7 1 132 1,9 1 179 42,0
1 039 12,0 1 086 12,0 1 133 2,5 1 180 42,2
1 040 13,8 1 087 9,4 1 134 3,5 1 181 42,3
1 041 15,4 1 088 5,6 1 135 4,7 1 182 42,6
1 042 16,7 1 089 3,1 1 136 6,1 1 183 43,0
1 043 17,7 1 090 0,0 1 137 7,5 1 184 43,3
1 044 18,3 1 091 0,0 1 138 9,4 1 185 43,7
1 045 18,8 1 092 0,0 1 139 11,0 1 186 44,0
1 046 18,9 1 093 0,0 1 140 12,9 1 187 44,3
1 047 18,4 1 094 0,0 1 141 14,5 1 188 44,5
1 048 16,9 1 095 0,0 1 142 16,4 1 189 44,6
1 049 14,3 1 096 0,0 1 143 18,0 1 190 44,6LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/175  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 050 10,8 1 097 0,0 1 144 20,0 1 191 44,5
1 051 7,1 1 098 0,0 1 145 21,5 1 192 44,4
1 052 4,0 1 099 0,0 1 146 23,5 1 193 44,3
1 053 0,0 1 100 0,0 1 147 25,0 1 194 44,2
1 054 0,0 1 101 0,0 1 148 26,8 1 195 44,1
1 055 0,0 1 102 0,0 1 149 28,2 1 196 44,0
1 056 0,0 1 103 0,0 1 150 30,0 1 197 43,9
1 057 1,5 1 104 0,0 1 151 31,4 1 198 43,8
1 058 3,8 1 105 0,0 1 152 32,5 1 199 43,7
1 059 5,6 1 106 0,0 1 153 33,2 1 200 43,6
1 060 7,5 1 107 0,0 1 154 33,4 1 201 43,5
1 061 9,2 1 108 0,0 1 155 33,7 1 202 43,4
1 062 10,8 1 109 0,0 1 156 33,9 1 203 43,3
1 063 12,4 1 110 0,0 1 157 34,2 1 204 43,1
1 064 13,8 1 111 0,0 1 158 34,4 1 205 42,9
1 065 15,2 1 112 0,0 1 159 34,7 1 206 42,7
1 066 16,3 1 113 0,0 1 160 34,9 1 207 42,5
1 067 17,3 1 114 0,0 1 161 35,2 1 208 42,3
1 068 18,0 1 115 0,0 1 162 35,4 1 209 42,2
1 069 18,8 1 116 0,0 1 163 35,7 1 210 42,2
1 211 42,2 1 260 39,9 1 309 24,9 1 358 14,3
1 212 42,3 1 261 40,0 1 310 24,5 1 359 14,0
1 213 42,4 1 262 40,1 1 311 24,2 1 360 13,0
1 214 42,5 1 263 40,2 1 312 24,0 1 361 11,4
1 215 42,7 1 264 40,3 1 313 23,8 1 362 10,2
1 216 42,9 1 265 40,4 1 314 23,6 1 363 8,0
1 217 43,1 1 266 40,5 1 315 23,5 1 364 7,0
1 218 43,2 1 267 40,5 1 316 23,4 1 365 6,0
1 219 43,3 1 268 40,4 1 317 23,3 1 366 5,5
1 220 43,4 1 269 40,3 1 318 23,3 1 367 5,0
1 221 43,4 1 270 40,2 1 319 23,2 1 368 4,5
1 222 43,2 1 271 40,1 1 320 23,1 1 369 4,0
1 223 42,9 1 272 39,7 1 321 23,0 1 370 3,5
1 224 42,6 1 273 38,8 1 322 22,8 1 371 3,0
1 225 42,2 1 274 37,4 1 323 22,5 1 372 2,5
1 226 41,9 1 275 35,6 1 324 22,1 1 373 2,0
1 227 41,5 1 276 33,4 1 325 21,7 1 374 1,5
1 228 41,0 1 277 31,2 1 326 21,1 1 375 1,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/176 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 229 40,5 1 278 29,1 1 327 20,4 1 376 0,5
1 230 39,9 1 279 27,6 1 328 19,5 1 377 0,0
1 231 39,3 1 280 26,6 1 329 18,5 1 378 0,0
1 232 38,7 1 281 26,2 1 330 17,6 1 379 0,0
1 233 38,1 1 282 26,3 1 331 16,6 1 380 0,0
1 234 37,5 1 283 26,7 1 332 15,7 1 381 0,0
1 235 36,9 1 284 27,5 1 333 14,9 1 382 0,0
1 236 36,3 1 285 28,4 1 334 14,3 1 383 2,2
1 237 35,7 1 286 29,4 1 335 14,1 1 384 4,5
1 238 35,1 1 287 30,4 1 336 14,0 1 385 6,6
1 239 34,5 1 288 31,2 1 337 13,9 1 386 8,6
1 240 33,9 1 289 31,9 1 338 13,8 1 387 10,6
1 241 33,6 1 290 32,5 1 339 13,7 1 388 12,5
1 242 33,5 1 291 33,0 1 340 13,6 1 389 14,4
1 243 33,6 1 292 33,4 1 341 13,5 1 390 16,3
1 244 33,9 1 293 33,8 1 342 13,4 1 391 17,9
1 245 34,3 1 294 34,1 1 343 13,3 1 392 19,1
1 246 34,7 1 295 34,3 1 344 13,2 1 393 19,9
1 247 35,1 1 296 34,3 1 345 13,2 1 394 20,3
1 248 35,5 1 297 33,9 1 346 13,2 1 395 20,5
1 249 35,9 1 298 33,3 1 347 13,4 1 396 20,7
1 250 36,4 1 299 32,6 1 348 13,5 1 397 21,0
1 251 36,9 1 300 31,8 1 349 13,7 1 398 21,6
1 252 37,4 1 301 30,7 1 350 13,8 1 399 22,6
1 253 37,9 1 302 29,6 1 351 14,0 1 400 23,7
1 254 38,3 1 303 28,6 1 352 14,1 1 401 24,8
1 255 38,7 1 304 27,8 1 353 14,3 1 402 25,7
1 256 39,1 1 305 27,0 1 354 14,4 1 403 26,2
1 257 39,3 1 306 26,4 1 355 14,4 1 404 26,4
1 258 39,5 1 307 25,8 1 356 14,4 1 405 26,4
1 259 39,7 1 308 25,3 1 357 14,3 1 406 26,4
1 407 26,5 1 456 0,0 1 505 4,6 1 554 48,5
1 408 26,6 1 457 0,0 1 506 6,1 1 555 48,7
1 409 26,8 1 458 0,0 1 507 7,8 1 556 48,9
1 410 26,9 1 459 0,0 1 508 9,5 1 557 49,1
1 411 27,2 1 460 0,0 1 509 11,3 1 558 49,1
1 412 27,5 1 461 0,0 1 510 13,2 1 559 49,0
1 413 28,0 1 462 0,0 1 511 15,0 1 560 48,8LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/177  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 414 28,8 1 463 0,0 1 512 16,8 1 561 48,6
1 415 29,9 1 464 0,0 1 513 18,4 1 562 48,5
1 416 31,0 1 465 0,0 1 514 20,1 1 563 48,4
1 417 31,9 1 466 0,0 1 515 21,6 1 564 48,3
1 418 32,5 1 467 0,0 1 516 23,1 1 565 48,2
1 419 32,6 1 468 0,0 1 517 24,6 1 566 48,1
1 420 32,4 1 469 0,0 1 518 26,0 1 567 47,5
1 421 32,0 1 470 0,0 1 519 27,5 1 568 46,7
1 422 31,3 1 471 0,0 1 520 29,0 1 569 45,7
1 423 30,3 1 472 0,0 1 521 30,6 1 570 44,6
1 424 28,0 1 473 0,0 1 522 32,1 1 571 42,9
1 425 27,0 1 474 0,0 1 523 33,7 1 572 40,8
1 426 24,0 1 475 0,0 1 524 35,3 1 573 38,2
1 427 22,5 1 476 0,0 1 525 36,8 1 574 35,3
1 428 19,0 1 477 0,0 1 526 38,1 1 575 31,8
1 429 17,5 1 478 0,0 1 527 39,3 1 576 28,7
1 430 14,0 1 479 0,0 1 528 40,4 1 577 25,8
1 431 12,5 1 480 0,0 1 529 41,2 1 578 22,9
1 432 9,0 1 481 0,0 1 530 41,9 1 579 20,2
1 433 7,5 1 482 0,0 1 531 42,6 1 580 17,3
1 434 4,0 1 483 0,0 1 532 43,3 1 581 15,0
1 435 2,9 1 484 0,0 1 533 44,0 1 582 12,3
1 436 0,0 1 485 0,0 1 534 44,6 1 583 10,3
1 437 0,0 1 486 0,0 1 535 45,3 1 584 7,8
1 438 0,0 1 487 0,0 1 536 45,5 1 585 6,5
1 439 0,0 1 488 0,0 1 537 45,5 1 586 4,4
1 440 0,0 1 489 0,0 1 538 45,2 1 587 3,2
1 441 0,0 1 490 0,0 1 539 44,7 1 588 1,2
1 442 0,0 1 491 0,0 1 540 44,2 1 589 0,0
1 443 0,0 1 492 0,0 1 541 43,6 1 590 0,0
1 444 0,0 1 493 0,0 1 542 43,1 1 591 0,0
1 445 0,0 1 494 0,0 1 543 42,8 1 592 0,0
1 446 0,0 1 495 0,0 1 544 42,7 1 593 0,0
1 447 0,0 1 496 0,0 1 545 42,8 1 594 0,0
1 448 0,0 1 497 0,0 1 546 43,3 1 595 0,0
1 449 0,0 1 498 0,0 1 547 43,9 1 596 0,0
1 450 0,0 1 499 0,0 1 548 44,6 1 597 0,0
1 451 0,0 1 500 0,0 1 549 45,4 1 598 0,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/178 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 452 0,0 1 501 0,0 1 550 46,3 1 599 0,0
1 453 0,0 1 502 0,0 1 551 47,2 1 600 0,0
1 454 0,0 1 503 1,6 1 552 47,8 1 601 0,0
1 455 0,0 1 504 3,1 1 553 48,2 1 602 0,0
1 603 0,0
1 604 0,0
1 605 0,0
1 606 0,0
1 607 0,0
1 608 0,0
1 609 0,0
1 610 0,0
1 611 0,0
5. WLTC 2. KLASES CIKLS
A1/3. attēls
WLTC, 2. klases cikls, Low 2 posms
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/179  
A1/4. attēls
WLTC, 2. klases cikls, Medium 2 posms
A1/5. attēls
WLTC, 2. klases cikls, High 2 posms
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/180 26.11.2021.  
A1/6. attēls
Šo attēlu piemēro tikai 1.A līmenim.
WLTC, 2. klases cikls, Extr a High 2 posms
A1/3. tabula
WLTC, 2. klases cikls, Low 2 posms (589. sekunde ir Low 1 posma beigas un Medium 1 posma sākums) 
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
0 0,0 47 11,6 94 0,0 141 36,8
1 0,0 48 12,4 95 0,0 142 35,1
2 0,0 49 13,2 96 0,0 143 32,2
3 0,0 50 14,2 97 0,0 144 31,1
4 0,0 51 14,8 98 0,0 145 30,8
5 0,0 52 14,7 99 0,0 146 29,7
6 0,0 53 14,4 100 0,0 147 29,4
7 0,0 54 14,1 101 0,0 148 29,0
8 0,0 55 13,6 102 0,0 149 28,5
9 0,0 56 13,0 103 0,0 150 26,0
10 0,0 57 12,4 104 0,0 151 23,4
11 0,0 58 11,8 105 0,0 152 20,7
12 0,0 59 11,2 106 0,0 153 17,4
13 1,2 60 10,6 107 0,8 154 15,2
14 2,6 61 9,9 108 1,4 155 13,5
15 4,9 62 9,0 109 2,3 156 13,0
16 7,3 63 8,2 110 3,5 157 12,4LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/181  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
17 9,4 64 7,0 111 4,7 158 12,3
18 11,4 65 4,8 112 5,9 159 12,2
19 12,7 66 2,3 113 7,4 160 12,3
20 13,3 67 0,0 114 9,2 161 12,4
21 13,4 68 0,0 115 11,7 162 12,5
22 13,3 69 0,0 116 13,5 163 12,7
23 13,1 70 0,0 117 15,0 164 12,8
24 12,5 71 0,0 118 16,2 165 13,2
25 11,1 72 0,0 119 16,8 166 14,3
26 8,9 73 0,0 120 17,5 167 16,5
27 6,2 74 0,0 121 18,8 168 19,4
28 3,8 75 0,0 122 20,3 169 21,7
29 1,8 76 0,0 123 22,0 170 23,1
30 0,0 77 0,0 124 23,6 171 23,5
31 0,0 78 0,0 125 24,8 172 24,2
32 0,0 79 0,0 126 25,6 173 24,8
33 0,0 80 0,0 127 26,3 174 25,4
34 1,5 81 0,0 128 27,2 175 25,8
35 2,8 82 0,0 129 28,3 176 26,5
36 3,6 83 0,0 130 29,6 177 27,2
37 4,5 84 0,0 131 30,9 178 28,3
38 5,3 85 0,0 132 32,2 179 29,9
39 6,0 86 0,0 133 33,4 180 32,4
40 6,6 87 0,0 134 35,1 181 35,1
41 7,3 88 0,0 135 37,2 182 37,5
42 7,9 89 0,0 136 38,7 183 39,2
43 8,6 90 0,0 137 39,0 184 40,5
44 9,3 91 0,0 138 40,1 185 41,4
45 10 92 0,0 139 40,4 186 42,0
46 10,8 93 0,0 140 39,7 187 42,5
188 43,2 237 33,5 286 32,5 335 25,0
189 44,4 238 35,8 287 30,9 336 24,6
190 45,9 239 37,6 288 28,6 337 23,9
191 47,6 240 38,8 289 25,9 338 23,0
192 49,0 241 39,6 290 23,1 339 21,8
193 50,0 242 40,1 291 20,1 340 20,7
194 50,2 243 40,9 292 17,3 341 19,6
195 50,1 244 41,8 293 15,1 342 18,7LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/182 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
196 49,8 245 43,3 294 13,7 343 18,1
197 49,4 246 44,7 295 13,4 344 17,5
198 48,9 247 46,4 296 13,9 345 16,7
199 48,5 248 47,9 297 15,0 346 15,4
200 48,3 249 49,6 298 16,3 347 13,6
201 48,2 250 49,6 299 17,4 348 11,2
202 47,9 251 48,8 300 18,2 349 8,6
203 47,1 252 48,0 301 18,6 350 6,0
204 45,5 253 47,5 302 19,0 351 3,1
205 43,2 254 47,1 303 19,4 352 1,2
206 40,6 255 46,9 304 19,8 353 0,0
207 38,5 256 45,8 305 20,1 354 0,0
208 36,9 257 45,8 306 20,5 355 0,0
209 35,9 258 45,8 307 20,2 356 0,0
210 35,3 259 45,9 308 18,6 357 0,0
211 34,8 260 46,2 309 16,5 358 0,0
212 34,5 261 46,4 310 14,4 359 0,0
213 34,2 262 46,6 311 13,4 360 1,4
214 34,0 263 46,8 312 12,9 361 3,2
215 33,8 264 47,0 313 12,7 362 5,6
216 33,6 265 47,3 314 12,4 363 8,1
217 33,5 266 47,5 315 12,4 364 10,3
218 33,5 267 47,9 316 12,8 365 12,1
219 33,4 268 48,3 317 14,1 366 12,6
220 33,3 269 48,3 318 16,2 367 13,6
221 33,3 270 48,2 319 18,8 368 14,5
222 33,2 271 48,0 320 21,9 369 15,6
223 33,1 272 47,7 321 25,0 370 16,8
224 33,0 273 47,2 322 28,4 371 18,2
225 32,9 274 46,5 323 31,3 372 19,6
226 32,8 275 45,2 324 34,0 373 20,9
227 32,7 276 43,7 325 34,6 374 22,3
228 32,5 277 42,0 326 33,9 375 23,8
229 32,3 278 40,4 327 31,9 376 25,4
230 31,8 279 39,0 328 30,0 377 27,0
231 31,4 280 37,7 329 29,0 378 28,6
232 30,9 281 36,4 330 27,9 379 30,2
233 30,6 282 35,2 331 27,1 380 31,2LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/183  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
234 30,6 283 34,3 332 26,4 381 31,2
235 30,7 284 33,8 333 25,9 382 30,7
236 32,0 285 33,3 334 25,5 383 29,5
384 28,6 433 0,0 482 2,5 531 26,0
385 27,7 434 0,0 483 5,2 532 26,5
386 26,9 435 0,0 484 7,9 533 26,9
387 26,1 436 0,0 485 10,3 534 27,3
388 25,4 437 0,0 486 12,7 535 27,9
389 24,6 438 0,0 487 15,0 536 30,3
390 23,6 439 0,0 488 17,4 537 33,2
391 22,6 440 0,0 489 19,7 538 35,4
392 21,7 441 0,0 490 21,9 539 38,0
393 20,7 442 0,0 491 24,1 540 40,1
394 19,8 443 0,0 492 26,2 541 42,7
395 18,8 444 0,0 493 28,1 542 44,5
396 17,7 445 0,0 494 29,7 543 46,3
397 16,6 446 0,0 495 31,3 544 47,6
398 15,6 447 0,0 496 33,0 545 48,8
399 14,8 448 0,0 497 34,7 546 49,7
400 14,3 449 0,0 498 36,3 547 50,6
401 13,8 450 0,0 499 38,1 548 51,4
402 13,4 451 0,0 500 39,4 549 51,4
403 13,1 452 0,0 501 40,4 550 50,2
404 12,8 453 0,0 502 41,2 551 47,1
405 12,3 454 0,0 503 42,1 552 44,5
406 11,6 455 0,0 504 43,2 553 41,5
407 10,5 456 0,0 505 44,3 554 38,5
408 9,0 457 0,0 506 45,7 555 35,5
409 7,2 458 0,0 507 45,4 556 32,5
410 5,2 459 0,0 508 44,5 557 29,5
411 2,9 460 0,0 509 42,5 558 26,5
412 1,2 461 0,0 510 39,5 559 23,5
413 0,0 462 0,0 511 36,5 560 20,4
414 0,0 463 0,0 512 33,5 561 17,5
415 0,0 464 0,0 513 30,4 562 14,5
416 0,0 465 0,0 514 27,0 563 11,5
417 0,0 466 0,0 515 23,6 564 8,5
418 0,0 467 0,0 516 21,0 565 5,6LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/184 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
419 0,0 468 0,0 517 19,5 566 2,6
420 0,0 469 0,0 518 17,6 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 16,1 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 14,5 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 13,5 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 13,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 16,0 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 18,1 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 20,8 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 21,5 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 22,5 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 23,4 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 24,5 578 0,0
432 0,0 481 1,4 530 25,6 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
A1/4. tabula
WLTC, 2. klases cikls, Medium 2 posms (Šī posma sākums ir 589. sekunde) 
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
590 0,0 637 38,6 684 59,3 731 55,3
591 0,0 638 39,8 685 60,2 732 55,1
592 0,0 639 40,6 686 61,3 733 54,8
593 0,0 640 41,1 687 62,4 734 54,6
594 0,0 641 41,9 688 63,4 735 54,5
595 0,0 642 42,8 689 64,4 736 54,3
596 0,0 643 44,3 690 65,4 737 53,9
597 0,0 644 45,7 691 66,3 738 53,4LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/185  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
598 0,0 645 47,4 692 67,2 739 52,6
599 0,0 646 48,9 693 68,0 740 51,5
600 0,0 647 50,6 694 68,8 741 50,2
601 1,6 648 52,0 695 69,5 742 48,7
602 3,6 649 53,7 696 70,1 743 47,0
603 6,3 650 55,0 697 70,6 744 45,1
604 9,0 651 56,8 698 71,0 745 43,0
605 11,8 652 58,0 699 71,6 746 40,6
606 14,2 653 59,8 700 72,2 747 38,1
607 16,6 654 61,1 701 72,8 748 35,4
608 18,5 655 62,4 702 73,5 749 32,7
609 20,8 656 63,0 703 74,1 750 30,0
610 23,4 657 63,5 704 74,3 751 27,5
611 26,9 658 63,0 705 74,3 752 25,3
612 30,3 659 62,0 706 73,7 753 23,4
613 32,8 660 60,4 707 71,9 754 22,0
614 34,1 661 58,6 708 70,5 755 20,8
615 34,2 662 56,7 709 68,9 756 19,8
616 33,6 663 55,0 710 67,4 757 18,9
617 32,1 664 53,7 711 66,0 758 18,0
618 30,0 665 52,7 712 64,7 759 17,0
619 27,5 666 51,9 713 63,7 760 16,1
620 25,1 667 51,4 714 62,9 761 15,5
621 22,8 668 51,0 715 62,2 762 14,4
622 20,5 669 50,7 716 61,7 763 14,9
623 17,9 670 50,6 717 61,2 764 15,9
624 15,1 671 50,8 718 60,7 765 17,1
625 13,4 672 51,2 719 60,3 766 18,3
626 12,8 673 51,7 720 59,9 767 19,4
627 13,7 674 52,3 721 59,6 768 20,4
628 16,0 675 53,1 722 59,3 769 21,2
629 18,1 676 53,8 723 59,0 770 21,9
630 20,8 677 54,5 724 58,6 771 22,7
631 23,7 678 55,1 725 58,0 772 23,4
632 26,5 679 55,9 726 57,5 773 24,2
633 29,3 680 56,5 727 56,9 774 24,3
634 32,0 681 57,1 728 56,3 775 24,2
635 34,5 682 57,8 729 55,9 776 24,1LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/186 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
636 36,8 683 58,5 730 55,6 777 23,8
778 23,0 827 59,9 876 46,9 925 49,0
779 22,6 828 60,7 877 47,1 926 48,5
780 21,7 829 61,4 878 47,5 927 48,0
781 21,3 830 62,0 879 47,8 928 47,5
782 20,3 831 62,5 880 48,3 929 47,0
783 19,1 832 62,9 881 48,8 930 46,9
784 18,1 833 63,2 882 49,5 931 46,8
785 16,9 834 63,4 883 50,2 932 46,8
786 16,0 835 63,7 884 50,8 933 46,8
787 14,8 836 64,0 885 51,4 934 46,9
788 14,5 837 64,4 886 51,8 935 46,9
789 13,7 838 64,9 887 51,9 936 46,9
790 13,5 839 65,5 888 51,7 937 46,9
791 12,9 840 66,2 889 51,2 938 46,9
792 12,7 841 67,0 890 50,4 939 46,8
793 12,5 842 67,8 891 49,2 940 46,6
794 12,5 843 68,6 892 47,7 941 46,4
795 12,6 844 69,4 893 46,3 942 46,0
796 13,0 845 70,1 894 45,1 943 45,5
797 13,6 846 70,9 895 44,2 944 45,0
798 14,6 847 71,7 896 43,7 945 44,5
799 15,7 848 72,5 897 43,4 946 44,2
800 17,1 849 73,2 898 43,1 947 43,9
801 18,7 850 73,8 899 42,5 948 43,7
802 20,2 851 74,4 900 41,8 949 43,6
803 21,9 852 74,7 901 41,1 950 43,6
804 23,6 853 74,7 902 40,3 951 43,5
805 25,4 854 74,6 903 39,7 952 43,5
806 27,1 855 74,2 904 39,3 953 43,4
807 28,9 856 73,5 905 39,2 954 43,3
808 30,4 857 72,6 906 39,3 955 43,1
809 32,0 858 71,8 907 39,6 956 42,9
810 33,4 859 71,0 908 40,0 957 42,7
811 35,0 860 70,1 909 40,7 958 42,5
812 36,4 861 69,4 910 41,4 959 42,4
813 38,1 862 68,9 911 42,2 960 42,2
814 39,7 863 68,4 912 43,1 961 42,1LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/187  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
815 41,6 864 67,9 913 44,1 962 42,0
816 43,3 865 67,1 914 44,9 963 41,8
817 45,1 866 65,8 915 45,6 964 41,7
818 46,9 867 63,9 916 46,4 965 41,5
819 48,7 868 61,4 917 47,0 966 41,3
820 50,5 869 58,4 918 47,8 967 41,1
821 52,4 870 55,4 919 48,3 968 40,8
822 54,1 871 52,4 920 48,9 969 40,3
823 55,7 872 50,0 921 49,4 970 39,6
824 56,8 873 48,3 922 49,8 971 38,5
825 57,9 874 47,3 923 49,6 972 37,0
826 59,0 875 46,8 924 49,3 973 35,1
974 33,0
975 30,6
976 27,9
977 25,1
978 22,0
979 18,8
980 15,5
981 12,3
982 8,8
983 6,0
984 3,6
985 1,6
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/188 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
A1/5. tabula
WLTC, 2. klases cikls, High 2 posms (1 022. sekunde ir Medium 2 posma beigas un High 2 posma sākums) 
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 023 0,0 1 070 46,0 1 117 73,9 1 164 71,7
1 024 0,0 1 071 46,4 1 118 74,9 1 165 69,9
1 025 0,0 1 072 47,0 1 119 75,7 1 166 67,9
1 026 0,0 1 073 47,4 1 120 76,4 1 167 65,7
1 027 1,1 1 074 48,0 1 121 77,1 1 168 63,5
1 028 3,0 1 075 48,4 1 122 77,6 1 169 61,2
1 029 5,7 1 076 49,0 1 123 78,0 1 170 59,0
1 030 8,4 1 077 49,4 1 124 78,2 1 171 56,8LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/189  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 031 11,1 1 078 50,0 1 125 78,4 1 172 54,7
1 032 14,0 1 079 50,4 1 126 78,5 1 173 52,7
1 033 17,0 1 080 50,8 1 127 78,5 1 174 50,9
1 034 20,1 1 081 51,1 1 128 78,6 1 175 49,4
1 035 22,7 1 082 51,3 1 129 78,7 1 176 48,1
1 036 23,6 1 083 51,3 1 130 78,9 1 177 47,1
1 037 24,5 1 084 51,3 1 131 79,1 1 178 46,5
1 038 24,8 1 085 51,3 1 132 79,4 1 179 46,3
1 039 25,1 1 086 51,3 1 133 79,8 1 180 46,5
1 040 25,3 1 087 51,3 1 134 80,1 1 181 47,2
1 041 25,5 1 088 51,3 1 135 80,5 1 182 48,3
1 042 25,7 1 089 51,4 1 136 80,8 1 183 49,7
1 043 25,8 1 090 51,6 1 137 81,0 1 184 51,3
1 044 25,9 1 091 51,8 1 138 81,2 1 185 53,0
1 045 26,0 1 092 52,1 1 139 81,3 1 186 54,9
1 046 26,1 1 093 52,3 1 140 81,2 1 187 56,7
1 047 26,3 1 094 52,6 1 141 81,0 1 188 58,6
1 048 26,5 1 095 52,8 1 142 80,6 1 189 60,2
1 049 26,8 1 096 52,9 1 143 80,0 1 190 61,6
1 050 27,1 1 097 53,0 1 144 79,1 1 191 62,2
1 051 27,5 1 098 53,0 1 145 78,0 1 192 62,5
1 052 28,0 1 099 53,0 1 146 76,8 1 193 62,8
1 053 28,6 1 100 53,1 1 147 75,5 1 194 62,9
1 054 29,3 1 101 53,2 1 148 74,1 1 195 63,0
1 055 30,4 1 102 53,3 1 149 72,9 1 196 63,0
1 056 31,8 1 103 53,4 1 150 71,9 1 197 63,1
1 057 33,7 1 104 53,5 1 151 71,2 1 198 63,2
1 058 35,8 1 105 53,7 1 152 70,9 1 199 63,3
1 059 37,8 1 106 55,0 1 153 71,0 1 200 63,5
1 060 39,5 1 107 56,8 1 154 71,5 1 201 63,7
1 061 40,8 1 108 58,8 1 155 72,3 1 202 63,9
1 062 41,8 1 109 60,9 1 156 73,2 1 203 64,1
1 063 42,4 1 110 63,0 1 157 74,1 1 204 64,3
1 064 43,0 1 111 65,0 1 158 74,9 1 205 66,1
1 065 43,4 1 112 66,9 1 159 75,4 1 206 67,9
1 066 44,0 1 113 68,6 1 160 75,5 1 207 69,7
1 067 44,4 1 114 70,1 1 161 75,2 1 208 71,4
1 068 45,0 1 115 71,5 1 162 74,5 1 209 73,1LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/190 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 069 45,4 1 116 72,8 1 163 73,3 1 210 74,7
1 211 76,2 1 260 35,4 1 309 72,3 1 358 70,8
1 212 77,5 1 261 32,7 1 310 71,9 1 359 70,8
1 213 78,6 1 262 30,0 1 311 71,3 1 360 70,9
1 214 79,7 1 263 29,9 1 312 70,9 1 361 70,9
1 215 80,6 1 264 30,0 1 313 70,5 1 362 70,9
1 216 81,5 1 265 30,2 1 314 70,0 1 363 70,9
1 217 82,2 1 266 30,4 1 315 69,6 1 364 71,0
1 218 83,0 1 267 30,6 1 316 69,2 1 365 71,0
1 219 83,7 1 268 31,6 1 317 68,8 1 366 71,1
1 220 84,4 1 269 33,0 1 318 68,4 1 367 71,2
1 221 84,9 1 270 33,9 1 319 67,9 1 368 71,3
1 222 85,1 1 271 34,8 1 320 67,5 1 369 71,4
1 223 85,2 1 272 35,7 1 321 67,2 1 370 71,5
1 224 84,9 1 273 36,6 1 322 66,8 1 371 71,7
1 225 84,4 1 274 37,5 1 323 65,6 1 372 71,8
1 226 83,6 1 275 38,4 1 324 63,3 1 373 71,9
1 227 82,7 1 276 39,3 1 325 60,2 1 374 71,9
1 228 81,5 1 277 40,2 1 326 56,2 1 375 71,9
1 229 80,1 1 278 40,8 1 327 52,2 1 376 71,9
1 230 78,7 1 279 41,7 1 328 48,4 1 377 71,9
1 231 77,4 1 280 42,4 1 329 45,0 1 378 71,9
1 232 76,2 1 281 43,1 1 330 41,6 1 379 71,9
1 233 75,4 1 282 43,6 1 331 38,6 1 380 72,0
1 234 74,8 1 283 44,2 1 332 36,4 1 381 72,1
1 235 74,3 1 284 44,8 1 333 34,8 1 382 72,4
1 236 73,8 1 285 45,5 1 334 34,2 1 383 72,7
1 237 73,2 1 286 46,3 1 335 34,7 1 384 73,1
1 238 72,4 1 287 47,2 1 336 36,3 1 385 73,4
1 239 71,6 1 288 48,1 1 337 38,5 1 386 73,8
1 240 70,8 1 289 49,1 1 338 41,0 1 387 74,0
1 241 69,9 1 290 50,0 1 339 43,7 1 388 74,1
1 242 67,9 1 291 51,0 1 340 46,5 1 389 74,0
1 243 65,7 1 292 51,9 1 341 49,1 1 390 73,0
1 244 63,5 1 293 52,7 1 342 51,6 1 391 72,0
1 245 61,2 1 294 53,7 1 343 53,9 1 392 71,0
1 246 59,0 1 295 55,0 1 344 56,0 1 393 70,0
1 247 56,8 1 296 56,8 1 345 57,9 1 394 69,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/191  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 248 54,7 1 297 58,8 1 346 59,7 1 395 68,0
1 249 52,7 1 298 60,9 1 347 61,2 1 396 67,7
1 250 50,9 1 299 63,0 1 348 62,5 1 397 66,7
1 251 49,4 1 300 65,0 1 349 63,5 1 398 66,6
1 252 48,1 1 301 66,9 1 350 64,3 1 399 66,7
1 253 47,1 1 302 68,6 1 351 65,3 1 400 66,8
1 254 46,5 1 303 70,1 1 352 66,3 1 401 66,9
1 255 46,3 1 304 71,0 1 353 67,3 1 402 66,9
1 256 45,1 1 305 71,8 1 354 68,3 1 403 66,9
1 257 43,0 1 306 72,8 1 355 69,3 1 404 66,9
1 258 40,6 1 307 72,9 1 356 70,3 1 405 66,9
1 259 38,1 1 308 73,0 1 357 70,8 1 406 66,9
1 407 66,9 1 456 0,0
1 408 67,0 1 457 0,0
1 409 67,1 1 458 0,0
1 410 67,3 1 459 0,0
1 411 67,5 1 460 0,0
1 412 67,8 1 461 0,0
1 413 68,2 1 462 0,0
1 414 68,6 1 463 0,0
1 415 69,0 1 464 0,0
1 416 69,3 1 465 0,0
1 417 69,3 1 466 0,0
1 418 69,2 1 467 0,0
1 419 68,8 1 468 0,0
1 420 68,2 1 469 0,0
1 421 67,6 1 470 0,0
1 422 67,4 1 471 0,0
1 423 67,2 1 472 0,0
1 424 66,9 1 473 0,0
1 425 66,3 1 474 0,0
1 426 65,4 1 475 0,0
1 427 64,0 1 476 0,0
1 428 62,4 1 477 0,0
1 429 60,6
1 430 58,6
1 431 56,7
1 432 54,8LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/192 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 433 53,0
1 434 51,3
1 435 49,6
1 436 47,8
1 437 45,5
1 438 42,8
1 439 39,8
1 440 36,5
1 441 33,0
1 442 29,5
1 443 25,8
1 444 22,1
1 445 18,6
1 446 15,3
1 447 12,4
1 448 9,6
1 449 6,6
1 450 3,8
1 451 1,6
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
A1/6. tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.A līmenim. 
WLTC, 2. klases cikls, Extr a High 2 posms (1 477. sekunde ir High 2 posma beigas un Extr a High 2 posma 
sākums) 
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 478 0,0 1 525 63,4 1 572 107,4 1 619 113,7
1 479 1,1 1 526 64,5 1 573 108,7 1 620 114,1
1 480 2,3 1 527 65,7 1 574 109,9 1 621 114,4
1 481 4,6 1 528 66,9 1 575 111,2 1 622 114,6
1 482 6,5 1 529 68,1 1 576 112,3 1 623 114,7
1 483 8,9 1 530 69,1 1 577 113,4 1 624 114,7
1 484 10,9 1 531 70,0 1 578 114,4 1 625 114,7LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/193  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 485 13,5 1 532 70,9 1 579 115,3 1 626 114,6
1 486 15,2 1 533 71,8 1 580 116,1 1 627 114,5
1 487 17,6 1 534 72,6 1 581 116,8 1 628 114,5
1 488 19,3 1 535 73,4 1 582 117,4 1 629 114,5
1 489 21,4 1 536 74,0 1 583 117,7 1 630 114,7
1 490 23,0 1 537 74,7 1 584 118,2 1 631 115,0
1 491 25,0 1 538 75,2 1 585 118,1 1 632 115,6
1 492 26,5 1 539 75,7 1 586 117,7 1 633 116,4
1 493 28,4 1 540 76,4 1 587 117,0 1 634 117,3
1 494 29,8 1 541 77,2 1 588 116,1 1 635 118,2
1 495 31,7 1 542 78,2 1 589 115,2 1 636 118,8
1 496 33,7 1 543 78,9 1 590 114,4 1 637 119,3
1 497 35,8 1 544 79,9 1 591 113,6 1 638 119,6
1 498 38,1 1 545 81,1 1 592 113,0 1 639 119,7
1 499 40,5 1 546 82,4 1 593 112,6 1 640 119,5
1 500 42,2 1 547 83,7 1 594 112,2 1 641 119,3
1 501 43,5 1 548 85,4 1 595 111,9 1 642 119,2
1 502 44,5 1 549 87,0 1 596 111,6 1 643 119,0
1 503 45,2 1 550 88,3 1 597 111,2 1 644 118,8
1 504 45,8 1 551 89,5 1 598 110,7 1 645 118,8
1 505 46,6 1 552 90,5 1 599 110,1 1 646 118,8
1 506 47,4 1 553 91,3 1 600 109,3 1 647 118,8
1 507 48,5 1 554 92,2 1 601 108,4 1 648 118,8
1 508 49,7 1 555 93,0 1 602 107,4 1 649 118,9
1 509 51,3 1 556 93,8 1 603 106,7 1 650 119,0
1 510 52,9 1 557 94,6 1 604 106,3 1 651 119,0
1 511 54,3 1 558 95,3 1 605 106,2 1 652 119,1
1 512 55,6 1 559 95,9 1 606 106,4 1 653 119,2
1 513 56,8 1 560 96,6 1 607 107,0 1 654 119,4
1 514 57,9 1 561 97,4 1 608 107,5 1 655 119,6
1 515 58,9 1 562 98,1 1 609 107,9 1 656 119,9
1 516 59,7 1 563 98,7 1 610 108,4 1 657 120,1
1 517 60,3 1 564 99,5 1 611 108,9 1 658 120,3
1 518 60,7 1 565 100,3 1 612 109,5 1 659 120,4
1 519 60,9 1 566 101,1 1 613 110,2 1 660 120,5
1 520 61,0 1 567 101,9 1 614 110,9 1 661 120,5
1 521 61,1 1 568 102,8 1 615 111,6 1 662 120,5
1 522 61,4 1 569 103,8 1 616 112,2 1 663 120,5LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/194 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 523 61,8 1 570 105,0 1 617 112,8 1 664 120,4
1 524 62,5 1 571 106,1 1 618 113,3 1 665 120,3
1 666 120,1 1 715 120,4 1 764 82,6
1 667 119,9 1 716 120,8 1 765 81,9
1 668 119,6 1 717 121,1 1 766 81,1
1 669 119,5 1 718 121,6 1 767 80,0
1 670 119,4 1 719 121,8 1 768 78,7
1 671 119,3 1 720 122,1 1 769 76,9
1 672 119,3 1 721 122,4 1 770 74,6
1 673 119,4 1 722 122,7 1 771 72,0
1 674 119,5 1 723 122,8 1 772 69,0
1 675 119,5 1 724 123,1 1 773 65,6
1 676 119,6 1 725 123,1 1 774 62,1
1 677 119,6 1 726 122,8 1 775 58,5
1 678 119,6 1 727 122,3 1 776 54,7
1 679 119,4 1 728 121,3 1 777 50,9
1 680 119,3 1 729 119,9 1 778 47,3
1 681 119,0 1 730 118,1 1 779 43,8
1 682 118,8 1 731 115,9 1 780 40,4
1 683 118,7 1 732 113,5 1 781 37,4
1 684 118,8 1 733 111,1 1 782 34,3
1 685 119,0 1 734 108,6 1 783 31,3
1 686 119,2 1 735 106,2 1 784 28,3
1 687 119,6 1 736 104,0 1 785 25,2
1 688 120,0 1 737 101,1 1 786 22,0
1 689 120,3 1 738 98,3 1 787 18,9
1 690 120,5 1 739 95,7 1 788 16,1
1 691 120,7 1 740 93,5 1 789 13,4
1 692 120,9 1 741 91,5 1 790 11,1
1 693 121,0 1 742 90,7 1 791 8,9
1 694 121,1 1 743 90,4 1 792 6,9
1 695 121,2 1 744 90,2 1 793 4,9
1 696 121,3 1 745 90,2 1 794 2,8
1 697 121,4 1 746 90,1 1 795 0,0
1 698 121,5 1 747 90,0 1 796 0,0
1 699 121,5 1 748 89,8 1 797 0,0
1 700 121,5 1 749 89,6 1 798 0,0
1 701 121,4 1 750 89,4 1 799 0,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/195  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 702 121,3 1 751 89,2 1 800 0,0
1 703 121,1 1 752 88,9
1 704 120,9 1 753 88,5
1 705 120,6 1 754 88,1
1 706 120,4 1 755 87,6
1 707 120,2 1 756 87,1
1 708 120,1 1 757 86,6
1 709 119,9 1 758 86,1
1 710 119,8 1 759 85,5
1 711 119,8 1 760 85,0
1 712 119,9 1 761 84,4
1 713 120,0 1 762 83,8
1 714 120,2 1 763 83,2
6. WLTC 3. KLASES CIKLS
A1/7. attēls
WLTC, 3. klases cikls, Low 3 posms
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/196 26.11.2021.  
A1/8. attēls
WLTC, 3.a. klases cikls, Medium 3a posms
A1/9. attēls
WLTC, 3.b. klases cikls, Medium 3b posms
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/197  
A1/10. attēls
WLTC, 3.a. klases cikls, High 3a posms
A1/11. attēls
WLTC, 3.b. klases cikls, High 3b posms
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/198 26.11.2021.  
A1/12. attēls
Šo attēlu piemēro tikai 1.A līmenim.
WLTC, 3. klases cikls, Extr a High 3 posms
A1/7. tabula
WLTC, 3. klases cikls, Low 3 posms (589. sekunde ir Low 3 posma beigas un Medium 3 posma sākums) 
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
0 0,0 47 19,5 94 12,0 141 11,7
1 0,0 48 18,4 95 9,1 142 16,4
2 0,0 49 17,8 96 5,8 143 18,9
3 0,0 50 17,8 97 3,6 144 19,9
4 0,0 51 17,4 98 2,2 145 20,8
5 0,0 52 15,7 99 0,0 146 22,8
6 0,0 53 13,1 100 0,0 147 25,4
7 0,0 54 12,1 101 0,0 148 27,7
8 0,0 55 12,0 102 0,0 149 29,2
9 0,0 56 12,0 103 0,0 150 29,8
10 0,0 57 12,0 104 0,0 151 29,4
11 0,0 58 12,3 105 0,0 152 27,2
12 0,2 59 12,6 106 0,0 153 22,6
13 1,7 60 14,7 107 0,0 154 17,3
14 5,4 61 15,3 108 0,0 155 13,3LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/199  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
15 9,9 62 15,9 109 0,0 156 12,0
16 13,1 63 16,2 110 0,0 157 12,6
17 16,9 64 17,1 111 0,0 158 14,1
18 21,7 65 17,8 112 0,0 159 17,2
19 26,0 66 18,1 113 0,0 160 20,1
20 27,5 67 18,4 114 0,0 161 23,4
21 28,1 68 20,3 115 0,0 162 25,5
22 28,3 69 23,2 116 0,0 163 27,6
23 28,8 70 26,5 117 0,0 164 29,5
24 29,1 71 29,8 118 0,0 165 31,1
25 30,8 72 32,6 119 0,0 166 32,1
26 31,9 73 34,4 120 0,0 167 33,2
27 34,1 74 35,5 121 0,0 168 35,2
28 36,6 75 36,4 122 0,0 169 37,2
29 39,1 76 37,4 123 0,0 170 38,0
30 41,3 77 38,5 124 0,0 171 37,4
31 42,5 78 39,3 125 0,0 172 35,1
32 43,3 79 39,5 126 0,0 173 31,0
33 43,9 80 39,0 127 0,0 174 27,1
34 44,4 81 38,5 128 0,0 175 25,3
35 44,5 82 37,3 129 0,0 176 25,1
36 44,2 83 37,0 130 0,0 177 25,9
37 42,7 84 36,7 131 0,0 178 27,8
38 39,9 85 35,9 132 0,0 179 29,2
39 37,0 86 35,3 133 0,0 180 29,6
40 34,6 87 34,6 134 0,0 181 29,5
41 32,3 88 34,2 135 0,0 182 29,2
42 29,0 89 31,9 136 0,0 183 28,3
43 25,1 90 27,3 137 0,0 184 26,1
44 22,2 91 22,0 138 0,2 185 23,6
45 20,9 92 17,0 139 1,9 186 21,0
46 20,4 93 14,2 140 6,1 187 18,9
188 17,1 237 49,2 286 37,4 335 15,0
189 15,7 238 48,4 287 40,7 336 14,5
190 14,5 239 46,9 288 44,0 337 14,3
191 13,7 240 44,3 289 47,3 338 14,5
192 12,9 241 41,5 290 49,2 339 15,4
193 12,5 242 39,5 291 49,8 340 17,8LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/200 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
194 12,2 243 37,0 292 49,2 341 21,1
195 12,0 244 34,6 293 48,1 342 24,1
196 12,0 245 32,3 294 47,3 343 25,0
197 12,0 246 29,0 295 46,8 344 25,3
198 12,0 247 25,1 296 46,7 345 25,5
199 12,5 248 22,2 297 46,8 346 26,4
200 13,0 249 20,9 298 47,1 347 26,6
201 14,0 250 20,4 299 47,3 348 27,1
202 15,0 251 19,5 300 47,3 349 27,7
203 16,5 252 18,4 301 47,1 350 28,1
204 19,0 253 17,8 302 46,6 351 28,2
205 21,2 254 17,8 303 45,8 352 28,1
206 23,8 255 17,4 304 44,8 353 28,0
207 26,9 256 15,7 305 43,3 354 27,9
208 29,6 257 14,5 306 41,8 355 27,9
209 32,0 258 15,4 307 40,8 356 28,1
210 35,2 259 17,9 308 40,3 357 28,2
211 37,5 260 20,6 309 40,1 358 28,0
212 39,2 261 23,2 310 39,7 359 26,9
213 40,5 262 25,7 311 39,2 360 25,0
214 41,6 263 28,7 312 38,5 361 23,2
215 43,1 264 32,5 313 37,4 362 21,9
216 45,0 265 36,1 314 36,0 363 21,1
217 47,1 266 39,0 315 34,4 364 20,7
218 49,0 267 40,8 316 33,0 365 20,7
219 50,6 268 42,9 317 31,7 366 20,8
220 51,8 269 44,4 318 30,0 367 21,2
221 52,7 270 45,9 319 28,0 368 22,1
222 53,1 271 46,0 320 26,1 369 23,5
223 53,5 272 45,6 321 25,6 370 24,3
224 53,8 273 45,3 322 24,9 371 24,5
225 54,2 274 43,7 323 24,9 372 23,8
226 54,8 275 40,8 324 24,3 373 21,3
227 55,3 276 38,0 325 23,9 374 17,7
228 55,8 277 34,4 326 23,9 375 14,4
229 56,2 278 30,9 327 23,6 376 11,9
230 56,5 279 25,5 328 23,3 377 10,2
231 56,5 280 21,4 329 20,5 378 8,9LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/201  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
232 56,2 281 20,2 330 17,5 379 8,0
233 54,9 282 22,9 331 16,9 380 7,2
234 52,9 283 26,6 332 16,7 381 6,1
235 51,0 284 30,2 333 15,9 382 4,9
236 49,8 285 34,1 334 15,6 383 3,7
384 2,3 433 31,3 482 0,0 531 0,0
385 0,9 434 31,1 483 0,0 532 0,0
386 0,0 435 30,6 484 0,0 533 0,2
387 0,0 436 29,2 485 0,0 534 1,2
388 0,0 437 26,7 486 0,0 535 3,2
389 0,0 438 23,0 487 0,0 536 5,2
390 0,0 439 18,2 488 0,0 537 8,2
391 0,0 440 12,9 489 0,0 538 13
392 0,5 441 7,7 490 0,0 539 18,8
393 2,1 442 3,8 491 0,0 540 23,1
394 4,8 443 1,3 492 0,0 541 24,5
395 8,3 444 0,2 493 0,0 542 24,5
396 12,3 445 0,0 494 0,0 543 24,3
397 16,6 446 0,0 495 0,0 544 23,6
398 20,9 447 0,0 496 0,0 545 22,3
399 24,2 448 0,0 497 0,0 546 20,1
400 25,6 449 0,0 498 0,0 547 18,5
401 25,6 450 0,0 499 0,0 548 17,2
402 24,9 451 0,0 500 0,0 549 16,3
403 23,3 452 0,0 501 0,0 550 15,4
404 21,6 453 0,0 502 0,0 551 14,7
405 20,2 454 0,0 503 0,0 552 14,3
406 18,7 455 0,0 504 0,0 553 13,7
407 17,0 456 0,0 505 0,0 554 13,3
408 15,3 457 0,0 506 0,0 555 13,1
409 14,2 458 0,0 507 0,0 556 13,1
410 13,9 459 0,0 508 0,0 557 13,3
411 14,0 460 0,0 509 0,0 558 13,8
412 14,2 461 0,0 510 0,0 559 14,5
413 14,5 462 0,0 511 0,0 560 16,5
414 14,9 463 0,0 512 0,5 561 17,0
415 15,9 464 0,0 513 2,5 562 17,0
416 17,4 465 0,0 514 6,6 563 17,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/202 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
417 18,7 466 0,0 515 11,8 564 15,4
418 19,1 467 0,0 516 16,8 565 10,1
419 18,8 468 0,0 517 20,5 566 4,8
420 17,6 469 0,0 518 21,9 567 0,0
421 16,6 470 0,0 519 21,9 568 0,0
422 16,2 471 0,0 520 21,3 569 0,0
423 16,4 472 0,0 521 20,3 570 0,0
424 17,2 473 0,0 522 19,2 571 0,0
425 19,1 474 0,0 523 17,8 572 0,0
426 22,6 475 0,0 524 15,5 573 0,0
427 27,4 476 0,0 525 11,9 574 0,0
428 31,6 477 0,0 526 7,6 575 0,0
429 33,4 478 0,0 527 4,0 576 0,0
430 33,5 479 0,0 528 2,0 577 0,0
431 32,8 480 0,0 529 1,0 578 0,0
432 31,9 481 0,0 530 0,0 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
A1/8. tabula
WLTC, 3. klases cikls, Medium 3a posms (589. sekunde ir Low 3 posma beigas un Medium 3a posma 
sākums) 
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/203  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 5,2 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,2 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 13,5 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 18,1 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 22,3 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 26,0 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 29,3 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 32,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 36,0 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 39,2 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 42,5 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 45,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,2 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,3 767 20,4
627 46,0 674 38,0 721 20,5 768 24,0
628 46,0 675 40,0 722 23,9 769 29,0
629 46,0 676 40,3 723 26,0 770 32,2
630 46,1 677 40,5 724 28,0 771 36,8
631 46,7 678 39,0 725 31,5 772 39,4
632 47,7 679 35,7 726 33,4 773 43,2LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/204 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
633 48,9 680 31,8 727 36,0 774 45,8
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 49,2
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 51,4
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 54,2
778 56,0 827 37,1 876 75,8 925 62,3
779 58,3 828 38,9 877 76,6 926 62,7
780 59,8 829 41,4 878 76,5 927 62,0
781 61,7 830 44,0 879 76,2 928 61,3
782 62,7 831 46,3 880 75,8 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 75,4 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 74,8 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 73,9 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 72,7 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 71,3 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 70,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 70,0 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 70,0 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 69,0 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,0 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 43,0 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 45,0 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 46,5 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 48,3 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 49,5 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 51,2 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,2 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,6 858 63,9 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 64,4 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 65,0 909 42,1 958 25,1LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/205  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
812 43,7 861 65,6 910 44,7 959 27,0
813 39,7 862 66,6 911 46,0 960 29,8
814 35,5 863 67,4 912 48,8 961 33,8
815 31,1 864 68,2 913 50,1 962 37,0
816 26,3 865 69,1 914 51,3 963 40,7
817 21,9 866 70,0 915 54,1 964 43,0
818 18,0 867 70,8 916 55,2 965 45,6
819 17,0 868 71,5 917 56,2 966 46,9
820 18,0 869 72,4 918 56,1 967 47,0
821 21,4 870 73,0 919 56,1 968 46,9
822 24,8 871 73,7 920 56,5 969 46,5
823 27,9 872 74,4 921 57,5 970 45,8
824 30,8 873 74,9 922 59,2 971 44,3
825 33,0 874 75,3 923 60,7 972 41,3
826 35,1 875 75,6 924 61,8 973 36,5
974 31,7
975 27,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/206 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
A1/9. tabula
WLTC, 3.b klases cikls, Medium 3b posms (589. sekunde ir Low 3 posma beigas un Medium 3b posma 
sākums) 
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/207  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 4,8 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,1 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 14,2 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 19,8 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 25,5 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 30,5 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 34,8 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 38,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 42,9 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 46,4 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 48,3 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 48,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,5 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,0 767 19,1
627 46,0 674 38,0 721 18,5 768 22,4
628 46,0 675 40,0 722 20,6 769 25,6
629 46,0 676 40,3 723 22,5 770 30,1
630 46,1 677 40,5 724 24,0 771 35,3
631 46,7 678 39,0 725 26,6 772 39,9
632 47,7 679 35,7 726 29,9 773 44,5LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/208 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
633 48,9 680 31,8 727 34,8 774 47,5
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 50,9
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 54,1
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 56,3
778 58,1 827 37,1 876 72,7 925 64,1
779 59,8 828 38,9 877 71,3 926 62,7
780 61,1 829 41,4 878 70,4 927 62,0
781 62,1 830 44,0 879 70,0 928 61,3
782 62,8 831 46,3 880 70,0 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 69,0 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 68,0 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 68,0 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 68,0 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 68,1 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 68,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 68,6 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 68,7 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 68,5 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,1 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 42,1 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 44,7 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 48,4 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 51,4 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 52,7 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 53,0 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,5 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,3 858 64,5 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 65,8 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 66,8 909 42,1 958 25,1LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/209  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
812 43,7 861 67,4 910 44,7 959 26,0
813 39,7 862 68,8 911 48,4 960 29,3
814 35,5 863 71,1 912 51,4 961 34,6
815 31,1 864 72,3 913 52,7 962 40,4
816 26,3 865 72,8 914 54,0 963 45,3
817 21,9 866 73,4 915 57,0 964 49,0
818 18,0 867 74,6 916 58,1 965 51,1
819 17,0 868 76,0 917 59,2 966 52,1
820 18,0 869 76,6 918 59,0 967 52,2
821 21,4 870 76,5 919 59,1 968 52,1
822 24,8 871 76,2 920 59,5 969 51,7
823 27,9 872 75,8 921 60,5 970 50,9
824 30,8 873 75,4 922 62,3 971 49,2
825 33,0 874 74,8 923 63,9 972 45,9
826 35,1 875 73,9 924 65,1 973 40,6
974 35,3
975 30,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/210 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
A1/10. tabula
WLTC, 3.a klases cikls, High 3a posms (1 022. sekunde ir šī posma sākums) 
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 023 0,0 1 070 29,0 1 117 66,2 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 32,0 1 118 65,8 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 34,8 1 119 64,7 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 37,7 1 120 63,6 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 40,8 1 121 62,9 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 43,2 1 122 62,4 1 169 61,5LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/211  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 029 8,6 1 076 46,0 1 123 61,7 1 170 63,1
1 030 14,6 1 077 48,0 1 124 60,1 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 50,7 1 125 57,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 52,0 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 54,5 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 55,9 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 57,4 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 58,1 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 58,4 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 58,8 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,8 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1107 64,5 1 154 17,7 1201 86,8
1 061 13,4 1108 64,4 1 155 22,8 1202 87,4
1 062 12,0 1109 63,5 1 156 27,3 1203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1206 89,0
1 066 19,9 1 113 61,7 1 160 42,5 1207 89,3LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/212 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 067 23,4 1 114 62,0 1 161 45,4 1208 89,8
1 068 24,6 1 115 64,6 1 162 48,2 1209 90,2
1 069 27,0 1 116 66,0 1 163 50,3 1210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 76,0 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 76,0 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 76,1 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 76,3 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 76,5 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 76,6 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 76,8 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 77,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 77,1 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 77,2 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 77,2 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 77,6 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 78,0 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 78,4 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 78,8 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 28,7
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 30,5
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 31,7
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 32,9
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 35,0
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 38,0
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 40,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 42,7
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 45,8
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 47,5LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/213  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 48,9
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 49,4
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 49,4
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 49,2
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 48,7
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 47,9
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 46,9
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 45,6
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 44,2
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 42,7
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 40,7
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 37,1
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 33,9
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 30,6
1 407 28,6 1 456 0,0
1 408 27,3 1 457 0,0
1 409 27,2 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/214 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 431 40,1
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
A1/11. tabula
WLTC, 3.b klases cikls, High 3b posms (1 022. sekunde ir šī posma sākums) 
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 023 0,0 1 070 26,4 1 117 69,7 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 28,8 1 118 69,3 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 31,8 1 119 68,1 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 35,3 1 120 66,9 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 39,5 1 121 66,2 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 44,5 1 122 65,7 1 169 61,5
1 029 8,6 1 076 49,3 1 123 64,9 1 170 63,1LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/215  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 030 14,6 1 077 53,3 1 124 63,2 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 56,4 1 125 60,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 58,9 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 61,2 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 62,6 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 63,0 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 62,5 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 60,9 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 59,3 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,6 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1 101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1 102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1 103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1 104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1 105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1 106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1 107 64,5 1 154 17,7 1 201 86,8
1 061 13,4 1 108 64,4 1 155 22,8 1 202 87,4
1 062 12,0 1 109 63,5 1 156 27,3 1 203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1 204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1 205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1 206 89,0
1 066 19,9 1 113 62,6 1 160 42,5 1 207 89,3
1 067 23,4 1 114 65,3 1 161 45,4 1 208 89,8LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/216 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 068 24,6 1 115 68,0 1 162 48,2 1 209 90,2
1 069 25,2 1 116 69,4 1 163 50,3 1 210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 75,9 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 75,8 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 75,7 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 75,5 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 75,2 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 75,0 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 74,7 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 74,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 73,7 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 73,3 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 73,5 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 74,0 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 74,9 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 76,1 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 77,7 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 27,3
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 32,9
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 35,6
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 36,7
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 37,6
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 39,4
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 42,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 46,5
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 50,2
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 52,8
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 54,3LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/217  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 54,9
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 54,9
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 54,7
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 54,1
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 53,2
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 52,1
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 50,7
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 49,1
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 47,4
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 45,2
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 41,8
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 36,5
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 31,2
1 407 27,6 1 456 0,0
1 408 26,9 1 457 0,0
1 409 27,3 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9
1 431 40,1LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/218 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
A1/12. tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.A līmenim. 
WLTC, 3. klases cikls, Extr a High 3 posms (1 477. sekunde ir šī posma sākums) 
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 478 0,0 1 525 72,5 1 572 120,7 1 619 113,0
1 479 2,2 1 526 70,8 1 573 121,8 1 620 114,1
1 480 4,4 1 527 68,6 1 574 122,6 1 621 115,1
1 481 6,3 1 528 66,2 1 575 123,2 1 622 115,9
1 482 7,9 1 529 64,0 1 576 123,6 1 623 116,5
1 483 9,2 1 530 62,2 1 577 123,7 1 624 116,7
1 484 10,4 1 531 60,9 1 578 123,6 1 625 116,6LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/219  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 485 11,5 1 532 60,2 1 579 123,3 1 626 116,2
1 486 12,9 1 533 60,0 1 580 123,0 1 627 115,2
1 487 14,7 1 534 60,4 1 581 122,5 1 628 113,8
1 488 17,0 1 535 61,4 1 582 122,1 1 629 112,0
1 489 19,8 1 536 63,2 1 583 121,5 1 630 110,1
1 490 23,1 1 537 65,6 1 584 120,8 1 631 108,3
1 491 26,7 1 538 68,4 1 585 120,0 1 632 107,0
1 492 30,5 1 539 71,6 1 586 119,1 1 633 106,1
1 493 34,1 1 540 74,9 1 587 118,1 1 634 105,8
1 494 37,5 1 541 78,4 1 588 117,1 1 635 105,7
1 495 40,6 1 542 81,8 1 589 116,2 1 636 105,7
1 496 43,3 1 543 84,9 1 590 115,5 1 637 105,6
1 497 45,7 1 544 87,4 1 591 114,9 1 638 105,3
1 498 47,7 1 545 89,0 1 592 114,5 1 639 104,9
1 499 49,3 1 546 90,0 1 593 114,1 1 640 104,4
1 500 50,5 1 547 90,6 1 594 113,9 1 641 104,0
1 501 51,3 1 548 91,0 1 595 113,7 1 642 103,8
1 502 52,1 1 549 91,5 1 596 113,3 1 643 103,9
1 503 52,7 1 550 92,0 1 597 112,9 1 644 104,4
1 504 53,4 1 551 92,7 1 598 112,2 1 645 105,1
1 505 54,0 1 552 93,4 1 599 111,4 1 646 106,1
1 506 54,5 1 553 94,2 1 600 110,5 1 647 107,2
1 507 55,0 1 554 94,9 1 601 109,5 1 648 108,5
1 508 55,6 1 555 95,7 1 602 108,5 1 649 109,9
1 509 56,3 1 556 96,6 1 603 107,7 1 650 111,3
1 510 57,2 1 557 97,7 1 604 107,1 1 651 112,7
1 511 58,5 1 558 98,9 1 605 106,6 1 652 113,9
1 512 60,2 1 559 100,4 1 606 106,4 1 653 115,0
1 513 62,3 1 560 102,0 1 607 106,2 1 654 116,0
1 514 64,7 1 561 103,6 1 608 106,2 1 655 116,8
1 515 67,1 1 562 105,2 1 609 106,2 1 656 117,6
1 516 69,2 1 563 106,8 1 610 106,4 1 657 118,4
1 517 70,7 1 564 108,5 1 611 106,5 1 658 119,2
1 518 71,9 1 565 110,2 1 612 106,8 1 659 120,0
1 519 72,7 1 566 111,9 1 613 107,2 1 660 120,8
1 520 73,4 1 567 113,7 1 614 107,8 1 661 121,6
1 521 73,8 1 568 115,3 1 615 108,5 1 662 122,3
1 522 74,1 1 569 116,8 1 616 109,4 1 663 123,1LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/220 26.11.2021.  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 523 74,0 1 570 118,2 1 617 110,5 1 664 123,8
1 524 73,6 1 571 119,5 1 618 111,7 1 665 124,4
1 666 125,0 1 715 127,7 1 764 82,0
1 667 125,4 1 716 128,1 1 765 81,3
1 668 125,8 1 717 128,5 1 766 80,4
1 669 126,1 1 718 129,0 1 767 79,1
1 670 126,4 1 719 129,5 1 768 77,4
1 671 126,6 1 720 130,1 1 769 75,1
1 672 126,7 1 721 130,6 1 770 72,3
1 673 126,8 1 722 131,0 1 771 69,1
1 674 126,9 1 723 131,2 1 772 65,9
1 675 126,9 1 724 131,3 1 773 62,7
1 676 126,9 1 725 131,2 1 774 59,7
1 677 126,8 1 726 130,7 1 775 57,0
1 678 126,6 1 727 129,8 1 776 54,6
1 679 126,3 1 728 128,4 1 777 52,2
1 680 126,0 1 729 126,5 1 778 49,7
1 681 125,7 1 730 124,1 1 779 46,8
1 682 125,6 1 731 121,6 1 780 43,5
1 683 125,6 1 732 119,0 1 781 39,9
1 684 125,8 1 733 116,5 1 782 36,4
1 685 126,2 1 734 114,1 1 783 33,2
1 686 126,6 1 735 111,8 1 784 30,5
1 687 127,0 1 736 109,5 1 785 28,3
1 688 127,4 1 737 107,1 1 786 26,3
1 689 127,6 1 738 104,8 1 787 24,4
1 690 127,8 1 739 102,5 1 788 22,5
1 691 127,9 1 740 100,4 1 789 20,5
1 692 128,0 1 741 98,6 1 790 18,2
1 693 128,1 1 742 97,2 1 791 15,5
1 694 128,2 1 743 95,9 1 792 12,3
1 695 128,3 1 744 94,8 1 793 8,7
1 696 128,4 1 745 93,8 1 794 5,2
1 697 128,5 1 746 92,8 1 795 0,0
1 698 128,6 1 747 91,8 1 796 0,0
1 699 128,6 1 748 91,0 1 797 0,0
1 700 128,5 1 749 90,2 1 798 0,0
1 701 128,3 1 750 89,6 1 799 0,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/221  
Laik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/hLaik s, sĀtrums,  
km/hLaiks, sĀtrums,  
km/h
1 702 128,1 1 751 89,1 1 800 0,0
1 703 127,9 1 752 88,6
1 704 127,6 1 753 88,1
1 705 127,4 1 754 87,6
1 706 127,2 1 755 87,1
1 707 127,0 1 756 86,6
1 708 126,9 1 757 86,1
1 709 126,8 1 758 85,5
1 710 126,7 1 759 85,0
1 711 126,8 1 760 84,4
1 712 126,9 1 761 83,8
1 713 127,1 1 762 83,2
1 714 127,4 1 763 82,6
7. CIKL A IDENTIFIKĀCIJA
Lai pārliecinātos, ka ir izvēlēta pareizā cikla versi ja vai ka testēšanas stenda darbības sistēmā ir ievadīts pareizais 
cikls, A1/13. tabulā ir uzskaitītas transpor tlīdzekļa ātruma vērtību kontrolsummas cikla posmiem un visam 
ciklam.
A1/13. tabula
Šajā tabulā dotās kontrolsummas ļoti liela ātruma posmam piemēro tikai 1.A līmenim. 
1 Hz kontrolsummas 
Cikla klase Cikla posms1 Hz transpor tlīdzekļa mērķātr umu 
kontrolsumma
1. klaseMazs 11 988,4
Vidējs 17 162,8
Mazs 11 988,4
Kopā 41 139,6
2. klaseMazs 11 162,2
Vidējs 17 054,3
Liels 24 450,6
Ļoti liels 28 869,8
Kopā 81 536,9
3.a klaseMazs 11 140,3
Vidējs 16 995,7
Liels 25 646,0
Ļoti liels 29 714,9
Kopā 83 496,9LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/222 26.11.2021.  
3.b klaseMazs 11 140,3
Vidējs 17 121,2
Liels 25 782,2
Ļoti liels 29 714,9
Kopā 83 758,6
8. CIKL A PĀR VEIDOŠANA
Šo punktu nepiemēro OVC-HEV , NOVC-HEV un NOV C-FCHV .
8.1. Vispārīgas piezīmes
Gaitas problēmas var rasties transpor tlīdzekļiem ar jaudas un masas attiecību, kas ir tuva robežām starp 1. un 2. 
klases transpor tlīdzekļiem, vai 2. un 3. klases transpor tlīdzekļiem, vai ļoti mazjaudīgiem 1. klases transpor tlī­
dzekļiem.
Tā kā šīs problēmas ir saistītas galven okār t ar cikla posmiem apvienojumā ar lielu transpor tlīdzekļa ātrumu un 
lieliem paātr inājumiem, nevis ar cikla maksi mālo ātrumu, piemēro samazināšanas procedūr u, lai uzlabotu 
gaitas īpašības.
8.2. Šajā punktā ir apraks tīta metode cikla prof ila pārveidošanai, izmant ojot samazināšanas procedūr u. Pārveidotās 
transpor tlīdzekļa ātruma vērtības, kas aprēķinātas saskaņā ar 8.2.1. līdz 8.2.3. punktu, noapaļo saskaņā ar šo 
noteikumu 6.1.8. punktu līdz 1 zīmei aiz komata pēdējā solī.
8.2.1. Samazināšanas procedūra 1. klases cikliem
WLTC 1. klases samazināta vidējā ātruma posma piemērs ir parādīts A1/14. attēlā.
A1/14. attēls
WLTC 1. klases samazināta vidējā ātruma posms
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/223  
Samazināšanas periods 1. klases ciklam ir laikposms starp 651. sekundi un 906. sekundi. Šajā laikposmā 
paātr inājumu oriģinālajam ciklam aprēķina ar šādu vienādojumu:
aorigi¼viþ1 – v i
3,6
kur:
vi ir transpor tlīdzekļa ātrums, km/h;
i ir laiks starp 651. sekundi un 906. sekundi.
Samazinājumu pirmo reizi piemēro laikposmā starp 651. sekundi un 848. sekundi. Samazinātā ātruma līkni pēc 
tam aprēķina ar šādu vienādojumu:
vdsciþ1¼vdsciþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
ar i¼651to847 .
attiecībā uz i¼651 ,vdsci¼vorigi.
Lai sasniegtu transpor tlīdzekļa normālo ātrumu 907. sekundē, aprēķina palēninājuma korekcij as koeficie ntu ar 
šādu vienādojumu:
fcorr dec¼vdsc 848 – 36,7
vorig 848 –   – 36,7
kur 36,7 km/h ir transpor tlīdzekļa normālais ātrums 907. sekundē.
Transpor tlīdzekļa samazināto ātrumu starp 849. un 906. sekundi pēc tam aprēķina ar šādu vienādojumu:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6
attiecībā uz i¼849to906 .
8.2.2. Samazināšanas procedūra 2. klases cikliem
Šis punkts ir piemērojams tikai 1.A līmenim.
Tā kā gaitas problēmas ir saistītas tikai un vienīgi ar 2. un 3. klases cikla ļoti liela ātruma posmiem, samazināšana 
ir saistīta ar tiem ļoti liela ātruma posmu periodiem, kuros ir gaidām as gaitas problēmas (skatīt A1/15. un 
A1/16. attēlu).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/224 26.11.2021.  
A1/15. attēls
WLTC 2. klases samazināta ļoti liela ātruma posms
Samazināšanas periods 2. klases ciklam ir laikposms starp 1 520 . sekundi un 1 742 . sekundi. Šajā laikposmā 
paātr inājumu oriģinālajam ciklam aprēķina ar šādu vienādojumu:
aorigi¼viþ1 – v i
3,6
kur:
vi ir transpor tlīdzekļa ātrums, km/h;
i ir laiks starp 1 520 . sekundi un 1 742 . sekundi.
Samazinājumu pirmo reizi piemēro laikposmam no 1 520 . līdz 1 725 . sekundei. Brīdis, kad ļoti liela ātruma 
posmā tiek sasniegts maksimālais ātrums, ir 1 725 . sekunde. Samazinātā ātruma līkni pēc tam aprēķina ar šādu 
vienādojumu:
vdsciþ1¼vdsciþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
attiecībā uz i¼1520to1724 .
Attiecībā uz i¼1520 ,vdsc i¼vorigi.
Lai sasniegtu transpor tlīdzekļa normālo ātrumu 1 743 . sekundē, aprēķina palēninājuma korekcij as koeficie ntu 
ar šādu vienādojumu:
fcorr dec¼vdsc 1725  – 90,4
vorig 1725  – 90,4
kur 90,4 km/h ir transpor tlīdzekļa normālais ātrums 1 743 . sekundē.
Transpor tlīdzekļa samazināto ātrumu starp 1 726 . un 1 742 . sekundi aprēķina ar šādu vienādojumu:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/225  
attiecībā uz i¼1726to1742 .
8.2.3. Samazināšanas procedūra 3. klases cikliem
Šis punkts ir piemērojams tikai 1.A līmenim.
WLTC 3. klases samazināta ļoti lielā ātruma posma piemērs parādīts A1/16. attēlā.
A1/16. attēls
WLTC 3. klases samazināta ļoti lielā ātruma posms
Samazinājuma periods 3. klases ciklam ir laikposms starp 1 533 . sekundi un 1 762 . sekundi. Šajā laikposmā 
paātr inājumu oriģinālajam ciklam aprēķina ar šādu vienādojumu:
aorigi¼viþ1 – v i
3,6
kur:
vi ir transpor tlīdzekļa ātrums, km/h;
i ir laiks starp 1 533 . sekundi un 1 762 . sekundi.
Samazinājumu pirmo reizi piemēro laikposmā starp 1 533 . sekundi un 1 724 . sekundi. Brīdis, kad ļoti liela 
ātruma posmā tiek sasniegts mak simālais ātrums, ir 1 724 . sekunde. Samazinātā ātruma līkni pēc tam aprēķina 
ar šādu vienādojumu:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
attiecībā uz i¼1533to1723 .
Attiecībā uz i¼1533 ,vdsc i¼vorigi.
Lai sasniegtu transpor tlīdzekļa normālo ātrumu 1 763 . sekundē, palēninājuma korekcijas koeficientu aprēķina 
ar šādu vienādojumu:
fcorr dec¼vdsc 1724  – 82,6
vorig 1724  – 82,6LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/226 26.11.2021.  
kur 82,6 km/h ir transpor tlīdzekļa normālais ātrums 1 763 . sekundē.
Transpor tlīdzekļa samazināto ātrumu starp 1 725 . un 1 762 . sekundi pēc tam aprēķina ar šādu vienādojumu:
vdsc i¼vdsc i – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6
attiecībā uz i¼1725to1762 .
8.3. Samazinājuma koeficienta noteikšana (kad attiecināms)
Samazinājuma koeficie nts fdsc ir atkarīgs no attiecības rmax starp maksimālo vajadzīgo jaudu cikla posmos, kuros 
jāpiemēro samazinājums, un transpor tlīdzekļa nominālo jaudu Prated.
Maksimālā vajadzīgā jauda Preq, max, i (izteikta kW) ir saistīta ar konkrētu laiku i un attiecīgo transpor tlīdzekļa 
ātrumu vi cikla līknē, un to aprēķina ar šādu vienādojumu:
Preq,max,i ¼�
ðf0×viÞþðf 1×v2
iÞþðf 2×v3
iÞþð1,03×TM×v i×aiÞ�
3600
kur:
f0, f1, f2 ir piemērojamie ceļa slodzes koefic ienti, attiecīgi N, N/(km/h) un N/(km/h)2;
TM ir piemērojamā testa masa, kg;
vi ir ātrums laikā i, km/h;
ai ai ir paātr inājums laikā i, m/s2.
Cikla laiks i, kad ir vajadzīg a mak simālā jauda vai maksi mālaj ai jaudai tuvas jaudas vērtības, ir 764. sekunde 
1. klases ciklam, 1 574 . sekunde – 2. klases ciklam un 1 566 . sekunde – 3. klases ciklam.
Attiecīgās transpor tlīdzekļa ātruma vērtības vi, un paātr inājuma vērtības ai ir šādas:
vi¼61,4 km/h, ai¼0,22 m/s2 – 1. klasei,
vi¼109,9 km/h, ai¼0,36 m/s2 – 2. klasei,
vi¼111,9 km/h, ai¼0,50 m/s2 – 3. klasei.
rmax aprēķina, izmant ojot šādu vienādojumu:
rmax¼Preq,max,i
Prated
Samazinājuma koeficientu fdsc aprēķina ar šādiem vienādojumiem:
ja rmax<r0, tad fdsc¼0
un samazinājumu nepiemēro.
Ja rmax≥r0, tad fdsc¼a1×rmaxþb1.
Aprēķina parametrs/k oeficie nti r0, a1 un b1 ir šādi:
1. klase r0¼0,978 ,a1¼0,680 ,b1¼ – 0,665
2. klase r0¼0,866 ,a1¼0,606 ,b1¼ – 0,525
3. klase r0¼0,867 ,a1¼0,588 b1¼ – 0,510
Iegūt o rezultātu fdsc noapaļo saskaņā ar šo noteikumu 6.1.8. punktu līdz 3 zīmēm aiz komata un piemēro tikai 
tad, ja tas pārsniedz 0,010.
Reģistrē šādu informāci ju:
a)fdsc;
b)vmax;
c)dcycle (nobrauktais attālums), m.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/227  
Attālumu aprēķina ar šādu vienādojumu:
dcycle =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, attiecībā uz
i = tstar t + 1 līdz tend
tstar t ir laiks, kad sākas piemērojamais testa cikls (sk. šī pielikuma 3. punktu), s;
tend ir laiks, kad beidzas piemērojamais testa cikls (sk. šī pielikuma 3. punktu), s.
8.4. Papildu prasības (attiecīgā gadījumā)
Dažādām transpor tlīdzekļu konfigurāci jām ar atšķirīgām testa masām un ritošās daļas pret estības koeficie ntiem 
samazinājumu piemēro atsevišķi.
Ja pēc samazinājuma piemērošanas transpor tlīdzekļa maksimālais ātrums ir mazāks nekā cikla maksi mālais 
ātrums, šā pielikuma 9. punktā apraks tīto procesu piemēro kopā ar piemērojamo ciklu.
Ja transpor tlīdzeklis nevar izsek ot piemērojamā cikla ātruma līknei pielaides robežās ātrumos, kas mazāks nekā 
tā mak simālais ātrums, šajos laikposmos transpor tlīdzekli brauc ar pilnībā aktivizētu akseleratora vadības ierīci. 
Šādos ekspluatācijas laikposmos ir pieļaujama ātruma līknes neievērošana.
9. Cikla pārveidojumi transpor tlīdzekļiem ar maksimālo ātrumu, kas ir mazāks nekā šā pielikuma iepr iekšējos 
punkt os noteiktais maksimālais ātrums ciklā.
9.1. Vispārīgas piezīmes
Šo punktu piemēro transpor tlīdzekļiem, kuri ir tehniski spējīgi izsek ot šā pielikuma 1. punktā noteikta jai 
piemērojamā cikla ātruma līknei (bāzes cikls) ātrumā, kas mazāks par to maksimālo ātrumu, bet kuru 
maksimālais ātrums nepārsniedz vērtību, kas mazāka par bāzes cikla maksi mālo ātrumu citu iemeslu dēļ. Šī 
punkta vajadzībām 1. punktā norādīto piemērojamo ciklu sauc par “bāzes ciklu” un izmanto, lai noteiktu 
ātruma augstākās robežvēr tības ciklu.
Ja piemēro samazinājumu saskaņā ar šī pielikuma 8.2. punktu, samazināto ciklu izmanto kā bāzes ciklu.
Bāzes cikla maksimālo ātrumu sauc par vmax,cycl e.
Transpor tlīdzekļa maksimālo ātrumu sauc par tā ātruma augstāk o robežvēr tību vcap.
Ja vcap piemēro 3.b klases transpor tlīdzeklim, 3.b ciklu, kā noteikts 3.3.2. punktā, izmanto kā bāzes ciklu. To 
piemēro, pat ja vcap ir mazāks nekā 120 km/h.
Ja piemēro vcap, bāzes ciklu pārveido, kā aprakstīts šī pielikuma 9.2. punktā, lai ātruma augstākās robežvēr tības 
ciklam sasniegtu to pašu cikla attālumu, kāds ir bāzes ciklam.
9.2. Aprēķina soļi
9.2.1. Attāluma atšķirības noteikšana katrā cikla posmā
Ātruma augstākās robežvēr tības starpposma ciklu iegūst, aizstājot visus transpor tlīdzekļa ātruma paraugus vi, 
kur vi > vcap, ar vcap.
9.2.1.1. Ja vcap < vmax,medium , bāzes cikla vidējā ātruma posmu attālumus dbase,medium un starpposma augstākās 
robežvēr tības cikla attālumu dcap,medium aprēķina ar šādu vienādojumu abiem cikliem:
dmedium =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞattiecībā uz i = 590 līdz 1 022 )
kur:
vmax,medium ir vidēja ātruma posma maksimālais transpor tlīdzekļa ātrums, kā A1/2. tabulā norādīts 1. klases 
ciklam, A1/4. tabulā – 2. klases ciklam, A1/8. tabulā – 3.a klases ciklam un A1/9. tabulā – 3.b klases ciklam.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/228 26.11.2021.  
9.2.1.2. Ja vcap < vmax,medium , bāzes cikla liela ātruma posmu attālumu dbase,high un ātruma augstākās robežvēr tības 
starpposma cikla attālumu dcap,high aprēķina ar šādu vienādojumu abiem cikliem:
dhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1ÞÞattiecībā uz i = 1 023 līdz 1 477 )
vmax,high ir liela ātruma posma maksi mālais transpor tlīdzekļa ātrums, kā A1/5. tabulā norādīts 2. klases ciklam, 
A1/10. tabulā – 3.a klases ciklam un A1/11. tabulā – 3.b klases ciklam.
9.2.1.3. Šis punkts ir piemērojams tikai 1.A līmenim.
Bāzes cikla ļoti liela ātruma posma attālumu dbase,exhigh un ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla ļoti 
liela ātruma posma attālumu dcap,exhigh aprēķina ar šādu vienādojumu abu ciklu ļoti liela ātruma posmam:
dexhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1ÞÞ, attiecībā uz i = no 1 478 līdz 1 800
9.2.2. To laikposmu noteikšana, kas pieskaitāmi ātruma augstākās robežvēr tības starpposma ciklam, lai kompen sētu 
attāluma atšķirības
Lai kompensētu attāluma atšķirības starp bāzes ciklu un ātruma augstākās robežvēr tības starpposma ciklu, 
ātruma augstākās robežvēr tības starpposma ciklam pieskaita attiecīgos laikposmus ar vi = vcap, kā apraks tīts šī 
pielikuma 9.2.2.1. līdz 9.2.2.3. punktā.
9.2.2.1. Papildu laikposms vidēja ātruma posmam
Ja vcap < vmax,medium , papildu laikposmu, kas pieskaitāms ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla ļoti 
liela ātruma posmam, aprēķina ar šādu vienādojumu:
Δtmedium =ðdbase,medium  – d cap,medium Þ
Vcap×3,6
Laika paraugu skaits nadd,medium ar vi = vcap, kas jāpieskaita ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla 
vidēja ātruma posmam, ir vienāds ar Δtmedium , noapaļots saskaņā ar šo noteikumu 6.1.8. punktu līdz tuvākaj am 
veselam skaitlim.
9.2.2.2. Papildu laikposms liela ātruma posmam
Ja vcap < vmax,high, papildu laikposmu, kas pieskaitāms ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla ļoti liela 
ātruma posmiem, aprēķina ar šādu vienādojumu:
Δthigh =ðdbase,high  – d cap,high Þ
Vcap×3,6
Laika paraugu skaits nadd,high ar vi = vcap, kas jāpieskaita ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla liela 
ātruma posmam, ir vienāds ar Δthigh, noapaļots saskaņā ar šo note ikumu 6.1.8. punktu līdz tuvākaj am veselam 
skaitlim.
9.2.2.3. Šis punkts ir piemērojams tikai 1.A līmenim.
Papildu laikposmu, kas pieskaitāms ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla ļoti liela ātruma posmam, 
aprēķina ar šādu vienādojumu:
Δtexhigh =ðdbase,exhigh  – d cap,exhigh Þ
Vcap×3,6
Laika paraugu skaits nadd,exhigh ar vi = vcap, kas jāpieskaita ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla ļoti 
liela ātruma posmam, ir vienāds ar Δtexhigh , noapaļots saskaņā ar šo noteikumu 6.1.8. punktu līdz tuvākaj am 
veselam skaitlim.
9.2.3. Ātruma augstākās robežvēr tības galīgā cikla struktūra
9.2.3.1. 1. klases ciklsLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/229  
Ātruma augstākās robežvēr tības galīgā cikla pirmo daļu veido ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla 
transpor tlīdzekļa ātruma līkne līdz pēdējam paraugam vidēja ātruma posmā, kur v = vcap. Šā parauga laiku sauc 
par tmedium .
Tad pieskaita nadd,medium paraugus ar vi = vcap, lai pēdējā parauga laiks būtu (tmedium + nadd,medium ).
Tad pieskaita ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla vidēja ātruma posma atlikušo daļu, kas ir 
identiska tai pašai bāzes cikla daļai, lai pēdējā parauga laiks būtu (1 022 + nadd,medium ).
9.2.3.2. 2. klases un 3. klases cikls
9.2.3.2.1. vcap < vmax,medium
Ātruma augstākās robežvēr tības galīgā cikla pirmo daļu veido ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla 
transpor tlīdzekļa ātruma līkne līdz pēdējam paraugam vidēja ātruma posmā, kur v = vcap. Šā parauga laiku sauc 
par tmedium .
Tad pieskaita nadd,medium paraugus ar vi = vcap, lai pēdējā parauga laiks būtu (tmedium + nadd,medium ).
Tad pieskaita ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla vidēja ātruma posma atlikušo daļu, kas ir 
identiska tai pašai bāzes cikla daļai, lai pēdējā parauga laiks būtu (1 022 + nadd,medium ).
Nākama jā solī pieskaita ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla liela ātruma posma pirmo daļu līdz 
pēdējam paraugam liela ātruma posmā, kur v = vcap. Šā parauga laiku ātruma augstākās robežvēr tības 
starpposma ciklā sauc par thigh, lai šā parauga laiks ātruma augstākās robežvēr tības galīg ajā ciklā būtu (thigh + 
nadd,medium ).
Tad pieskaita nadd,high paraugus ar vi = vcap, lai pēdējā parauga laiks būtu (thigh + nadd,medium + nadd,high ).
Pēc tam pieskaita ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla liela ātruma posma atlikušo daļu, kas ir 
identiska tai pašai bāzes cikla daļai, lai pēdējā parauga laiks būtu (1 477 + nadd,medium + nadd,high ).
Nākama jā solī pieskaita ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla ļoti liela ātruma posma (ja 
attiecināms) pirmo daļu līdz pēdējam paraugam ļoti liela ātruma posmā, kur v = vcap. Šā parauga laiku ātruma 
augstākās robežvēr tības starpposma ciklā sauc par texhigh , lai šā parauga laiks ātruma augstākās robežvēr tības 
galīga jā ciklā būtu (texhigh + nadd,medium + nadd,high ).
Tad pieskaita nadd,high paraugus ar vi = vcap, lai pēdējā parauga laiks būtu (texhigh + nadd,medium + nadd,high + nadd,exhigh ).
Pēc tam pieskaita ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla ļoti liela ātruma posma (ja attiecināms) 
atlikušo daļu, kas ir identiska tai pašai bāzes cikla daļai, lai pēdējā parauga laiks būtu (1 800 + nadd,medium + nadd, 
high+ nadd,exhigh ).
Ātruma augstākās robežvēr tības galīgā cikla ilgums ir ekvivalents bāzes cikla ilgumam, izņemot atšķirības, ko 
rada noapaļošanas process saskaņā ar šo note ikumu 6.1.8. punktu attiecībā uz nadd,medium , nadd,high un nadd,exhigh .
9.2.3.2.2. vmax, medium ≤ vcap < vmax, high
Ātruma augstākās robežvēr tības galīgā cikla pirmo daļu veido ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla 
transpor tlīdzekļa ātruma līkne līdz pēdējam paraugam liela ātruma posmā, kur v = vcap. Šā parauga laiku sauc 
par thigh.
Tad pieskaita nadd,high paraugus ar vi = vcap, lai pēdējā parauga laiks būtu (thigh + nadd,high ).
Pēc tam pieskaita ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla liela ātruma posma atlikušo daļu, kas ir 
identiska tai pašai bāzes cikla daļai, lai pēdējā parauga laiks būtu (1 477 + nadd,high ).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/230 26.11.2021.  
Nākama jā solī pieskaita ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla ļoti liela ātruma posma (ja 
attiecināms) pirmo daļu līdz pēdējam paraugam ļoti liela ātruma posmā, kur v = vcap. Šā parauga laiku ātruma 
augstākās robežvēr tības starpposma ciklā sauc par texhigh , lai šā parauga laiks ātruma augstākās robežvēr tības 
galīga jā ciklā būtu (texhigh + nadd,high ).
Tad pieskaita nadd,exhigh paraugus ar vi = vcap, lai pēdējā parauga laiks būtu (texhigh + nadd,high + nadd,exhigh ).
Pēc tam pieskaita ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla ļoti liela ātruma posma (ja attiecināms) 
atlikušo daļu, kas ir identiska tai pašai bāzes cikla daļai, lai pēdējā parauga laiks būtu (1 800 + nadd,high + nadd, 
exhigh ).
Ātruma augstākās robežvēr tības galīgā cikla ilgums ir ekvivalents bāzes cikla ilgumam, izņemot atšķirības, ko 
rada noapaļošanas process saskaņā ar šo note ikumu 6.1.8. punktu attiecībā uz nadd,high un add,exhigh .
9.2.3.2.3. Šis punkts ir piemērojams tikai 1.A līmenim.
vmax, high ≤ vcap < vmax, exhigh
Ātruma augstākās robežvēr tības galīgā cikla pirmo daļu veido ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla 
transpor tlīdzekļa ātruma līkne līdz pēdējam paraugam ļoti liela ātruma posmā, kur v = vcap. Šā parauga laiku 
sauc par texhigh .
Tad pieskaita nadd,high paraugus ar vi = vcap, lai pēdējā parauga laiks būtu (texhigh + nadd,exhigh ).
Pēc tam pieskaita ātruma augstākās robežvēr tības starpposma cikla ļoti liela ātruma posma atlikušo daļu, kas ir 
identiska tai pašai bāzes cikla daļai, lai pēdējā parauga laiks būtu (1 800 + nadd,exhigh ).
Ātruma augstākās robežvēr tības galīgā cikla ilgums ir ekvivalents bāzes cikla ilgumam, izņemot atšķirības, ko 
rada noapaļošanas process saskaņā ar šo note ikumu 6.1.8. punktu attiecībā uz add,exhigh .
10. CIKLU PIEŠĶIRŠANA TRANSPORTLĪDZEKĻIEM
10.1. Notei ktas klases transpor tlīdzekli testē tādas pašas klases ciklā, t.i., 1. klases transpor tlīdzekļus – 1. klases ciklā, 
2. klases transpor tlīdzekļus – 2. klases ciklā; 3.a klases transpor tlīdzekļus – 3.a klases ciklā un 3.b klases 
transpor tlīdzekļus – 3.b klases ciklā. Tomēr pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes apstipr inājumu 
transpor tlīdzekli drīk st testēt skaitliski augstākas klases ciklā, piem., 2. klases transpor tlīdzekli drīkst testēt 
3. klases ciklā. Šādā gadījumā ievēro 3.a un 3.b klases atšķirības un ciklu drīkst samazināt saskaņā ar šī 
pielikuma 8. līdz 8.4. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/231  
B2. PIELIKUMS 
Pārnesumu izvēle un pārslēgšanas punkta noteikšana ar manuālo ātrumkārbu aprīk otiem transpor tlī­
dzekļiem 
1. VISPĀRĪGĀ PIEEJA
1.1. Šajā pielikumā aprakstītās pārslēgšanas procedūras piemēro ar manuālo ātrumkārbu aprīk otiem transpor tlīdzekļiem.
1.2. Notei kto pārnesumu un pārslēgšanas punktu pamatā ir ritošās daļas pretestī bas pārvarēšanai un paātr inājumam 
vajadzīgās jaudas un motor a nodrošinātās jaudas līdzsvars visos iespējamos pārnesumos konkrētā cikla posmā.
1.3. Izmant ojamo pārnesumu note ikšanas aprēķins balstās uz motora apgr iezieniem un pilnas slodzes jaudas līknēm 
attiecībā pret motora apgr iezieniem.
1.4. Ar divu diapazonu pārnesumkārbu (zema un augsta) aprīk otiem transpor tlīdzekļiem pārnesumu izmantošanas 
noteikšanai ņem vērā tikai to diapazonu, kas konstr uēts normālai ekspluatācijai uz ceļa.
1.5. Sajū ga darbības nosacījumus nepiemēro, ja sajūgu darbina automātiski bez nepieciešamības vadītājam to ieslēgt vai 
izslēgt.
1.6. Šo pielikumu nepiemēro transpor tlīdzekļiem, ko testē saskaņā ar B8. pielikumu.
2. VAJADZĪGIE DATI UN IEPRIEKŠĒJI APRĒĶINI
Lai noteiktu cikla veikšanai dinamometr iska jā stendā izmant ojamos pārnesumus, ir vajadzīgi šādi dati un aprēķini:
a)Prated, ražotāja deklarētā motor a maksi mālā nominālā jauda, kW;
b)ražotāja deklarētie motora nominālie apgr iezieni nrated, pie kuriem motors attīsta savu maksimālo jaudu, min.-1;
c)nidle, brīvgaitas apgr iezieni, min.-1.
nidle mēra vismaz 1 minūti, paraugus noņemot ar vismaz 1 Hz frekvenci, motora m darbojoties iesildītā stāvo klī, 
pārnesumu pārslēgam esot neitrālā stāvo klī un sajūgam esot ieslēgtam. Temperatūras apstākļiem, perifērajām 
ierīcēm, palīgierīcēm utt. jāatbilst B6. pielikumā aprakstītajam attiecībā uz 1. tipa testu.
Šajā pielikumā izmantota jai vērtībai ir jābūt vidējai aritmētiskaj ai vērtībai mērījumu laikposmā, noapaļotai saskaņā 
ar šī pielikuma 6.1.8. punktu līdz tuvākaj iem 10 min.-1;
d)ng, pārnesumu skaits kustībai uz priekšu.
Pārnesumus kustībai uz priekšu pārnesumkārbas diapazonā, kas konstr uēts normālai ekspluatācijai uz ceļa, 
numurē attiecību starp motora apgr iezieniem, izteiktiem min.-1, un transpor tlīdzekļa ātrumu, izteiktu km/h, 
dilsto šā secībā. Pirmais pārnesums ir pārnesums ar augstāk o attiecību, ng pārnesums ir pārnesums ar zemāk o 
attiecību; ng nosaka pārnesumu skaitu kustībai uz priekšu;
e)(n/v) i ir attiecība, kas iegūta, dalot mot ora apgr iezienus n ar transpor tlīdzekļa ātrumu v katram pārnesumam i; 
attiecībā uz i = 1 pret ng, min.-1/(km/h); (n/v) i aprēķina, izmantojot B7. pielikuma 8. punktā dotos vienādojumus;
f)f0, f1, f2 ir testēšanai izvēlētie ceļa slodzes koeficie nti, attiecīgi N, N/(km/h) un N/(km/h)2;
g)nmax
nmax1 = n95_high ir motor a maksi mālie apgr iezieni, kad ir sasniegti 95 procenti no nominālās jaudas, min.-1.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/232 26.11.2021.  
Ja n95_high nevar note ikt, jo motor a apgr iezieni ir ierobežoti līdz mazākai vērtībai nlim visos pārnesumos un 
atbilsto šā pilnas slodzes jauda ir lielāka nekā 95 procenti no nominālās jaudas, n95_high iestata uz nlim.
nmax2 = (n/v)( ng vmax) × vmax,cycle
nmax3 = (n/v)( ng vmax) × vmax,vehicle
kur:
vmax,cycle ir transpor tlīdzekļa ātruma līknes maksi mālais ātrums saskaņā ar B1. pielikumu, km/h;
vmax,vehicle ir transpor tlīdzekļa maksimālais ātrums saskaņā ar šī pielikuma 2. punkta i) apakšpunktu, km/h;
(n/v)(ng vmax)ir attiecība, kas iegūta, dalot motora apgr iezienus n ar transpor tlīdzekļa ātrumu v pārnesumā 
ng vmax, min.-1/(km/h );
ng vmax ir noteikts šā pielikuma 2. punkta i) apakšpunktā;
nmax ir nmax1, nmax2 un nmax3 mak simums, min.-1;
h)Pwot(n) ir pilnas slodzes jaudas līkne motora apgr iezienu diapazonā.
Jaudas līkni veido pietiekams skaits datu kopu (n, Pwot), lai punktus starp secīgām datu kopām varētu noteikt ar 
lineāro interpolāciju. Lineārās interpolācijas novirze no pilnas slodzes jaudas līknes saskaņā ar ANO Notei kumiem 
Nr. 85 nedrīk st pārsniegt 2 procentus. Pirmajai datu kopai ir jābūt pie nmin_dr ive_set (skatīt k) apakšpunkta 3) punktu) 
vai zemākiem. Pēdējai datu kopai jābūt pie nmax vai augstākiem motor a apgr iezieniem. Datu kopām nav obligāti 
jābūt vienmērīgi sadalītām, bet visas datu kopas ir jāpaziņo.
Datu kopas un vērtības Prated un nrated ņem no ražotāja deklarētās jaudas līknes.
Pilnas slodzes jaudu pie motora apgr iezieniem, kas nav ietver ti ANO Notei kumos Nr. 85, nosaka saskaņā ar 
ANO Notei kumos Nr. 85 apraks tīto metodi;
i)ng vmax un vmax noteikšana
ng vmax ir pārnesums, kurā tiek sasniegts transpor tlīdzekļa maksimālais ātrums un kuru nosaka šādi:
Ja vmax(ng) ≥ vmax(ng–1) un vmax(ng–1) ≥ vmax(ng–2), tad:
ng vmax = ng un vmax = vmax(ng).
Ja vmax(ng) < vmax(ng–1) un vmax(ng–1) ≥ vmax(ng–2), tad:
ng vmax = ng–1 un vmax = vmax(ng–1),
citos gadījumos ng vmax = ng–2 un vmax = vmax(ng–2),
kur:
vmax(ng) ir transpor tlīdzekļa ātrums, pie kāda vajadzīgā ceļa slodzes jauda ir vienāda ar pieejamo jaudu Pwot 
pārnesumā ng (skatīt A2/1.a attēlu).
vmax(ng–1) ir transpor tlīdzekļa ātrums, pie kāda vajadzīgā ceļa slodzes jauda ir vienāda ar pieejamo jaudu Pwot 
nākamaj ā zemāka jā pārnesumā (pār nesums ng–1). Skatīt A2/1.b attēlu.
vmax(ng–2) ir transpor tlīdzekļa ātrums, pie kāda vajadzīgā ceļa slodzes jauda ir vienāda ar pieejamo jaudu Pwot 
pārnesumā ng–2.
Lai noteiktu vmax un ng vmax, izmanto transpor tlīdzekļa ātruma vērtības, kas noapaļotas saskaņā ar šī pielikuma 
6.1.8. punktu līdz vienai zīmei aiz komata.
Vajadzīgo ceļa slodzes jaudu, izteiktu kW, aprēķina ar šādu vienādojumu:
Prequired ¼ðf0×vÞþðf 1×v2Þþðf 2×v3Þ
3600LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/233  
kur:
v ir iepr iekš norādītais transpor tlīdzekļa ātrums, km/h.
Pieejamo jaudu pie transpor tlīdzekļa ātruma vmax pārnesumā ng, pārnesumā ng-1 vai pārnesumā ng-2 nosaka no 
pilnas slodzes jaudas līknes, Pwot(n), izmantojot šādus vienādojumus:
nng = (n/v) ng × vmax(ng);
nng–1 = (n/v) ng–1 × vmax(ng–1);
nng–2 = (n/v) ng–2 × vmax(ng–2),
un par 10 procentiem samazinot pilnas slodzes jaudas līknes jaudas vērtības.
Šo metodi attiecina pat uz zemākiem pārnesumiem, t. i., ng–3, ng–4 utt., ja nepieciešams.
Ja transpor tlīdzekļa maksi mālā ātruma ierobežošanas nolūkā maksimālie motor a apgr iezieni tiek ierobežoti līdz 
nlim, kas ir zemāki nekā motora apgr iezieni, kas atbilst ceļa slodzes jaudas līknes un pieejamās jaudas līknes 
krustpunktam, tad:
ng vmax = ng un vmax = nlim / (n/v)(ng).
A2/1.a attēls
Piemērs, kur ng vmax ir augstāk ais pārnesums
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/234 26.11.2021.  
A2/1.b attēls
Piemērs, kur ng vmax ir otrais augstāk ais pārnesums
j)Lēng aitas pārnesuma neiekļaušana
Pēc ražotāja pieprasījuma 1. pārnesumu drīkst neiekļaut, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
1)transpor tlīdzekļa saime ir apstipr ināta piekabes vilkšanai;
2)(n/v) 1 × (vmax / n95_high ) > 6,74;
3)(n/v) 2 × (vmax / n95_high ) > 3,85;
4)transpor tlīdzeklis, kura masa ir mt, kā noteikts turpmāk dotajā vienādojumā, spēj 4 sekunžu laikā uzsākt 
kustību no nekustīga stāvokļa kalnup vismaz 12 procentu slīpumā piecas atsevišķas reizes 5 minūšu laikā.
mt = mr0 + 25 kg + (MC – mr0 – 25 kg) × 0,28
(šajā vienādojumā koeficientu 0,28 izmanto 2. kategor ijas transpor tlīdzekļiem ar pilno masu līdz 3,5 tonnām, 
un to aizstāj ar koeficientu 0,15 1. kategor ijas transpor tlīdzekļu gadījumā),
kur:
vmax ir maksimālais transpor tlīdzekļa ātrums, kā noteikts šī pielikuma 2. punkta i) apakšpunktā. 
Attiecībā uz 2) un 3) punkta nosacījumiem izmant o tikai vmax vērtību, kas iegūta prasītās ceļa 
slodzes jaudas līknes un attiecīgā pārnesumā pieejamās jaudas līknes krustpunktā. Neizmant o 
vmax vērtību, kura ir motora apgr iezienu ierobežošanas rezultāts, kas nepieļauj šo līkņu 
krustošano s;
(n/v)(ng vmax)ir attiecība, kas iegūta, dalot motora apgr iezienus n ar transpor tlīdzekļa ātrumu v pārnesumā 
ng vmax, min.-1/(km/h );
mr0 ir masa nok omplektē tā stāvo klī, kg;
MC ir sastāva tehniski pieļaujamā maksi mālā masa (sk. šo noteikumu 3.2.27. punktu), kg.
Šajā gadījumā, veicot ciklu dinamometr iska jā stendā, 1. pārnesumu neizmanto un pārnesumus pārnumurē, sākot 
ar otro pārnesumu kā 1. pārnesumu;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/235  
k)nmin_dr ive definīcija
nmin_dr ive ir motora minimālie apgr iezieni, transpor tlīdzeklim esot kustībā, min.-1;
1)attiecībā uz ngear = 1, nmin_dr ive = nidle;
2)attiecībā uz ngear = 2;
i) lai pārslēgtos no pirmā uz otro pārnesumu:
nmin_dr ive = 1,15 × nidle;
ii) palēninājumiem līdz nekustīg am stāvo klim:
nmin_dr ive = nidle;
iii) visiem pārējiem braukšanas apstākļiem:
nmin_dr ive = 0,9 × nidle;
3)attiecībā uz ngear > 2 nmin_dr ive nosaka šādi:
nmin_dr ive = nidle + 0,125 × (nrated – nidle).
Šo vērtību norāda kā nmin_dr ive_set .
nmin_dr ive_set noapaļo saskaņā ar šo noteikumu 6.1.8. punktu līdz tuvākajam veselam skaitlim.
Pēc ražotāja pieprasījuma attiecībā uz ngear > 2 drīkst izmantot vērtības, kas lielākas nekā nmin_dr ive_set . Šajā 
gadījumā ražotājs drīkst norādīt vienu vērtību paātr inājuma/k onstanta ātruma posmiem (nmin_dr ive_up ) un citu 
vērtību – palēninājuma posmiem (nmin_dr ive_down ).
Paraugi, kuru paātr inājuma vērtības ≥ –0,1389 m/s2, pieder pie paātr inājuma/k onstanta ātruma posmiem. Šī 
posma specifikāciju izmant o tikai sākotnējā pārnesuma noteikšanai saskaņā ar šā pielikuma 3.5. punktu, un to 
nedrīkst izmant ot šī pielikuma 4. punktā noteiktajām prasībām.
Turklāt, attiecībā uz sākotnējo laikposmu (tstar t_phase ) ražotājs drīkst norādīt augstākas vērtības (nmin_dr ive_star t vai 
nmin_dr ive_up_star t un nmin_dr ive_down_star t) vērtībām nmin_dr ive vai nmin_dr ive_up un nmin_dr ive_down attiecībā uz ngear > 2 nekā 
noteikts iepr iekš.
Sākotnējo laika posmu norāda ražotājs, taču tas nedrīk st pārsniegt cikla mazā ātruma posmu, un tam jābeidzas 
apstāšanās posmā tā, ka īsā braucienā nemainās nmin_dr ive.
Visām individuāli izraudzīta jām nmin_dr ive vērtībām jābūt vienādām ar vai augstākām nekā nmin_dr ive_set , bet tās 
nedrīkst pārsniegt (2 × nmin_dr ive_set ).
Visas individuāli izraudzītās nmin_dr ive vērtības un tstar t_phase jāreģistrē.
Kā pilnas slodzes jaudas līknes apakšējo robežu izmanto tikai nmin_dr ive_set saskaņā ar 2. punkta h) apakšpunktu;
l)TM, transpor tlīdzekļa testa masa, kg.
3. VAJADZĪGĀS JAUDAS, MOTORA APGRIEZIENU, PIEEJAMĀS JAUDAS UN IESPĒJAMI IZMANTOJAMĀ PĀRNESUMA 
APRĒĶINĀŠANA
3.1. Vajadzīgās jaudas aprēķināšana
Katrai cikla līknes sekundei j ritošās daļas pret estības pārvarēšanai un paātr inājumam vajadzīgo jaudu aprēķina ar šādu 
vienādojumu:
Prequired,j ¼ðf0×vjÞþðf 1×v2
jÞþðf 2×v3
jÞ
3600 !
þðkr×a j×vj×TMÞ
3600LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/236 26.11.2021.  
kur:
Prequired,j ir vajadzīgā jauda sekundē j, kW;
aj ir transpor tlīdzekļa paātr inājums sekundē j, m/s2, un to aprēķina šādi:
aj¼ðvjþ1 – vjÞ
3,6×ðtjþ1 – tjÞ;
j = tstar t līdz tend – 1;
tstar t ir laiks, kad sākas piemērojamais testa cikls (sk. šo noteikumu B1. pielikuma 3. punktu), s;
tend ir laiks, kad beidzas piemērojamais testa cikls (sk. šo noteikumu B1. pielikuma 3. punktu), s.
Paātr inājuma vērtību tend sekundē (1 611 . sekunde 1. klases ciklam un 1 800 . sekunde 2. un 3. klases ciklam) drīkst 
iestatīt uz 0, lai izvairīt os no tukšām ailēm.
kr ir koeficients, kas ņem vērā transmisijas inerces pretestī bu paātr inājuma laikā un ko iestata 1,03.
3.2. Moto ra apgr iezienu note ikšana
Jebkādam vj<1,0 km/h pieņem, ka transpor tlīdzeklis ir nekustīgs, un motora apgr iezienus iestata uz nidle. 
Pārnesumu pārslēga sviru ieliek neitrālajā stāvoklī ar ieslēgtu sajūgu, izņemot vienu sekundi pirms paātr inājuma 
uzsākšanas no nekustīga stāvokļa, kad pirmo pārnesumu ieslēdz ar izslēgtu sajūgu.
Attiecībā uz cikla līknes katr u vj≥1,0 km/h un katr u pārnesumu i,i¼1pret ng, motora apgr iezienus ni,j aprēķina ar 
šādu vienādojumu:
ni,j¼ðn=vÞi×vj
Aprēķinu veic ar peldošā komata skaitļiem; rezultātus nenoapaļo.
3.3. Iespējamo pārnesumu izvēle atkarībā no motora apgr iezieniem
Braucot atbilstīgi ātruma līknei ar vj, drīkst izvēlēties šādus pārnesumus:
a)visus pārnesumus i < ng vmax, kur nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax1;
b)visus pārnesumus i ≥ ng vmax, kur nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax2;
c)1. pārnesumu, ja n1,j < nmin_dr ive.
Ja aj < 0 un ni,j ≤ nidle, ni,j iestata uz nidle un sajūg am jābūt izslēgtam.
Ja aj ≥ 0 un ni,j < max(1,15 × nidle ; min. motora apgr iezieni Pwot(n) līknē), ni,j iestata uz (1,15 × nidle) maksimumu vai 
min. motora apgr iezieniem Pwot(n) līknē, un sajūga stāvo klis ir “nenotei kts”.
“Nenote ikts” ir jebkurš sajūg a statuss starp neieslēgtu un ieslēgtu atkarībā no konkrētā motora un pārnesumkārbas 
konstr ukci jas. Šajā gadījumā faktiskie motor a apgr iezieni drīkst atšķir ties no aprēķinātajie m motora apgr iezieniem.
Attiecībā uz nmin_dr ive definīciju 2. punkta k) apakšpunktā iepr iekš a) līdz c) apakšpunktā note iktās prasības 
palēninājuma fāzēm var izteikt šādi.
Palēninājuma posmā izmanto pārnesumus ar ngear > 2, kamēr motora apgr iezieni nekrītas zem nmin_dr ive.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/237  
Palēninājuma posmā cikla īsa brauciena laikā (ne īsa brauciena beigās) izmant o 2. pārnesumu, kamēr motora 
apgr iezieni nekrītas zem (0,9 × nidle).
Ja motora apgr iezieni krītas zem nidle, izslēdz sajūgu.
Ja palēninājuma posms ir īsa brauciena pēdējā daļa neilgi pirms apstāšanās posma, izmanto otro pārnesumu, kamēr 
motora apgr iezieni nekrītas zem nidle. Šo prasību piemēro visai palēninājuma fāzei, kas beidzas ar apstāšanos.
Palēninājuma posms ir par 2 sekundēm ilgāk s laikposms, kurā transpor tlīdzekļa ātrums ≥ 1,0 km/h un kurā 
vienmērīgi samazinās transpor tlīdzekļa ātrums (skatīt šā pielikuma 4. punktu).
3.4. Pieejamās jaudas aprēķināšana
Katrai pilnas slodzes jaudas līknes motora apgr iezienu vērtībai nk, kā noteikts šī pielikuma 2. punkta h) apakšpunktā, 
pieejamo jaudu Pavailable_k aprēķina ar šādu vienādojumu:
Pavailable k¼Pwot�
nkÞ×�
1 – ðSM þASMÞ�
kur:
Pwot ir pieejamā jauda pie nk pilnas slodzes stāvo klī no pilnas slodzes jaudas līknes;
SM ir drošības rezer ve, kurā ņemta vērā stacionāra stāvo kļa pilnas slodzes jaudas līknes un pārejas 
apstākļos pieejamās jaudas starpība. SM iestata 10 procentus;
ASM ir jaudas papildu drošības rezer ve, ko var piemērot pēc ražotāja pieprasījuma.
Pēc pieprasījuma ražotājs sniedz ASM vērtības (wot jaudas samazinājuma procentos ), kā arī Pwot(n) datu kopas, kā 
parādīts A2/1. tabulas piemērā. Star p secīgiem datu punktiem izmant o lineāro interpolāciju. ASM ierobežo līdz 
50 procentiem.
ASM piemērošanai ir vajad zīga atbildīgās iestādes piekr išana.
A2/1. tabula
n PwotSM
procentiASM
procentiPavailable
min.-1kW kW
700 6,3 10,0 20,0 4,4
1 000 15,7 10,0 20,0 11,0
1 500 32,3 10,0 15,0 24,2
1 800 56,6 10,0 10,0 45,3
1 900 59,7 10,0 5,0 50,8
2 000 62,9 10,0 0,0 56,6
3 000 94,3 10,0 0,0 84,9
4 000 125,7 10,0 0,0 113,2
5 000 157,2 10,0 0,0 141,5
5 700 179,2 10,0 0,0 161,3
5 800 180,1 10,0 0,0 162,1
6 000 174,7 10,0 0,0 157,3
6 200 169,0 10,0 0,0 152,1
6 400 164,3 10,0 0,0 147,8
6 600 156,4 10,0 0,0 140,8LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/238 26.11.2021.  
Cikla līknes vj (j kā note ikts šī pielikuma 3.1. punktā) katrā iespējamaj ā pārnesumā i un katrai transpor tlīdzekļa 
ātruma vērtībai, un pilnas slodzes jaudas līknes katrai motor a apgr iezienu vērtībai ni,j ≥ nmin pieejamo jaudu aprēķina 
no pilnas slodzes jaudas līknes tuvākajām nk, Pavailable_k vērtībām ar lineāro interpolāciju.
3.5. Iespējami izmant ojamo pārnesumu noteikšana
Iespējami izmant ojamos pārnesumus nosaka saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a)ir izpildīti 3.3. punkta nosacījumi un
b)attiecībā uz ngear > 2, ja Pavailable i,j≥Prequired,j :.
Sākotnējais pārnesums, kas jāizmanto cikla līknes katrā sekundē j, ir augstākais galīg ais iespējamais pārnesums, imax. 
Uzsāk ot kustību no nekustīga stāvo kļa, izmanto tikai pirmo pārnesumu.
Zemākais galīg ais iespējamais pārnesums ir imin.
4. Papildu prasības pārnesumu izmantoša nas korekcijā m un/vai izmaiņām
Sākotnējo pārnesumu izvēli pārbauda un izmaina, lai izvairīt os no pārāk biežas pārnesumu pārslēgšanas un lai 
nodrošinātu gaitas īpašības un praktiskumu.
Paātr inājuma posms ir par 2 sekundēm ilgāk s laikposms, kurā transpor tlīdzekļa ātrums ≥ 1,0 km/h un kurā strikti 
vienmērīgi palielinās transpor tlīdzekļa ātrums. Palēninājuma posms ir par 2 sekundēm ilgāks laikposms, kurā 
transpor tlīdzekļa ātrums ≥ 1,0 km/h un kurā strikti vienmērīgi samazinās transpor tlīdzekļa ātrums. Konstanta 
ātruma posms ir par 2 sekundēm ilgāk s laikposms, kurā ir konstants transpor tlīdzekļa ātrums ≥ 1,0 km/h.
Paātr inājuma/palēninājuma posma beigas nosaka pēdējais laika paraugs, kad transpor tlīdzekļa ātrums ir 
lielāks/mazāk s nekā transpor tlīdzekļa ātrums iepr iekšējā laika paraugā. Šajā kontekstā palēninājuma fāzes beigas 
varētu būt paātr inājuma fāzes sākums. Šādā gadījumā noteicošās ir prasības paātr inājuma posmiem, nevis 
palēninājuma posmiem.
Korekcij as un/vai izmaiņas veic saskaņā ar šādām prasībām.
Šī pielikuma 4. punkta a) apakšpunktā apraks tīto izmaiņu pārbaudi piemēro pilna cikla līknei divas reizes pirms šā 
pielikuma 4. punkta b) apakšpunkta līdz 4. punkta f) apakšpunkta piemērošanas.
a)Ja tikai uz 1 sekundi vajadzīgs par vienu pakāpi augstāks pārnesums (n+1) un pirms tam un pēc tam pārnesumi ir 
tie paši (n) vai ja viens no tiem ir par vienu pakāpi zemāks (n–1), pārnesumu (n+1) koriģē uz pārnesumu n.
Piemēr i.
Pārnesumu secību – 1, i, – 1 aizstāj ar šādu:
1, – 1, – 1;
Pārnesumu secību – 1, i, – 2 aizstāj ar šādu:
1, – 1, – 2;
Pārnesumu secību – 2, i, – 1 aizstāj ar šādu:
2, – 1, – 1.
Ja paātr inājuma vai konstanta ātruma posmos vai pārejās no konstanta ātruma posma uz paātr inājuma posmu vai 
no paātr inājuma posma uz konstanta ātruma posmu, kad šie posmi satur tikai pārslēgšanās uz augšu, pārnesumu 
izmanto tikai vienu sekundi; pārnesumu nākamajā sekundē koriģē uz iepr iekšējo tā, lai pārnesums tiktu izmant ots 
vismaz 2 sekundes.
Piemēr i.
Pārnesumu secību 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 aizstāj ar šādu:
1, 1, 2, 2, 3, 3, 3.
Pārnesumu secību 1, 2, 3, 4, 5, 5, 6, 6, 6, 6, 6 aizstāj ar šādu:
1, 1, 2, 2, 3, 3, 4, 4, 5, 5, 6.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/239  
Šo prasību nepiemēro pārslēgšanai uz zemāku pārnesumu paātr inājuma posmā vai ja tūlīt pēc šādas pārslēgšanās 
uz zemāku pārnesumu to izmant o tikai vienu sekundi, vai ja pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu notiek tieši 
paātr inājuma posma sākumā. Šādos gadījumos pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu vispir ms koriģē saskaņā ar šā 
pielikuma 4. punkta b) apakšpunktu.
Piemērs.
Pārnesumu secību 4, 4, 3, 4, 5, 5, 5, kad paātr inājuma posma sākumu nosaka pirmā vai trešā sekunde un kad 
paātr inājuma posma turpinājumā 4. punkta b) apakšpunktu nepiemēro, aizstāj ar šādu:
4, 4, 4, 4, 5, 5, 5.
Taču, ja pārnesums paātr inājuma posma sākumā ir par vienu zemāks nekā pārnesums iepr iekšējā sekundē un 
pārnesumi turpmāka jās sekundēs (līdz piecām) ir tādi paši kā pārnesums iepr iekšējā sekundē, bet kam seko 
pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu, tā vietā būtu jāpiemēro 4. punkta c) apakšpunkts, lai 4. punkta c) 
apakšpunkta piemērošana koriģētu tos uz tādu pašu pārnesumu, kā paātr inājuma posma sākumā.
Piemērs.
Attiecībā uz ātruma līknes secību
19,6 18,3 18,0 18,3 18,5 17,9 15,0 km/h
ar pārnesumu sākotnējo lietojumu
3 3 2 3 3 2 2
pārnesumi cetur tajā un piektaj ā sekundē jākoriģē uz vienu pakāpi zemāku pārnesumu (kas tiktu veikts, piemērojot 
4. punkta c) apakšpunktu) nevis jākoriģē pārnesums paātr inājuma posma sākumā (trešā sekunde), lai korekcij as 
rezultātā iegūtu šādu pārnesumu secību:
3 3 2 2 2 2 2.
Turklāt, ja pārnesums paātr inājuma posma pirmajā sekundē ir tāds pats kā pārnesums iepr iekšējā sekundē un 
pārnesums nākamaj ās sekundēs ir par vienu soli augstāk s, pārnesumu paātr inājuma posma otrajā sekundē aizstāj 
ar pārnesumu, kāds izmant ots paātr inājuma posma pirmajā sekundē.
Piemērs.
Attiecībā uz ātruma līknes secību
30,9 25,5 21,4 20,2 22,9 26,6 30,2 km/h
ar pārnesumu sākotnējo lietojumu
3 3 2 2 3 3 3
pārnesums piektaj ā sekundē (paātr inājuma posma 2. sekunde) jākoriģē uz vienu zemāku pārnesumu, lai 
nodrošinātu vismaz divas sekundes ilgu pārnesuma izmant ošanu paātr inājuma posmā un lai korekcij as rezultāts 
ir šāda pārnesumu secība:
3 3 2 2 2 3 3.
Ieslēdzot augstāku pārnesumu paātr inājuma posmos, pārnesumus neizlaiž.
Tomēr pārejā no paātr inājuma posma uz konstanta ātruma posmu ir atļauts pārslēgties par diviem pārnesumiem 
uz augšu, ja konstanta ātruma posms ilgst vairāk nekā 5 sekundes.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/240 26.11.2021.  
b)Ja paātr inājuma posma laikā vai paātr inājuma posma sākumā vajadzīga pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu, šo 
vajadzīgo, zemāk o pārnesumu apzīmē ar (iDS). Koriģēšanas procedūras sākuma punktu nosaka vai nu pēdējā 
iepr iekšējā sekunde, kad tika identificēts iDS, vai paātr inājuma posma sākuma punkts, ja visos laika paraugos 
pirms tam pārnesumi bija > iDS. Augstākais pārnesums laika paraugos pirms pārslēgšanas uz zemāku pārnesumu 
nosaka atsauces pārnesumu iref pārslēgšanai uz zemāku pārnesumu. Pārslēgšanos uz zemāku pārnesumu, kad iDS 
= iref – 1, dēvē par pārslēgšanos uz vienu pakāpi zemāku pārnesumu, pārslēgšanos uz zemāku pārnesumu, kad iDS 
= iref – 2, dēvē par pārslēgšanos uz divas pakāpes zemāku pārnesumu, pārslēgšanos uz zemāku pārnesumu, kad iDS 
= iref – 3, dēvē par pārslēgšanos uz trīs pakāpes zemāku pārnesumu. Tad veic šādu pārbaudi.
i) Pārslēgšanās uz vienu pakāpi zemāku pārnesumu
Procesā no koriģēšanas procedūras sākuma līdz paātr inājuma posma beigām identificē vēlāk o 10 sekunžu 
logu, kas satur iDS 2 vai vairāk secīgas sekundes vai 2 vai vairāk atsevišķas sekundes. Koriģēšanas procedūras 
beigu punktu nosaka iDS pēdējais lietojums šajā logā. Laikposmā starp koriģēšanas procedūras sākumu un 
beigām visas prasības par iDS augstākiem pārnesumiem koriģē uz prasību pārnesumam iDS.
Izņem visas pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu, kas ilgst tikai vienu sekundi, starp korekcij as laikposma 
beigām (ja 10 sekunžu logs satur iDS 2 vai vairāk secīgas sekundes vai 2 vai vairāk atsevišķas sekundes) vai 
starp koriģēšanas procedūras beigām (ja 10 sekunžu logs satur iDS tikai vienu sekundi vai daži 10 sekunžu 
logi vispār nesatur iDS) un paātr inājuma posma beigām.
ii) Pārslēgšanās uz divas vai trīs pakāpes zemāku pārnesumu
Procesā no koriģēšanas procedūras sākuma līdz paātr inājuma posma beigām identif icē visvēlāk notikušo 
iDS lieto jumu. No koriģēšanas procedūras sākuma līdz visvēlāk notikušajam iDS lietojumam visas prasības 
pārnesumiem, kas ir augstāki nekā vai vienādi ar iDS, koriģē uz (iDS + 1).
iii) Pārslēgšanās uz vienu pakāpi zemāku pārnesumu un pārslēgšanās uz divas un/vai trīs pakāpes zemāku 
pārnesumu
Ja paātr inājuma posmā notiek pārslēgšanās uz vienu pakāpi zemāku pārnesumu, kā arī pārslēgšanās uz divas 
un/vai trīs pakāpes zemāku pārnesumu, pārslēgšanos uz trīs pakāpes zemāku pārnesumu koriģē pirms 
pārslēgšanās uz divas vai vienu pakāpi zemāku pārnesumu koriģēšanas, un pārslēgšanās uz divas pakāpes 
zemāku pārnesumu koriģē pirms pārslēgšanās uz vienu pakāpi zemāku pārnesumu koriģēšanas. Šādos 
gadījumos koriģēšanas procedūras sākuma punkts pārslēgšanām uz divas vai vienu pakāpi zemāku 
pārnesumu ir sekunde tūlīt pēc pārslēgšanās uz trīs pakāpes zemāku pārnesumu korekcijas laikposma 
beigām, un koriģēšanas procedūras sākuma punkts pārslēgšanām uz vienu pakāpi zemāku pārnesumu ir 
sekunde tūlīt pēc pārslēgšanās uz divas pakāpes zemāku pārnesumu korekcijas laikposma beigām. Ja 
pārslēgšanās uz trīs pakāpes zemāku pārnesumu notiek pēc pārslēgšanās uz vienu vai divas pakāpes zemāku 
pārnesumu, tā dominē pār šīm pārslēgšanām laika posmā pirms pārslēgšanās uz trīs pakāpes zemāku 
pārnesumu. Ja pārslēgšanās uz divas pakāpes zemāku pārnesumu notiek pēc pārslēgšanās uz vienu pakāpi 
zemāku pārnesumu, tā dominē pār pārslēgšanos uz vienu pakāpi zemāku pārnesumu laika posmā pirms 
pārslēgšanās uz divas pakāpes zemāku pārnesumu.
Piemēr i parādīti A2/2. līdz A2/6. tabulā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/241  
A2/2. tabula
Laiks j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Paātr. 
sākumsPār-
slēgša -
nās uz 
zemāk -
u 
pārne-
sumu, 
iDS = 3Pārslēg -
šanās 
uz 
zemāku 
pārne-
sumu, 
iDS = 3Paātr. 
beiga s
Sākotnējais 
pārnesuma 
lietojums2 2 3 3 4 4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 3 4 4 4
Korek -
cijas 
pār-
baudes 
sākums
iref = 4
Pirmo 10 sekunžu logs korekcij as pārbaudei
Pēdējo 10 sekunžu logs korekcij as pārbaudei
Vēlākais 10 sekunžu logs ar iDS divreiz
Korek -
cijas 
beig as
Korekcij a 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3
Izņemšana
Galīgais 
pārnesuma 
lietojums2 2 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 4 4 4LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/242 26.11.2021.  
A2/3. tabula
Laiks j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Paātr. 
sākumsPār-
slēgša -
nās uz 
zemāk -
u 
pārne-
sumu, 
iDS = 3Pār-
slēgša -
nās uz 
zemāk -
u 
pārne-
sumu, 
iDS = 3Paātr. 
beiga s
Sākotnējais 
pārnesuma 
lietojums2 2 3 3 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4
Korek -
cijas 
pār-
baudes 
sākums
iref = 4
Pirmo 10 sekunžu logs korekcij as pārbaudei
Pēdējo 10 sekunžu logs korekcij as pārbaudei
Vēlākais 10 sekunžu logs ar iDS divreiz
Korek -
cijas 
beig as
Korekcij a 3 3
Izņemšana 4
Galīgais 
pārnesuma 
lietojums2 2 3 3 3 3 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/243  
A2/4. tabula
Laiks j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Paātr. 
sākumsPār-
slēgša -
nās uz 
zemāk -
u 
pārne-
sumu, 
iDS = 3Pār-
slēgša -
nās uz 
zemāk -
u 
pārne-
sumu, 
iDS = 3Paātr. 
beiga s
Sākotnējais 
pārnesuma 
lietojums4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4 4 5 5
Korek -
cijas 
pār-
baudes 
sākums
iref = 4
Pirmo 10 sekunžu logs korekcij as pārbaudei
Pēdējo 10 sekunžu logs korekcij as pārbaudei
Nav 10 sekunžu loga ar iDS divreiz
Korek -
cijas 
beig as
Korekcij a
Izņemšana 4 4
Galīgais 
pārnesuma 
lietojums4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/244 26.11.2021.  
A2/5. tabula
Laiks j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18 j+19
Paātr . 
sāku -
msPār-
slēgša -
nās uz 
zemā -
ku 
pārne-
sumu, 
iDS1 = 5Pār-
slēgša -
nās uz 
2 
pakāp -
es 
zemā -
ku 
pārne-
sumu, 
iDS1 = 4Pār-
slēgša -
nās uz 
1 
pakāpi 
zemā -
ku 
pārne-
sumu, 
iDS2 = 5Paātr. 
beigas
Sākotnējais 
pārnesuma 
lietojums6 6 6 5 5 4 4 4 4 4 5 6 6 6 6 6 6 6 5 5
Korek -
cijas 
pār-
baudes 
sāku -
ms iDS1Korek -
cijas 
pār-
baudes 
sāku -
ms iDS2
iref = 6 iref = 6
Vēlākais 10 sekunžu logs ar iDS1 divas vai vairāk reizes Vēlākais 10 sekunžu logs ar iDS2 divas vai vairāk reizes
Korek -
cijas 
beigas 
iDS1Korek -
cijas 
beigas 
iDS2
Korekcij a 4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5
Izņemšana
Galīgais 
pārnesuma 
lietojums4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/245  
A2/6. tabula
Laiks j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Paātr. 
sākumsPār-
slēgša -
nās uz 
zemāk -
u 
pārne-
sumu, 
iDS1 = 3Pār-
slēgša -
nās uz 
zemāk -
u 
pārne-
sumu, 
iDS2 = 4Pār-
slēgša -
nās uz 
zemāk -
u 
pārne-
sumu, 
iDS3 = 5Paātr. 
beiga s
Sākotnējais 
pārnesuma 
lietojums4 3 3 4 5 5 4 5 5 6 6 6 6 5 5 6 6 6 6
Korek -
cijas 
pār-
baudes 
sākums 
iDS1Korek -
cijas 
pār-
baudes 
sākums 
iDS2Korek -
cijas 
pār-
baudes 
sākums 
iDS3
iref = 4 iref = 5 iref = 6
Vēlākais 10 sekunžu logs ar iDS1 divas vai vairāk reizes
Vēlākais 10 sekunžu logs ar iDS2 divas vai vairāk reizes
Vēlākais 10 sekunžu logs ar iDS3 divas vai vairāk reizes
Korek -
cijas 
beig as 
iDS1Korek -
cijas 
beig as 
iDS2Korek -
cijas 
beig as 
iDS3
Korekcij a 3 4 4 5 5 5 5
Izņemšana
Galīgais 
pārnesuma 
lietojums3 3 3 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 6 6 6 6LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/246 26.11.2021.  
Šo korekciju neveic 1. pārnesumam. Prasības, kas note iktas 3.3. punkta 3. apakšpunktā (ja aj ≥ 0…..) nepiemēro 
šajā punktā apraks tītajām pārnesumu korekcij ām pārnesumiem > 2.
Šī pielikuma 4. punkta c) apakšpunktā apraks tīto izmaiņu pārbaudi piemēro pilna cikla līknei divas reizes pirms šā 
pielikuma 4. punkta d) apakšpunkta līdz 4. punkta f) apakšpunkta piemērošanas.
c)Ja pārnesumu i izmant o laikposmā no 1 līdz 5 sekundēm un pārnesums pirms šī laikposma ir vienu pakāpi 
zemāks , un pārnesums pēc šī laikposma ir vienu vai divas pakāpes zemāks nekā šajā laikposmā, vai ja pārnesums 
pirms šī laikposma ir divas pakāpes zemāks un pārnesums pēc šī laikposma ir vienu pakāpi zemāks nekā šajā 
laikposmā, pārnesumu laikposmam koriģē uz pārnesumu maksimumu pirms un pēc šī laikposma.
Piemēr i.
i) Pārnesumu secību – 1, i, – 1 aizstāj ar šādu:
1, – 1, – 1;
pārnesumu secību – 1, i, – 2 aizstāj ar šādu:
1, – 1, – 2;
pārnesumu secību – 2, i, – 1 aizstāj ar šādu:
2, – 1, – 1.
ii) Pārnesumu secību – 1, i, i, – 1 aizstāj ar šādu:
1, – 1, – 1, – 1;
pārnesumu secību – 1, i, i, – 2 aizstāj ar šādu:
i - 1, – 1, – 1, – 2;
pārnesumu secību – 2, i, i, – 1 aizstāj ar šādu:
2, – 1, – 1, – 1.
iii) Pārnesumu secību – 1, i, i,i, – 1 aizstāj ar šādu:
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, – 1;
pārnesumu secību i – 1, i, i, i, – 2 aizstāj ar šādu:
1, – 1, – 1, – 1, – 2;
pārnesumu secību – 2, i, i, i, – 1 aizstāj ar šādu:
2, – 1, – 1, – 1, – 1.
iv) Pārnesumu secību – 1, i,i, i, i, – 1 aizstāj ar šādu:
1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1;
pārnesumu secību – 1, i, i, i, i, – 2 aizstāj ar šādu:
1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 2;
pārnesumu secību – 2, i, i, i, i, – 1 aizstāj ar šādu:
2, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1.
v) Pārnesumu secību – 1, i,i,i, i, i, – 1 aizstāj ar šādu:
1, – 1, – 1, – 1, – 1, i – 1, – 1;
pārnesumu secību i – 1, i, i, i, i, i, – 2 aizstāj ar šādu:
1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 2;
pārnesumu secību – 2, i, i, i, i, i, – 1 aizstāj ar šādu:
2, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1.
Visos i) līdz v) gadījumos izpilda i – 1 ≥ imin.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/247  
d)Palēninājuma posmā neveic pārslēgšanos uz augstāku pārnesumu.
e)Pārejā no paātr inājuma vai nemainīga ātruma posma uz palēninājuma posmu neveic pārslēgšanos uz augstāku 
pārnesumu, ja viens no pārnesumiem pirmajās divās sekundēs pēc palēninājuma posma beigām ir zemāks nekā 
ieslēgtais augstākais pārnesums vai ir 0. pārnesums.
Piemērs.
Ja vi ≤ vi+1 un vi+2 < vi+1, un pārnesums i = 4, un pārnesums (i + 1 = 5), un pārnesums (i + 2 = 5), tad pārnesums (i + 
1) un pārnesums (i + 2) ir jāiestata kā 4, ja pārnesums posmā pēc palēninājuma posma ir 4. pārnesums vai zemāks. 
Visiem turpmāka jiem cikla līknes punktiem, kuros palēninājuma posmā ir 5. pārnesums, pārnesums arī jāiestata 
kā 4. Ja pārnesums pēc palēninājuma posma ir 5. pārnesums, veic pārslēgšanos uz augstāku pārnesumu.
Ja pārejā un sākotnējā palēninājuma posmā notiek pārslēgšanās uz augšu par 2 pārnesumiem, tās vietā veic 
pārslēgšanos par 1 pārnesumu uz augšu. Šādā gadījumā turpmākas izmaiņas nākamajās pārnesuma lietojuma 
pārbaudēs neveic.
f)Citas pārnesuma izmaiņas palēninājuma posmos
Palēninājuma posmos nav atļauts pārslēgties uz pirmo pārnesumu. Ja šāda pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu 
būtu nepieciešama īsa brauciena pēdējā daļā tieši pirms apstāšanās posma, jo motora apgr iezieni kristos zem nidle 
2. pārnesumā, tā vietā izmant o 0. pārnesumu un pārnesumu pārslēgšanas sviru pārvieto neitrālā stāvo klī, un 
sajūgu ieslēdz.
Ja vismaz 2 sekunžu laika posmā tieši pirms palēninājuma vai apstāšanās ir vajadzīgs pirmais pārnesums, šis 
pārnesums būtu jāizmanto līdz ātruma samazināšanas posma pirmajam paraugam . Atlikuša jā palēninājuma 
posma daļā izmanto 0. pārnesumu un pārnesuma pārslēgšanas sviru pārvieto neitrālā stāvo klī, un sajūgu ieslēdz.
Ja palēninājuma posmā ieslēgta pārnesuma laikposms (laikposms ar nemainīgu pārnesumu) starp diviem 3 vai 
vairāk sekunžu ilgiem ieslēgta pārnesuma laikposmiem ir tikai 1 sekunde, to aizstāj ar 0. pārnesumu un sajūgu 
izslēdz.
Ja palēninājuma posmā ieslēgta pārnesuma laikposms starp diviem 3 vai vairāk sekunžu ilgiem ieslēgta pārnesuma 
laikposmiem ir 2 sekundes, to aizstāj ar 0. pārnesumu 1. sekundē un ar pārnesumu, kuru izmanto pēc 2 sekunžu 
laikposma – 2. sekundē. Sajū gam 1. sekundē jābūt izslēgtam.
Piemērs. Pārnesumu secību 5, 4, 4, 2 aizstāj ar 5, 0, 2, 2.
Šo prasību piemēro tikai tad, ja pārnesums pēc 2 sekunžu laikposma ir >0.
Ja vairāki, 1 vai 2 sekundes ilgstoši ieslēgta pārnesuma laikposmi seko viens pēc otra, korekcij as veic šādi.
Pārnesumu secību i, i, i, – 1, – 1, – 2 vai i, i, i, – 1, – 2, – 2 maina uz i, i, i, 0, – 2, – 2.
Tādu pārnesumu secību kā i, i, i, – 1, – 2, – 3 vai i, i, i, – 2, – 2, – 3, vai citu iespējamu kombināci ju maina uz i, i, i, 
0, – 3, – 3.
Šo maiņu piemēro arī pārnesumu secībām, kad paātr inājums ir ≥ 0 pirmajās 2 sekundēs un < 0 trešaj ā sekundē vai 
kad paātr inājums ≥ 0 pēdējās 2 sekundēs.
Neierastām pārnesumkārbu konstr ukci jām ir iespējams, ka 1 vai 2 sekundes ilgstoši , viens otram sekojoši ieslēgta 
pārnesuma laikposmi var ilgt līdz 7 sekundēm. Šādos gadījumos iepr iekš aprakstīto korekcij u papildina ar šādām 
koriģēšanas prasībām otra jā solī.
Pārnesuma secību j, 0, i, i, – 1, k ar j > (i + 1) un k ≤ (i – 1), bet k > 0, maina uz j, 0, – 1, – 1, – 1, k, ja pārnesums (i – 
1) ir vienu vai divas pakāpes zem imax šīs secības 3. sekundē (viens pēc 0. pārnesuma).
Ja pārnesums (i – 1) ir vairāk nekā divas pakāpes zem imax šīs secības 3. sekundē, pārnesumu secību j, 0, i, i, – 1, k 
ar j > (i + 1) un k ≤ (i – 1), bet k > 0, maina uz j, 0, 0, k, k, k.
Pārnesuma secību j, 0, i, i, i-2, k ar j > (i + 1) un k ≤ (i – 2), bet k > 0, maina uz j, 0, – 2, – 2 , – 2, k, ja pārnesums (i – 
2) ir vienu vai divas pakāpes zem imax šīs secības 3. sekundē (viens pēc 0. pārnesuma).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/248 26.11.2021.  
Ja pārnesums (i – 2) ir vairāk nekā divas pakāpes zem imax šīs secības 3. sekundē, pārnesumu secību j, 0, i, i, – 2, k 
ar j > (i + 1) un k ≤ (i – 2), bet k > 0, maina uz j, 0, 0, k, k, k.
Visos iepr iekš šajā apakšpunktā apraks tītajos gadījumos (šī pielikuma 4. punkta f) apakšpunkts) izmant o sajūga 
izslēgšanu (0. pārnesums), lai izvairītos no pārāk augstiem motor a apgr iezieniem šajā sekundē. Ja tas nav aktuāli 
un ja ražotājs pieprasa, ir atļauts uzreiz izmantot nākamās sekundes zemāk o pārnesumu 0. pārnesuma vietā, 
ieslēdzot par 3 pakāpēm zemāku pārnesumu. Šīs iespējas izmant ošanu reģistrē.
Ja palēninājuma posms ir īsa brauciena pēdējā daļa neilgi pirms apstāšanās posma un ja pēdējo pārnesumu >0 
pirms apstāšanās posma izmant o ne ilgāk kā 2 sekundes, tā vietā izmant o 0. pārnesumu, un pārnesumu 
pārslēgšanas sviru pārvieto neitrālā stāvoklī, un sajūgu ieslēdz.
Piemēr i. Pārnesumu secību 4, 0, 2, 2, 0 pēdējās 5 sekundēs pirms apstāšanās posma aizstāj ar 4, 0, 0, 0, 0. 
Pārnesumu secību 4, 3, 3, 0 pēdējās 4 sekundēs pirms apstāšanās posma aizstāj ar 4, 0, 0, 0.
5. NOSLĒGUMA PRASĪBAS
a)Šī pielikuma 4. punkta a) apakšpunktu līdz 4. punkta f) apakšpunktu piemēro secīgi, katrā gadījumā sekojot visa 
cikla līknei. Tā kā šā pielikuma 4. punkta a) apakšpunkta līdz 4. punkta f) apakšpunkta izmaiņu rezultātā var 
rasties jaunas pārnesumu secības, šīs jaunās pārnesumu secības pārbauda divas reizes un izmaina, ja nepieciešams.
b)Pēc šī pielikuma 4. punkta b) apakšpunkta piemērošanas pārejā no palēninājuma vai konstanta ātruma posma uz 
paātr inājuma posmu var notikt pārslēgšanās par vairāk nekā vienu pārnesumu uz leju.
Šādā gadījumā pārnesumu palēninājuma vai konstanta ātruma posma pēdējā paraugā aizstāj ar 0. pārnesumu un 
sajūgu izslēdz. Ja izvēlas “0. pārnesuma nelietoša nu zemāka pārnesuma ieslēgšanas laikā” saskaņā ar šī pielikuma 
4. punkta f) apakšpunktu, 0. pārnesuma vietā izmanto nākamās sekundes pārnesumu (paātr inājuma posma pirmā 
sekunde).
c)Lai varētu novēr tēt aprēķina pareizību, aprēķina un reģistrē v*gear kontrolsummu attiecībā uz v ≥ 1,0 km/h, kas 
noapaļota saskaņā ar šo noteikumu 6.1.8. punktu līdz četrām zīmēm aiz komata.
6. APRĒĶINA RĪKI
Pārnesumu pārslēgšanas aprēķina rīku piemēr us var atrast tajā pašā tīmekļa vietnē, kur šos noteikumus. (1)
Ir nodrošināti šādi rīki:
a)rīks uz ACCESS bāzes;
b)Matlab koda rīks;
c)NET core rīks.
Šie rīki tika validēti, salīdzinot ar ACCESS rīku, Matlab kodu un .NET core kodu veikt o aprēķinu rezultātus 115 
dažādām transpor tlīdzekļa konfigurāci jām, kuriem pievienoja papildu aprēķinus 7 no tiem ar tādām papildu 
iespējām kā “piemērot ātruma ierobežojumu”, “bloķēt samazināšanu”, “izvēlēties citas transpor tlīdzekļa klases ciklu” 
un “izvēlēties individuālas nmin_dr ive vērtības”.
Šīs 115 transpor tlīdzekļa konfigurācijas aptv er pārnesumkārbu un motoru ekstrēmas tehni skās konstr ukcijas un visas 
transpor tlīdzekļu klases.
Visi trīs rīki dod identiskus rezultātus attiecībā uz pārnesumu izmant ošanu un sajūga darbināšanu, un, lai arī juridiski 
saistošs ir tikai B1. un B2. pielikuma teksts, rīki sasniedza tādu statusu, kas to kvalif icē par atsauces rīkiem.
(1)[ieviet ot saiti pēc galīgā paziņojuma]LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/249  
B3. PIELIKUMS 
Standar tdegvielu specif ikācijas 
1. Šis pielikums nodrošina informāciju saistībā ar 1. tipa testos izmantojamo standar tdegvielu specifi kāci jām.
2. Rezer vēts
3. Tehniskie dati par šķidrām degvielām ar dzirksteļaizdedzes motoru aprīk otu transpor tlīdzekļu testēšanai
3.1. Benzīns (nomināli 90 RON, E0)
A3/1. tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.B līmenim. 
Benzīns (nomināli 90 RON , E0) 
Degvielas īpašība vai vielas nosaukums Mēr vienībaStandar ta
Testa metode
Minimums Maksimums
Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, 
RON90 92 JIS K2280
Moto ra metodes oktānskaitlis, MON 80 82 JIS K2280
Blīvums g/cm30,720 0,734 JIS K2249
Tvaika spiediens kPa 56 60 JIS K2258
Destilācij a:
— 10 % destilāci jas temperatūra K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
— 50 % destilāci jas temperatūra K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
— 90 % destilāci jas temperatūra K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
— galējā viršanas temperatūra K (°C) 488 (215) JIS K2254
— olefīni tilpuma % 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
— aromātiskie savienojumi tilpuma % 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3
— benzols tilpuma % 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
Skābekļa saturs nekonstatējams JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Sveķu saturs mg/100 ml 5 JIS K2261
Sēra saturs wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/250 26.11.2021.  
Svina saturs nekonstatējams JIS K2255
Etanols nekonstatējams JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanols nekonstatējams JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
MTBE nekonstatējams JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Petroleja nekonstatējams JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.2. [Rezer vēts]
3.3. Benzīns (nomināli 100 RON, E0)
A/3. tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.B līmenim. 
Benzīns (nomināli 100 RON , E0) 
Degvielas īpašība vai vielas nosaukums Mēr vienībaStandar ta
Testa metode
Minimums Maksimums
Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, 
RON99 101 JIS K2280
Moto ra metodes oktānskaitlis, MON 86 88 JIS K2280
Blīvums g/cm30,740 0,754 JIS K2249
Tvaika spiediens kPa 56 60 JIS K2258
Destilācij a:
— 10 % destilāci jas temperatūra K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
— 50 % destilāci jas temperatūra K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
— 90 % destilāci jas temperatūra K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
— galējā viršanas temperatūra K (°C) 488 (215) JIS K2254
— olefīni tilpuma % 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
— aromātiskie savienojumi tilpuma % 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/251  
— benzolstilpuma % 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
Skābekļa saturs nekonstatējams JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Sveķu saturs mg/100 ml 5 JIS K2261
Sēra saturs wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
Svina saturs nekonstatējams JIS K2255
Etanols nekonstatējams JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanols nekonstatējams JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
MTBE nekonstatējams JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Petroleja nekonstatējams JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.4. [Rezer vēts]
3.5. [Rezer vēts]
3.6. Benzīns (nomināli 95 RON, E10)
A3/6. tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.A līmenim. 
Benzīns (nomināli 95 RON , E10) 
Parametrs Mēr vienībaRobežas (a)
Testa metode
Minimums Maksimums
Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, 
RON (c)95,0 98,0 EN ISO 5164
Moto ra metodes oktānskaitlis, MON 
(c)85,0 89,0 EN ISO 5163
Blīvums 15 °C temperatūrā kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
Tvaika spiediens kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
Ūdens saturs tilpuma % 0,05 EN 12937LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/252 26.11.2021.  
Izskats pie –7 °C dzidrs un gaišs
Destilācij a:
— iztvaik o pie 70 °C tilpuma % 34,0 46,0 EN-ISO 3405
— iztvaik o pie 100 °C tilpuma % 54,0 62,0 EN-ISO 3405
— iztvaik o pie 150 °C tilpuma % 86,0 94,0 EN-ISO 3405
— galējā viršanas temperatūra °C 170 195 EN-ISO 3405
Nogulsnes tilpuma % 2,0 EN-ISO 3405
Ogļūdeņražu analīze:
— olefīni tilpuma % 6,0 13,0 EN 22854
— aromātiskie savienojumi tilpuma % 25,0 32,0 EN 22854
— benzols tilpuma % 1,00 EN 22854
EN 238
— piesātinātie ogļūdeņraži tilpuma % reģistrēt EN 22854
Oglekļa/ūdeņraža attiecība reģistrēt
Oglekļa/skābekļa attiecība reģistrēt
Indukcij as periods (d) minūtes 480 EN-ISO 7536
Skābekļa saturs (e) masas % 3,3 3,7 EN 22854
Ar šķīdinātāju attīrīto sveķu saturs
(Esošais sveķu saturs)mg/100 ml 4 EN-ISO 6246
Sēra saturs (f) mg/kg 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
Vara korozi ja 1. klase EN-ISO 2160
Svina saturs mg/l 5 EN 237
Fosf ora saturs (g) mg/l 1,3 ASTM D 3231
Etanols (e) tilpuma % 9,0 10,0 EN 22854
(a)Specifikācijās norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosak ot to robežvēr tības, piemēroti ISO 4259 “Naf tas produkti. Precīzijas 
datu noteikš ana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm” noteikumi, un, nosak ot minimālo vērtību, ņemta vērā minimālā 
starpība 2R virs nulles; nosak ot vērtības minimumu un maksimumu , minimālā atšķirība ir 4R (R = reproducējamība).
Neskarot šo pasākumu, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību, ja 
noteikta is vērtības maks imums ir 2R, un vidējo vērtību gadīju mos, norādot maksimuma un minimuma robežas. Ja nepieciešams 
noskaidrot, vai degviela atbilst specifik āciju prasībām, piemēro ISO 4259 notei kumus.
(b)Tiks pieņemtas līdzvēr tīgas EN/ISO metodes, kad tās tiks izdotas attiecībā uz visām uzskaitītajām īpašībām.
(c)Atņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai aprēķinātu galīgo rezultātu saskaņā ar EN 228:2008.
(d)Degviela drīkst saturēt oksidēšanās inhibito rus un metālu deaktivatorus, kurus naftas pārstrādes rūpnīcās parasti izmanto benzīna 
plūsmas stabilizēšanai, bet nedrīkst pievienot mazgājošas/disperģējošas piedevas un šķīdinātājus.
(e)Etanols ir vienīgais skābekli saturošais savienojums, ko apzināti pievieno standar tdegvielai. Izmantota jam etanolam jāatbilst EN 
15376.
(f)Reģistrē 1. tipa testā izmantotās degvielas faktisk o sēra satur u.
(g)Šai etalondegvielai apzināti nedrīkst pievienot fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu saturošus savienojumus.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/253  
3.7. Etanols (nomināli 95 RON, E85)
A3/7. tabula
Šis punkts ir piemērojams tikai 1.A līmenim. 
Etanols (nomināli 95 RON , E85) 
Parametrs Mēr vienībaRobežas (a)
Testa metode
Minimums Maksimums
Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, 
RON95 EN ISO 5164
Moto ra metodes oktānskaitlis, MON 85 EN ISO 5163
Blīvums 15 °C temperatūrā kg/m3reģistrēt ISO 3675
Tvaika spiediens kPa 40 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE)
Sēra saturs (c)(d) mg/kg 10 EN ISO 20846 EN 
ISO 20884
Noturība pret oksidāciju minūtes 360 EN ISO 7536
Esošais sveķu saturs (ar šķīdinātāju 
attīrīto )mg/ 100 ml 5 EN-ISO 6246
Izskats. Nosaka apkār tējā temperatūrā 
vai 15 °C, vadoties pēc augstākās.Dzidrs un gaišs, bez saskatāmiem 
suspendētiem vai 
nosēdpiesārņotājiemVizuāla 
inspicēšana
Etanols un augstākie spir ti (g) tilpuma % 83 85 EN 1601
EN 13132
EN 14517
Augstāk ie spirti (C3–C8) tilpuma % 2
Metanols tilpuma % 0,5
Benzīns (e) tilpuma % Līdzsvars EN 228
Fosf ors mg/l 0,3 (f) ASTM D 3231
Ūdens saturs tilpuma % 0,3 ASTM D 1064
Neorgan isko hlorīdu saturs mg/l 1 ISO 6227
pHe 6,5 9 ASTM D 6423
Vara sloksnes korozi ja (3h pie 50 °C) Vērtējums 1. klase EN ISO 2160
Skābums (kā etiķskābe CH3COOH) masas %
(mg/l)0,005 -40 ASTM D 1613
Oglekļa/ūdeņraža attiecība Reģistrēt
Oglekļa/skābekļa attiecība Reģistrēt
(a)Specifikācijās norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosak ot to robežvēr tības, piemēroti ISO 4259 “Naf tas produkti. Precīzijas 
datu noteikš ana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm” noteikumi, un, nosak ot minimālo vērtību, ņemta vērā minimālā 
starpība 2R virs nulles; nosak ot vērtības minimumu un maksimu mu, minimālā atšķirība ir 4R (R = reproducējamība). Neskarot 
šo pasākumu, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību, ja noteiktai s 
vērtības maksimums ir 2R, un vidējo vērtību gadīju mos, norādot maksimu ma un minimuma robežas. Ja nepieciešams 
noskaidrot, vai degviela atbilst specifik āciju prasībām, piemēro ISO 4259 notei kumus.
(b)Domstar pību gadījumā izmanto domstar pību risināšanas un rezultātu inter pretācijas procedūras, pamat ojoties uz testa metodes 
precīzumspēju, kā aprak stīts EN ISO 4259.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/254 26.11.2021.  
(c)Nacionāla līmeņa domstar pību gadīju mā par sēra satur u atsaucas vai nu uz EN ISO 20846, vai uz EN ISO 20884 (līdzīgi kā 
atsaucē uz EN 228 nacionālo pielikumu).
(d)Reģistrē 1. tipa testā izmantotās degvielas faktisk o sēra satur u.
(e)Bezsvina benzīna satur u var noteikt, no 100 atskaitot procentos izteiktā ūdens un spirtu satura summu.
(f)Šai etalondegvielai apzināti nedrīkst pievienot fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu saturošus savienojumus.
(g)Etanols, kas atbilst EN 15376 specifik ācijai, ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno šai 
etalondegvielai.
4.Tehniskie dati par gāzveida degvielām ar dzirksteļaizdedzes motor u aprīk otu transpor tlīdzekļu testēšanai
4.1. LPG (A un B)
A3/8. tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.A līmenim. 
LPG (A un B) 
ParametrsMēr vie-
nībaDegviela E1 Degviela E2 Degviela J Degviela K Testa metode
Sastāvs ISO 7941
C3 saturs tilp. % 30 ± 2 85 ± 2Ziemā:
min. 15,
mak s. 35.
Vasarā:
mak s. 10.KS M ISO 7941
Propāna un 
propilēna satursmolu % min. 20
maks. 30JIS K2240
C4 saturs tilp. % LīdzsvarsZiemā:
min.60.
Vasarā:
min. 85KS M ISO 7941
Butāna un butilēna 
satursmin. 70
maks. 80JIS K2240
Butadiēns maks. 0,5. KS M ISO 7941
< C3, > C4 tilp. % maks. 2 maks. 2
Olefīni tilp. % maks. 12 maks. 15
Iztvaicēšanas 
atlikumsmg/kg maks. 50 maks. 50EN 15470
Iztvaicēšanas 
atlikums (100 ml)ml — 0,05 ASTM D2158
Ūdens pie 0 °C Nav reglamentēts EN 15469LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/255  
Kopējais sēra satursmg/kg maks. 10 maks. 10 ASTM 6667
maks. 40KS M 2150, ASTM 
D4486,
ASTM D5504
Sērūdeņradis Nav Nav ISO 8819
Vara sloksnes 
korozijaVērtē-
jums1. klase 1. klase ISO 6251 (a)
Vara korozi ja 40 °C, 
1 h— 1 KS M ISO 6251
Smarža raksturīg a
Moto ra metodes 
oktānskaitlisMin. 89 Min. 89 EN 589
B pielikums
Tvaika spiediens 
(40 °C)MPa — 1,27KS M ISO 4256,
KS M ISO 8973
Blīvums (15 °C) kg/m3500 620KS M ISO 2150,
KS M ISO 3993,
KS M ISO 8973
(a)Ar šo metodi korozīvo vielu klātbūtnes noteikšana var būt neprecīza, ja paraugs satur korozijas inhibitorus vai citas ķīmiskas 
vielas, kas samazina parauga korozīvo iedarbību uz vara slok sni. Tāpēc tādu savien ojumu pievienošana vienīga jā nolūkā 
ietekmēt testa metodi ir aizliegta.
4.2. NG/biometāns
4.2.1. “G20” “Augstā gāze” (nomināli 100 procenti metāna)
A3/9. tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.A līmenim. 
“G20” “Augst ā gāze” (nomināli 100 procenti metāna) 
Raksturlielumi Mēr vienības BāzeRobežas
Testa metode
Minimums Maks imums
Sastāvs
Metāns molu % 100 99 100 ISO 6974
Līdzsvars (a) molu % — — 1 ISO 6974
N2 molu % ISO 6974
Sēra saturs mg/m3(b) — — 10 ISO 6326-5
Wobbe indeks s (neto) MJ/m3(c) 48,2 47,2 49,2
(a)Iner ta (nav N2) + C2 + C2+.
(b)Vērtību nosaka pie 293,15 K (20 °C) un 101,325 kPa.
(c)Vērtību nosaka pie 273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/256 26.11.2021.  
4.2.2. [Rezer vēts]
4.2.3. “G25” “Zemā gāze” (nomināli 86 procenti metāna)
A3/11. tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.A līmenim. 
“G25” “Zemā gāze” (nomināli 86 procenti metāna) 
Raksturlielumi Mēr vienības BāzeRobežas
Testa metode
Minimums Maksimums
Sastāvs
Metāns molu % 86 84 88 ISO 6974
Līdzsvars (a) molu % — — 1 ISO 6974
N2 molu % 14 12 16 ISO 6974
Sēra saturs mg/m3 (b) — — 10 ISO 6326-5
Wobbe indeks s (neto) MJ/m3 (c) 39,4 38,2 40,6
(a)Iner ta (nav N2) + C2 + C2+.
(b)Vērtību nosaka pie 293,15 K (20 °C) un 101,325 kPa.
(c)Vērtību nosaka pie 273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa.
4.2.4. “J gāze” (nomināli 85 procenti metāna)
A3/12. tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.B līmenim. 
“J gāze” (nomināli 85 procenti metāna) 
Rak sturlielumi Mēr vienībasRobežas
Minimums Mak simums
Metāns molu % 85
Etāns molu % 10
Propāns molu % 6
Butāns molu % 4
HC no C3+C 4 molu % 8
HC no C5 vai vairāk molu % 0,1
Citas gāzes (H2+O 2+N 2+CO+C O2) molu % 1,0
Sēra saturs mg/Nm310
Wobbe indekss WI 13,260 13,730
Kopējā siltumspējas vērtība kcal/Nm310,410 11,050
Mak simālais degšanas ātrums MCP 36,8 37,5LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/257  
4.2.5. Ūdeņradis
A3/13. tabula
Šis punkts ir piemērojams tikai 1.A līmenim. 
Ūdeņradis 
Raksturlielumi Mēr vienībasRobežas
Testa metode
Minimums Maksimums
Ūdeņraža tīrība molu % 98 100 ISO 14687-1
Ogļūdeņraži kopā μmol/mol 0 100 ISO 14687-1
Ūdens (a) μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Skābeklis μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Argons μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Slāpeklis μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
CO μmol/mol 0 1 ISO 14687-1
Sērs μmol/mol 0 2 ISO 14687-1
Permanentās cietdaļiņas (c) ISO 14687-1
(a)Nek ondensēt.
(b)Ūdenim, skābeklim, slāpeklim un argonam kopā: 1 900 μmol/mol.
(c)Ūdeņradis nedrīk st saturēt putekļus, smiltis, netīr umus, sveķus, eļļas vai citas vielas daudzumā, kāds pietiekams degvielas 
uzpildes stacijas iekār tas vai uzpildāmā transpor tlīdzekļa (motora) sabojāšanai.
5.Tehniskie dati par šķidrām degvielām ar kompres ijaizdedzes motoru aprīk otu transpor tlīdzekļu testēšanai
5.1. J dīzeļdegviela (cetānskaitlis nomināli 53, B0)
A.3/14. tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.B līmenim. 
J dīzeļdegviela (cetānskai tlis nomināli 53, B0) 
Degvielas īpašība vai vielas 
nosaukumsMēr vienībasSpecifik ācija
Testa metode
Minimums Maksimums
Cetānskaitlis 53 57 JIS K2280
Blīvums g/cm30,824 0,840 JIS K2249
Destilācij a:
— 50 % destilāci jas temperatūra K (°C) 528 (255) 568 (295) JIS K2254
— 90 % destilāci jas temperatūra K (°C) 573 (300) 618 (345) JIS K2254
— galējā viršanas temperatūra K (°C) 643 (370) JIS K2254
Uzliesmošanas temperatūra K (°C) 331(58) JIS K2265–3
Kinemātiskā visk ozitāt e pie 30 °C mm2/s 3,0 4,5 JIS K2283LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/258 26.11.2021.  
Visi aromātiskie ogļūdeņraži tilp. % 25 JIS metode HPLC
Policikliskie aromātiskie 
ogļūdeņražitilp. % 5,0 JIS metode HPLC
Sēra saturs wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
FAME % 0,1 Metode, kas note ikta 
Japānas 
koncentrācij as 
mērīšanas 
procedūras 
paziņojumā
Triglicerīdi % 0,01 Metode, kas note ikta 
Japānas 
koncentrācij as 
mērīšanas 
procedūras 
paziņojumā
5.2. [Rezer vēts]
5.3. [Rezer vēts]
5.4. E dīzeļdegviela (cetānskaitlis nomināli 52, B7)
A3/17. tabula
Šo tabulu piemēro tikai 1.A līmenim. 
E dīzeļdegviela (cetānskaitli s nomināli 52, B7) 
Parametrs Mēr vienībaRobežas (a)
Testa metode
Minimums Maksimums
Cetāna indekss 46,0 EN-ISO 4264
Cetānskaitlis (b) 52,0 56,0 EN-ISO 5165
Blīvums 15 °C temperatūrā kg/m3833,0 837,0 EN-ISO 12185
Destilācij a:
— 50 % punkts °C 245,0 — EN-ISO 3405
— 95 % punkts °C 345,0 360,0 EN-ISO 3405
— galējā viršanas temperatūra °C — 370,0 EN-ISO 3405
Uzliesmošanas temperatūra °C 55 — EN ISO 2719
Saduļķošanās temperatūra °C — - 10 EN 116
Visk ozitāt e pie 40 °C mm2/s 2,30 3,30 EN-ISO 3104
Policikliskie aromātiskie 
ogļūdeņražimasas % 2,0 4,0 EN 12916LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/259  
Sēra saturs mg/kg — 10,0 EN ISO 20846/
EN ISO 20884
Vara korozi ja (3 stundas, 50 °C) — 1. klase EN-ISO 2160
Oglekļa atlikums pēc 
Konradsona (10 % DR)masas % — 0,20 EN-ISO10370
Pelnu saturs masas % — 0,010 EN-ISO 6245
Kopējais piesārņojums mg/kg 24 EN 12662
Ūdens saturs mg/kg — 200 EN-ISO12937
Skābes skaitlis mg KOH/g — 0,10 EN ISO 6618
Eļļošanas spēja (HFRR diluma 
vietas diametrs pie 60 °C)μm — 400 EN ISO 12156
Noturība pret oksidēšanos pie 
110 °C (c)h 20,0 EN 15751
FAME (d) tilpuma % 6,0 7,0 EN 14078
(a)Specifikācijās norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosak ot to robežvēr tības, piemēroti ISO 4259 “Naf tas produkti. Precīzijas 
datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm” notei kumi, un, nosak ot minimālo vērtību, ņemta vērā minimālā 
starpība 2R virs nulles; nosak ot vērtības minimumu un maksimumu , minimālā atšķirība ir 4R (R = reproducējamība).
Neskarot šo pasākumu, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību, ja 
noteikta is vērtības maks imums ir 2R, un vidējo vērtību gadīju mos, norādot maksimu ma un minimuma robežas. Ja 
nepieciešams noskaidrot, vai degviela atbilst specifikāciju prasībām, piemēro ISO 4259 noteikumus.
(b)Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minimālā diapazona prasībām. Taču strīda gadījumā starp degvielas piegādātāju un 
degvielas lietotāju strīda risināšanai drīkst izmantot ISO 4259 ar nosacījumu, ka vienreizējas notei kšanas vietā priekšroka tiek 
dota pietiekama skaita atkār totiem mērījumiem, lai sasniegtu nepieciešamo precīzumspēju.
(c)Lai gan oksidācijas stabilitāte tiek kontrolēta, visticamāk, ka uzglabāšanas laiks būs ierobežots. Ieteikumi par glabāšanas 
apstākļiem un ilgumu jāprasa piegādāta jam.
(d)FAME saturam jāatbilst EN 14214 specifikācijai.
6.Tehniskie dati par degvielām degvielas elementa transpor tlīdzekļu testēšanai
6.1. Saspiests ūdeņradis degvielas elementa transpor tlīdzekļiem
A3/18. tabula
Ūdeņradis degvielas element a transpor tlīdzekļiem 
Raksturlielumi Mēr vienībasRobežas
Testa metode
Minimums Maksimums
Ūdeņraža degvielas indekss (a) molu % 99,97
Ūdeņradi nesaturošās gāzes kopā μmol/mol 300
Atsevišķu piesārņotāju maksimālā koncentrācij a(f)
Ūdens (H2O) μmol/mol 5e
Ogļūdeņraži kopā (b)(metāna bāze) μmol/mol 2e
Skābeklis (O 2) μmol/mol 5e
Hēlij s (He) μmol/mol 300eLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/260 26.11.2021.  
Slāpeklis (N2) un Argons (Ar) (b)
kopāμmol/mol 100e
Oglekļa dioks īds (CO 2) μmol/mol 2e
Oglekļa monoksīds (CO) μmol/mol 0,2e
Sēra savienojumi kopā (c)(H2S 
bāze)μmol/mol 0,004e
Formaldehīds (HCHO) μmol/mol 0,01e
Skudrskābe (HC OOH) μmol/mol 0,2e
Amonjaks (NH 3) μmol/mol 0,1e
Halogēnsav ienojumi kopā (d)
(haloge nātu jonu bāze)μmol/mol 0,05e
Tādām saskaitāmām sastāvdaļām kā ogļūdeņražiem kopā un sēru saturošiem savien ojumiem kopā, sastāvdaļu summai ir jābūt 
mazākai nekā pieņemamā robeža vai vienādai ar to.
(a)Ūdeņraža degvielas indek su nosaka, atņemot šajā tabulā norādītās “ūdeņradi nesaturošās gāzes kopā”, izteiktas molu procentos, 
no 100 molu procentiem.
(b)Ogļūdeņraži kopā ietver skābekli saturošus organisk os savienojumus. Ogļūdeņražus kopā mēra uz oglekļa bāzes (μmolC/mol). 
Ogļūdeņraži kopā drīkst pārsniegt 2 μmol/mol tikai metāna klātbūtnes dēļ, un šādā gadīju mā metāns, slāpeklis un argons 
summār i nedrīk st pārsniegt 100 μmol/mol.
(c)Sēra savienojumi kopā kā minimums ietver H2S, COS, CS2 un merkapt ānus, kas parasti atrodami dabasgāzē.
(d)Halogēnsavienojumi kopā ietver , piemēram, bromūdeņradi (HBr), hlorūdeņradi (HCl), hlor u (Cl2) un organisk os halogenīdus 
(R-X).
(e)Testa metode jādokumentē.
(f)Atbrīv ots no specifisku piesārņotāju analīzes atkarībā no ražošanas procesa. Lai saņemtu atbrīvojumu no specifisk iem 
piesārņotājiem, transpor tlīdzekļa ražotājam jāsniedz pamatojums atbildīga jai iestādei.
7.Tehniskie dati par degvielām 4. tipa iztvaik ošanas emisiju testam
1.B līmenim
Transpor tlīdzeklim, kurā ražotājs nerek omendē izmantot E10 degvielu, šajā punktā noteikt o degvielu vietā jāizmanto šī 
pielikuma 3.1. vai 3.3. punktā note iktās degvielas.
A3/19. tabula
Benzīna standar tdegviela 4. tipa test am 
Parametrs Mēr vienībaRobežas
Testa metode
Minimums Maksimums
Pētnieciskās metodes 
oktānskaitlis, RON95,0 98,0 EN ISO 5164
JIS K2280
Blīvums pie 15 °C kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
JIS K2249-1,2,3
Tvaika spiediens kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
JIS K2258-1,2
Destilācij a:
— iztvaik o pie 70 °C tilpuma % 34,0 46,0 EN ISO 3405LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/261  
— iztvaik o pie 100 °Ctilpuma % 54,0 62,0 EN ISO 3405
— iztvaik o pie 150 °C tilpuma % 86,0 94,0 EN ISO 3405
Ogļūdeņražu analīze:
— olefīni tilpuma % 6,0 13,0 EN 22854
— aromātiskie savienojumi tilpuma % 25,0 32,0 EN 22854
— benzols tilpuma % — 1,00 EN 22854
EN 238
JIS K2536-2,3,4
Skābekļa saturs masas % 3,3 3,7 EN 22854
JIS K2536-2,4,6
Sēra saturs mg/kg — 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
JIS K2541-1,2,6,7
Svina saturs mg/l Nav konstatēts EN 237
JIS K2255
Etanols tilpuma % 9,0 10,0 EN 22854
JIS K2536-2,4,6
MTBE Nav konstatēts JIS K2536-2,4,5,6 (a)
Metanols Nav konstatēts JIS K2536-2,4,5,6 (a)
Petroleja Nav konstatēta JIS K2536-2,4 (a)
(a)Drīkst izmantot citu metodi, kas ir izsek ojama līdz nacionālam vai starptautiskam standar tam.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/262 26.11.2021.  
B4. PIELIKUMS 
Ceļa slodzes un dinamometra iest atīšana 
1. DARBĪBAS JOMA
Šajā pielikumā ir aprakstīta testa transpor tlīdzekļa ceļa slodzes noteikšana un šīs ceļas slodzes pārnešana uz 
dinamometr isko stendu.
2. TERMINI UN DEFINĪCIJAS
2.1. Šī dokumenta vajadzībām noteicoši ir šo noteikumu 3. punktā dotie termini un definīcij as. Ja šo noteikumu 
3. punktā definīcijas nav dotas, piemēro ISO 3833:1977 “Ceļu transpor tlīdzekļi. Veidi. Termini un definīcij as” 
dotās definīcijas.
2.2. Atsauces ātruma punkti sākas pie 20 km/h ar 10 km/h pieauguma soļiem un ar lielāk o atsauces ātrumu 
saskaņā ar šādiem note ikumiem.
a)Lielākā atsauces ātruma punkts ir 130 km/h vai atsauces ātruma punkts tieši virs piemērojamā testa cikla 
maksimālā ātruma, ja šī vērtība ir mazāka nekā 130 km/h. Ja piemērojamais testa cikls satur mazāk nekā 
4 cikla posmus (mazs, vidējs, liels un ļoti liels) un pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes 
piekr išanu lielāk o atsauces ātrumu drīk st palielināt līdz atsauces ātruma punktam tieši virs nākamā 
augstākā posma maksi mālā ātruma, bet ne augstāk ka 130 km/h; šajā gadījumā ceļa slodzi nosaka un 
dinamometr isko stendu iestata ar tādiem pašiem atsauces ātruma punktiem.
b)Ja atsauces ātruma punkts, kas piemērojams ciklam un kam pieskaita 14 km/h, ir lielāks nekā transpor t­
līdzekļa mak simālais ātrums vmax vai vienāds ar to, šo atsauces ātruma punktu izslēdz no brīvskrējiena 
testa un no dinamometr iskā stenda iestatījuma. Nākamais zemākais atsauces ātruma punkts kļūst par 
augstāk o atsauces ātruma punktu šim transpor tlīdzeklim.
2.3. Ja nav noteikts citādi, ciklam vajadzīgo enerģiju piemērojamā braukšanas cikla mērķa ātruma līknē aprēķina 
saskaņā ar B7. pielikuma 5. punktu.
2.4. f0, f1, f2 ir ceļa slodzes koeficie nti ceļa slodzes vienādojumā F = f0 + f1 × v + f2 × v2, kas noteikti saskaņā ar šo 
pielikumu.
f0 ir konstantas ceļa slodzes koeficients, ko noapaļo saskaņā ar šo noteikumu 6.1.8. punktu līdz vienai 
zīmei aiz komata, N;
f1 ir pirmās kārtas ceļa slodzes koeficients, ko noapaļo saskaņā ar šo note ikumu 6.1.8. punktu līdz trim 
zīmēm aiz komata, N/(km/h);
f2 ir otrās kārtas ceļa slodzes koeficients, ko noapaļo saskaņā ar šo noteikumu 6.1.8. punktu līdz piecām 
zīmēm aiz komata, N/(km/h)2.
Ja nav noteikts citādi, ceļa slodzes koeficientus aprēķina ar mazāk o kvadrātu regresi jas analīzi atsauces ātruma 
punktu diapazonā.
2.5. Rotējošā masa
2.5.1. Lieluma mr noteikšana
Lielums mr ir visu riteņu un transpor tlīdzekļa sastāvdaļu, kas rotē kopā ar riteņiem, tiem atrodoties uz zemes, 
kamēr pārnesumkārba ir ieslēgta neitrālā pozīcijā, ekvivalentā faktiskā masa, izteikta kilogramos (kg). Lielumu 
mr mēra vai aprēķina, izmantojot atbilstīgu paņēmienu, kam piekr itusi atbildīgā iestāde. Alternatīvi mr drīkst 
aplēst 3 procentu apmērā no masas nok omplektētā stāvo klī, kam pieskaitīti 25 kg.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/263  
2.5.2. Rotējošās masas piemērošana ceļa slodzei
Brīvskrējiena laikus pārvērš spēk os un otrādi, ņemot vērā piemērojamo testa masu, kam pieskaita mr. To 
piemēro mērījumiem uz ceļa, kā arī dinamometr iska jā stendā.
2.5.3. Rotējošās masas piemērošana inerces iestatīšanai
Ja transpor tlīdzekli testē uz dinamometra 4WD darbības režīmā, piemērojamo testa masu iestata kā 
dinamometr iskā stenda ekvivalento inerces masu.
Citos gadījumos kā dinamometr iskā stenda ekvivalento inerces masu iestata testa masu, kam pieskaitīta vai nu 
mērījuma rezultātu neiet ekmējošo riteņu ekvivalento faktisk o masu, vai 50 procentus no mr.
2.6. Papildu masas testa masas iestatīšanai pievieno tā, lai transpor tlīdzekļa masas sadalījums būtu apmēram tāds 
pats kā masas sadalījums transpor tlīdzeklim ar masu nok omplektētā stāvo klī. N kategor ijas transpor tlī­
dzekļiem vai pasažier u transpor tlīdzekļiem, kas atvasināti no N kategorijas transpor tlīdzekļiem, papildu 
masas izvieto reprezentatīvā veidā, un šo izvietoj umu pamat o pēc atbildīgās iestādes pieprasījuma. Transpor t­
līdzekļa masas sadalījumu reģistrē un izmant o jebkādā turpmākā ceļa slodzes note ikšanas testēšan ā.
3. VISPĀRĪGAS PRASĪBAS
Ražotājs ir atbildīgs par ceļa slodzes koeficie ntu precizitāti un to nodrošina katram ceļa slodzes saimes ietvaros 
ražota jam transpor tlīdzeklim. Ceļa slodzes noteikšanā, simulācijā un aprēķināšanas metod ēs pielaides 
neizmant o, lai izvairīt os no pārāk zema sērijveidā ražot o transpor tlīdzekļu ceļa slodzes novēr tējuma. Pēc 
atbildīgās iestādes pieprasījuma pierāda atsevišķa transpor tlīdzekļa ceļas slodzes koeficientu precizitāti.
3.1. Vispārīgā mērījumu precizitāte, precīzumspēja, izšķir tspēja un frekvence
Vajadzīgā mērījumu vispārīgā precizitāte ir šāda:
a)Transpor tlīdzekļa ātruma precizitāte: ± 0,2 km/h ar mērījumu frekvenci vismaz 10 Hz.
b)Laiks: min. precizitāte: ± 10 ms; min. precīzumspēja un izšķir tspēja:10 ms.
c)Riteņu griezes momenta precizitāte: ± 6 Nm vai ± 0,5 procenti no maksimālā izmērītā kopējā griezes 
momenta, vadoties pēc lielākā, attiecībā uz visu transpor tlīdzekli ar mērījumu frekvenci vismaz 10 Hz.
d)Vēja ātruma precizitāte : ± 0,3 m/s ar mērījumu frekvenci vismaz 1 Hz.
e)Vēja virziena precizitāte: ± 3° ar mērījumu frekvenci vismaz 1 Hz.
f)Atmosfēras temperatūras precizitāte : ± 1 °C ar mērījumu frekvenci vismaz 0,1 Hz.
g)Atmosfēras spiediena precizitāte : ± 0,3 kPa ar mērījumu frekvenci vismaz 0,1 Hz.
h)Transpor tlīdzekļa masas precizitāte, kas izmērīta uz tiem pašiem svar iem pirms un pēc testa: ± 10 kg 
(± 20 kg transpor tlīdzekļiem > 4 000 kg).
i)Riepu spiediena precizitāte: ± 5 kPa.
j)Riteņa rotāci jas ātruma precizitāte: ± 0,05 s-1 vai 1 procents, vadoties pēc lielākā.
3.2. Aerodinamiskā tuneļa kritēriji
3.2.1. Vēja ātrums
Vēja ātrumam mērījuma laikā jāsag labājas ± 2 km/h robežās testa nodalījuma centrā. Iespējamam vēja 
ātrumam jābūt vismaz 140 km/h.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/264 26.11.2021.  
3.2.2. Gaisa temperatūra
Gaisa temperatūrai mērījuma laikā jāsag labājas ± 3 °C robežās testa nodalījuma centrā. Gaisa temperatūras 
sadalījumam pie pūtēja atveres jāsag labājas ± 3 °C robežās.
3.2.3. Turbulence
Turbulences intensitāte Tu attiecībā uz vienmērīgi tīklotu 3×3 režģi pār visu pūtēja atver i nedrīkst pārsniegt 1 
procentu. Skatīt A4/1. attēlu.
A4/1. attēls
Turbulences intensitāte
Tu¼u0
U∞
kur:
Tu ir turbulences intensi tāte;
u'ir turbulentās plūsmas ātruma svārstības, m/s;
U∞ ir brīvas plūsmas ātrums, m/s.
3.2.4. Bloķēšanas koefic ients
Transpor tlīdzekļa bloķēšanas koeficients εsb, izteikts kā transpor tlīdzekļa pieres laukuma un pūtēja atveres 
laukuma attiecība, kuru aprēķina ar turpmāk norādīto vienādojumu, nedrīk st pārsniegt 0,35.
εsb¼Af
Anozzle
kur:
εsb ir transpor tlīdzekļa bloķēšanas koeficients;
Af ir transpor tlīdzekļa pieres laukums, m2;
Anozzle ir pūtēja atveres laukums, m2.
3.2.5. Rotējoši riteņi
Lai pienācīgi noteiktu riteņu aerodinamisk o ietekmi, testa transpor tlīdzekļa riteņiem jārotē ar tādu ātrumu, ka 
rezultējošais transpor tlīdzekļa ātrums ir ± 3 km/h robežās no vēja ātruma.
3.2.6. Kustīgā lenta
Lai imitētu fluīda plūsmu pie testa transpor tlīdzekļa šasijas daļas, aerodinamiskajā tunelī ir jābūt kustīga i 
lentai, kas stiepjas no transpor tlīdzekļa priekšas līdz aizmugurei. Kustīgās lentas ātrumam jābūt ± 3 km/h 
robežās no vēja ātruma.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/265  
3.2.7. Fluīda plūsmas leņķis
Deviņos vienmērīgi sadalītos punktos pūtēja laukumā gan tangāžas leņķa α, gan orpēšanas leņķa β (Y-, 
Z-plakne) vidējā kvadrātiskā novirze pie pūtēja atveres nedrīkst pārsniegt 1°.
3.2.8. Gaisa spiediens
Deviņos vienmērīgi sadalītos punktos pūtēja laukumā kopējā spiediena standar tnovi rzei pie pūtēja atveres 
jābūt mazākai nekā vai vienādai ar 0,02.
σΔPt
q��
≤0,02
kur:
σ ir spiediena koeficie nta ΔPt
q��
standar tnovirze;
ΔPt ir kopējā spiediena variācija starp mērījumu punktiem, N/m2;
q ir dinamiskais spiediens, N/ m2.
Spiediena koeficienta cp absolūtā starpība 3 metr u attālumā uz priekšu un 3 metr u attālumā uz aizmugur i no 
līdzsvara centra tukšā testa nodalījumā un pūtēja atveres centra augstumā nedrīkst atšķir ties par vairāk kā 
± 0,02.
jcpx¼þ3m – cpx¼ – 3mj≤ 0,02
kur:
cp ir spiediena koeficie nts.
3.2.9. Robežslāņa biezums
Pie x¼0(līdzsvara centra punkts) vēja ātrumam jābūt vismaz 99 procenti no ieplūdes ātruma 30 mm virs 
aerodinamiskā tuneļa grīdas.
δ99ðx¼0mÞ≤30 mm
kur:
δ99 ir attālums perpendikulār i ceļam, kur ir sasniegti 99 procenti no brīvās plūsmas ātruma (robežslāņa 
biezums).
3.2.10. Stipr inājuma bloķēšanas koeficients
Stipr ināšanas sistēma nedrīkst būt montēta transpor tlīdzekļa priekšpusē. Transpor tlīdzekļa pieres laukuma 
relatīvais bloķēšanas koefic ients stipr ināšanas sistēmas ietekmē εrestr nedrīkst pārsniegt 0,10.
εrestr¼Arestr
Af, kur:
εrestr ir stipr ināšanas sistēmas relatīvais bloķēšanas koeficients;
Arestr ir stipr ināšanas sistēmas pieres laukums, projicēts uz pūtēja priekšējās virsmas, m2;
Af ir transpor tlīdzekļa pieres laukums, m2.
3.2.11. Līdzsvara mērījuma precizitāte x-virzienā
Rezultējošā spēka neprecizitāte x-virzienā nedrīkst pārsniegt ± 5 N. Izmērītā spēka izšķir tspējai jābūt ± 3 N 
robežās.
3.2.12. Mērījumu precīzumspēja
Izmērītā spēka precīzumspējai jābūt ± 3 N robežās.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/266 26.11.2021.  
4. CEĻA SLODZES MĒRĪJUMS UZ CEĻA
4.1. Prasības testam uz ceļa
4.1.1. Atmosfēras apstākļi testā uz ceļa
Atmosfēras apstākļus (vēja apstākļus, atmosfēras temperatūr u un atmosfēras spiedienu) mēra saskaņā ar šī 
pielikuma 3.1. punktu. Datu derīguma un korekcij u pārbaudei izmanto tikai tos atmosfēras apstākļus, kas 
izmērīti brīvskrējiena laika un/vai griezes momenta mērīšanas laikā.
4.1.1.1. Pieļaujamie vēja apstākļi, izmantojot stacionāro anemometr iju un iebūvēt o anemometr iju
4.1.1.1.1. Pieļaujamie vēja apstākļi, izmantojot stacionāro anemometr iju
Vēja ātrumu mēra tādā vietā un augstumā virs ceļa līmeņa līdzās testa ceļam, kur būs visreprezentatīvākie vēja 
apstākļi. Ja tajā pašā testa trases daļā nevar veikt testus pretējos virzienos (piem., ovālā testa trasē ar obligātu 
braukšanas virzienu), vēja ātrumu un virzienu mēra trases pretējās pusēs.
Vēja apstākļiem braucienu pāru laikā jāatbilst visiem šādiem kritērijiem:
a)vēja ātrumam jābūt mazākam nekā 5 m/s 5 sekunžu slīdošā vidējā periodā;
b)vēja maksimālie ātrumi nedrīkst pārsniegt 8 m/s vairāk nekā 2 secīgu sekunžu laikā;
c)Vēja ātruma vektor a vidēji aritmētiskajam kompon entam, kas šķērsenisks ceļam, jābūt mazākam nekā 2 
m/s.
Vēja korekcij u aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 4.5.3. punktu.
4.1.1.1.2. Pieļaujamie vēja apstākļi, izmantojot iebūvēt o anemometr iju
Lai testā izmantotu iebūvēto anemometr u, izmanto šī pielikuma 4.3.2. punktā apraks tīto ierīci.
Vēja apstākļiem braucienu pāru laikā jāatbilst visiem šādiem kritērijiem:
a)vēja ātruma vektora vidēji aritmētiskajam komponentam jābūt mazākam nekā 7 m/s;
b)vēja maksimālie ātrumi nedrīkst pārsniegt 10 m/s vairāk nekā 2 secīgu sekunžu laikā;
c)vēja ātruma vektor a vidēji aritmētiskajam kompon entam, kas šķērsenisks ceļam, jābūt mazākam nekā 
4 m/s.
4.1.1.2. Atmosfēras temperatūra
Atmosfēras temperatūrai jābūt diapazonā no 5 °C līdz 40 °C ieskaitot.
Ražotājs drīkst izvēlēties veikt brīvskrējienus starp 1 °C un 5 °C.
Ja augstākās un zemākās izmērītās temperatūras starpība brīvskrējiena testa laikā ir lielāka nekā 5 °C, katram 
testa braucienam atsevišķi piemēro temperatūras korekcij u ar šā testa brauciena vidējo aritmētisk o vides 
temperatūr u.
Tādā gadījumā ceļa slodzes koeficientu f0, f1 un f2 vērtības nosaka un koriģē katram braucienu pārim. Galīgais 
f0, f1 un f2 vērtību kopums ir attiecīgi atsevišķi koriģētu koeficie ntu f0, f1 un f2 vidējie aritmētiskie.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/267  
4.1.2. Testa ceļš
Ceļa virsmai jābūt līdzenai, vienmērīg ai, tīrai, sausai un bez šķēršļiem vai vēja barjerām, kas varētu traucēt ceļa 
slodzes mērījumus, un tās struktūrai un sastāvam jāatspoguļo pašreizējās pilsētas ceļu un autom aģistrāļu 
virsmas, t.i. virsma nedrīkst būt skrejceļiem raksturīga. Testa ceļa slīpums garenvirzienā nedrīkst pārsniegt 1 
procentu. Lokāls slīpums starp jebkur iem 3 metr u attālumā esošiem punktiem nedrīkst par vairāk kā 0,5 
procentiem atšķir ties no šī slīpuma garen virzienā. Ja tajā pašā testa trases daļā nevar veikt testus pretējos 
virzienos (piem., ovālā testa trasē ar obligātu braukšanas virzienu), paralēlu testa trases segmentu slīpumu 
garenvirzienā summai jābūt starp 0 un 0,1 procenta augšupvērstu slīpumu. Testa ceļa mak simāla jam 
sāngāzumam jābūt 1,5 procenti.
4.2. Sagatav ošana
4.2.1. Testa transpor tlīdzeklis
Katram testa transpor tlīdzeklim ir visu sastāvdaļu ziņā jāatbilst sērijveid a ražojumiem (piem., sānu spoguļiem 
jāatrodas tādā pašā pozīcijā kā transpor tlīdzekļa normālas ekspluatācijas laikā, atstar pes virsbūvē nedrīkst 
nosegt) vai, ja transpor tlīdzeklis atšķiras no sērijveida ražojuma, reģistrē tā pilnu apraks tu.
4.2.1.1. Prasības testa transpor tlīdzekļa atlasei
4.2.1.1.1. Neizmant ojot interpolācijas metodi
No saimes (skatīt šo noteikumu 6.3.2. un 6.3.3. punktu) izvēlas testa transpor tlīdzekli (transpor tlīdzeklis H) ar 
attiecīgu ceļa slodzes raksturlielumu kombināciju (t. i., masu, aerodinamisk o pretestību un riepu rites 
pret estību), kam ir lielākā ciklā vajad zīgā enerģi ja.
Ja nav zināma vienas interpolācijas saimes dažādu riteņu aerodinamiskā ietekme, izvēles pamatā jābūt 
lielāka jai sagaidāmajai aerodinamiskajai pret estībai. Norādāms, ka lielākā aerodinamiskā pretestība sagaidāma 
riteņiem ar a) lielāk o platumu, b) lielāk o diametr u un c) atvēr tāko struktūras konstr ukci ju (dotaj ā 
nozīmīguma secībā).
Riteņus izvēlas papildus prasībai par lielāk o ciklā vajadzīgo enerģiju.
4.2.1.1.2. Izmant ojot interpolācijas metodi
Pēc ražotāja pieprasījuma drīkst piemērot interpolācijas metodi.
Šādā gadījumā no saimes izvēlas divus testa transpor tlīdzekļus, kas atbilst attiecīga jai saimes prasībai.
Testa transpor tlīdzeklim H ir jābūt transpor tlīdzeklim ar lielāku, vēlams – vislielāk o, ciklā vajadzīgo enerģiju 
šajā izlasē, testa transpor tlīdzeklim L ir jābūt transpor tlīdzeklim ar mazāku, vēlams – vismazāk o, ciklā 
vajadzīgo enerģi ju šajā izlasē.
Visiem neobligātā aprīk ojuma elementiem un/vai virsbūves formām, ko nav paredzēts ņemt vērā, piemērojot 
interpolāci jas metod i, ir jābūt identiskām gan testa transpor tlīdzeklim H, gan testa transpor tlīdzeklim L tā, lai 
šie neobligātā aprīk ojuma elementi radītu vislielākās ciklā vajadzīgās enerģijas kombināciju savu attiecīgo ceļa 
slodzes raksturlielumu dēļ (t. i., masas, aerodinamiskās pretestības un riepu rites pret estības).
Ja atsevišķus transpor tlīdzekļus var piegādāt ar standar ta riteņu un riepu pilnu komplektu un papildus ar 
ziemas riepu (marķētu ar 3 smaiļu kalnu un sniegpārsliņu – 3PMS) pilnu komplek tu ar vai bez riteņiem, 
papildu riteņus/r iepas neuzskata par neobligāto aprīk ojumu.
4.2.1.1.2.1. Jāievēro šādas prasības transpor tlīdzekļiem H un L attiecībā uz rakst urlielumiem, kas saistīti ar ceļa slodzi.
a)Tiem jāļauj ekstr apolēt ceļa slodzes koeficientus:
i)ja f0_ind ir mazāks nekā f*0_L vai lielāks nekā f0_H, kā noteikts B7. pielikuma 3.2.3.2.2.4. punktā, veicot 
B7. pielikuma 3.2.3.2.2.4. punktā noteikt o aprēķinu, starp transpor tlīdzekli H un L vajadzīg as šādas 
minimālās atšķirības:LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/268 26.11.2021.  
rites pret estības – vismaz 1,0 kg/ton nu un masas – vismaz 30 kg; RR starp 0 un 1,0 gadījumā masu 
atšķirības 30 kg minimumu aizstāj ar 100 kg;
ii)ja f2_ind ir mazāks nekā f*2_L vai lielāks nekā f2_H, kā noteikts B7. pielikuma 3.2.3.2.2.4. punktā, veicot 
B7. pielikuma 3.2.3.2.2.4. punktā note ikto aprēķinu, starp transpor tlīdzekli H un L vajadzīg a šāda 
minimālā atšķirība:
aerodinamiskās pret estības (CD × Af) – vismaz 0,05 m2. Ja ražotājs var pierādīt, ka rezultāti pēc 
ekstr apolāci jas joprojām ir racionāli, i) līdz iii) apakšpunktā note ikto kritēriju minimumu var neievērot.
b)Attiecībā uz katr u ceļa slodzes rakst urlielumu (t. i., masu, aerodinamisk o pret estību un riepu rites 
pret estību), kā arī ceļa slodzes koeficientiem f0 un f2 transpor tlīdzekļa H vērtībām jābūt lielākām nekā 
transpor tlīdzeklim L, pretējā gadījumā attiecīga jam ar ceļa slodzi saistīta jam raksturlielumam piemēro 
visnelabvēlīgāk o gadījumu. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu šī punkta 
prasības var neievērot.
4.2.1.1.2.2. Lai panāktu transpor tlīdzekļa H un transpor tlīdzekļa L ar ceļa slodzi saistīt o raksturlielumu pietiekamu 
atšķirību vai lai izpildītu šī pielikuma 4.2.1.1.2.1. punkta kritēriju izpildi, ražotājs drīkst mākslī gi pasliktināt 
transpor tlīdzekli H, piem., piemērojot lielāku testa masu.
4.2.1.2. Prasības saimēm
4.2.1.2.1. Prasības interpolācijas saimes piemērošanai bez interpolācijas metodes izmantoša nas
Interpolācijas saimi note icošos kritērijus skatīt šo note ikumu 6.3.2. punktā.
4.2.1.2.2. Prasības interpolācijas saimes piemērošanai, izmant ojot interpolācijas metodi, ir šādas:
a)šo noteikumu 6.3.2. punktā uzskaitīto interpol ācijas saimes kritēriju izpilde;
b)B6. pielikuma 2.3.1. un 2.3.2. punkta prasību izpilde;
c)B7. pielikuma 3.2.3.2. punktā note ikto aprēķinu veikšana.
4.2.1.2.3. Prasības ceļa slodzes saimes piemērošanai
4.2.1.2.3.1. Pēc ražotāja pieprasījuma un šo noteikumu 6.3.3. punkta kritēriju izpildes aprēķina interpolācijas saimes 
transpor tlīdzekļu H un L ceļa slodzes vērtības.
4.2.1.2.3.2. Ceļa slodzes saimes vajadzībām testa transpor tlīdzekļus H un L, kā noteikts šī pielikuma 4.2.1.1.2. punktā, 
apzīmē ar HR un LR.
4.2.1.2.3.3. Ciklā vajadzīgās enerģijas atšķirībai starp ceļa slodzes saimes HR un LR jābūt vismaz 4 procenti, un šī starpība 
nedrīkst pārsniegt 35 procentus, balstoti es uz HR visā WLTC 3. klases ciklā.
Ja ceļa slodzes saimē ir iekļauta vairāk nekā viena pārnesumkārba, ceļa slodzes noteikšanai izmanto 
pārnesumkārbu ar lielākajiem jaudas zudumiem.
4.2.1.2.3.4. Ja transpor tlīdzekļa opcijas ceļa slodzes delta, kas rada berzes starpību, ir noteikta saskaņā ar šī pielikuma 
6.8. punktu, aprēķina jaunu ceļa slodzes saimi, kas ietver abu šīs jaunās ceļu slodzes saimes transpor tlīdzekļu L 
un H ceļa slodzes deltu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/269  
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
kur:
N ir jaunās ceļa slodzes saimes ceļa slodzes koeficienti;
R ir atsauces ceļa slodzes saimes ceļa slodzes koeficienti;
Delta ir ceļa slodzes delta koeficienti, kas note ikti šī pielikuma 6.8.1. punktā.
4.2.1.3. Testa transpor tlīdzekļa izvēles un saimes prasību pieļaujamās kombinācijas
Testa transpor tlīdzekļa izvēles un saimes prasību pieļaujamās kombinācijas, kā aprakstīts šī pielikuma 4.2.1.1. 
un 4.2.1.2. punktā, parādītas A4/1. tabulā.
A4/1. tabula
Testa transpor tlīdzekļa izvēles un saimes prasību pieļaujamās kombinācijas 
Prasības, kas jāizpilda:1) neizmantojot 
interpolācijas 
metodi2) inter polācija s 
metode bez ceļa 
slodzes saimes3) piemērojot ceļa 
slodzes saimi4) interpolācijas metode, 
izmanto jot vienu vai 
vairākas ceļa slodzes 
saimes
Ceļa slodzes testa 
transpor tlīdzeklisŠā pielikuma 
4.2.1.1.1. punktsŠā pielikuma 
4.2.1.1.2. punktsŠā pielikuma 
4.2.1.1.2. punktsn.a.
Saime Šā pielikuma 
4.2.1.2.1. punktsŠā pielikuma 
4.2.1.2.2. punktsŠā pielikuma 
4.2.1.2.3. punktsŠā pielikuma 
4.2.1.2.2. punkts
Papildu nav nav nav Tabulas 3. slejas 
“Piemērojot ceļa slodzes 
saimi” piemērošana un 
šī pielikuma 4.2.1.3.1. 
punkta piemērošana
4.2.1.3.1. Interpolācijas saimes ceļa slodžu iegūšana no ceļa slodzes saimes
HR un/vai LR ceļa slodzes nosaka saskaņā ar šo pielikumu.
Interpolācijas saimes, kas iekļauta ceļa slodzes saimē, transpor tlīdzekļa H (vai L) ceļa slodzi nosaka saskaņā ar 
B7. pielikuma 3.2.3.2.2. līdz 3.2.3.2.2.4. punktu:
a)H un L vietā izmant ojot ceļa slodzes saimes HR un LR kā ievaddatus vienādojumos;
b)izmant ojot interpolācijas saimes transpor tlīdzekļa H (vai L) ceļa slodzes parametr us (t. i., testa masu, Δ(C D 
× Af) salīdzinājumā ar transpor tlīdzekli LR, un riepu rites pretestī bu) kā ievaddatus attiecībā uz atsevišķu 
transpor tlīdzekli;
c)atkār tojot šo aprēķinu ceļa slodzes saimes katras interpolācijas saimes katram transpor tlīdzeklim H un L.
Ceļa slodzes interpolāciju piemēro tikai tiem ar ceļa slodzi saistīta jiem rakst urlielumiem, kas identificēti kā 
atšķirīgi testa transpor tlīdzeklim LR un HR. Citiem ar ceļa slodzi saistītajiem rakst urlielumiem piemēro HR 
transpor tlīdzekļa vērtību.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/270 26.11.2021.  
Interpolācijas saimes H un L drīkst iegūt no dažādām ceļa slodzes saimēm. Ja šī ceļa slodzes saimju atšķirība 
rodas delta metodes izmant ošanas dēļ, skatīt šī pielikuma 4.2.1.2.3.4. punktu.
4.2.1.4. Ceļa slodzes matr icas saimes piemērošana
Transpor tlīdzekli, kas atbilst šo noteikumu 6.3.4. punkta kritērijiem un kas ir:
a)ceļa slodzes matr icas saimes pabeigtu transpor tlīdzekļu paredzētās sērijas reprezentatīvs transpor tlīdzeklis 
attiecībā uz aplēsto sliktāk o CD vērtību un virsbūves formu un
b)ceļa slodzes matr icas saimes transpor tlīdzekļu paredzētās sērijas reprezentatīvs transpor tlīdzeklis attiecībā 
uz neobligātā aprīk ojuma masas aplēst o vidējo
izmant o ceļa slodzes noteikšanā.
Ja nevar note ikt pabeigta transpor tlīdzekļa reprezentatīvu virsbūves formu, testa transpor tlīdzekli aprīk o ar 
kvadrātveida kasti, kuras stūr u noapaļojuma maksi mālais rādiuss ir 25 mm un platums ir vienāds ar ceļa 
slodzes matr icas saimē ietver to transpor tlīdzekļu mak simālo platumu, un testa transpor tlīdzekļa kopējam 
augstumam ir jābūt 3,0 m ± 0,1 m, ieskait ot kasti.
Ražotājs un apstipr inātāja iestāde vienojas par to, kurš transpor tlīdzekļa testa modelis ir reprezentatīvs.
Gan transpor tlīdzekļa HM, gan transpor tlīdzekļa LM testa masas, riepu rites pret estības un pieres laukuma 
vērtības nosaka tā, ka transpor tlīdzeklim HM ir vajadzīga lielākā ciklā vajadzīgā enerģija un transpor tlīdzeklim 
LM ir mazākā ciklā vajadzīgā enerģija ceļa slodzes matr icas saimē. Ražotājs un apstipr inātāja iestāde vienojas 
par to transpor tlīdzekļu HM un LM parametr iem.
Ceļa slodzes matr icas saimes visu atsevišķo transpor tlīdzekļu, tostarp HM un LM, ceļa slodzi aprēķina saskaņā 
ar šā pielikuma 5.1. punktu.
4.2.1.5. Virsbūves pārvietojamas aerodinamiskās daļas
Virsbūves pārvietojama jām aerodinamiska jām daļām uz testa transpor tlīdzekļiem ceļa slodzes note ikšanas 
laikā jādarbojas tā, kā paredzēts WLTP 1. tipa testa apstākļos (testa temperatūra, transpor tlīdzekļa ātrums un 
paātr inājuma diapazons, motora slodze utt.).
Katr u transpor tlīdzekļa sistēmu, kas dinamiski izmaina transpor tlīdzekļa aerodinamisk o pret estību (piem., 
transpor tlīdzekļa augstuma vadība), uzskata par virsbūves pārvietojamu aerodinamisk o daļu. Tiks pievienotas 
pienācīg as prasības, ja transpor tlīdzekļi nākotnē tiks aprīk oti ar neobligātā aprīk ojuma pārvietojami em 
aerodinamiskiem elementiem, kuru ietekme uz aerodinamisk o pretestību pamat o nepieciešamību noteikt 
jaunas prasības.
4.2.1.6. Svēršana
Pirms un pēc ceļa slodzes noteikšanas procedūras izraudzīto transpor tlīdzekli nosver , ietverot testa vadītāju un 
aprīk ojumu, lai noteiktu vidējo aritmētisk o masu mav. Transpor tlīdzekļa masai jābūt lielākai nekā transpor t­
līdzekļa H vai transpor tlīdzekļa L testa masa ceļa slodzes noteikšanas procedūras sākumā vai vienādai ar to.
4.2.1.7. Testa transpor tlīdzekļa konfigurāci ja
Testa transpor tlīdzekļa konfigurāci ju reģistrē un izmanto visos turpmāka jos brīvskrējiena testos.
4.2.1.8. Testa transpor tlīdzekļa stāvo klis
4.2.1.8.1. Piestrāde
Testa transpor tlīdzeklim turpmākā testa vajad zībām piemēroti veic piestrādi vismaz 10 000 km, bet ne vairāk 
kā 80 000 km.
Pēc ražotāja pieprasījuma drīkst izmantot transpor tlīdzekli ar ne mazāk kā 3 000 km nobraukumu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/271  
4.2.1.8.2. Ražotāja specifikācijas
Transpor tlīdzeklim ir jāatbilst ražotāja paredzētā ražojamā transpor tlīdzekļa specifikācijām attiecībā uz šā 
pielikuma 4.2.2.3. punktā apraks tīto spiedienu riepās, šā pielikuma 4.2.1.8.3. punktā apraks tīto riteņu 
iestatījumu, klīrensu, transpor tlīdzekļa augstumu, transmisi ju un riteņu gultņu smēr vielām, un bremžu 
regulējumu, lai izvairīt os no nereprezentatīvas parazītiskās pret estības.
4.2.1.8.3. Riteņu iestatījums
Savirzi un sāngāzumu iestata ar maksimālu novirzi no transpor tlīdzekļa garen ass ražotāja noteiktajā 
diapazonā. Ja ražotājs ir note icis transpor tlīdzekļa savirzes un sāngāzuma vērtības, tās ir jāizmanto. Pēc 
ražotāja pieprasījuma drīkst izmantot vērtības ar lielākām novirzēm no transpor tlīdzekļa garenass nekā 
noteiktās. Noteik tās vērtības ir atsauce uzturēšanas darbiem visā transpor tlīdzekļa darbmūža laikā.
Citus regulējamu riteņu iestatījumu parametr us (tādus kā pulkas garengāzums) iestata atbilstīgi ražotāja 
ieteiktaj ām vērtībām. Ja ieteikto vērtību nav, tos iestata vidējās aritmētiskaj ās vērtībās ražotāja note iktajā 
diapazonā.
Šādus regulējamus parametr us un iestatītās vērtības reģistrē.
4.2.1.8.4. Slēgti paneļi
Ceļa slodzes note ikšanas laikā motora nodalījuma pārsegam, bagāžas nodalījuma pārsegam, manuāli 
darbināmiem kustīga jiem paneļiem un visiem logiem jābūt aizvēr tiem.
4.2.1.8.5. Transpor tlīdzekļa brīvskrējiena režīms
Ja dinamometra iestatījumu noteikšana nevar nodrošināt atbilstību šā pielikuma 8.1.3. vai 8.2.3. punktā 
aprakstītajiem kritērijiem nereproducējamu spēku dēļ, transpor tlīdzekli aprīk o ar brīvskrējiena režīmu. 
Transpor tlīdzekļa brīvskrējiena režīmam jābūt apstipr inātam, un atbildīga jai iestādei jāreģistrē tā izmant ošana.
Ja transpor tlīdzeklis ir aprīk ots ar brīvskrējiena režīmu, tam jābūt ieslēgtam gan ceļa slodzes note ikšanas laikā, 
gan dinamometr iska jā stendā.
4.2.2. Riepas
4.2.2.1. Riepu rites pretestība
Riepu rites pret estību mēra saskaņā ar ANO Notei kumu Nr. 117, kas grozīti ar 02. sērijas grozījumiem, 
6. pielikumu vai starptautiski pieņemtu ekvivalentu. Rites pret estības koeficienti jāsalāgo saskaņā ar 
attiecīga jām reģionālaj ām procedūrām (piem., EU 1235/2011), un jākatego rizē saskaņā ar A4/2. tabulā 
dota jām rites pret estības klasēm.
A4/2. tabula
Energoef ektivitātes klases saskaņā ar rites pretes tības koeficientiem (RRC ) C1, C2 un C3 riepām un 
RRC vērtības, kas jāizmant o šīm energoef ektivitātes klasēm inter polācijā, kg/t onna 
Energoe -
fektivitāt es 
klase RRC diapazons C1 riepām RRC diapazons C2 riepām RRC diapazons C3 riepām
1. RRC ≤ 6,5 RRC ≤ 5,5 RRC ≤ 4,0
2. 6,5 < RRC ≤ 7,7 5,5 < RRC ≤ 6,7 4,0 < RRC ≤ 5,0
3. 7,7 < RRC ≤ 9,0 6,7 < RRC ≤ 8,0 5,0 < RRC ≤ 6,0
4. 9,0 < RRC ≤ 10,5 8,0 < RRC ≤ 9,2 6,0 < RRC ≤ 7,0
5. 10,5 < RRC ≤ 12,0 9,2 < RRC ≤ 10,5 7,0 < RRC ≤ 8,0
6. RRC > 12,0 RRC > 10,5 RRC > 8,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/272 26.11.2021.  
Energoe -
fektivitāt es 
klaseRRC vērtība, kas jāizmanto 
interpolācijā C1 riepāmRRC vērtība, kas jāizmanto 
interpolācijā C2 riepāmRRC vērtība, kas jāizmanto 
interpolācijā C3 riepām
1. RRC = 5,9 (*) RRC = 4,9 (*) RRC = 3,5 (*)
2. RRC = 7,1 RRC = 6,1 RRC = 4,5
3. RRC = 8,4 RRC = 7,4 RRC = 5,5
4. RRC = 9,8 RRC = 8,6 RRC = 6,5
5. RRC = 11,3 RRC = 9,9 RRC = 7,5
6. RRC = 12,9 RRC = 11,2 RRC = 8,5
(*)* Tikai 1.A līmenim: ja RRC faktiskā vērtība ir mazāka nekā šī vērtība, inter polācija i izmanto riepas faktiskās rites 
pretest ības vērtību vai jebkādu lielāku vērtību līdz šeit norādītajai RRC vērtībai.
Ja rites pret estībai piemēro interpolācijas metodi, testa transpor tlīdzekļiem L un H uzstādīto riepu rites 
pret estības faktiskās vērtības izmant o kā ievaddatus interpolācijas metodei. Atsevišķam interpolācijas saimes 
transpor tlīdzeklim izmant o RRC vērtību, kas atbilst uzstādīto riepu energoefektivitāt es klasei.
Ja atsevišķus transpor tlīdzekļus var piegādāt ar standar ta riteņu un riepu pilnu komplektu un papildus ar 
ziemas riepu (marķētu ar 3 smaiļu kalnu un sniegpārsliņu – 3PMS) pilnu komplek tu ar vai bez riteņiem, 
papildu riteņus/r iepas neuzskata par neobligāto aprīk ojumu.
4.2.2.2. Riepu stāvoklis
Testa izmantotās riepas:
a)nedrīkst būt vecākas par 2 gadie m pēc ražošanas datuma;
b)nedrīkst būt speciāli sagatav otas vai apstrādātas (piem., uzsildītas vai mākslīgi vecinātas), izņemot slīpēšanu 
prot ektora oriģinālaj ā formā;
c)ir jāpiestrādā uz ceļa vismaz 200 km pirms ceļa slodzes noteikšanas;
d)pirms testa ir ar vienmērīgu prot ektora dziļumu starp 100 un 80 procentiem no oriģinālā prot ektora 
dziļuma jebkurā vietā visā riepas protek tora platumā.
Pēc prote ktora dziļuma izmērīšanas braukšanas attālumu ierobežo līdz 500 km. Ja ir pārsniegti 500 km, riepu 
prot ektora dziļumu izmēra vēlreiz.
4.2.2.3. Spiediens riepās
Priekšējās un aizmugurējās riepas piepumpē līdz spiediena riepās diapazona zemāka jai robežai attiecīga jai asij, 
izvēlēta jai riepai pie brīvskrējiena testa masas, kā norādījis transpor tlīdzekļa ražotājs.
4.2.2.3.1. Spiediena riepās regulēšana
Ja vides temperatūras un izgar ošanas temperatūras starpība ir lielāka nekā 5 °C, spiedienu riepās noregulē šādi:
a)riepām ļauj izgarot ilgāk nekā 1 stundu spiedienā, kas par 10 procentiem pārsniedz mērķspiedienu;
b)pirms testēšan as spiedienu riepās samazina līdz šā pielikuma 4.2.2.3. punktā noteiktajam spiedienam, kas 
koriģēts, lai ņemtu vērā izgar ošanas vides temperatūras un testa vides temperatūras starpību, par 0,8 kPa 
uz 1 °C, izmant ojot šādu vienādojumu:
Δpt¼0,8×ðT soak – T ambÞLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/273  
kur:
Δptir spiediena riepā korekcij a, kas pieskaitīta šā pielikuma 4.2.2.3. punktā noteiktajam spiedienam 
riepā, kPa;
0,8 ir spiediena korekcij as koeficie nts, kPa/°C;
Tsoak ir riepu izgarošanas temperatūra, °C;
Tamb ir testa vides temperatūra, °C;
c)laikā starp spiediena koriģēšanu un transpor tlīdzekļa iesildīšanu riepas aizsargā pret ārējiem siltuma 
avotiem, tosta rp saules starojuma.
4.2.3. Mēr instr umenti
Visus instr umentus uzstāda tā, lai pēc iespējas samazinātu to ietekmi uz transpor tlīdzekļa aerodinamiskajiem 
raksturlielumiem.
Ja sagaidāms, ka uzstādītā instr umenta ietekme uz (CD × Af) būs lielāka nekā 0,015 m2, transpor tlīdzekli ar 
instr umentu un bez tā nomēra aerodinamiska jā tunelī, kas atbilst šā pielikuma 3.2. punkta kritērijam, lai 
noteiktu (CD × Af) vērtību. Attiecīgo starpību atņem no f2. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstipr inātājas 
iestādes piekr išanu noteikto vērtību drīkst izmant ot līdzīgiem transpor tlīdzekļiem, kad sagaidāma tāda pati 
aprīk ojuma ietekme.
4.2.4. Transpor tlīdzekļa iesildīšana
4.2.4.1. Uz ceļa
Iesildīšanu veic, tikai braucot transpor tlīdzekli.
4.2.4.1.1. Pirms iesildīšanas transpor tlīdzekļa gaitu palēnina ar izslēgtu sajūgu vai ar automātisk o pārnesumkārbu 
neitrālā pozīcijā, mēreni bremzējot no 80 km/h līdz 20 km/h 5 līdz 10 sekunžu laikā. Pēc šīs bremzēšanas 
bremžu sistēmu vairs nedrīk st darbināt vai manuāli regulēt.
Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstipr inātājas iestādes piekr išanu bremzes drīkst aktivizēt arī pēc iesildīšanas 
ar tādu pašu palēninājumu, kā apraks tīts šajā punktā, un tikai tad, ja tas ir nepieciešams.
4.2.4.1.2. Iesildīšana un stabilizēšana
Visus transpor tlīdzekļus brauc ar 90 procentiem no maksi mālā ātruma piemērojamajā WLTC. Transpor t­
līdzekli drīk st braukt ar 90 procentiem no maksimālā ātruma nākamaj ā augstāka jā posmā (sk. A4/3. tabulu), 
ja šis posms ir pievienots piemērojamajai WLTC iesildīšanas procedūrai, kā noteikts šī pielikuma 
7.3.4. punktā. Transpor tlīdzekli iesilda vismaz 20 minūtes, līdz ir sasniegts stabils stāvo klis.
A4/3. tabula
Iesildīšana un stabilizēšana posmos (kas attiecināms) 
Cikla klase Piemērojamais WLTC90 procenti no maksimālā 
ātrumaNākamais augstākais posms
1. klase Low1 + Medium 1 58km/h NA
2. klaseLow 2 + Medium 2 + High 2 + Extra 
High 2111 km/h NA
Low 2 + Medium 2 + High 2 77km/h Ļoti liels (111 km/h)
3. klaseLow 3 + Medium 3 + High 3 + Extra 
High 3118 km/h NA
Low 3 + Medium 3 + High 3 88km/h Ļoti liels (118 km/h)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/274 26.11.2021.  
4.2.4.1.3. Stabila stāvo kļa kritērijs
Skatīt šā pielikuma 4.3.1.4.2. punktu.
4.3. Ceļas slodzes mērīšana un aprēķins, izmantojot brīvskrējiena metodi
Ceļa slodzi nosaka vai nu ar stacionārās anemometr ijas (šā pielikuma 4.3.1. punkts), vai ar iebūvētās 
anemometr ijas (šā pielikuma 4.3.2. punkts) metodi.
4.3.1. Brīvskrējiena metode, izmant ojot stacionāro anemometr iju
4.3.1.1. Atsauces ātrumu izvēlēšanās ceļa slodzes līknes noteikšanai
Atsauces ātrumus ceļa slodzes noteikšanai izvēlas saskaņā ar šā pielikuma 2.2. punktu.
4.3.1.2. Datu vākšana
Testa laikā pagājušo laiku un transpor tlīdzekļa ātrumu mēra ar vismaz 10 Hz frekvenci.
4.3.1.3. Transpor tlīdzekļa brīvskrējiena procedūra
4.3.1.3.1. Pēc šā pielikuma 4.2.4. punktā apraks tītās transpor tlīdzekļa iesildīšanas procedūras un tieši pirms katra 
brīvskrējiena brauciena transpor tlīdzekļa gaitu paātr ina līdz ātrumam, kas ir par 10 līdz 15 km/h lielāks nekā 
lielākais atsauces ātrums, un šādā ātrumā brauc ne ilgāk kā 1 minūti. Tūlīt pēc tam sāk brīvskrējienu.
4.3.1.3.2. Brīvskrējiena brauciena laikā pārnesumkārbai jābūt neitrālā pozīcijā. Pēc iespējas jāizvairās no stūres rata 
jebkādas kustināšanas, un nedrīkst darbināt transpor tlīdzekļa bremzes.
4.3.1.3.3. Testu atkār to, līdz brīvskrējiena dati atbilst šī pielikuma 4.3.1.4.2. punktā note iktajām statistiskās 
precīzumspējas prasībām.
4.3.1.3.4. Lai gan ir ieteicams katr u brīvskrējiena braucienu veikt bez pārtraukuma, ja datus par visiem atsauces ātruma 
punktiem nevar savākt vienā braucienā, brīvskrējiena testu drīkst veikt kā brīvskrējiena braucienus, kad 
pirmais un pēdējais atsauces ātrums nav obligāti lielākais un mazākais atsauces ātrums. Šādā gadījumā 
piemēro šādas papildu prasības:
a)vismaz vienam atsauces ātrumam katrā brīvskrējiena braucienā ir jāpārklājas ar nākamā augstākā ātruma 
diapazona brīvskrējiena braucienu. Šo atsauces ātrumu sauc par dalījuma punktu;
b)katrā atsauces ātruma punktā, kas pārklājas, iepr iekšējā mazāka ātruma brīvskrējiena brauciena vidējais 
spēks nedrīk st atšķir ties no vidējā spēka nākamaj ā lielāka ātruma brīvskrējiena braucienā par ± 10 N vai ± 
5 procentiem, vadoties pēc lielākās vērtības;
c)mazāka ātruma brīvskrējiena posma atsauces ātruma datus, kas pārklājas, izmanto tikai b) kritērija 
pārbaudei un izslēdz no statistiskās precīzumspējas izvēr tējuma, kā noteikts šī pielikuma 4.3.1.4.2. punktā;
d)ātrumi, kas pārklājas, drīk st būt mazāki nekā 10 km/h, bet nedrīkst būt mazāki nekā 5 km/h. Šādā 
gadījumā pārklāšanās kritēriju b) pārbauda vai nu ar polinoma līknes ekstrapolēšanu mazāka un lielāka 
ātruma segmentā līdz 10 km/h pārklāšanās, vai ar vidējā spēka salīdzināšanu konkrētajā ātruma diapazonā.
4.3.1.3.5. Brīvskrējiena braucienus ieteicams veikt secīgi bez nepamatotas kavēšanās starp braucieniem. Ja starp 
braucieniem notiek kavēšanās (piem., vadītāja pārtraukums, transpor tlīdzekļa integritātes pārbaude utt.), 
transpor tlīdzekli atkal iesilda, kā apraks tīts 4.2.4. punktā, un brīvskrējiena braucienus atsāk no šā punkta.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/275  
4.3.1.4. Brīvskrējiena laika mērīšana
4.3.1.4.1. Mēra brīvskrējiena laiku, kas atbilst atsauces ātrumam vj, kā pagājušo laiku no transpor tlīdzekļa ātruma 
(vjþ5km=h ) līdz (vj – 5km=h ).
4.3.1.4.2. Šos mērījumus veic pretējos virzienos, līdz ir iegūti vismaz trīs mērījumu pāri, kuri atbilst statistiskajai 
precīzumspējai pj, kas noteikta ar šādu vienādojumu:
pj¼h×σ j
√n×Δt pj≤0,030
kur:
pj ir pie atsauces ātruma vj veikto mērījumu statistiskā precīzumspēja;
n ir mērījumu pāru skaits;
Δtpj ir harmoniskais vidējais brīvskrējiena laiks pie atskait es ātruma vj, izteikts sekundēs un iegūts ar šādu 
vienādojumu:
Δtpj¼n
∑n
i¼11
Δtji
kur:
Δtji ir mērījumu pāra i harmoniskais vidējais brīvskrējiena laiks pie ātruma vj, izteikts sekundēs, s, un 
iegūts ar šādu vienādojumu:
Δtji¼2
1
Δtjai !
þ1
Δtjbi !
kur:
Δtjaiun Δtjbi ir brīvskrējiena laiki mērījumā i pie atsauces ātruma vj, izteikta sekundēs, s, attiecīga jos 
virzienos a un b;
σj ir standar tnovirze, izteikt a sekundēs, s, un noteikta ar:
σj¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
n – 1∑n
i¼1ðΔt ji – Δt pjÞ2r
h ir A4/4. tabulā dotais koeficients.
A4/4. tabula
Koef icients h atkarībā no n 
n h n h
3 4,3 17 2,1
4 3,2 18 2,1
5 2,8 19 2,1
6 2,6 20 2,1
7 2,5 21 2,1
8 2,4 22 2,1
9 2,3 23 2,1
10 2,3 24 2,1LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/276 26.11.2021.  
11 2,2 25 2,1
12 2,2 26 2,1
13 2,2 27 2,1
14 2,2 28 2,1
15 2,2 29 2,0
16 2,1 30 2,0
4.3.1.4.3. Ja mērījuma veikšanas laikā vienā virzienā iedarbojas kāds ārējs faktors vai vadītāja rīcība, kas acīmredzami 
ietekmē ceļa slodzes testu, šo mērījumu un attiecīgo mērījumu pretējā virzienā nepieņem. Visus nepieņemtos 
datus un nepieņemšanas iemeslus reģistrē, un nepieņemto mērījumu pāru skaits nedrīk st pārsniegt 1/3 no 
mērījumu pāru kopējā skaita. Dalītu braucienu gadījumā nepieņemšanas kritērijus piemēro katrā dalīto 
braucienu ātruma diapazonā.
Datu derīguma nenot eiktības un praktisku apsvēr umu dēļ drīkst veikt vairāk nekā minimālo braucienu pāru 
skaitu, kāds prasīts šī pielikuma 4.3.1.4.2. punktā, bet kopējais braucienu pāru skaits nedrīkst pārsniegt 30 
braucienus, ieskait ot nepieņemt os pārus, kā apraks tīts šajā punktā. Šādā gadījumā datu izvēr tēšanu veic, kā 
aprakstīts šā pielikuma 4.3.1.4.2. punktā, sākot no pirmā braucienu pāra, tad ietverot tik daudz secīgu 
braucienu pāru, cik vajadzīgs, lai sasniegtu statistisk o precīzumspēju datu kopā, kura satur ne vairāk kā 1/3 
nepieņemt o pāru. Atlikušos braucienu pārus neņem vērā.
4.3.1.4.4. Lai aprēķinātu ceļa slodzes vidējo aritmētisk o, izmant o šādu vienādojumu, kurā izmant o aizstājošo 
brīvskrējiena laiku harmonisk o vidējo vērtību:
Fj¼1
3,6×ðm avþmrÞ×2×Δv
Δtj
kur:
Δv ir 5 km/h;
Δtj ir aizstājošo brīvskrējiena laiku mērījumu harmoniskais vidējais pie ātruma vj, izteikts sekundēs, s, un 
iegūts ar:
Δtj¼2
1
Δtjaþ1
Δtjb
kur:
Δtjaun Δtjb ir brīvskrējiena laiku harmoniskais vidējais attiecīgi virzienos a un b atbilstoši atsauces 
ātrumam vj, izteikts sekundēs, s, un iegūts ar šādiem diviem vienādojumiem:
Δtja¼n
∑n
i¼11
tjai
un:
Δtjb¼n
∑n
i¼11
tjbi.
kur:
mav ir testa transpor tlīdzekļa masu ceļa slodzes noteikšanas sākumā un beigās vidējais aritmētiskais, kg;
mr ir rotējošo sastāvdaļu ekvivalentā faktiskā masa saskaņā ar šā pielikuma 2.5.1. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/277  
Koeficientus f0, f1 un f2, ceļa slodzes vienādojumā aprēķina ar mazāk o kvadrātu regresi jas analīzi.
Ja testētais transpor tlīdzeklis ir ceļa slodzes matr icas saimes reprezentatīvs transpor tlīdzeklis, koeficients f1 ir 
nulle un koeficientus f0 un f2 pārrēķina ar mazāk o kvadrātu regresijas analīzi.
4.3.1.4.5. Standar tapstākļu korekcija
Šī pielikuma 4.3.1.4.4. punktā noteikt o līkni koriģē līdz standar tapstākļiem, kā norādīts šī pielikuma 
4.5. punktā.
4.3.2. Brīvskrējiena metode, izmant ojot iebūvēto anemometr iju
Transpor tlīdzekli iesilda un stabilizē saskaņā ar šā pielikuma 4.2.4. punktu.
4.3.2.1. Iebūvētās anemometr ijas papildu mēr instr umenti
Iebūvēt o anemometr u un mēr instr umentus kalibrē ar darbināšanu testa transpor tlīdzeklī, kad šāda kalibrēšana 
notiek iesildīšanas laikā testam.
4.3.2.1.1. Relatīv o vēja ātrumu mēra ar vismaz 1 Hz frekvenci un ar 0,3 m/s precizitāti. Kali brējot anemometr u, ņem 
vērā transpor tlīdzekļa radīt o bloķēšanu.
4.3.2.1.2. Vēja virzienam jābūt note iktam attiecībā pret transpor tlīdzekļa virzienu. Relatīvo vēja virzienu (nov irzi) mēra 
ar 1 grāda izšķir tspēju un 3 grādu precizitāti; mēr instr umenta nestrādes josla nedrīk st pārsniegt 10 grādus, 
un tai jābūt vērstai uz transpor tlīdzekļa aizmugur i.
4.3.2.1.3. Pirms brīvskrējiena anemometr u kalibrē, lai kompe nsētu ātrumu un novi rzi, kā noteikts ISO 10521-1:2006(E) 
A pielikumā.
4.3.2.1.4. Anemometra bloķēšanu koriģē kalibrēšanas procedūrā, kā apraks tīts ISO 10521-1:2006(E) A pielikumā, lai 
mazinātu tās ietekmi.
4.3.2.2. Transpor tlīdzekļa ātruma diapazona izvēle ceļa slodzes līknes noteikšanai
Testa transpor tlīdzekļa ātruma diapazonu izvēlas saskaņā ar šā pielikuma 2.2. punktu.
4.3.2.3. Datu vākšana
Procedūras laikā ar vismaz 5 Hz frekvenci mēra pagājušo laiku, transpor tlīdzekļa ātrumu un gaisa ātrumu 
(ātrumu, virzienu) attiecībā pret transpor tlīdzekli. Vides temperatūr u sinhronizē un mēra vismaz ar 0,1 Hz 
frekvenci.
4.3.2.4. Transpor tlīdzekļa brīvskrējiena procedūra
Mērījumus veic braucienu pāros pretējos virzienos, līdz ir iegūti vismaz desmit secīgi braucieni (pieci pāri). Ja 
atsevišķs brauciens neatbilst prasītajiem iebūvētās anemometr ijas testa nosacījumiem, šo pāri, t. i., šo 
braucienu un attiecīgo braucienu pretējā virzienā, nepieņem. Visus derīgos pārus ietver galīg ajā analīzē, kas 
satur 5 pārus brīvskrējiena braucienu. Statistiskās validēšanas kritērijus skatīt šā pielikuma 4.3.2.6.10. punktā.
Anemometr u uzstāda tādā pozīcij ā, lai pēc iespējas samazinātu ietekmi uz transpor tlīdzekļa ekspluatācijas 
raksturlielumiem.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/278 26.11.2021.  
Anemometr u uzstāda saskaņā ar vienu no šādām iespējām:
a)izmant ojot izlici aptuv eni 2 metr us uz priekšu no transpor tlīdzekļa priekšējā aerodinamiskās stagnācijas 
punkta;
b)uz transpor tlīdzekļa jumta, uz tā viduslīnij as. Ja iespējams, anemometr u uzstāda 30 cm attālumā no 
vējstikla augšas;
c)uz transpor tlīdzekļa motora nodalījuma pārsega, uz tā viduslīnij as, to uzstādot viduspunktā starp 
transpor tlīdzekļa priekšu un vējstikla pamatni.
Visos gadījumos anemometr u uzstāda paralēli ceļa virsmai. Ja izmanto b) vai c) pozīcij as, brīvskrējiena 
rezultātus analītiski koriģē attiecībā uz anemometra radīto papildu aerodinamisk o pret estību. Korekcij u veic, 
brīvskrējiena transpor tlīdzekli testējot aerodinamiska jā tunelī gan ar uzstādītu anemometr u, gan bez uzstādīta 
anemometra tajā pašā vietā, kur to izmant oja trasē. Aprēķinātā starpība ir palielinošs aerodinamiskās 
pret estības koeficients CD apvienojumā ar pieres laukumu, ko izmant o, lai koriģētu brīvskrējiena rezultātus.
4.3.2.4.1. Pēc šā pielikuma 4.2.4. punktā apraks tītās transpor tlīdzekļa iesildīšanas procedūras un tieši pirms katra 
brīvskrējiena brauciena transpor tlīdzekļa gaitu paātr ina līdz ātrumam, kas ir par 10 līdz 15 km/h lielāks nekā 
lielākais atsauces ātrums, un šādā ātrumā brauc ne ilgāk kā 1 minūti. Tūlīt pēc tam sāk brīvskrējiena braucienu.
4.3.2.4.2. Brīvskrējiena brauciena laikā pārnesumkārbai jābūt neitrālā pozīcijā. Pēc iespējas jāizvairās no stūres rata 
jebkādas kustināšanas, un nedrīkst darbināt transpor tlīdzekļa bremzes.
4.3.2.4.3. Lai gan ir ieteicams katr u brīvskrējiena braucienu veikt bez pārtraukuma, ja datus par visiem atsauces ātruma 
punktiem nevar savākt vienā braucienā, brīvskrējiena testu drīkst veikt kā brīvskrējiena braucienus, kad 
pirmais un pēdējais atsauces ātrums nav obligāti lielākais un mazākais atsauces ātrums. Dalītiem braucieniem 
piemēro šādas papildu prasības:
a)vismaz vienam atsauces ātrumam katrā brīvskrējiena braucienā ir jāpārklājas ar nākamā augstākā ātruma 
diapazona brīvskrējiena braucienu. Šo atsauces ātrumu sauc par dalījuma punktu;
b)katrā atsauces ātruma punktā, kas pārklājas, iepr iekšējā mazāka ātruma brīvskrējiena brauciena vidējais 
spēks nedrīk st atšķir ties no vidējā spēka nākamaj ā lielāka ātruma brīvskrējiena braucienā par ± 10 N vai ± 
5 procentiem, vadoties pēc lielākās vērtības;
c)mazāka ātruma brīvskrējiena posma atsauces ātruma datus, kas pārklājas, izmanto tikai b) kritērija 
pārbaudei un izslēdz no statistiskās precīzumspējas izvēr tējuma, kā noteikts šī pielikuma 4.3.1.4.2. punktā;
d)ātrumi, kas pārklājas, drīk st būt mazāki nekā 10 km/h, bet nedrīkst būt mazāki nekā 5 km/h. Šādā 
gadījumā pārklāšanās kritēriju b) pārbauda vai nu ar polinoma līknes ekstrapolēšanu mazāka un lielāka 
ātruma segmentā līdz 10 km/h pārklāšanās, vai ar vidējā spēka salīdzināšanu konkrētajā ātruma diapazonā.
4.3.2.4.4. Brīvskrējiena braucienus ieteicams veikt secīgi bez nepamatotas kavēšanās starp braucieniem. Ja starp 
braucieniem notiek kavēšanās (piem., vadītāja pārtraukums, transpor tlīdzekļa integritātes pārbaude utt.), 
transpor tlīdzekli atkal iesilda, kā apraks tīts 4.2.4. punktā, un brīvskrējiena braucienus atsāk no šā punkta.
4.3.2.5. Kustības vienādojuma noteikšana
Iebūvētā anemometra kustības vienādojumos izmantotie simboli ir uzskaitīti A4/5. tabulā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/279  
A4/5. tabula
Iebūvētā anemometra kustības vienādojumos izmantotie simboli 
Simbols Mēr vienības Apraksts
Af m2transpor tlīdzekļa pieres laukums
a0 … an grādi–1aerodinamiskās pret estības koeficienti atkarībā no orpēšanas leņķa
Am N mehāniskās pret estības koeficients
Bm N/(km/h) mehāniskās pret estības koeficients
Cm N/(km/h)2mehāniskās pret estības koeficients
CDðYÞ aerodinamiskās pret estības koeficients orpēšanas leņķī Y
D N pret estība
Daero N aerodinamiskā pret estība
Df N priekšējās ass pretestī ba (ieskait ot transmisi ju)
Dgrav N grav itācija s pret estība
Dmech N mehāniskā pret estība
Dr N aizmugurējās ass pretestība (ieskaitot transmisiju)
Dtyre N riepu rites pret estība
ðdh=dsÞ — trases slīpuma braukšanas virzienā sinuss (+ apraks ta kāpumu)
ðdv=dtÞ m/s2paātr inājums
g m/s2grav itācija s konstante
mav kg testa transpor tlīdzekļa vidējā aritmētiskā masa pirms un pēc ceļa 
slodzes noteikšanas
me kg transpor tlīdzekļa faktiskā masa, ieskait ot rotējošās sastāvdaļas
ρ kg/m3gaisa blīvums
t s laiks
T K temperatūra
v km/h transpor tlīdzekļa ātrums
vr km/h vēja relatīvais ātrums
Y grādi šķietamā vēja orpēšanas leņķis attiecībā pret transpor tlīdzekļa kustības 
virzienu
4.3.2.5.1. Vispārīgā forma
Kustības vienādojuma vispārīgā forma ir šāda:
 – m edv
dt��
¼DmechþDaeroþDgrav
kur:
Dmech¼DtyreþDfþDr;
Daero¼1
2��
ρCDðYÞA fv2
r;
Dgrav¼m×g×dh
ds��LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/280 26.11.2021.  
Ja testa trases slīpums ir vienāds ar vai mazāks par 0,1 procentu visā trases garumā, Dgrav drīkst note ikt kā 
nulli.
4.3.2.5.2. Mehāniskās pret estības modelēšana
Mehānisk o pret estību, ko veido atsevišķas sastāvdaļas un kas atspoguļo riepu Dtyre un priekšējās un 
aizmugurējās ass berzes zudumus Df un Dr (ieskaitot zudumus transmisijā), modelē kā trīs locekļu polinomu 
atkarībā no transpor tlīdzekļa ātruma v ar šādu vienādojumu:
Dmech¼AmþBmvþCmv2
kur Am, Bm, un Cm nosaka datu analīzē, izmantojot mazāk o kvadrātu metodi. Šīs konstantes atspoguļo kopējo 
transmisi jas un riepu pret estību.
Ja testētais transpor tlīdzeklis ir ceļa slodzes matr icas saimi reprezentējošs transpor tlīdzeklis, koefic ients Bm ir 
nulle un koeficientus Am un Cm pārrēķina ar mazāk o kvadrātu regresijas analīzi.
4.3.2.5.3. Aerodinamiskās pretestības modelēšana
Aerodinamiskās pretestības koeficie ntu CD(Y) modelē kā piecu locekļu polinomu atkarībā no orpēšanas leņķa 
Y, kā šajā vienādojumā:
CDðYÞ¼a0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4
a0 līdz a4 ir konstanti koeficienti, kuru vērtības nosaka datu analīzē.
Aerodinamisk o pretestību nosaka, apvienojot pretestī bas koeficientu ar transpor tlīdzekļa pieres laukumu Af 
un vēja relatīvo ātrumu vr:.
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
r×C DYðÞ
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þ
4.3.2.5.4. Galīg ais kustības vienādojums
Izmant ojot aizvietošanu, iegūst šādu galīgo kustības vienādojumu:
-medv
dt��
¼AmþBmvþCmv2þ1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þþ m×g×dh
ds��
4.3.2.6. Datu reducēšana
Sastāda trīs locekļu vienādojumu, lai aprakstītu ceļa slodzes spēku atkarībā no ātruma F¼AþBvþCv2, kas 
koriģēts, ņemot vērā vides temperatūras un spiediena standar tapstākļus, un bezvēja apstākļos. Šī analīzes 
procesa metode ir apraks tīta šā pielikuma 4.3.2.6.1. līdz 4.3.2.6.10. punktā.
4.3.2.6.1. Kalibrēšanas koeficientu noteikšana
Ja kalibrēšanas koeficie nti transpor tlīdzekļa bloķēšanas korekcij ai nav noteikti iepr iekš, tos nosaka vēja 
relatīvaj am ātrumam un orpēšanas leņķim. Reģistrē transpor tlīdzekļa ātruma v, vēja relatīvā ātruma vr un 
orpēšanas Y mērījumus testa procedūras iesildīšanas posmā. Veic pāra braucienus testa trasē pretējos 
virzienos ar konstantu ātrumu 80 km/h, un katram braucienam nosaka vidējās aritmētiskās vērtības v, vr un 
Y. Izvēlas kalibrēšanas koefic ientus, kas samazina kopējās kļūdas pretvējā un sānvējā visos braucienu pāros, t. 
i.,ðhead i–head iþ1Þ2summu utt., kur head i un head iþ1ir vēja ātrums un vēja virziens pāra braucienos pretējos 
virzienos transpor tlīdzekļa iesildīšanas/stabilizācijas laikā pirms testēšanas.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/281  
4.3.2.6.2. Novērojumi sekundi pēc sekundes
No brīvskrējiena braucienos savāktajiem datiem nosaka v,ðdh
dsÞðdv
dtÞ,v2
r, un Y vērtības, piemērojot šā 
pielikuma 4.3.2.1.3. un 4.3.2.1.4. punktā iegūtos kalibrēšanas koeficientus. Lai paraugus pielāgotu 1 Hz 
frekvencei, izmanto datu filtrēšanu.
4.3.2.6.3. Sākotnējā analīze
Izmantojot mazāk o kvadrātu regresi jas paņēmienu, vienlaikus analizē visus datu punktus, lai noteiktu Am, Bm, 
Cm, a0, a1, a2, a3un a4, izmantojot me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,un ρ.
4.3.2.6.4. Izlecošie dati
Aprēķina prognozēto spēku meðdv
dtÞun salīdzina to ar novērotajiem datu punktiem. Atzīmē datu punktus ar 
pārmērīgām novirzēm, piem., vairāk par trim standar tnovirzēm.
4.3.2.6.5. Datu filtrēšana (nav obligāta)
Drīkst izmantot piemērotus datu filtrēšanas paņēmienus, atlikušos datu punktus izlīdzinot.
4.3.2.6.6. Datu izslēgšana
Atzīmē iegūtos datu punktus, kuros orpēšanas leņķi ir lielāki nekā ± 20 grādi attiecībā pret transpor tlīdzekļa 
braukšanas virzienu. Atzīmē arī iegūtos datu punktus, kuros relatīvais vējš ir mazāks nekā + 5 km/h (lai 
izvairīt os no apstākļiem, kad pavējš ir lielāk s nekā transpor tlīdzekļa ātrums). Datu analīzi aprobežo ar 
transpor tlīdzekļa ātrumiem, kas iekļaujas saskaņā ar šā pielikuma 4.3.2.2. punktu izvēlēta jā ātruma 
diapazonā.
4.3.2.6.7. Galīgā datu analīze
Visus neatzīmētos datus analizē ar mazāk o kvadrātu regresi jas paņēmienu. Nosaka Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 un 
a4, izmant ojot me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,un ρ.
4.3.2.6.8. Ierobežota analīze (nav obligāta)
Nolūkā labāk nošķir t transpor tlīdzekļa aerodinamisk o un mehānisk o pret estību drīkst piemērot tādu 
ierobežotu analīzi, kad fiksē transpor tlīdzekļa pieres laukumu Af un pret estības koeficientu CD, ja tie ir 
noteikti iepr iekš.
4.3.2.6.9. Koriģēšana līdz standar tapstākļiem
Kustības vienādojumus koriģē līdz standar tapstākļiem, kā norādīts šā pielikuma 4.5. punktā.
4.3.2.6.10. Iebūvētās anemometr ijas statistiskie kritēriji
Katra atsevišķa brīvskrējiena braucienu pāra izslēgšana izmaina aprēķināt o ceļa slodzi katram brīvskrējiena 
atsauces ātrumam vj, kas mazāks par konverģences prasību, visiem i un j:
ΔFiðvjÞ=Fðv jÞ≤0,030ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
n – 1pLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/282 26.11.2021.  
kur:
ΔFiðvjÞ ir starpība starp aprēķināto ceļa slodzi no visiem brīvskrējiena braucieniem un aprēķināto ceļa 
slodzi, izslēdzot brīvskrējiena braucienu pāri i, N;
Fðv jÞ ir aprēķinātā ceļa slodze ar ietver tiem visiem brīvskrējiena braucieniem, N;
vj ir atsauces ātrums, km/h;
n ir brīvskrējiena braucienu pāru skaits, ietverot visus derīgos pārus.
Ja konverģences prasība netiek izpildīta, pārus izslēdz no analīzes, sākot ar pāri, kur ir vislielākā aprēķinātās 
ceļas slodzes izmaiņa, līdz ir izpildīta konverģences prasība, ja vien tiek izmant oti vismaz 5 derīgi pāri galīgās 
ceļa slodzes note ikšanai.
4.4. Ritošās daļas pret estības mērīšana un aprēķināšana, izmant ojot griezes momenta mērītāja metodi
Kā altern atīvu brīvskrējiena metodei drīkst izmantot arī griezes momenta mērītāja metod i, kurā nosaka ritošās 
daļas pret estību, mērot dzenošo riteņu griezes momentu atsauces ātruma punkt os vismaz 5 sekunžu 
laikposmos.
4.4.1. Griezes momenta mērītāju uzstādīšana
Riteņu griezes momenta mērītājus uzstāda starp katra dzenošā riteņa rumbu un riteni, lai mērītu griezes 
momentu, kāds vajadzīgs, lai uzturētu konstantu transpor tlīdzekļa ātrumu.
Griezes momenta mērītāju kalibrē regulār i, vismaz reizi gadā, izsek ojami līdz nacionālajiem vai 
starptautiskiem standar tiem, lai nodrošinātu vajadzīgo precizitāti un precīzumspēju.
4.4.2. Procedūra un datu paraugu ņemšana
4.4.2.1. Atsauces ātrumu izvēlēšanās ritošās daļas pretestības līknes noteikšanai
Atsauces ātruma punktus ritošās daļas pret estības noteikšanai izvēlas saskaņā ar šā pielikuma 2.2. punktu.
Atsauces ātrumus mēra dilstošā secībā. Pēc ražotāja pieprasījuma starp mērījumiem drīkst būt stabilizēšanas 
periodi, bet stabilizēšanas ātrums nedrīk st pārsniegt nākamo atsauces ātrumu.
4.4.2.2. Datu vākšana
Datu kopas, kas satur faktisk o ātrumu vji, faktisk o griezes momentu Cji un laiku vismaz 5 sekunžu laikposmā, 
mēra katram vj ar paraugu ņemšanas frekvenci vismaz 10 Hz. Datu kopas, kas vienā laikposmā savāktas 
attiecībā uz atsauces ātrumu vj, sauc par vienu mērījumu.
4.4.2.3. Transpor tlīdzekļa griezes momenta mērītāja mērīšanas procedūra
Pirms griezes momenta mērītāja metodes testa mērījuma transpor tlīdzekli iesilda saskaņā ar šā pielikuma 
4.2.4. punktu.
Testa mērījuma laikā pēc iespējas jāizvairās no stūres rata jebkādas kustināšanas, un nedrīkst darbināt 
transpor tlīdzekļa bremzes.
Testu atkār to, līdz ritošā s daļas pret estības dati atbilst šā pielikuma 4.4.3.2. punktā noteikta jām mērījumu 
precīzumspējas prasībām.
4.4.2.4. Ātruma novirze
Mērījumu laikā vienā atsauces ātruma punktā ātruma novirzei no vidējā aritmētiskā ātruma (vji–vjm), kas 
aprēķināts saskaņā ar šā pielikuma 4.4.3. punktu, jāatbilst A4/6. tabulā dotajām vērtībām.
Turklāt vidējais aritmētiskais ātrums vjm katrā atsauces ātruma punktā nedrīk st atšķir ties no atsauces ātruma vj 
par vairāk kā ± 1 km/h vai 2 procentiem no atsauces ātruma vj, vadoties pēc lielākās vērtības.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/283  
A4/6. tabula
Ātruma novirze 
Laikposms, s Ātruma novirze, km/h
5–10 ±0,2
10–15 ±0,4
15–20 ±0,6
20–25 ±0,8
25–30 ±1,0
≥ 30 ±1,2
4.4.2.5. Atmosfēras temperatūra
Testus veic tādos pašos temperatūras apstākļos, kādi noteikti šā pielikuma 4.1.1.2. punktā.
4.4.3. Vidējā aritmētiskā ātruma un vidējā aritmētiskā griezes momenta aprēķināšana
4.4.3.1. Aprēķināšanas process
Katra mērījuma vidējo aritmētisk o ātrumu vjm, km/h, un vidējo aritmētisk o griezes momentu Cjm, Nm, 
aprēķina no saskaņā ar šā pielikuma 4.4.2.2. punkta prasībām savākto datu kopām ar šādiem vienādojumiem:
vjm¼1
k∑k
i¼1vji
un
Cjm¼1
k∑k
i¼1Cji – C js
kur:
vji ir datu kopas i transpor tlīdzekļa faktiskais ātrums atsauces ātruma punktā j, km/h;
k ir datu kopu skaits vienā mērījumā;
Cji ir datu kopas i faktiskais griezes moments, Nm;
Cjs ir kompen sācijas loceklis ātruma novirzei, Nm, ko iegūst ar šādu vienādojumu:
Cjs¼ðm stþmrÞ×α jrj.
Cjs
1
k∑k
i¼1Cjinedrīk st būt lielāks nekā 0,05, un to drīk st neņemt vērā, ja αj nav lielāks kā ± 0,005 m/s2;
mst ir testa transpor tlīdzekļa masa mērījumu sākumā, un to mēra tieši pirms uzsildīšanas procedūras, un 
ne agrāk, kg;
mr ir rotējošo sastāvdaļu ekvivalentā faktiskā masa saskaņā ar šā pielikuma 2.5.1. punktu, kg;
rj ir riepas dinamiskais rādiuss, kas note ikts 80 km/h atsauces punktā vai transpor tlīdzekļa lielākā 
atsauces ātruma punktā, ja šis ātrums ir mazāks nekā 80 km/h, to aprēķinot ar šādu vienādojumu:
rj¼1
3:6×vjm
2×πnLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/284 26.11.2021.  
kur:
n ir dzenošā riteņa riepas rotāci jas frekvence, s-1;
αj ir vidējais aritmētiskais paātr inājums, m/s2, aprēķināts ar šādu vienādojumu:
αj¼1
3,6×k∑k
i¼1tivji – ∑k
i¼1ti∑k
i¼1vji
k×∑k
i¼1t2
i – ½∑k
i¼1ti�2
kur:
ti ir laiks, kurā iegūta datu kopa i, s.
4.4.3.2. Mērījumu precīzumspēja
Mērījumus veic pretējos virzienos, līdz ir iegūti vismaz trīs mērījumu pāri katrā atsauces ātrumā vi, kuram Cj¯
atbilst precīzumspējai ρj saskaņā ar šādu vienādojumu:
ρj¼h×sffiffiffinp×Cj¯≤0,030
kur:
n ir mērījumu pāru skaits attiecībā uz Cjm;
Cj¯ir ritošās daļas pretestī ba ātrumā vj, Nm, ko iegūst ar šādu vienādojumu:
Cj¯¼1
n∑n
i¼1Cjmi
kur:
Cjmi ir mērījumu pāra i vidējais aritmētiskais griezes moments ātrumā vj, Nm, ko iegūst no:
Cjmi¼1
2×ðC jmaiþCjmbiÞ
kur:
Cjmai and Cjmbi ir mērījuma i vidējie aritmētiskie griezes momenti ātrumā vj, kas noteikti saskaņā ar šā 
pielikuma 4.4.3.1. punktu katrā virzienā, attiecīgi a un b virzienā, Nm;
s ir standar tnovirze, Nm, aprēķināta ar šādu vienādojumu:
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
k – 1∑k
i¼1ðCjmi – Cj¯Þ2r
h ir no n atkarīgs koeficients, kā dots šā pielikuma 4.3.1.4.2. punkta A4/4. tabulā.
4.4.4. Ritošās daļas pret estības līknes note ikšana
Vidējo aritmētisk o ātrumu un vidējo aritmētisk o griezes momentu katrā atsauces ātruma punktā aprēķina ar 
šādiem vienādojumiem:
Vjm = ½ × (vjma + vjmb)
Cjm = ½ × (Cjma +C jmb)
Turpmāk norādīto vidējās aritmētiskās ritošās daļas pret estības mazāk o kvadrātu regresijas līkni piemēro 
visiem datu pāriem (vjm, Cjm) pie visiem šā pielikuma 4.4.2.1. punktā apraks tītajiem atsauces ātrumiem, lai 
noteiktu koefic ientus c0, c1 un c2.
Reģistrē koeficientus c0, c1 un c2,, kā arī brīvskrējiena laikus, kas izmērīti dinamometr iskajā stendā (sk. šā 
pielikuma 8.2.4. punktu).
Ja testētais transpor tlīdzeklis ir ceļa slodzes matr icas saimes reprezentatīvs transpor tlīdzeklis, koeficients c1 ir 
nulle un koeficientus c0 un c2 pārrēķina ar mazāk o kvadrātu regresi jas analīzi.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/285  
4.5. Korekcija līdz standar tapstākļiem un mēr iekār tu korekcij a
4.5.1. Gaisa pret estības korekcij as koeficients
Gaisa pret estības korekcij as koeficientu K2 nosaka ar šādu vienādojumu:
K2¼T
293K×100kPa
P
kur:
T ir visu atsevišķo braucienu vidējā aritmētiskā atmosfēras temperatūra, kelvini (K);
P ir vidējais aritmētiskais atmosfēras spiediens, kPa.
4.5.2. Rites pretestības korekcija s koeficients
Rites pretestības korekcija s koeficients K0, izteikts Celsi ja grādos-1 (°C–1), drīk st tikt noteikts, balstoti es uz 
empīriskiem datiem, un atbildīgās iestādes apstipr ināts konkrētajai testējamajai transpor tlīdzekļa un riepu 
kombināci jai, vai to drīkst pieņemt šādu:
K0¼8,6×10 – 3°C – 1
4.5.3. Vēja korekcij a
4.5.3.1. Vēja korekcij a, izmantojot stacionāro anemometr iju
Vēja korekciju var neveikt, ja vidējais aritmētiskais vēja ātrums katrā derīgā braucienā ir 2 m/s vai mazāks. Ja 
vēja ātrumu mēra vairāk nekā vienā testa trases daļā, kā tad, kad testu veic ovālā testa trasē (sk. šī pielikuma 
4.1.1.1.1. punktu), vidējo vēja ātrumu nosaka katrā mērījumu vietā un lielāk o no diviem vidējiem vēja 
ātrumiem izmanto, lai note iktu, vai vēja korekcij a jāpiemēro, vai to drīkst neveikt.
4.5.3.1.1. Vēja korekcijas pret estību w1 brīvskrējiena metodei vai w2 griezes momenta mērītāja metod ei aprēķina ar 
šādiem vienādojumiem:
w1¼3,62×f2×v2
w
vai:w2¼3,62×c2×v2
w
kur:
w1 ir vēja korekcijas pret estība brīvskrējiena metodei, N;
f2 ir aerodinamikas locekļa koeficie nts, note ikts saskaņā ar šā pielikuma 4.3.1.4.4. punktu;
vw gadījumā, ja vēja ātrumu mēra tikai vienā punktā, vw ir vēja ātruma vidējais aritmētiskais vektora 
komponents, kas paralēls testa ceļam visos derīgos braucienu pāros, m/s;
vw gadījumā, ja vēja ātrumu mēra divos punktos, vw ir mazākais no vēja ātruma vidējiem aritmētiskaj iem 
vektora kompon entiem, kas paralēls testa ceļam visos derīgos braucienu pāros, m/s;
w2 ir vēja korekcijas pret estība griezes momenta mērītāja metod ei, Nm;
c2 ir aerodinamikas locekļa koeficients griezes momenta mērītāja metodei, note ikts saskaņā ar šā 
pielikuma 4.4.4. punktu.
4.5.3.2. Vēja korekcij a, izmantojot iebūvēt o anemometr iju
Ja brīvskrējiena metode balstās uz iebūvēt o anemometr iju, w1 un w2 šī pielikuma 4.5.3.1.1. punkta 
vienādojumos ir nulle, jo vēja korekcij a ir jau piemērota saskaņā ar šā pielikuma 4.3.2. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/286 26.11.2021.  
4.5.4. Testa masas korekcijas koeficients
Testa transpor tlīdzekļa testa masas korekcijas koeficientu K1 nosaka ar šādu vienādojumu:
K1¼ 1 – TM
mav��
kur:
TM ir testa transpor tlīdzekļa testa masa, kg;
mav ir testa transpor tlīdzekļa masu ceļa slodzes noteikšanas sākumā un beigās vidējais aritmētiskais, kg;
4.5.5. Ceļa slodzes līknes korekcij a
4.5.5.1. Šā pielikuma 4.3.1.4.4. punktā noteikto līkni koriģē līdz standar tapstākļiem šādi:
F�¼��
f0ð1 – K 1Þ – w 1�
þf1v�
×�
1þK0ðT – 20Þ�
þK2f2v2
kur:
F*ir koriģētā ceļa slodze, N;
f0 ir konstantas ceļa slodzes koeficients, N;
f1 ir pirmās kārtas ceļa slodzes koeficients, N/(km/h);
f2 ir otrās kārtas ceļa slodzes koeficie nts, N/(km/h)2;
K0 ir rites pret estības korekcij as koeficie nts, kā noteikts šā pielikuma 4.5.2. punktā;
K1 ir testa masas korekcija , kā note ikts šā pielikuma 4.5.4. punktā;
K2 ir gaisa pret estības korekcij as koeficie nts, kā noteikts šā pielikuma 4.5.1. punktā;
T vidējā aritmētiskā vides temperatūra visu derīgo braucienu pāru laikā, °C;
v ir transpor tlīdzekļa ātrums, km/h;
w1 ir vēja pret estības korekcij a, kā noteikts šā pielikuma 4.5.3. punktā, N.
Turpmāk note iktā aprēķina rezultātu izmanto kā ceļa mērķslodzes koeficientu At dinamometr iskā stenda 
slodzes iestatījuma aprēķinā, kā aprakstīts šā pielikuma 8.1. punktā.
��
f0ð1 – K 1Þ – w 1��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
Turpmāk noteiktā aprēķina rezultātu izmanto kā ceļa mērķslodzes koeficientu Bt dinamometr iskā stenda 
slodzes iestatījuma aprēķinā, kā aprakstīts šā pielikuma 8.1. punktā.
(f1 × (1 + K0 × (T–20))).
Turpmāk note iktā aprēķina rezultātu izmanto kā ceļa mērķslodzes koeficientu Ct dinamometr iskā stenda 
slodzes iestatījuma aprēķinā, kā aprakstīts šā pielikuma 8.1. punktā.
(K2 × f2).
4.5.5.2. Šā pielikuma 4.4.4. punktā noteikt o līkni koriģē līdz standar tapstākļiem un uzstādīto mēr iekār tu – saskaņā ar 
šādu procedūr u.
4.5.5.2.1. Koriģēšana līdz standar tapstākļiem
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/287  
kur:
C*ir koriģētā ritošās daļas pretestība, Nm;
c0 ir konstants loceklis, kā noteikts šī pielikuma 4.4.4. punktā, Nm;
c1 ir pirmās kārtas locekļa koeficients, kā note ikts šī pielikuma 4.4.4. punktā, Nm/(km/h);
c2 ir otrās kārtas locekļa koeficients, kā noteikts šī pielikuma 4.4.4. punktā, Nm/(km/h)2;
K0 ir rites pret estības korekcij as koeficie nts, kā noteikts šā pielikuma 4.5.2. punktā;
K1 ir testa masas korekcija , kā note ikts šā pielikuma 4.5.4. punktā;
K2 ir gaisa pret estības korekcij as koeficie nts, kā noteikts šā pielikuma 4.5.1. punktā;
v ir transpor tlīdzekļa ātrums, km/h;
T ir vidējā aritmētiskā vides temperatūra visu derīgo braucienu pāru laikā, °C;
w2 ir vēja korekcijas pret estība, kā noteikts šā pielikuma 4.5.3. punktā.
4.5.5.2.2. Uzstādīt o griezes momenta mērītāju korekcij a
Ja ritošās daļas pret estība noteikta saskaņā ar griezes momenta mērītāja metodi, ritošās daļas pretestību koriģē, 
lai ņemtu vērā ārpus transpor tlīdzekļa uzstādītā griezes momenta mēr iekār tu ietekmi uz tā aerodinamiskaji em 
raksturlielumiem.
Ritošās daļas pret estības koeficientu c2 koriģē saskaņā ar šādu vienādojumu:
c2corr = K2 × c2 × (1 + (Δ(C D × Af))/(C D’ × Af’))
kur:
Δ(C D × Af) = (CD × Af) – (CD’ × Af’)
CD’ × 
Af’ir reizinājums, ko iegūst, aerodinamiskās pretestī bas koeficientu reizinot ar transpor tlīdzekļa pieres 
laukumu, kad ir uzstādīta griezes momenta mēr iekār ta, izmērītu šā pielikuma 3.2. punkta 
kritērijiem atbilsto šā aerodinamiskajā tunelī, m2;
CD × 
Afir reizinājums, ko iegūst, aerodinamiskās pretestī bas koeficientu reizinot ar transpor tlīdzekļa pieres 
laukumu, kad nav uzstādīta griezes momenta mēr iekār ta, izmērītu šā pielikuma 3.2. punkta 
kritērijiem atbilsto šā aerodinamiskajā tunelī, m2;
4.5.5.2.3. Braukšanas mērķa pret estības koeficienti
Turpmāk noteiktā aprēķina rezultātu izmanto kā ritošās daļas mērķpret estības koeficientu at dinamometr iskā 
stenda slodzes iestatījuma aprēķinā, kā apraks tīts šā pielikuma 8.2. punktā.
��
c0ð1 – K 1Þ – w 2��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
Turpmāk noteiktā aprēķina rezultātu izmanto kā ritošās daļas mērķpretestības koeficientu bt dinamometr iskā 
stenda slodzes iestatījuma aprēķinā, kā apraks tīts šā pielikuma 8.2. punktā.
(c1 × (1 + K0 × (T–20))).
Turpmāk noteiktā aprēķina rezultātu izmant o kā ritošās daļas mērķpretestības koeficientu ct dinamometr iskā 
stenda slodzes iestatījuma aprēķinā, kā apraks tīts šā pielikuma 8.2. punktā.
(c2corr × r).
5. CEĻA SLODZES VAI RITOŠĀS DAĻAS PRETESTĪBAS APRĒĶINĀŠANAS METODE, BALSTOTIES UZ TRANSPORT ­
LĪDZEKĻA PARAMETRIEM
5.1. Transpor tlīdzekļu ceļa slodzes vai ritošās daļas pret estības aprēķināšana, balstoti es uz ceļa slodzes matr icas 
saimi reprezentējošu transpor tlīdzekli
Ja reprezentējošā transpor tlīdzekļa ceļa slodzi nosaka saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktā apraks tīto metodi 
vai saskaņā ar šī pielikuma 6. punktā apraks tīto aerodinamiskā tuneļa metode, atsevišķa transpor tlīdzekļa ceļa 
slodzi aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 5.1.1. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/288 26.11.2021.  
Ja reprezentējošā transpor tlīdzekļa ritošās daļas pret estību nosaka saskaņā ar šā pielikuma 4.4. punktā 
aprakstīto griezes momenta mērītāja metodi, atsevišķa transpor tlīdzekļa ritošās daļas pret estību aprēķina 
saskaņā ar šā pielikuma 5.1.2. punktu.
5.1.1. Lai aprēķinātu ceļa slodzes matr icas saimes transpor tlīdzekļu ceļa slodzi, izmanto šā pielikuma 4.2.1.4. 
punktā apraks tītos transpor tlīdzekļa parametr us un reprezentatīva testa transpor tlīdzekļa ceļa slodzes 
koeficie ntus, kas noteikti šā pielikuma 4.3. punktā.
5.1.1.1. Atsevišķa transpor tlīdzekļa ceļa slodzes spēku aprēķina ar šādu vienādojumu:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
kur:
Fc ir aprēķinātais ceļa slodzes spēk s atkarībā no transpor tlīdzekļa ātruma, N;
f0 ir konstantas ceļa slodzes koeficients, N, ko nosaka ar šādu vienādojumu:
f0 = Max((0,05 × f0r + 0,95 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM));
(0,2 × f0r + 0,8 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM)))
f0r ir ceļa slodzes matr icas saimi reprezentējoša transpor tlīdzekļa konstantas ceļa slodzes koefic ients, N;
f1 ir pirmās kārtas ceļa slodzes koeficients, N/(km/h), kas ir nulle;
f2 ir otrās kārtas ceļa slodzes koeficie nts, N/(km/h)2, ko nosaka ar šādu vienādojumu:
f2 = Max((0,05 × f2r + 0,95 × f2r × Af / Afr); (0,2 × f2r + 0,8 × f2r × Af / Afr))
f2r ir ceļa slodzes matr icas saimi reprezentējoša transpor tlīdzekļa otrās kārtas ceļa slodzes koeficients, 
N/(km/h)2;
v ir transpor tlīdzekļa ātrums, km/h;
TM ir ceļa slodzes matr icas saimes atsevišķa transpor tlīdzekļa faktiskā testa masa, kg;
TM r ir ceļa slodzes matr icas saimi reprezentējoša transpor tlīdzekļa testa masa, kg;
Af ir ceļa slodzes matr icas saimes atsevišķa transpor tlīdzekļa pieres laukums, m2;
Afr ir ceļa slodzes matr icas saimi reprezentējoša transpor tlīdzekļa pieres laukums, m2;
RR ir ceļa slodzes matr icas saimes atsevišķa transpor tlīdzekļa riepu rites pret estība, kg/tonnu;
RR r ir ceļa slodzes matr icas saimi reprezentējoša transpor tlīdzekļa riepu rites pretestība, kg/ton nu.
Atsevišķam transpor tlīdzeklim uzstādītām riepām rites pret estības RR vērtību nosaka piemērojamās riepu 
energoef ektivitāt es klases vērtībā saskaņā ar B4. pielikuma A4/2. tabulu.
Ja uz priekšējās un aizmugurējās ass uzstādītās riepas pieder atšķirīgām energoefektivitāt es klasēm, izmanto 
svēr to vidējo vērtību, ko aprēķina, izmant ojot B7. pielikuma 3.2.3.2.2.2. punkta vienādojumu.
Ja testa transpor tlīdzekļiem L un H ir uzstādītas vienādas riepas, izmantojot interpolācijas metodi, vērtība 
RR ind ir RR H.
5.1.2. Lai aprēķinātu ceļa slodzes matr icas saimes transpor tlīdzekļu ritošās daļas pret estību, izmanto šā pielikuma 
4.2.1.4. punktā apraks tītos transpor tlīdzekļa parametr us un reprezentējošā testa transpor tlīdzekļa ritošās 
daļas pret estības koeficientus, kas noteikti šā pielikuma 4.4. punktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/289  
5.1.2.1. Atsevišķa transpor tlīdzekļa ritošās daļas pretestību aprēķina ar šādu vienādojumu:
Cc¼c0þc1×vþc2×v2
kur:
Cc ir aprēķinātā ritošā s daļas pret estība atkarībā no transpor tlīdzekļa ātruma, Nm;
c0 ir konstantas ritošās daļas pret estības koeficients, Nm, ko nosaka ar šādu vienādojumu:
c0 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c0r/r’ + 0,95 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM));
(0,2 × 1,02 × c0r/r’ + 0,8 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM)))
c0r ir ceļa slodzes matr icas saimi reprezentējoša transpor tlīdzekļa konstantas ritošās daļas pret estības 
koeficients, Nm;
c1 ir pirmās kārtas ceļa slodzes koeficients, Nm/(km/h), kas ir nulle;
c2 ir otrās kārtas ritošās daļas pretestības koeficients, Nm/(km/h)2, ko nosaka ar šādu vienādojumu:
c2 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c2r/r’ + 0,95 × 1,02 × c2r/r’ × Af / Afr); (0,2 × 1,02 × c2r/r’ + 0,8 × 1,02 ×c 2r/r’ 
× Af / Afr))
c2r ir ceļa slodzes matr icas saimi reprezentējoša transpor tlīdzekļa otrās kārtas ritošā s daļas pret estības 
koeficients, Nm/(km/h)2;
v ir transpor tlīdzekļa ātrums, km/h;
TM ir ceļa slodzes matr icas saimes atsevišķa transpor tlīdzekļa faktiskā testa masa, kg;
TMr ir ceļa slodzes matr icas saimi reprezentējoša transpor tlīdzekļa testa masa, kg;
Af ir ceļa slodzes matr icas saimes atsevišķa transpor tlīdzekļa pieres laukums, m2;
Afr ir ceļa slodzes matr icas saimi reprezentējoša transpor tlīdzekļa pieres laukums, m2;
RR ir ceļa slodzes matr icas saimes atsevišķa transpor tlīdzekļa riepu rites pret estība, kg/tonnu;
RR r ir ceļa slodzes matr icas saimi reprezentējoša transpor tlīdzekļa riepu rites pretestība, kg/ton nu;
r’ ir riepas dinamiskais rādiuss dinamometr iska jā stendā, kas note ikts pie 80 km/h, m;
1,02 ir aptuv ens koeficie nts, lai kompensētu zudumus transmisi jā.
5.2. Noklusējuma ceļa slodzes aprēķināšana, balst oties uz transpor tlīdzekļa parametr iem
5.2.1. Kā altern atīvu ceļa slodzes noteikšanai ar brīvskrējiena vai griezes momenta mērītāja metodi drīkst izmantot 
noklusējuma ceļa slodzes aprēķina metodi.
Noklusējuma ceļa slodzes aprēķināšanai, balstoti es uz transpor tlīdzekļa parametr iem, izmanto vairākus tādus 
parametr us, kā testa masa un transpor tlīdzekļa platums un augstums. Noklusējuma ceļa slodzi Fc aprēķina 
atsauces ātruma punkt os.
5.2.2. Noklusējuma ceļa slodzes spēku aprēķina ar šādu vienādojumu:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
kur:
Fc ir aprēķinātais noklusējuma ceļa slodzes spēks atkarībā no transpor tlīdzekļa ātruma, N;
f0 ir konstantas ceļa slodzes koeficients, N, ko nosaka ar šādu vienādojumu:
f0¼0,140×TM ;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/290 26.11.2021.  
f1 ir pirmās kārtas ceļa slodzes koeficients, N/(km/h), kas ir nulle;
f2 ir otrās kārtas ceļa slodzes koeficie nts, N/(km/h)2, ko nosaka ar šādu vienādojumu:
f2¼ð2,8×10 – 6×TMÞ þð0,0170×width×heightÞ ;
v ir transpor tlīdzekļa ātrums, km/h;
TM testa masa, kg;
width transpor tlīdzekļa platums, kā noteikts standar ta ISO 612:1978 6.2. punktā, m;
height transpor tlīdzekļa augstums, kā note ikts standar ta ISO 612:1978 6.3. punktā, m.
6. Aerodinamiskā tuneļa metode
Aerodinamiskā tuneļa metode ir ceļa slodzes mērīšanas metode, kurā izmanto aerodinamisk o tuneli kopā ar 
dinamometr isko stendu vai aerodinamisk o tuneli kopā ar plakanlentas dinamometr u. Testa stendi var būt 
atsevišķas vai savstarpēji integrētas iekār tas.
6.1. Mērīšanas metod e
6.1.1. Ceļa slodzi nosaka:
a)saskaitot aerodinamiskajā tunelī un uz plakanlentas dinamometra izmērītos ceļa slodzes spēkus; vai
b)saskaitot aerodinamiskajā tunelī un dinamometr iska jā stendā izmērītos ceļa slodzes spēkus.
6.1.2. Aerodinamisk o pretestību mēra aerodinamiskajā tunelī.
6.1.3. Rites pretestī bas un zudumus transmisi jā mēra, izmantojot plakanlentas vai dinamometr isko stendu, 
vienlaikus mērot priekšējo asi un aizmugurējo asi.
6.2. Atbildīgās iestādes apstipr inājums iekār tām
Aerodinamiskā tuneļa metodes rezultātus salīdzina ar rezultātiem, kas iegūti ar brīvskrējiena metodi, lai 
pierādītu iekār tu atbilstību, un tos reģistrē.
6.2.1. Atbildīgā iestāde izvēlas trīs transpor tlīdzekļus. Transpor tlīdzekļiem jāap tver transpor tlīdzekļu diapazons 
(piem., izmērs, masa), ko plānots mērīt ar dotajām iekār tām.
6.2.2. Ar katr u no trim transpor tlīdzekļiem veic divus atsevišķus brīvskrējiena testus saskaņā ar šā pielikuma 4.3. 
punktu, un iegūtos ceļa slodzes koeficientus f0, f1 un f2 nosaka saskaņā ar minēto punktu un koriģē saskaņā ar 
šā pielikuma 4.5.5. punktu. Testa transpor tlīdzekļa brīvskrējiena testa rezultāts ir šā transpor tlīdzekļa divu 
atsevišķu brīvskrējienu testu ceļa slodzes koeficie ntu vidējais aritmētiskais. Ja nepieciešami vairāk nekā divi 
brīvskrējiena testi, lai nodrošinātu atbilstību iekār tu apstipr ināšanas kritērijiem, nosaka visu derīgo testu 
vidējo.
6.2.3. Mērījumu ar aerodinamiskā tuneļa metodi saskaņā ar šā pielikuma 6.3. līdz 6.7. punktu veic tiem pašiem trim 
transpor tlīdzekļiem, ko izraudzījās šā pielikuma 6.2.1. punktā, un tādos pašos apstākļos, nosak ot rezultējošos 
ceļa slodzes koeficientus f0, f1 un f2.
Ja ražotājs izvēlas izmantot vienu vai vairākas no pieejamām procedūr u altern atīvām aerodinamiskā tuneļa 
metodes ietvaros (t. i., 6.5.2.1. punktu par priekšsagata vošanu, 6.5.2.2. un 6.5.2.3. punktu par procedūr u, 
tostarp 6.5.2.3.3. punktu par dinamometra iestatījumiem), šīs procedūras izmant o arī iekār tu apstipr ināšanai.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/291  
6.2.4. Apstipr ināšanas kritēriji
Izmant oto iekār tu vai iekār tu kombināciju apstipr ina, ja ir atbilstība abiem šādiem kritērijiem.
(a) Aerodinamiskā tuneļa metodes un brīvskrējiena metodes cikla enerģijas atšķirībai, izteiktai kā εk, 
jāiekļaujas ± 0,05 katram no trim transpor tlīdzekļiem k saskaņā ar šādu vienādojumu:
εk¼Ek,WTM
Ek,coastdown – 1
kur:
εk ir cikla enerģijas atšķirība pilnā 3. klases WLTC transpor tlīdzeklim k starp aerodinamiskā 
tuneļa metodi un brīvskrējiena metod i, procenti;
Ek,W TM ir cikla enerģi ja pilnā 3. klases WLTC transpor tlīdzeklim k, aprēķināta ar ceļa slodzi, kura 
iegūta ar aerodinamiskā tuneļa metod i (WTM) un aprēķināta saskaņā ar B7. pielikuma 
5. punktu, J;
Ek,coastdown ir cikla enerģi ja pilnā 3. klases WLTC transpor tlīdzeklim k, aprēķināta ar ceļa slodzi, kura 
iegūta ar brīvskrējiena metodi (WTM) un aprēķināta saskaņā ar B7. pielikuma 5. punktu, J; un
(b) Šo triju atšķirību vidējam aritmētiskajam x¯jāiekļaujas 0,02.
x¯¼jε1þε 2þε 3
3j
Atbildīgā iestāde reģistrē apstipr inājumu, tosta rp mērījumu datus un doto aprīk ojumu.
Pēc apstipr inājuma piešķiršanas iekār tu drīk st izmantot ceļa slodzes noteikšanai ne vairāk kā divus gadus.
Katr u ruļļu dinamometr iskā stenda vai kustīgās lentas un aerodinamiskā tuneļa kombināci ju apstipr ina 
atsevišķi.
Katr u ceļa slodzes vērtības noteikšanai izmant oto vēja ātrumu kombināci ju (sk. šā pielikuma 6.4.3. punktu) 
validē atsevišķi.
6.3. Transpor tlīdzekļa sagatav ošana un temperatūra
Transpor tlīdzekļa kondicionēšanu un sagata vošanu veic saskaņā ar šā pielikuma 4.2.1. un 4.2.2. punktu, un tā 
attiecas gan uz plakanlentas, gan ruļļu dinamometr iska jiem stendiem, gan uz mērījumiem aerodinamiska jā 
tunelī.
Ja veic šī pielikuma 6.5.2.1. punktā apraks tīto altern atīvo iesildīšanas procedūr u, testa mērķmasu pielāgo, 
transpor tlīdzekli sver un mērījumu veic bez vadītāja transpor tlīdzeklī.
Plakanlentas vai dinamometr iskā stenda testa telpas temperatūras iestatījumam jābūt 20 °C ar ± 3 °C pielaidi. 
Pēc ražotāja pieprasījuma iestatījums drīkst būt arī 23 °C ar pielaidi ± 3 °C.
6.4. Aerodinamiskā tuneļa procedūra
6.4.1. Aerodinamiskā tuneļa kritēriji
Aerodinamiskā tuneļa konstr ukci jai, testa metodēm un korekcijām jānodrošina vērtība (CD × Af), kas 
reprezentē uz ceļa iegūtu (CD × Af) vērtību ar atkār tojamību ± 0,015 m2.
Visiem (CD × Af) mērījumiem jāatbilst šā pielikuma 3.2. punktā uzskaitītajiem aerodinamiskā tuneļa kritērijiem 
ar šādām izmaiņām:
a)šā pielikuma 3.2.4. punktā apraks tītajam bloķēšanas koeficientam jābūt mazākam nekā 25 procenti;
b)siksnas virsmai, kas saskaras ar kādu no riepām, ir jāpārsniedz attiecīgās riepas kontaktlaukums par vismaz 
20 procentiem un jābūt vismaz tikpat platai kā šis kontaktlaukums;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/292 26.11.2021.  
c)šā pielikuma 3.2.8. punktā apraks tītajai kopējā gaisa spiediena standar tnovirzei pie pūtēja atveres jābūt 
mazākai nekā 1 procents;
d)šā pielikuma 3.2.10. punktā apraks tītās stipr ināšanas sistēmas bloķēšanas koeficie ntam jābūt mazākam 
nekā 3 procenti;
e)turklāt papildus šā pielikuma 3.2.11. punktā note iktajai prasībai, mērot C1 klases transpor tlīdzekļus, 
izmērītā spēka precīzumspēja nedrīkst pārsniegt ± 2,0 N.
6.4.2. Mērījums aerodinamiskajā tunelī
Transpor tlīdzeklim jābūt šā pielikuma 6.3. punktā apraks tītajā stāvo klī.
Transpor tlīdzekli noviet o paralēli tuneļa garenvirziena viduslīnija i ar maksi mālo pielaidi ±10 mm.
Transpor tlīdzekli noviet o 0 ° orpēšanas leņķī ar ± 0,1° pielaidi.
Aerodinamisk o pret estību mēra vismaz 60 sekundes un ar vismaz 5 Hz frekvenci. Alter natīvi pret estību drīkst 
mērīt ar vismaz 1 Hz frekvenci un ar vismaz 300 secīgiem paraugiem. Rezultāts ir pret estības vidējais 
aritmētiskais.
Pirms testa pārbauda, vai pie vēja ātruma 0 km/h izmērītais aerodinamiskais spēks ir vienāds ar 0 ņūtoniem.
Ja transpor tlīdzeklim ir virsbūves pārvietojamas aerodinamiskās daļas, piemēro šā pielikuma 4.2.1.5. punktu. 
Ja pārvietojamās daļas ir atkarīgas no ātruma, aerodinamiskajā tunelī mēra visas iespējamās pozīcij as un 
atbildīga jai iestādei iesniedz pierādījumus, kas parāda sakarības starp atsauces ātrumu, pārvietojamās daļas 
pozīcij u un attiecīgo (CD × Af).
6.4.3. Vēja ātrumi mērījumiem aerodinamiskajā tunelī
Aerodinamisk o spēku mēra pie diviem vēja ātrumiem šādos ātruma apstākļos:
a)1. klases transpor tlīdzekļiem:
mazākais vēja ātrums vlow aerodinamiskā spēka mērīšanai ir vlow < 80 km/h;
lielākais vēja ātrums vhigh ir (vlow + 40 km/h ≤ vhigh high≤ 150 km/h);
b)2. un 3. klases transpor tlīdzekļiem:
mazākais vēja ātrums vlow aerodinamiskā spēka mērīšanai ir 80 km/h ≤ vlow low≤ 100 km/h;
lielākais vēja ātrums ir (vlow + 40 km/h ≤ vhigh high≤ 150 km).
6.5. Aerodinamiskā tuneļa metodē izmantotā plakanlenta
6.5.1. Plakanlentas kritēriji
6.5.1.1. Plakanlentas testa stenda apraksts
Riteņiem jārotē uz plakanlentām, kuras neizmaina riteņu rites rakst urlielumus salīdzinājumā ar 
raksturlielumiem uz ceļa. Izmērītaj iem spēkiem virzienā x jāietver berzes spēki transmisijā.
6.5.1.2. Transpor tlīdzekļu stipr ināšanas sistēma
Dinamometr u aprīk o ar centrēšanas ierīci, kas transpor tlīdzekli orientē ar ± 0,5 grādu rotāci jas pielaidi ap z 
asi. Stipr ināšanas sistēmai jānotur dzenošo riteņu centrētā pozīcij a visu ceļa slodzes note ikšanas brīvskrējienu 
laikā šādās robežās.
6.5.1.2.1. Šķērsvirziena pozīcij a (y ass)
Transpor tlīdzeklim jāpaliek orientētam virzienā y, un pēc iespējas jāierobežo sāniskā kustība.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/293  
6.5.1.2.2. Priekšējā un aizmugurējā pozīcija (x ass)
Papildus šā pielikuma 6.5.1.2.1. punkta prasībai abām riteņu asīm jāatrodas ± 10 mm robežās no lentas 
šķērsvirziena viduslīnijām.
6.5.1.2.3. Vertikālais spēks
Stipr ināšanas sistēmai jābūt konstr uētai tā, lai dzenošaji em riteņiem netiek pielikts vertikāls spēks.
6.5.1.3. Izmērīto spēku precizitāte
Mēra tikai reakci jas spēku riteņu griešanai. Rezultātā neietver nekādus ārējos spēkus (piem., dzesēšanas 
ventilator a gaisa spēku, transpor tlīdzekļa stipr inājumus, plakanlentas aerodinamiskās reakcijas spēkus, 
zudumus dinamometrā utt.).
Spēku virzienā x mēra ar precizitāti ± 5 N.
6.5.1.4. Plakanlentas ātruma vadība
Plakanlentas ātrumu vada ar precizitāti ± 0,1 km/h.
6.5.1.5. Plakanlentas virsma
Plakanlentas virsmai jābūt tīrai, sausai un bez svešķer meņiem, kas varētu izraisīt riepu izslīdēšanu.
6.5.1.6. Dzesēšana
Pret transpor tlīdzekli pūš mainīga ātruma gaisa plūsmu. Gaisa lineāra jam ātrumam pie pūtēja atveres ir jābūt 
vienādam ar attiecīgo dinamometra ātrumu, pārsniedzot mērījumu ātrumus par 5 km/h. Gaisa lineāra jam 
ātrumam pie pūtēja atveres ir jābūt ± 5 km/h vai ± 10 procenti no attiecīgā mērījumu ātruma, vadoties pēc 
lielākā.
6.5.2. Mērījumi uz plakanlentas
Mērījumu procedūr u drīkst veikt saskaņā ar vai nu šā pielikuma 6.5.2.2. punktu, vai 6.5.2.3. punktu.
6.5.2.1. Priekšsag atav ošana
Transpor tlīdzeklim jābūt kondicionētam uz dinamometra, kā apraks tīts šā pielikuma 4.2.4.1.1. līdz 4.2.4.1.3. 
punktā.
Dinamometra slodzes iestatījumam Fd priekšsag atav ošanai jābūt:
Fd¼adþðbd×vÞþðcd×v2Þ
ja piemēro 6.7.2.1. punktu:
ad = 0
bd = f1a;
cd¼f2a
vai, ja piemēro 6.7.2.2. punktu:
ad = 0
bd = 0
cd¼ðCD×A fÞ×ρ0
2×1
3,62
Dinamometra ekvivalentajai inercei ir jābūt testa masai.
Slodzes iestatījumam izmant ojamo aerodinamisk o pret estību nosaka saskaņā ar šā pielikuma 6.7.2. punktu, 
un to drīkst iestatīt tieši kā ievaddatus. Pretējā gadījumā izmant o ad, bd un cd no šā punkta.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/294 26.11.2021.  
Pēc ražotāja pieprasījuma kā alternatīvu šā pielikuma 4.2.4.1.2. punktam iesildīšanu drīk st veikt, transpor t­
līdzekli braucot uz plakanlentas.
Šādā gadījumā iesildīšanas ātrums ir 110 procenti no piemērojamā WLTC mak simālā ātruma. Iesildīšanu 
uzskata par pabeigtu, kad transpor tlīdzeklis braukts vismaz 1 200 sekundes un izmērītā spēka izmaiņa 200 
sekunžu laikā ir mazāka nekā 5 N.
6.5.2.2. Mērīšanas procedūra ar stabilizētiem ātrumiem
6.5.2.2.1. Testu veic no augstākā līdz zemāka jam atsauces ātruma punktam.
6.5.2.2.2. Tūlīt pēc mērījuma iepr iekšējā ātruma punktā veic palēninājumu no pašreizējā līdz nākamaj am 
piemērojama jam atsauces ātruma punktam ar vienmērīgu pāreju aptuveni 1 m/s2.
6.5.2.2.3. Atsauces ātrumu stabilizē vismaz 4 sekundes un ne ilgāk kā 10 sekundes. Mēr iekār tai jānodrošina, ka pēc šā 
laikposma izmērītā spēka signāls ir stabilizēts.
6.5.2.2.4. Spēku pie katra atsauces ātruma mēra vismaz 6 sekundes, saglabājot konstantu transpor tlīdzekļa ātrumu. 
Rezultējošais spēks šim atsauces ātruma punktam FjDyno ir vidējais aritmētiskais spēks mērījuma laikā.
6.5.2.2.5. Katram atsauces ātrumam atkār to šā pielikuma 6.5.2.2.2. līdz 6.5.2.2.4. punktā aprakstītos soļus.
6.5.2.3. Mērījumu procedūra ar palēninājumu
6.5.2.3.1. Priekšsag atav ošanu un dinamometra iestatīšanu veic saskaņā ar šā pielikuma 6.5.2.1. punktu. Pirms katra 
brīvskrējiena transpor tlīdzekli brauc lielākajā atsauces ātrumā vai, ja izmant o altern atīvo uzsildīšanas 
procedūr u, 110 procentu apmērā no lielākā atsauces ātruma vismaz 1 minūti. Pēc tam transpor tlīdzekļa 
ātrumu palielina līdz vismaz 10 km/h vairāk nekā lielākais atsauces ātrums un nekavējoties uzsāk 
brīvskrējienu.
6.5.2.3.2. Mērījumus veic saskaņā ar šī pielikuma 4.3.1.3.1. līdz 4.3.1.4.4. punktu, bet izņemot 4.3.1.4.2. punktu, kur 
Δtjaun Δtjbaizstāj ar Δtj. Mērījumus pārtrauc pēc diviem palēninājumiem, ja abu brīvskrējienu spēks katrā 
atsauces ātruma punktā ir ± 10 N, pretējā gadījumā veic vismaz trīs brīvskrējienus, izmant ojot šā pielikuma 
4.3.1.4.2. punktā noteiktos kritērijus.
6.5.2.3.3. Spēku fjDyno katrā atsauces ātrumā vj aprēķina, neņemot vērā dinamometrā iestatīto spēku:
fjDyno ¼fjDecel  – f dj
kur:
fjDecel ir spēks, kas noteikts saskaņā ar vienādojumu, ar kuru šā pielikuma 4.3.1.4.4. punktā aprēķina Fj 
atsauces ātruma punktā j, N;
fdj ir spēks, kas noteikts saskaņā ar vienādojumu, ar kuru šā pielikuma 6.5.2.1. punktā aprēķina Fd 
atsauces ātruma punktā j, N.
Alternatīvi un pēc ražotāja pieprasījuma brīvskrējiena laikā un fjDyno aprēķināšanai cd drīkst būt nulle.
6.5.2.4. Mērīšanas nosacījumi
Transpor tlīdzeklim jābūt šā pielikuma 4.3.1.3.2. punktā apraks tītajā stāvo klī.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/295  
6.5.3. Plakanlentas metodes mērījuma rezultāts
Plakanlentas dinamometra rezultātu fjDyno turpmāka jos aprēķinos šā pielikuma 6.7. punktā apzīmē ar fj.
6.6. Dinamometr iskā stenda izmantošana aerodinamiskā tuneļa metodē
6.6.1. Kritēriji
Papildus apraks tiem B5. pielikuma 1. un 2. punktā piemēro 6.6.1.1. līdz 6.6.1.6. punktā aprakstītos kritērijus.
6.6.1.1. Dinamometr iskā stenda apraks ts
Priekšējo un aizmugurējo asi aprīk o ar vienu rulli, kura diametrs nav mazāks kā 1,2 metr i.
6.6.1.2. Transpor tlīdzekļu stipr ināšanas sistēma
Dinamometr u aprīk o ar centrēšanas ierīci, kas orientē transpor tlīdzekli. Stipr ināšanas sistēmai jānotur 
dzenošo riteņu centrētā pozīcija visu ceļa slodzes noteikšanas brīvskrējienu laikā šādās robežās.
6.6.1.2.1. Transpor tlīdzekļa pozīcij a
Testējamo transpor tlīdzekli uzstāda dinamometr iskā stenda ruļļa, kā note ikts šā pielikuma 7.3.3. punktā.
6.6.1.2.2. Vertikālais spēks
Stipr ināšanas sistēmai ir jāatbilst šā pielikuma 6.5.1.2.3. punkta prasībām.
6.6.1.3. Izmērīto spēku precizitāte
Izmērīto spēku precizitāte i ir jāatbilst šā pielikuma 6.5.1.3. punktam, izņemot spēku virzienā x, ko mēra ar 
B5. pielikuma 2.4.1. punktā apraks tīto precizitāti.
6.6.1.4. Dinamometra ātruma vadība
Ruļļa ātrumus vada ar precizitāti ± 0,2 km/h.
6.6.1.5. Ruļļa virsma
Ruļļa virsmai jābūt tīrai, sausai un brīvai no svešķer meņiem, kas varētu izraisīt riepu izslīdēšanu.
6.6.1.6. Dzesēšana
Dzesēšanas ventilator am ir jābūt tādam, kā apraks tīts šā pielikuma 6.5.1.6. punktā.
6.6.2. Mērījumi uz dinamometra
Mērījumu veic, kā aprakstīts šā pielikuma 6.5.2. punktā.
6.6.3. Dinamometr iskajā stendā izmērīto spēku korekcij a līdz spēkiem uz plakanas virsmas
Dinamometr iskajā stendā izmērītos spēkus koriģē līdz ceļa (plakanas virsmas) atsauces ekvivalentam, un 
rezultātu norāda kā fj.
fj¼fjDyno ×c1×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×c2þ1vuutþfjDyno ×1 – c1ð ÞLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/296 26.11.2021.  
kur:
c1 ir riepu rites pret estības daļa no fjDyno ;
c2 ir dinamometr iskā stenda īpatnējais rādiusa korekcijas koeficients;
fjDyno ir šī pielikuma 6.5.2.3.3. punktā aprēķinātais spēks katrā atsauces ātrumā j, N;
RWheel ir puse no riepas nominālā aprēķina diametra, m;
RDyno ir dinamometr iskā stenda ruļļa rādiuss, m.
Ražotājs un atbildīgā iestāde vienojas par izmant ojama jiem koeficie ntiem c1 un c2, balstoti es uz korelāci jas 
testa pierādījumiem, ko ražotājs iesniedzis par riepu diapazona rakst urlielumiem, kurus paredzēts testēt 
dinamometr iskajā stendā.
Kā altern atīvu drīkst izmant ot šādu konser vatīvu vienādojumu:
fj¼fjDyno ×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×0,2þ1vuut
C2 ir 0,2, izņemot to, ka 2,0 izmant o, ja ir izmant ota ceļa slodzes deltas metod e (skatīt šī pielikuma 
6.8. punktu) un ja saskaņā ar šī pielikuma 6.8.1. punktu aprēķinātā ceļa slodzes delta ir negatīv a.
6.7. Aprēķini
6.7.1. Plakanlentas un dinamometr iskā stenda rezultātu korekcija
Šā pielikuma 6.5. un 6.6. punktā noteiktos izmērītos spēkus koriģē līdz standar tapstākļiem, izmant ojot šādu 
vienādojumu:
FDj¼�
fjð1 – K 1Þ�
×�
1þK0ðT – 293Þ�
kur:
FDj ir koriģētā pret estība, kas izmērīta uz plakanlentas vai dinamometr iska jā stendā atsauces ātrumā j, N;
fj ir izmērītais spēks atsauces ātrumā j, N;
K0 ir rites pret estības korekcij as koeficie nts, kā noteikts šā pielikuma 4.5.2. punktā, K-1;
K1 ir testa masas korekcija , kā note ikts šā pielikuma 4.5.4. punktā, N;
T ir vidējā aritmētiskā temperatūra testa telpā mērījuma laikā, K.
6.7.2. Aerodinamiskā spēka aprēķināšana
Aprēķinu, kas noteikts 6.7.2.1. punktā, piemēro, ņemot vērā abu vēja ātrumu rezultātus. Taču, ja pret estības koeficienta un 
pieres laukuma ðCD×A fÞreizinājuma atšķirība pie vēja ātrumiem vlow un vhigh ir mazāka nekā 0,015 m2, pēc ražotāja 
pieprasījuma drīkst piemērot 6.7.2.2. punkta aprēķinu.
6.7.2.1. Katra vēja ātruma F0wind , Flow, un Fhigh aerodinamisk o spēku aprēķina, izmant ojot šādus vienādojumus:
FAw¼ðCD×A fÞw×ρ0
2×v2
w
3:62
kur:
ðCD×A fÞj ir aerodinamiskajā tunelī izmērītā pretestī bas koeficienta un pieres laukuma reizinājums 
konkrētā atsauces ātruma punktā j, ja attiecināms, m2;
ρ0 ir sausa gaisa blīvums, kā noteikts šo noteikumu 3.2.10. punktā, kg/m3;
Fw ir pie vēja ātruma w aprēķinātais aerodinamiskais spēks, N;
vw ir piemērojamais vēja ātrums j, km/h.
w ir atsauce uz piemērojamo vēja ātrumu “0wind”, “low ” un “high”;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/297  
F0wind ir aerodinamiskais spēks pie 0 km/h, N;
Flow ir aerodinamiskais spēks pie vlow, N;
Fhigh ir aerodinamiskais spēks pie vhigh, N.
Aerodinamiskā spēka koeficientus f1a un f2a aprēķina ar mazāk o kvadrātu regresijas analīzi, izmant ojot F0wind , 
Flow un Fhigh, un šādu vienādojumu:
F¼f1a×vþf2a×v2
Aerodinamiskā spēka FAj galīgo rezultātu katrā atsauces ātruma punktā vj aprēķina ar šādu vienādojumu. Ja 
transpor tlīdzeklis ir aprīk ots ar virsbūves pārvietojamām aerodinamiskās daļām, kas ir atkarīgas no ātruma, 
konkrētajos atsauces ātruma punktos pieliek attiecīgus aerodinamisk os spēkus.
FAj¼f1a×vjþf2a×v2
j
6.7.2.2. Aerodinamisk o spēku aprēķina, izmantojot turpmāk doto vienādojumu, kur izmant o konkrētā vēja ātruma 
galīgo ðCD×A fÞ, ko izmant o arī neobligātā aprīk ojuma noteikšanai ar interpol ācijas metodi. Ja transpor t­
līdzeklis ir aprīk ots ar virsbūves pārvietojamām aerodinamiskās daļām, kas ir atkarīgas no ātruma, 
konkrētajos atsauces ātruma punktos pieliek attiecīgās (CD × Af) vērtības.
FAj¼ðCD×A fÞj×ρ0
2×v2
j
3,62
kur:
FAj ir pie vēja ātruma w aprēķinātais aerodinamiskais spēks, N;
ðCD×A fÞjir aerodinamiskajā tunelī izmērītā pretestī bas koeficienta un pieres laukuma reizinājums 
konkrētā atsauces ātruma punktā j, ja attiecināms, m2;
ρ0 ir sausa gaisa blīvums, kā noteikts šo noteikumu 3.2.10. punktā, kg/m3;
vj ir atsauces ātrums j, km/h.
6.7.3. Ceļa slodzes vērtību aprēķināšana
Kopējo ceļa slodzi kā šā pielikuma 6.7.1. un 6.7.2. punkta rezultātu summu aprēķina ar šādu vienādojumu:
F�
j¼FDjþFAj
visiem piemērojamiem atsauces ātruma punktiem j, N.
Visiem aprēķinātajiem F�
jkoeficientus f0, f1 un f2 ceļa slodzes vienādojumā aprēķina ar mazāk o kvadrātu 
regresijas analīzi un izmanto kā mērķa koeficientus šā pielikuma 8.1.1. punktā.
Ja saskaņā ar aerodinamiskā tuneļa metodi testētais transpor tlīdzeklis ir ceļa slodzes matr icas saimi 
reprezentējošs transpor tlīdzeklis, koeficie nts f1 ir nulle un koeficientus f0 un f2 pārrēķina ar mazāk o kvadrātu 
regresi jas analīzi.
6.8. Ceļa slodzes deltas metod e
Lai iekļautu opcijas, kad izmanto interpolācijas metodi, kuras nav iekļauta ceļa slodzes interpolācijā (t. i., 
aerodinamika, rites pret estība un masa), transpor tlīdzekļa berzes deltu var izmērīt ar ceļa slodzes deltas 
metodi (piem., berzes atšķirību starp bremžu sistēmām). Veic šādas darbības:
a)izmēra atsauces transpor tlīdzekļa R berzi;
b)izmēra berzi transpor tlīdzeklim ar opciju (transpor tlīdzeklim N), kas rada berzes starpību;
c)saskaņā ar šā pielikuma 6.8.1. punktu aprēķina vēja korekciju.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/298 26.11.2021.  
Šos mērījumus veic uz plakanlentas saskaņā ar šī pielikuma 6.5. punktu vai dinamometr iska jā stendā saskaņā 
ar šī pielikuma 6.6. punktu, un rezultātu (izņemot aerodinamiskā spēka) korekcij u aprēķina saskaņā ar šī 
pielikuma 6.7.1. punktu.
Šo metod i atļauts izmant ot tikai tad, ja tiek izpildīts šāds kritērijs:
j1
n∑n
j¼1ðFDj,R – F Dj,NÞj≤25N
kur:
FDj,R ir transpor tlīdzekļa R koriģētā pretestība, kas izmērīta uz plakanlentas vai dinamometr iska jā stendā 
atsauces ātrumā j, aprēķināta saskaņā ar šī pielikuma 6.7.1. punktu, N;
FDj,N ir transpor tlīdzekļa N koriģētā pret estība, kas izmērīta uz plakanlentas vai dinamometr iskajā stendā 
atsauces ātrumā j, aprēķināta saskaņā ar šī pielikuma 6.7.1. punktu, N;
n ir ātruma punktu kopējais skaits.
Šo alternatīvo ceļa slodzes noteikšanas metodi drīk st izmant ot tikai tad, ja R un N transpor tlīdzeklim ir 
identiska aerodinamiskā pretestība un ja izmērītā delta pienācīgi aptv er visu ietekmi uz transpor tlīdzekļa 
enerģi jas patēr iņu. Šo metodi nedrīk st izmantot, ja transpor tlīdzekļa N absolūtās ceļa slodzes kopējā 
precizitāte ir jebkādā veidā negat īvi ietekmēta.
6.8.1. Plakanlentas vai dinamometr iskā stenda delta koeficientu noteikšana
Ceļa slodzes deltu aprēķina ar šādu vienādojumu:
FDj,Delta ¼FDj,N – F Dj,R
kur:
FDj,Delta ir ceļa slodzes delta atsauces ātrumā j, N;
FDj,N ir transpor tlīdzekļa N koriģētā pret estība, izmērīta uz plakanlentas vai dinamometr iska jā stendā atsauces 
ātrumā j, aprēķināta saskaņā ar šī pielikuma 6.7.1. punktu, N;
FDj,R ir atsauces transpor tlīdzekļa koriģētā pretestība, izmērīta uz plakanlentas vai dinamometr iska jā stendā 
atsauces ātrumā j, aprēķināta saskaņā ar šī pielikuma 6.7.1. punktu, N.
Visiem aprēķinātajām FDj,Delta koeficientus f0,Delta , f1,Delta un f2,Delta ceļa slodzes vienādojumā aprēķina ar mazāk o 
kvadrātu regresijas analīzi.
6.8.2. Kopējās ceļa slodzes note ikšana
Ja neizmant o interpolāci jas metodi (sk. B7. pielikuma 3.2.3.2. punktu), ceļa slodzes deltas koeficie ntus 
transpor tlīdzeklim N aprēķina saskaņā ar šādiem vienādojumiem:
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
kur:
N ir transpor tlīdzekļa N ceļa slodzes koeficie nti;
R ir atsauces transpor tlīdzekļa R ceļa slodzes koeficienti;
Delta ir ceļa slodzes delta koeficienti, kas noteikti šī pielikuma 6.8.1. punktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/299  
7. CEĻAS SLODZES PĀRNEŠANA UZ DINAMOMETRISK O STENDU
7.1. Sagatav ošanās testa m dinamometr iska jā stendā
7.1.0. Dinamometra darbības režīma izvēle
Testu veic saskaņā ar B6. pielikuma 2.4.2.4. punktu.
7.1.1. Laboratorijas apstākļi
7.1.1.1. Rullis(-ļi)
Dinamometr iskā stenda rullim(-ļiem) jābūt tīram(-iem), sausam(-iem) un bez svešķer meņiem, kas varētu 
izraisīt riepu izslīdēšanu. Dinamometr u darbina tādā pašā sajūgtā vai nesaj ūgtā stāvo kli kā turpmākajā 1. tipa 
testā. Dinamometr iskā stenda ātrumu mēra rullim, kas sajūgts ar jaudas absorbcij as bloku.
7.1.1.1.1. Riepu izslīdēšana
Uz transpor tlīdzekļa vai tajā drīkst ievietot papildu masu, lai novērstu riepu izslīdēšanu. Ražotājs iestata 
dinamometr iskā stenda slodzi ar papildu atsvar u. Papildu atsvaram jābūt gan slodzes iestatīšanā, gan emisi ju 
un degvielas patēr iņa testos. Jebkāda papildu atsvara izmantošana jāreģistrē.
7.1.1.2. Istabas temperatūra
Laboratorijas atmosfēras temperatūr u iestata 23 °C, un testa laikā tā nedrīkst atšķir ties par vairāk kā ± 5 °C, ja 
vien citādi nav vajadzīgs turpmākam testam.
7.2. Dinamometr iskā stenda saga tavošana
7.2.1. Inerces masas iestatījums
Dinamometr iskā stenda ekvivalento inerces masu iestata saskaņā ar šā pielikuma 2.5.3. punktu. Ja 
dinamometr iskais stends nespēj precīzi izpildīt inerces iestatījumu, piemēro nākamo augstāk o inerces 
iestatījumu ar maksi mālo palielinājumu 10 kg.
7.2.2. Dinamometr iskā stenda iesildīšana
Dinamometr isko stendu iesilda saskaņā ar dinamometra ražotāja ieteikumiem vai kā citādi, pienācīgi, lai 
varētu stabilizēt berzes zudumus dinamometrā.
7.3. Transpor tlīdzekļa sagatav ošana
7.3.1. Spiediena riepās regulēšana
Spiedienu riepās 1. tipa testa izgarošanas temperatūrā iestata ne vairāk kā par 50 procentiem lielāku nekā 
spiediena riepā diapazona zemākā robeža izraudzītajai riepai, ko noteicis transpor tlīdzekļa ražotājs (sk. šā 
pielikuma 4.2.2.3. punktu), un to reģistrē.
7.3.2. Ja dinamometra iestatījumu noteikšana nevar nodrošināt atbilstību šā pielikuma 8.1.3. punktā apraks tītajiem 
kritērijiem nereproducējamu spēku dēļ, transpor tlīdzekli aprīk o ar brīvskrējiena režīmu. Brīvskrējiena režīms 
ir jāapstipr ina atbildīga jai iestādei, un tā izmant ošana ir jānorāda visos attiecīga jos testa ziņojumos.
Ja transpor tlīdzeklis ir aprīk ots ar brīvskrējiena režīmu, tam jābūt ieslēgtam gan ceļa slodzes note ikšanas laikā, 
gan dinamometr iska jā stendā.
7.3.3. Transpor tlīdzekļa novi etošana uz dinamometra
Testa transpor tlīdzekli novieto uz dinamometr iskā stenda uz priekšu vērstā pozīcijā un droši nostipr ina.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/300 26.11.2021.  
7.3.3.1. Ja izmant o viena ruļļa dinamometr isko stendu, transpor tlīdzekli pozicionē un tam jāsag labā šis pozicionējums 
visu procedūras laiku saskaņā ar 7.3.3.1.1. līdz 7.3.3.1.3. punkta prasībām.
7.3.3.1.1. Rotācijas iestatīšana (rotācija ap z asi)
Transpor tlīdzekli noviet o vienā līnijā ar x asi, lai samazinātu rotāci ju ap z asi.
7.3.3.1.2. Šķērsvirziena pozīcij a (y ass)
Transpor tlīdzeklim jāpaliek orientētam virzienā y, un pēc iespējas jāierobežo sāniskā kustība.
7.3.3.1.3. Priekšējā un aizmugurējā pozīcija (x ass)
Visu rotējošo riteņu riepu kontaktlaukuma centram uz ruļļa jābūt ± 25 mm vai ± 2 procentu robežās no ruļļa 
diametra, mērot no ruļļa augšas, vadoties pēc mazākā.
7.3.3.1.4. Testējamo transpor tlīdzekli nostipr ina ar B5. pielikuma 2.3.2. punktam atbilsto šu sistēmu.
Ja izmant o griezes momenta mērītāja metodi, spiedienu riepās noregulē tā, lai dinamiskais rādiuss iekļauto s 
0,5 procentu robežās no dinamiskā rādiusa rj, kas aprēķināts, izmant ojot šī pielikuma 4.4.3.1. punkta 
vienādojumus, 80 km/h atsauces ātruma punktā. Dinamisk o rādiusu dinamometr iska jā stendā aprēķina 
saskaņā ar šā pielikuma 4.4.3.1. punktā apraks tīto procedūr u.
Ja šis noregulējums atrodas ārpus šā pielikuma 7.3.1. punktā noteiktā diapazona, griezes momenta mērītāja 
metodi nepiemēro.
7.3.4. Transpor tlīdzekļa iesildīšana
7.3.4.1. Transpor tlīdzekli iesilda piemērojamā WLTC. Ja transpor tlīdzekli šā pielikuma 4.2.4.1.2. punktā apraks tītās 
procedūras laikā iesilda pie ātruma, kas ir 90 procenti no nākamā augstākā posma maksi mālā ātruma, šo 
augstāk o posmu pievieno piemērojama jam WLTC.
A4/7. tabula
Transpor tlīdzekļa iesildīšana 
Transpor tlīdzekļa 
klasePiemērojamais WLTCPieņemt nākamo augstāk o 
posmuIesildīšanas cikls
1. klase Low 1 + Medium 1 NA Low1 + Medium 1
2. klaseLow 2 + Medium 2 + High 2 + 
Extra High 2NA Low2 + Medium 2 + High 2 + 
Extra High 2
Low2 + Medium 2 + High 2 Jā (Extr a High 2)
Nē Low 2 + Medium 2 + High 2
3. klaseLow 3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3Low 3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3Low3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3
Low3 + Medium 3 + High 3 Jā (Extr a High 3)
Nē Low 3 + Medium 3 + High 3
7.3.4.2. Ja transpor tlīdzeklis ir jau iesildīts, ar lielāk o ātrumu izbrauc šī pielikuma 7.3.4.1. punktā norādīto WLTC 
posmu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/301  
7.3.4.3. Alternatīva iesildīšanas procedūra
7.3.4.3.1. Pēc transpor tlīdzekļa ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu drīkst izmant ot altern atīvu 
iesildīšanas procedūr u. Apstipr ināto alternatīvo iesildīšanas procedūr u drīkst izmant ot tās pašas ceļa slodzes 
saimes transpor tlīdzekļiem, un tai ir jāatbilst šā pielikuma 7.3.4.3.2. līdz 7.3.4.3.5. punktā note iktajām 
prasībām.
7.3.4.3.2. Izvēlas vismaz vienu transpor tlīdzekli, kas pārstāv ceļa slodzes saimi.
7.3.4.3.3. Ciklā vajadzīga jai enerģijai, kas alternatīvai iesildīšanas procedūrai aprēķināta saskaņā ar B7. pielikuma 5. 
punktu, piemērojot koriģētus ceļa slodzes koeficientus f0a, f1a un f2a, ir jābūt vienādai ar ciklā vajadzīgo 
enerģi ju, kas aprēķināta, izmant ojot ceļa mērķslodzes koeficientiem f0, f1 un f2, vai lielākai par to katrā 
piemērojama jā posmā.
Koriģētos ceļa slodzes koeficientus f0a, f1a un f2a aprēķina ar šādiem vienādojumiem:
f0a¼f0þAdalt – A dWLTC
f1a¼f1þBdalt – B dWLTC
f2a¼f2þCdalt – C dWLTC
kur:
Ad_alt, Bd_alt un Cd_alt ir dinamometr iskā stenda iestatījumu koeficienti pēc altern atīvās iesildīšanas 
procedūras;
Ad_WL TC, Bd_WL TC un Cd_WL TC ir dinamometr iskā stenda iestatījumu koeficienti pēc šā pielikuma 7.3.4.1. 
punktā apraks tītās WLTC iesildīšanas procedūras un derīgs dinamometr iskā stenda 
iestatījums saskaņā ar šā pielikuma 8. punktu.
7.3.4.3.4. Koriģētos ceļa slodzes koeficientus f0a, f1a un f2a izmant o tikai šā pielikuma 7.3.4.3.3. punkta vajadzībām. 
Citiem nolūkiem ceļa mērķslodzes koeficientus f0, f1 un f2 izmanto kā ceļa mērķslodzes koeficientus.
7.3.4.3.5. Atbildīga jai iestādei iesniedz detalizētu informāci ju par procedūr u un tās līdzvēr tību.
8. DINAMOMETRISKĀ STEND A SLODZES IEST ATĪŠANA
8.1. Dinamometr iskā stenda slodzes iestatīšana, izmantojot brīvskrējiena metodi
Šī metode ir piemērojama, ja ir noteikti ceļa slodzes koeficienti f0, f1 un f2.
Ceļa slodzes matr icas saimes gadījumā šo metod i piemēro, ja reprezentējošā transpor tlīdzekļa ceļa slodze ir 
noteikta, izmantojot šā pielikuma 4.3. punktā apraks tīto brīvskrējiena metodi. Ceļa mērķslodzes vērtības ir 
vērtības, kas aprēķinātas, izmant ojot šā pielikuma 5.1. punktā aprakstīto metodi.
8.1.1. Sākotnējais slodzes iestatījums
Dinamometr iskajam stendam ar koefic ientu vadību dinamometr iskā stenda jaudas absorbcij as bloku noregulē 
uz brīvi noteiktiem sākotnējiem koeficientiem Ad, Bd un Cd no šāda vienādojuma:
Fd¼AdþBdvþCdv2
kur:
Fd ir dinamometr iskā stenda iestatījuma slodze, N;
v ir dinamometr iskā stenda ruļļa ātrums, km/h.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/302 26.11.2021.  
Sākotnējam slodzes iestatījumam ieteicams izmantot šādus koeficientus:
a)Ad¼0,5×A t,Bd¼0,2×B t,Cd¼Ct
vienass dinamometr iska jiem stendiem vai
Ad¼0,1×A t,Bd¼0,2×B t,Cd¼Ct
divasu dinamometr iskajiem stendiem, kur At, Bt un Ct ir ceļa mērķslodzes koeficienti;
b)tādas empīr iskās vērtības, kādas izmantotas iestatījumiem līdzīg a tipa transpor tlīdzekļiem.
Dinamometr iskajam stendam ar slodzes vērtību vadību ātruma punktos pienācīgās slodzes vērtības pie katra 
atsauces ātruma iestata dinamometr iskā stenda jaudas absorbcij as blokā.
8.1.2. Brīvskrējiens
Brīvskrējiena testu dinamometr iskajā stendā veic, izmantojot šā pielikuma 8.1.3.4.1. vai 8.1.3.4.2. punktā 
noteikto procedūr u, un to sāk ne vēlāk kā 120 sekundes pēc iesildīšanas procedūras pabeigšanas. 
Neka vējoties sāk turpmāk os brīvskrējienus. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu 
laiku starp iesildīšanas procedūr u un brīvskrējieniem, kuros izmanto iteratīvo metodi, drīkst pagarināt, lai 
nodrošinātu transpor tlīdzekļa pareizus iestatījumus brīvskrējienam. Ražotājs atbildīga jai iestādei iesniedz 
pierādījumus par papildu laika nepieciešamību un pierādījumus, ka netiek ietekmēti dinamometr iskā stenda 
slodzes iestatījumu parametr i (piem., dzesējošās vielas un/vai eļļas temperatūra, dinamometra spēks).
8.1.3. Verifikā cija
8.1.3.1. Ceļa mērķslodzes vērtību aprēķina, izmant ojot ceļa mērķslodzes koeficientu At, Bt un Ct, katram atsauces 
ātrumam vj:
Ftj¼AtþBtvjþCtv2
j
kur:
At, Bt un Ct ir ceļa mērķslodzes parametr i;
Ftj ir ceļa mērķslodze atsauces ātrumā vj, N;
vj ir atsauces ātrums j, km/h.
8.1.3.2. Izmērīto ceļa slodzi aprēķina ar šādu vienādojumu:
Fmj¼1
3,6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
kur:
Δv ir 5 km/h;
Fmj ir izmērītā ceļa slodze katrā atsauces ātruma vj, N;
TM ir transpor tlīdzekļa testa masa, kg;
mr ir rotējošo sastāvdaļu ekvivalentā faktiskā masa saskaņā ar šā pielikuma 2.5.1. punktu, kg;
Δtj ir brīvskrējiena laiks, kas atbilst ātrumam vj, s.
8.1.3.3. Koeficientus As, Bs un Cs dinamometr iska jā stendā imitētās ceļa slodzes vienādojumā aprēķina, izmant ojot 
mazāk o kvadrātu regresijas analīzi:
Fs¼AsþðBs×vÞþðCs×v2Þ
Imitēt o ceļa slodzi katram atsauces ātrumam vj nosaka ar šādu vienādojumu, izmantojot aprēķinātos As, Bs un 
Cs:
Fsj¼AsþðBs×vjÞþðCs×v2
j)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/303  
8.1.3.4. Dinamometra slodzes iestatīšanai drīkst izmantot divas dažādas metodes. Ja transpor tlīdzekļa gaitu paātr ina 
dinamometrs, izmant o šā pielikuma 8.1.3.4.1. punktā apraks tītās metodes. Ja transpor tlīdzekļa gaitu paātr ina 
paša motors, izmanto šā pielikuma 8.1.3.4.1. vai 8.1.3.4.2. punktā apraks tītās metodes, un minimālajam 
paātr inājumam, reizinātam ar ātrumu, jābūt 6 m2/sek.3. Transpor tlīdzekļus, kas nespēj sasniegt 6 m2/s3, brauc 
ar pilnā apjomā aktivizētu paātr inājuma vadības ierīci.
8.1.3.4.1. Fiksēta brauciena metode
8.1.3.4.1.1. Dinamometra programmatūrai jāveic kopumā četri brīvskrējieni. No pirmā brīvskrējiena aprēķina 
dinamometra iestatījumu koeficientus otrajam brīvskrējienam saskaņā ar šā pielikuma 8.1.4. punktu. Pēc 
pirmā brīvskrējiena programmatūrai jāveic trīs papildu brīvskrējieni vai nu ar fiksētiem dinamometra 
iestatījumu koeficientiem, kas noteikti pēc pirmā brīvskrējiena, vai ar koriģētiem dinamometra iestatījumu 
koeficie ntiem saskaņā ar šā pielikuma 8.1.4. punktu.
8.1.3.4.1.2. Galīgos dinamometra iestatījumu koeficientus A, B un C aprēķina ar šādiem vienādojumiem:
A¼At – ∑4
n¼2ðAsn – A dnÞ
3
B¼Bt – ∑4
n¼2ðBsn – B dnÞ
3
C¼Ct – ∑4
n¼2ðCsn – C dnÞ
3
kur:
At, Bt un Ct ir ceļa mērķslodzes parametr i;
Asn,Bsnun Csnir imitētās ceļa slodzes koeficienti braucienā n;
Adn,Bdnun Cdnir dinamometra iestatījumu koeficienti braucienā n;
n ir brīvskrējienu, ietverot pirmo stabilizēšanas braucienu, indeks a skaitlis.
8.1.3.4.2. Iteratīvā metode
Aprēķināta jiem spēkiem noteiktajos ātrumu diapazonos vai nu ir jābūt ± 10 N robežās pēc spēku mazāk o 
kvadrātu regresi jas diviem secīgiem brīvskrējieniem, salīdzinot ar mērķvēr tībām, vai arī jāveic papildu 
brīvskrējieni pēc dinamometr iskā stenda slodzes iestatījumu korekcijas saskaņā ar šā pielikuma 8.1.4. punktu, 
līdz pielaide tiek ievērota.
8.1.4. Korekcija
Dinamometr iskā stenda iestatījuma slodzi koriģē saskaņā ar šādiem vienādojumiem:
F�
dj¼Fdj – F j¼Fdj – F sjþFtj
¼ðA dþBdvjþCdv2
jÞ – ðA sþBsvjþCsv2
jÞþðA tþBtvjþCtv2
jÞ
¼ðA dþAt – A sÞþðBdþBt – B sÞvjþðCdþCt – C sÞv2
j
Tāpēc:
A�
d¼AdþAt – A s
B�
d¼BdþBt – B s
C�
d¼CdþCt – C sLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/304 26.11.2021.  
kur:
Fdj ir dinamometr iskā stenda sākotnējā iestatījuma slodze, N;
F�
djir dinamometr iskā stenda koriģētā iestatījuma slodze, N;
Fj ir korekcij as ceļa slodze, kas vienāda ar ðFsj – F tjÞ, N;
Fsj ir imitētā ceļa slodze atsauces ātrumā vj, N;
Ftj ir ceļa mērķslodze atsauces ātrumā vj, N;
A�
d,B�
dun C�
dir jaunie dinamometr iskā stenda iestatījumu koeficienti.
8.1.5. At, Bt un Ct izmanto kā f0, f1 un f2 galīgās vērtības, un tās izmant o šādiem mērķiem:
a)samazinājuma noteikšanai, B1. pielikuma 8. punkts;
b)pārnesumu pārslēgšanas punktu note ikšanai, B2. pielikums;
c)CO2 un degvielas patēr iņa interpolācijai, B7. pielikuma 3.2.3. punkts;
d)elektr isko un hibrīdelektr isko transpor tlīdzekļu rezultātu aprēķināšanai, B8. pielikuma 4. punkts.
8.2. Dinamometr iskā stenda slodzes iestatīšana, izmantojot griezes momenta mērītāja metodi
Šī metod e ir piemērojama, ja ritošās daļas pret estība noteikta, izmant ojot šā pielikuma 4.4. punktā apraks tīto 
griezes momenta mērītāja metod i.
Ceļa slodzes matr icas saimes gadījumā šo metodi piemēro, ja reprezentējošā transpor tlīdzekļa ritošās daļas 
pret estība ir noteikta, izmantojot šā pielikuma 4.4. punktā aprakstīto griezes momenta mērītāja metodi. 
Ritošās daļas mērķpret estības vērtības ir vērtības, kas aprēķinātas, izmantojot šā pielikuma 5.1. punktā 
noteikto metod i.
8.2.1. Sākotnējais slodzes iestatījums
Dinamometr iskajam stendam ar koefic ientu vadību dinamometr iskā stenda jaudas absorbcij as bloku noregulē 
ar brīvi noteiktiem sākotnējiem koeficientiem Ad, Bd un Cd no šāda vienādojuma:
Fd¼AdþBdvþCdv2
kur:
Fd ir dinamometr iskā stenda iestatījuma slodze, N;
v ir dinamometr iskā stenda ruļļa ātrums, km/h.
Sākotnējam slodzes iestatījumam ir ieteicami šādi koefic ienti:
a)Ad¼0,5×at
r0,Bd¼0,2×bt
r0,Cd¼ct
r0
vienass dinamometr iska jiem stendiem vai
Ad¼0,1×at
r0,Bd¼0,2×bt
r0,Cd¼ct
r0
divasu dinamometr iskajiem stendiem, kur:
at, bt un ct ir ritošā s daļas mērķpret estības koeficienti; un
r' ir riepas dinamiskais rādiuss dinamometr iska jā stendā, kas noteikts pie 80 km/h, m, vai
b)tādas empīr iskās vērtības, kādas izmantotas iestatījumiem līdzīg a tipa transpor tlīdzekļiem.
Dinamometr iskajam stendam ar slodzes vērtību vadību ātruma punktos pienācīgās slodzes vērtības pie katra 
atsauces ātruma iestata dinamometr iskā stenda jaudas absorbcij as blokā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/305  
8.2.2. Riteņu griezes momenta mērījums
Griezes momenta mērīšanas testu dinamometr iska jā stendā veic, izmant ojot šā pielikuma 4.4.2. punktā 
noteikto procedūr u. Griezes momenta mērītājam(-iem) jābūt identiskam(-iem) iepr iekš testā uz ceļa 
izmant otajiem.
8.2.3. Verifikā cija
8.2.3.1. Ritošās daļas mērķpret estības (griezes momenta) līkni nosaka, izmant ojot šā pielikuma 4.5.5.2.1. punktā doto 
vienādojumu, un to var rakst īt šādi:
C�
t¼atþbt×vjþct×v2
j
8.2.3.2. Dinamometr iskajā stendā imitēt o ritošās daļas pret estības (griezes momenta) līkni aprēķina saskaņā ar šā 
pielikuma 4.4.3.2. punktā aprakstīto metodi un note ikto mērījumu precīzumspēju, un ritošā s daļas 
pret estības (griezes momenta) līkni nosaka, kā aprakstīts šā pielikuma 4.4.4. punktā, ar piemērojamajām 
korekcij ām saskaņā ar šā pielikuma 4.5. punktu, visos gadījumos neveicot mērījumus pretējos virzienos, kā 
rezultātā iegūst imitētu ritošā s daļas pret estības līkni:
C�
s¼C0sþC1s×vjþC2s×v2
j
Imitēta jai ritošās daļas pretestībai (griezes momentam) jābūt ar pielaidi ± 10 N×r ’ no ritošās daļas 
mērķpret estības katrā atsauces ātruma punktā, kur r’ ir riepas dinamiskais rādiuss metros dinamometr iska jā 
stendā, kas iegūts pie 80 km/h.
Ja pielaide kādā no atsauces ātrumiem neatbilst šajā punktā apraks tītās metodes kritērijam, dinamometr iskā 
stenda slodzes iestatījuma korekcij ai izmanto šā pielikuma 8.2.3.3. punktā norādīto procedūr u.
8.2.3.3. Korekcija
Dinamometr iskā stenda slodzes iestatījumu koriģē, izmantojot šādu vienādojumu:
F�
dj¼Fdj – Fej
r0¼Fdj – Fsj
r0þFtj
r0
¼ðAdþBdvjþCdv2
jÞ – ðasþb svjþc sv2
jÞ
r0 þðatþb tvjþc tv2
jÞ
r0
¼ Adþðat – a sÞ
r0� �
þ Bdþðbt – b sÞ
r0� �
vjþ Cdþðct – c sÞ
r0� �
v2
j
tādēļ:
A�
d¼Adþat – a s
r0
B�
d¼Bdþbt – b s
r0
C�
d¼Cdþct – c s
r0
kur:
F�
djir dinamometr iskā stenda jaunā iestatījuma slodze, N;
Fej ir korekcij as cela slodze, kas vienāda ar (Fsj-Ftj), Nm;
Fsj ir imitētā ceļa slodze atsauces ātrumā vj, N;
Ftj ir ceļa mērķslodze atsauces ātrumā vj, N;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/306 26.11.2021.  
A�
d,B�
dun C�
dir jaunie dinamometr iskā stenda iestatījuma koeficienti;
r’ ir riepas dinamiskais rādiuss dinamometr iska jā stendā, note ikts pie 80 km/h, m.
Šī pielikuma 8.2.2. un 8.2.3. punktus atkār to, līdz panākta atbilstība šī pielikuma 8.2.3.2. punktā noteiktaja ji 
pielaidei.
8.2.3.4. Ja ir izpildīta šā pielikuma 8.2.3.2. punkta prasība, reģistrē dzenošās(-o) ass(-u) masu, riepu specifi kāci jas un 
dinamometr iskā stenda slodzes iestatījumu.
8.2.4. Ritošās daļas pret estības koeficientu pārveidošana ceļa slodzes koeficient os f0, f1, f2
8.2.4.1. Ja transpor tlīdzekļa brīvskrējiens nav atkār tojams un ja nav iespējams brīvskrējiena režīms saskaņā ar šā 
pielikuma 4.2.1.8.5. punktu, koeficie ntus f0, f1 un f2 ceļa slodzes vienādojumā aprēķina, izmantojot šā 
pielikuma 8.2.4.1.1. punkta vienādojumus. Jebkādā citā gadījumā veic šā pielikuma 8.2.4.2. līdz 
8.2.4.4. punktā aprakstīto procedūr u.
8.2.4.1.1. f0¼c0
r×1,02
f1¼c1
r×1,02
f2¼c2
r×1,02
kur:
c0, c1, c2 ir šā pielikuma 4.4.4. punktā noteiktie ritošās daļas pretestī bas koeficienti, Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)2;
r ir transpor tlīdzekļa riepas dinamiskais rādiuss, ar kādu tika noteikta ritošās daļas pret estība, 
m;
1,02 ir aptuv ens koeficie nts, lai kompensētu zudumus transmisi jā.
8.2.4.1.2. Notei ktās f0, f1, f2 vērtības nedrīkst izmant ot šasijas dinamometra iestatījumiem un nevienam emisiju vai 
nobraukuma testam. Tās izmant o tikai šādos gadījumos:
a)samazinājuma noteikšanai, B1. pielikuma 8. punkts;
b)pārnesumu pārslēgšanas punktu note ikšanai, B2. pielikums;
c)CO2 un degvielas patēr iņa interpolācijai, B7. pielikuma 3.2.3. punkts;
d)elektr isko un hibrīdelektr isko transpor tlīdzekļu rezultātu aprēķināšanai, B8. pielikuma 4. punkts.
8.2.4.2. Kad dinamometr iska jā stendā ir iestatītas norādītās pielaides, dinamometr iska jā stendā veic transpor tlīdzekļa 
brīvskrējiena procedūr u, kā izklāstīts šā pielikuma 4.3.1.3. punktā. Reģistrē brīvskrējiena laikus.
8.2.4.3. Ceļa slodzi Fj atsauces ātrumā vj,, N, nosaka ar šādu vienādojumu:
Fj¼1
3,6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
kur:
Fj ir ceļa slodze atsauces ātrumā vj, N;
TM ir transpor tlīdzekļa testa masa, kg;
mr ir rotējošo sastāvdaļu ekvivalentā faktiskā masa saskaņā ar šā pielikuma 2.5.1. punktu, kg;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/307  
Δv = 5 km/h
Δtj ir brīvskrējiena laiks, kas atbilst ātrumam vj, s.
8.2.4.4. Koeficientus f0, f1 un f2 ceļa slodzes vienādojumā aprēķina ar mazāk o kvadrātu regresi jas analīzi atskaites 
ātruma diapazonā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/308 26.11.2021.  
B5. PIELIKUMS 
Testa aprīk ojums un kalibrēšana 
1. TEST A STEND A SPECIFIKĀCIJAS UN IEST ATĪJUMI
1.1. Dzesēšanas ventilator a specifi kāci jas
1.1.1. Pret transpor tlīdzekli pūš mainīga ātruma gaisa plūsmu. Gaisa lineārā ātruma pie pūtēja atveres iestatījuma 
punktam ir jābūt vienādam ar attiecīgo ruļļa ātrumu, ja ruļļa ātrumi pārsniedz 5 km/h. Gaisa lineārajam 
ātrumam pie pūtēja atveres ir jābūt ± 5 km/h vai ± 10 procenti no attiecīgā ruļļa ātruma, vadoties pēc 
lielākās vērtības.
1.1.2. Minēt o gaisa ātrumu nosaka kā vidējo vērtību no vairākiem mērīšanas punktiem, kuri:
a)ventilatoriem ar taisnlenķa atverēm atrodas katra taisnstūra centrā, kuri sadala visu ventilatora atver i 9 
laukumos (sadalot ventilator a atveres gan horizontālo, gan vertikālo malu 3 vienādās daļās). Vidējā 
laukumā mērījumus neveic (kā parādīts A5/1. attēlā);
A5/1. attēls
Ventilator s ar taisnlenķa atveri
b)ventilatoriem ar apaļām atverēm atver i sadala 8 vienādos sektoros ar vertikālām, horizontālām un 45° 
līnijām. Mērījumu punkti atrodas uz katra sekt ora radiālās viduslīnij as (22,5°) divu trešdaļu attālumā no 
atveres rādiusa (kā parādīts A5/2. attēlā).
A5/ 2. attēls
Ventilator s ar apaļu atveri
Šos mērījumus veic bez transpor tlīdzekļa vai cita šķēršļa ventilator a priekšā. Ierīci gaisa lineārā ātruma 
mērīšanai noviet o starp 0 un 20 cm no ventilator a atveres.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/309  
1.1.3. Ventilator a atverei ir jābūt šādiem rakst urlielumiem:
a)vismaz 0,3 m2 laukumam un
b)vismaz 0,8 metr u platumam/diametram.
1.1.4. Ventilator a pozīcij ai jābūt šādai:
a)apakšējās malas augstums virs zemes: aptuv eni 20 cm;
b)attālums no transpor tlīdzekļa priekšg ala: aptuveni 30 cm;
c)aptuv eni uz transpor tlīdzekļa gareniskās viduslīnijas.
1.1.5. Pēc ražotāja pieprasījuma un ja atbildīgā iestāde uzskata to par lietderīgu, dzesēšanas ventilatora augstumu, 
izvietoj umu šķērsvirzienā un attālumu no transpor tlīdzekļa drīkst izmainīt.
Ja noteiktā ventilatora konfigurācija nav realizējama tādām speciālām transpor tlīdzekļu konstr ukcijām, kā 
transpor tlīdzekļiem ar aizmugurē uzstādītiem motoriem vai kuriem gaisa ieplūde ir sānos, vai ja ventilators 
nenodrošina pienācīgu dzesēšanu, lai pareizi atveidotu darbību ekspluatācijā, pēc ražotāja pieprasījuma un 
ja apstipr inātāj iestāde uzskata to par lietderīgu, dzesēšanas ventilatora augstumu, ražību, izvietojumu 
šķērsvirzienā un garen virzienā drīk st izmanīt un drīkst izmant ot papildu ventilatorus, kuriem var būt 
atšķirīg as specifikācijas (tostarp konstanta ātruma ventilatorus).
1.1.6. Šī pielikuma 1.1.5. punktā apraks tītajos gadījumos reģistrē dzesēšanas ventilatora(-u) pozīcij u un ražību, un 
atbildīga jai iestādei iesniegtā pamatojuma detalizētas ziņas. Jebkādos turpmāk os testos izmant o līdzīg as 
pozīcij as un specif ikācij as, ņemot vērā pamatojumu, kā izvairīties no nereprezentatīviem dzesēšanas 
parametr iem.
2. DINAMOMETRISKAIS STENDS
2.1. Vispārīgas prasības
2.1.1. Dinamometram jāspēj imitēt ceļa slodzi ar trim ceļas slodzes koeficie ntiem, ko var koriģēt, lai piln veidotu 
slodzes līkni.
2.1.2. Dinamometr iskais stends var viena ruļļa vai divu ruļļu konfigurācijā. Ja izmanto divu ruļļu dinamometr isko 
stendu, ruļļiem jābūt pastāvīgi piedzītiem, vai arī priekšējaim rullim ir tieši vai netieši jāpiedzen jebkādas 
inerces masas un jaudas absorbcijas ierīci.
2.2. Konkrētas prasības
Šādas konkrētas prasības attiecas uz dinamometra ražotāja specifi kāci jām.
2.2.1. Ruļļa izvirzījumam jābūt mazākam nekā 0,25 mm visās mērījumu vietās.
2.2.2. Ruļļa diametram visos mērījumu punkt os jābūt ± 1,0 mm robežās no noteiktās nominālās vērtības.
2.2.3. Dinamometram jābūt laika mērīšanas sistēmai, ko izmanto paātr inājumu pieauguma noteikšanai un 
transpor tlīdzekļa/dinamometra brīvskrējienu laiku mērīšanai. Laika mērīšanas sistēmas precizitāte nedrīkst 
pārsniegt ± 0,001 procentu pēc vismaz 1 000 darbības sekundēm. Par to pārliecinās pie sākotnējās 
uzstādīšanas.
2.2.4. Dinamometram jābūt ātruma mērīšanas sistēmai ar precizitāti vismaz ± 0,080 km/h. Par to pārliecinās pie 
sākotnējās uzstādīšanas.
2.2.5. Dinamometra reakcijas laikam (90 procentu reakcija uz vilces spēka soļa izmaiņām) jābūt mazākam nekā 
100 ms pie momentānajiem paātr inājumiem, kas ir vismaz 3 m/s2. Par to pārliecinās pie sākotnējās 
uzstādīšanas un pēc būtiskiem uzturēšanas darbiem.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/310 26.11.2021.  
2.2.6. Dinamometra bāzes inerci norāda dinamometra ražotājs un apstipr ina, ka tā iekļaujas ± 0,5 procentos vai 
7,5 kg, vadoties pēc lielākās vērtības, attiecībā uz katr u izmērīto bāzes inerci un ± 0,2 procentos attiecībā 
pret jebkur u vidējo aritmētisk o vērtību, kas iegūta dinamiskā ceļā izmēģinājumos ar konstantu 
paātr inājumu, palēninājumu un spēku.
2.2.7. Ruļļu ātrumu mēra ar frekvenci, kas nav mazāka kā 10 Hz.
2.3. Konkrētas papildu prasības dinamometr iska jam stendam 4WD darbībā
2.3.1. Testēšanai 4WD darbībā dinamometr iska jam stendam jābūt viena ruļļa konfigurācijā. 4WD vadības sistēmai 
jābūt konstr uētai tā, ka transpor tlīdzekļa testēšanas laikā WLTC ir izpildītas šādas prasības.
2.3.1.1. Ceļa slodzes imitēšanu piemēro tā, ka dinamometrs 4WD darbībā reproducē tādu pašu spēku sadalījumu, 
kāds tas ir, braucot transpor tlīdzekli pa gludu, sausu, līdzenu ceļa virsmu.
2.3.1.2. Pie sākotnējās uzstādīšanas un pēc būtiskām uzturēšanas darbībām jābūt izpildītām šā pielikuma 2.3.1.2.1. 
punkta un vai nu šā pielikuma 2.3.1.2.2. punkta, vai 2.3.1.2.3. punkta prasībām. Priekšējā un aizmugurējā 
ruļļa ātruma starpību izvēr tē, izmant ojot 1 sekundes slīdošo vidējošanas filtru ruļļa ātruma datiem, kas 
iegūti ar vismaz 20 Hz frekvenci.
2.3.1.2.1. Priekšējā un aizmugurējā ruļļa veiktā attāluma starpībai jābūt mazākai nekā 0,2 procenti no WLTC veiktā 
attāluma. Absolūto skaitli integrē attāluma kopējās starpības aprēķināšanai WLTC.
2.3.1.2.2. Priekšējā un aizmugurējā ruļļa veiktā attāluma starpībai jābūt mazākai nekā 0,1 m jebkurā 200 ms 
laikposmā.
2.3.1.2.3. Visu ruļļu ātrumu starpībai jāiekļaujas ± 0,16 km/h.
2.3.2. Transpor tlīdzekļa stipr ināšanas sistēma viena ruļļa dinamometr iska jā stendā
2.3.2.1. Vertikālais spēks
Papildus B4. pielikuma 7.3.3.1.3. punkta prasībai stipr ināšanas sistēmai jābūt konstr uētai tā, ka transpor t­
līdzeklim pieliktais vertikālais spēks ir iespējami mazs un saglabājas tāds pats dinamometr iskā stenda 
iestatīšanas un visu testu laikā. Šis kritērijs ir izpildīts, ja vai nu stipr ināšanas sistēma ir konstr uēta tā, ka tā 
nevar pielikt nekādu mainīgu vertikālu spēku, vai ja atbildīgā iestāde un ražotājs ir vienojušies par 
procedūr u, kā pierādīt šīs prasības izpildi.
2.3.2.2. Stipr inājuma stingr ums
Stipr ināšanas sistēmai jābūt pietiekami stingrai, lai samazinātu jebkādas pārvietošanās un rotāci jas. Ir 
atļautas tikai ierobežotas pārvietoša nās pa z asi un rotācijas ap y asi, lai izvairīt os no vērā ņemamas 
ietekmes uz testa rezultātiem un lai izpildītu šā pielikuma 2.3.2.1. punkta prasības.
2.4. Dinamometr iskā stenda kalibrēšana
2.4.1. Spēka mērīšanas sistēma
Spēka mēr pārveidotāja precizitātei jābūt vismaz ± 10 N visos izmērītaj os soļos. Par to pārliecinās pie 
sākotnējās uzstādīšanas, pēc būtiskiem uzturēšanas darbiem un 370 dienu laikā pirms testēšanas.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/311  
2.4.2. Dinamometra parazītisk o zudumu kalibrēšana
Dinamometra parazītisk os zudumus mēra un atjaunina, ja kāda no izmērītajām vērtībām atšķiras no 
pašreizējās zudumu līknes par vairāk nekā 9,0 N. Par to pārliecinās pie sākotnējās uzstādīšanas, pēc 
būtiskiem uzturēšanas darbiem un 35 dienu laikā pirms testēšana s.
2.4.3. Ceļa slodzes imitēšanas verifikācij a bez transpor tlīdzekļa
Dinamometra veiktspēju verificē, veicot nenoslogotu brīvskrējiena testu pie sākotnējās uzstādīšanas, pēc 
būtiskiem uzturēšanas darbiem un 7 dienu laikā pirms testēšanas. Brīvskrējiena vidēji aritmētiskā spēka 
kļūdai jābūt mazākai nekā 10 N vai 2 procenti, vadoties pēc lielākās vērtības, katrā atsauces ātruma punktā.
3. IZPLŪDES GĀZES ATŠĶAIDĪŠANAS SISTĒMA
3.1. Sistēmas specifi kāci ja
3.1.1. Pārskats
3.1.1.1. Izmant o pilnas plūsmas izplūdes atšķaidīšanas sistēmu. Transpor tlīdzekļa kopējo izplūdi kontrolētos 
apstākļos nepār traukti atšķaida ar apkār tējo gaisu, izmantojot konstanta tilpuma paraugu ņēmēju. Drīkst 
izmant ot kritiskās plūsmas Ventur i caur uli (CFV) vai vairākas paralēli savienota kritiskās plūsmas Ventur i 
caur ules, tilpumsūkni (PDP), zemskaņas Ventur i caur uli (SSV) vai ultraskaņas plūsmas mērītāju (UFM). 
Izmēra izplūdes un atšķaidīšanas gaisa maisījuma kopējo tilpumu, un analizēšanai ņem pastāvīgi 
proporcionālu tā paraugu. Izplūdes gāzu savienojumu daudzumus nosaka no paraugu koncentrācij ām, kas 
koriģētas attiecībā uz atšķaidīšanas gaisa attiecīgo daudzumu tajās, un kopējās plūsmas testa laikposmā.
3.1.1.2. Izplūdes atšķaidīšanas sistēmai jāsastāv no savienojošās caur ules, sajaukšanas ierīces un atšķaidīšanas tuneļa, 
atšķaidīšanas gaisa kondicionēšanas, iesūkšanas ierīces un plūsmas mērīšanas ierīces. Paraugu ņemšanas 
zondes uzstāda atšķaidīšanas tunelī, kā norādīts šā pielikuma 4.1., 4.2. un 4.3. punktā.
3.1.1.3. Šā pielikuma 3.1.1.2. punktā minēta jai sajaukšanas ierīcei ir jābūt tādam traukam, kāds paradīts A5/3. attēlā, 
kurā transpor tlīdzekļa izplūdes gāzes un atšķaidīšanas gaiss sajaucas tā, lai paraugu ņemšanas vietā iegūtu 
viendabīgu maisījumu.
3.2. Vispārīgas prasības
3.2.1. Transpor tlīdzekļa izplūdes gāzes atšķaida ar pietiekamu daudzumu apkār tējā gaisa, lai novērstu jebkādu 
ūdens kondensāciju parauga ņemšanas un mērīšanas sistēmā visos apstākļos, kādi iespējami testa laikā.
3.2.2. Gaisa un izplūdes gāzu maisījumam ir jābūt viendabīgam paraugu ņemšanas zondes atrašanās vietā (sk. šī 
pielikuma 3.3.3. punktu). Paraugu ņemšanas zondēm jāņem reprezentējoši atšķaidītas izplūdes gāzes 
paraugi.
3.2.3. Sistēmai ir jābūt tādai, lai ļautu izmērīt atšķaidīto izplūdes gāzu kopējo tilpumu.
3.2.4. Paraugu ņemšanas sistēmai ir jābūt gāzu necaurlaidīgai. Mainīga atšķaidījuma paraugu ņemšanas sistēmas 
konstr ukcijai un tajā izmant otajiem mater iāliem jābūt tādiem, ka atšķaidītajās izplūdes gāzēs netiek 
ietekmēta neviena savienojuma koncentrācij a. Ja kāda sistēmas sastāvdaļa (siltummainis, ciklona atdalītājs, 
iesūkšanas ierīce utt.) maina jebkāda izplūdes gāzu savienojuma koncentrāciju un sistēmiskā kļūda nav 
labojama, šī savienojuma paraugu ņemšanu veic augšpus šīs sastāvdaļas.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/312 26.11.2021.  
3.2.5. Visām atšķaidīšanas sistēmas detaļām, kas saskaras ar neatšķaidītām vai atšķaidītām izplūdes gāzēm, jābūt 
konstr uētām tā, lai samazinātu cietdaļiņu vai daļiņu nogulsnēšanos vai pārveidošanu. Visām daļām ir jābūt 
izga tavotām no elektrību vadošiem mater iāliem, kas nereaģē ar izplūdes gāzu komponentiem, un elektr iski 
iezemētām, lai novēr stu elektrostatisk os efektus.
3.2.6. Ja testēja mais transpor tlīdzeklis ir aprīk ots ar izplūdes caur uli, kas sastāv no vairākiem atzar iem, 
savienojošaj ām caur ulēm jābūt pievienotām iespējami tuvu transpor tlīdzeklim, nelabvēlīgi neietekmējot to 
darbību.
3.3. Konkrētas prasības
3.3.1. Savienojums ar transpor tlīdzekļa izplūdes sistēmu
3.3.1.1. Savienojošās caur ules sākums ir izpūtēja izeja. Savienojošās caur ules gals ir paraugu ņemšanas punkts vai 
pirmais atšķaidīšanas punkts.
Vairāku izpūtēju konfigurāci ju gadījumā, kur visi izpūtēji ir apvienoti, par savienojošās caur ules sākumu 
uzskata pēdējo savienojumu, kurā savienojas visi izpūtēji. Šādā gadījumā caur ule starp izpūtēja izeju un 
savienojošās caur ules sākumu drīkst būt vai nebūt izolēta vai apsildāma.
3.3.1.2. Savienojošajai caur ulei starp transpor tlīdzekli un atšķaidīšanas sistēmu jābūt konstr uētai tā, lai samazinātu 
siltuma zudumu.
3.3.1.3. Savienojošajai caur ulei ir jāatbilst šādām prasībām:
a)īsāka nekā 3,6 m vai nekā 6,1 m, ja tā ir siltumizolēta. Tās iekšējais diametrs nedrīk st pārsniegt 105 mm; 
izolāci jas mat eriālu biezumam jābūt vismaz 25 mm, un sltumvadītspēja nedrīkst pārsniegt 0,1 W/m–1K–1 
pie 400 °C. Pēc izvēles caur uli drīk st uzsildīt līdz temperatūrai, kas pārsniedz rasas punktu. To uzskata 
par panāktu, ja caur ule ir uzsildīta līdz 70 °C;
b)nerada statisk o spiedienu testējamā transpor tlīdzekļa izplūdes izejās, kas testa laikā atšķiras par vairāk 
nekā 0,75 kPa pie 50 km/h vai par vairāk nekā 1,25 kPa no statiskajiem spiedieniem, kādi reģistrēti, kad 
transpor tlīdzekļa izplūdes caur ulēm nekas nav pievienots. Spiedienu mēra izplūdes izejā vai 
pagarinājumā ar tādu pašu diametr u un iespējami tuvu izpūtēja galam. Drīkst izmant ot paraugu 
ņemšanas sistēmas, kas spēj uzturēt statisk o spiedienu 0,25 kPa robežās, ja ražotājs rakst iskā 
pieprasījumā atbildīga jai iestādei pamatota mazākas pielaides nepieciešamība;
c)neviena savienojošās caur ules sastāvdaļa nedrīk st būt no mater iāla, kas var ietekmēt izplūdes gāzes 
gāzveida vai cieto sastāvu. Lai izvairītos no daļiņu rašanās no elastomēra savienotājiem, izmant otajiem 
elast omēr iem jābūt pēc iespējas termiski stabilākiem un pēc iespējas jāsamazina to pakļaušana izplūdes 
gāzu iedarbībai. Nav ieteicams izmantot elastomēra savienotājus, lai savienotu transpor tlīdzekļa izpūtēja 
un savienojošo caur uli.
3.3.2. Atšķaidīšanas gaisa kondicionēšana
3.3.2.1. Atšķaidīšanas gaisam, ko izmant o izplūdes primārai atšķaidīšanai CVS tunelī, jāšķēso līdzeklis, kas filtra 
mat eriālā spēj samazināt vislielākās iekļūšanas spējas izmēra daļiņu skaitu par ≤ 99,95 procentiem, vai 
vismaz caur EN 1822:2009 H13 klases filtru. Tā ir augstas efektivitāte s cietdaļiņu gaisa filtru (HEP A) 
specifikācija. Atšķaidīšanas gaisu pirms tā nonākšanas HEP A filtrā drīkst ēc izvēles attīrīt ar ogli. Ieteicams 
pirms HEP A filtra un pēc ogles attīrītāja, ja to izmanto, ievietot papildu rupjo daļiņu filtru.
3.3.2.2. Pēc transpor tlīdzekļa ražotāja pieprasījuma atšķaidīšanas gaisa paraugus drīkst ņemt saskaņā ar labu 
inženier tehnisk o praksi, lai noteiktu tuneļa ietekmi uz fona cietdaļiņām un daļiņu līmeņiem (ja ir prasīts PN 
mērījums), ko pēc tam var atņemt no atšķaidīta jā izplūdē izmērītaj ām vērtībām. Skatīt B6. pielikuma 
2.1.3. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/313  
3.3.3. Atšķaidīšanas tunelis
3.3.3.1. Nodrošina transpor tlīdzekļa izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa sajaukšanos. Drīkst izmant ot sajaukšanas 
ierīci.
3.3.3.2. Maisījuma viendabīgums jebkurā šķērsgr iezumā paraugu ņemšanas zondes atrašanās vietā nedrīk st vairāk kā 
par ± 2 procentiem atšķir ties no vidēji aritmētiskajām vērtībām, kas iegūtas vismaz piecos, ar vienmērīgu 
intervālu izvietot os punkt os gāzu plūsmas diametrā.
3.3.3.3. PM un PN (ja prasīts PN mērījums) emisiju paraugu ņemšanai izmanto atšķaidīšanas tuneli:
a)kas sastāv no taisnas, iezemētas caur ules, kura izga tavota no elektrību vadoša mate riāla;
b)kas rada turbulentu plūsmu (Reinoldsa skaitlis ≥ 4 000 ) un ir pietiekami garš, lai nodrošinātu izplūdes un 
atšķaidīšanas gaisa pilnīgu sajaukšanos;
c)vismaz 200 mm diametrā;
d)kas drīkst būt izolēts un/vai apsildīts.
3.3.4. Iesūkšanas ierīce
3.3.4.1. Šai ierīcei drīkst būt fiksētu ātrumu diapazons, lai nodrošinātu pietiekamu plūsmu ūdens kondensēšanās 
novēršanai. Rezultāts ir panāk s, ja plūsma ir vai nu:
a)divreiz lielāka par maksimālo izplūdes gāzes plūsmu, kas rodas braukšanas cikla paātr inājumos, vai
b)pietiekama, lai nodrošinātu, ka CO 2 koncentrācij a atšķaidītas izplūdes paraugu maisā ir mazāka nekā 3 
procenti pēc tilpuma benzīnam un dīzeļdegvielai, mazāka nekā 2,2 procenti pēc tilpuma LPG un 
mazāka nekā 1,5 procenti pēc tilpuma NG/biometānam.
3.3.4.2. Atbilstība šā pielikuma 3.3.4.1. punkta prasībām var nebūt nepieciešama, ja CVS sistēma ir konstr uēta tā, lai 
novērstu kondensāciju ar tādiem paņēmieniem vai paņēmienu kombinācijām kā:
a)ūdens satura samazināšana atšķaidīšanas gaisā (atšķaidīšanas gaisa mitr uma samazināšana);
b)CVS atšķaidīšanas gaisa un visu sastāvdaļu līdz atšķaidītās izplūdes plūsmas mērīšanas ierīcei uzsildīšana 
un, pēc izvēles – līdz maisu paraugu ņemšanas sistēmai, ietverot paraugu maisus, un arī sistēmu maisu 
koncentrācij as mērīšanai.
Šādos gadījumos CVS plūsmas ātruma izvēli testam pamato, pierādot, ka ūdens kondensācija nevar notikt 
nevienā vietā CVS, maisu paraugu ņemšanas vai analītiskajās sistēmā.
3.3.5. Tilpuma mērīšana primāraj ā atšķaidīšanas sistēmā
3.3.5.1. Atšķaidītas izplūdes kopējā tilpuma, kas ietver ts konstanta tilpuma paraugu ņemšanas iekār tā, mērīšanas 
metodei ir jābūt tādai, ka mērījuma precizitāte visos darbības apstākļos ir ± 2 procenti. Ja ierīce nespēj 
kompen sēt izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa maisījuma temperatūras izmaiņas mērījumu punktā, 
izmant o siltummaini, lai temperatūr u uzturētu ± 6 °C robežās no noteiktās ekspluatācijas temperatūras 
attiecībā uz PDP CVS, ± 11 °C – attiecībā uz CFV CVS, ± 6 °C – attiecībā uz UFM CVS un ± 11 °C – attiecībā 
uz SSV CVS.
3.3.5.2. Ja nepieciešams, drīk st izmantot kādu tilpuma mērīšanas ierīces aizsardzību, piem., ciklona atdalītāju, 
piln plūsmas filtru utt.
3.3.5.3. Tieši pirms tilpuma mērīšanas ierīces jābūt uzstādītam temperatūras devējam. Šī temperatūras devēja 
precizitāte i ir jābūt ± 1 °C un reakcijas laikam – 1 sekunde vai mazākam pie 62 procentiem no dotās 
temperatūras izmaiņas (vēr tība mērīta ūdenī vai silik oneļļā).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/314 26.11.2021.  
3.3.5.4. Spiediena atšķirību no atmosfēras spiediena mēra augšpus un, ja nepieciešams, lejpus tilpuma mērīšanas 
ierīces.
3.3.5.5. Testa laikā spiediena mērījumu precīzumspējai un precizitātei ir jābūt ± 0,4 kPa. Sk. A5/5. tabulu.
3.3.6. Ieteicamās sistēmas apraks ts
Šā pielikuma prasībām atbilsto šu izplūdes atšķaidīšanas sistēmu shematisks attēlojums dots A5/3. attēlā.
Ir ieteicamas šādas sastāvdaļas:
a)atšķaidīšanas gaisa filtrs, kas drīkst būt iepr iekš uzsildīts, ja nepieciešams. Šim filtram jāsastāv no šādiem 
secīgiem filtriem: neobligāts aktīvās ogles filtrs (ieejas pusē) un HEP A filtrs (izejas pusē). Ieteicams pirms 
HEP A filtra un pēc ogles filtra, ja to izmanto, ievietot papildu rupjo daļiņu filtru. Ogles filtra mērķis ir 
samazināt un stabilizēt apkār tējās vides emisiju ogļūdeņražu koncentrācij as atšķaidīšanas gaisā;
b)savienojošā caur ule, pa kuru transpor tlīdzekļa izplūde tiek ievadīta atšķaidīšanas tunelī;
c)neobligāts siltummainis, kā apraks tīts šī pielikuma 3.3.5.1. punktā;
d)sajaukšanas ierīce, kurā izplūdes gāze un atšķaidīšanas gaiss tiek homogēni sajaukti un kura drīkst 
atrasties tuvu transpor tlīdzeklim, lai iespējami samazinātu savienojošās caur ules garumu;
e)atšķaidīšanas tunelis, kur ņem cietdaļiņu un daļiņu, ja attiecināms, paraugus;
f)drīkst izmantot kādu mērīšanas sistēmas aizsardzību, piem., ciklona atdalītāju, piln plūsmas filtru utt.;
g)iesūkšanas ierīce ar pietiekamu ietilpību kopējā atšķaidītas izplūdes gāzes tilpuma apstrādei.
Nav būtiski nodrošināt precīzu atbilstību šiem attēliem. Lai nodrošinātu papildu informāci ju un koordinētu 
sastāvdaļu sistēmas funkci jas, drīkst izmantot tādas papildu sastāvdaļas kā instr umenti, vārsti, solenoīdi un 
slēdži.
A5/3. attēls
Izplūdes atšķaidīšanas sistē ma
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/315  
3.3.6.1. Tilpumsūknis (PDP)
Pilnas plūsmas izplūdes atšķaidīšanas sistēma ar tilpumsūkni (PDP) atbilst šā papildpielikuma prasībām, 
mērot gāzes plūsmu caur i sūknim pie konstantas temperatūras un spiediena. Kopējo tilpumu mēra, skaitot 
kalibrēta tilpumsūkņa apgr iezienus. Proporcionālu paraugu iegūst, ņemot paraugu ar sūkni, plūsmas 
mērītāju un plūsmas vadības vārstu pie konstanta plūsmas ātruma.
3.3.6.2. Kritiskās plūsmas Ventur i caur ule (CFV)
3.3.6.2.1. CFV izmantošana pilnas plūsmas izplūdes atšķaidīšanas sistēmā balstās uz kritiskās plūsmas mehānikas 
principiem. Mainīgo atšķaidīšanas un izplūdes gāzes maisījuma plūsmas ātrumu uztur skaņas ātruma 
līmenī, kas ir tieši proporcionāls gāzes temperatūras kvadrātsaknei. Plūsmu nepār traukti pārrauga, aprēķina 
un integrē visu testa laiku.
3.3.6.2.2. Papildu kritiskās plūsmas paraugu ņemšanas Ventur i caur ules izmantošana nodrošina atšķaidīšanas tunelī 
paņemt o gāzes paraugu proporcionalitāti. Tā kā abu Ventur i caur uļu ieejās gan spiediens, gan temperatūra 
ir vienāda, paraugu ņemšanai novi rzītās gāzes plūsmas tilpums ir proporcionāls atšķaidītās izplūdes gāzes 
maisījuma kopējam tilpumam, līdz ar ko šā pielikuma prasības ir izpildītas.
3.3.6.2.3. Ar mērīšanas CFV caur uli mēra atšķaidītās izplūdes gāzes plūsmas tilpumu.
3.3.6.3. Zemskaņas plūsmas Ventur i caur ule (SSV)
3.3.6.3.1. SSV (A5/4. attēls) izmantošana pilnas plūsmas izplūdes atšķaidīšanas sistēmā balstās uz plūsmas mehānikas 
principiem. Mainīgo atšķaidīšanas un izplūdes gāzes maisījuma plūsmas ātrumu uztur zemskaņas līmenī, ko 
aprēķina no zemskaņas Ventur i caur ules fizik ālajiem izmēr iem un absolūtās temperatūras (T) un spiediena 
(P) Ventur i caur ules ieejā un spiediena Ventur i caur ules sašaur inājumā mērījumiem. Plūsmu nepār traukti 
pārrauga, aprēķina un integrē visu testa laiku.
3.3.6.3.2. Ar SSV mēra atšķaidītās izplūdes gāzes plūsmas tilpumu.
A5/4. attēls
Zemsk aņas Ventur i caur ules (SSV) shematisk s attēlojums
3.3.6.4. Ultraskaņas plūsmas mērītājs (UFM)
3.3.6.4.1. Ar UFM mēra atšķaidītās izplūdes gāzes ātrumu CVS caur ulēs, izmant ojot ultraskaņas plūsmas noteikšanas 
principu, izmant ojot caur ulē uzstādītu ultraskaņas raidītāju/uztvērēju pāri vai vairākus pārus, kā parādīts 
A5/5. attēlā. Plūsto šās gāzes ātrumu nosaka kā atšķirību laikā, kāds ultraskaņas signālam vajadzīgs, lai no 
raidītāja nonāktu līdz uztvērējam virzienā pret plūsmu un pa plūsmai. Gāzes ātrumu pārvērš standar ta 
tilpuma plūsmā, izmantojot kalibrēšanas koeficie ntu attiecībā uz caur ules diametr u ar korekcij ām reāllaikā 
attiecībā uz atšķaidītās izplūdes temperatūr u un absolūto spiedienu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/316 26.11.2021.  
3.3.6.4.2. Sistēmas sastāvdaļas ietver :
a)iesūkšanas ierīci, kas aprīk ota ar ātruma vadību, plūsmas ventili vai citu metod i CVS plūsmas ātruma 
iestatīšanai un arī nemainīga s tilpuma plūsmas uzturēšanai standar tapstākļos;
b)UFM;
c)temperatūras un spiediena mērīšanas ierīces, T un P, kas vajadzīgas plūsmas koriģēšanai;
d)neobligātu siltummaini, lai kontrolētu UFM nonāk ošās atšķaidītās izplūdes temperatūr u. Siltummainim, 
ja tāds uzstādīts, jāspēj vadīt atšķaidītās izplūdes tādu temperatūr u, kāda norādīta šā pielikuma 3.3.5.1. 
punktā. Testa laikā gaisa/izplūdes gāzes maisījuma temperatūrai, mērītai punktā tieši augšpus iesūkšanas 
ierīces, jābūt ± 6 °C robežās no vidējās aritmētiskās darbības temperatūras testa laikā.
A5/5. attēls
Ultraskaņas plūsmas mērītāja (UFM) shematisk s attēlojums
3.3.6.4.3. UFM tipa CVS konstr ukcijai un izmant ošanai piemēro šādus nosacījumus:
a)atšķaidītās izplūdes gāzes ātrumam jānodrošina Reinoldsa skaitlis lielāks nekā 4 000 , lai pirms 
ultraskaņas plūsmas mērītāja uzturētu nemainīgi turbulentu plūsmu;
b)ultraskaņas plūsmas mērītāju uzstāda konstanta diametra caur ulē, kuras garums ir 10 reizes lielāk s nekā 
iekšējais diametrs virzienā pret plūsmu un 5 reizes lielāks – virzienā pa plūsmai;
c)tieši pirms ultraskaņas plūsmas mērītāja uzstāda atšķaidītās izplūdes temperatūras devēju (T). Šī devēja 
precizitāte i jābūt ± 1 °C un reakcijas laikam – 0,1 sekundei pie 62 procentiem no dotās temperatūras 
izmaiņas (vēr tība mērīta silik oneļļā);
d)atšķaidītās izplūdes absolūto spiedienu (P) mēra tieši pirms ultraskaņas plūsmas mērītāja ± 0,3 kPa 
robežās;
e)ja siltummainis nav uzstādīts augšpus ultraskaņas plūsmas mērītāja, atšķaidītās izplūdes plūsmas ātrumu, 
koriģētu līdz standar tapstākļiem, testa laikā uztur nemainīgā līmenī. To var panākt ar iesūkšanas ierīces 
vadību, plūsmas ventili vai citu metodi.
3.4. CVS kalibrēšanas procedūra
3.4.1. Vispārīgas prasības
3.4.1.1. CVS sistēmu kalibrē, izmantojot precīzu plūsmas mērītāju un ierobežotājierīci, A5/4. tabulā norādītajos 
intervālos. Plūsmu caur sistēmu mēra pie dažādiem spiediena rādījumiem un sistēmas kontroles 
parametr iem, kas izmērīti un attiecas uz plūsmām. Plūsmas mērīšanas ierīcei (piem., kalibrētai Ventur i 
caur ulei, laminārās plūsmas elementam (LFE), kalibrētam turbīn veida mērītājam) jābūt dinamiskai un 
piemērotai lielajam plūsmas ātrumam, kāds pastāv konstanta tilpuma paraugu testēšanas laikā. Ierīces 
precizitāte i ir jābūt sertificētai.
3.4.1.2. Nākama jos punkt os ir apraks tītas PDP , CFV , SSV un UFM bloku kalibrēšanas metodes, izmant ojot laminārās 
plūsmas mērītāju, kas dod nepieciešamo precizitāti, apvienojumā ar kalibrēšanas derīguma term iņa 
statistisk o pārbaudi.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/317  
3.4.2. Tilpumsūkņa (PDP) kalibrēšana
3.4.2.1. Turpmāk izklāstītajā kalibrēšanas procedūrā apraks tīta iekār ta, testa konfigurāci ja un dažādi parametr i, 
kurus mēra, lai noteiktu CVS sūkņa plūsmas ātrumu. Visus ar sūkni saistīt os parametr us mēra vienlaikus ar 
parametr iem, kas saistīti ar plūsmas mērītāju, kas savienots virknē ar sūkni. Aprēķināto plūsmas ātrumu (ko 
izsaka m3/min. sūkņa ieejā pie izmērītā absolūtā spiediena un temperatūras) pēc tam grafi ski attēlo atkarībā 
no korelāci jas funkci ju, kura ietver attiecīgos sūkņa parametr us. Pēc tam nosaka lineāro vienādojumu, kas 
saista sūkņa plūsmu un korelācijas funkciju. Ja CVS ir vairāku ātrumu piedziņa, kalibrēšanu veic katram 
izmant otaja m diapazonam.
3.4.2.2. Šī kalibrēšanas procedūra ir balstīta uz to sūkņa un plūsmas mērītāja parametr u absolūto vērtību mērījumu, 
kas attiecas uz plūsmas ātrumu katrā punktā. Lai nodrošinātu kalibrēšanas līknes precizitāti un integrit āti, 
uztur šādus apstākļus.
3.4.2.2.1. Sūkņa spiedienus mēra kontrolizvados uz sūkņa korpusa, nevis ārējās sūkņa ieplūdes un izplūdes caur ulēs. 
Spiediena mērīšanas kontrolizvadi, kas ierīk oti sūkņa līdzņēmējdiska augšējā centrā un apakšējā centrā, ir 
pakļauti faktiska jiem spiedieniem sūkņa sekcijā un tāpēc atspoguļo absolūto spiedienu atšķirības.
3.4.2.2.2. Kalibrēšanas laikā uztur temperatūras stabilitāti. Laminārās plūsmas mērītājs uztver temperatūras svārstības 
ieplūdē, kuru rezultātā izkliedējas datu punkti. Pakāpeniskas ± 1 °C temperatūras izmaiņas ir pieņemamas, ja 
tās notiek vairāku minūšu laikposmā.
3.4.2.2.3. Visiem savienojumiem starp plūsmas mērītāju un CVS sūkni jābūt bez noplūdes.
3.4.2.3. Izplūdes emisiju testa laikā izmērītos sūkņa parametr us izmant o, lai no kalibrēšanas vienādojuma aprēķinātu 
plūsmas ātrumu.
3.4.2.4. Kalibrēšanas konfigurāci jas piemērs parādīts šī pielikuma A5/6. attēlā. Variācij as ir pieļaujamas ar 
nosacījumu, ka atbildīgā iestāde apstipr ina to salīdzināmu precizitāti. Ja izmant o A5/6. attēlā parādīto 
konfigurāciju, precizitātes robežās jābūt nosakāmiem šādiem datiem:
barometr iskais spiediens (koriģēts) Pb ± 0,03 kPa
gaisa temperatūra T ± 0,2 °C
gaisa temperatūra LFE, ETI ± 0,15 °C
spiediena pazeminājums augšpus LFE, EPI ± 0,01 kPa
spiediena kritums LFE matr icā, EDP ± 0,0015 kPa
gaisa temperatūra CVS sūkņa ieejā, PTI ± 0,2 °C
gaisa temperatūra CVS sūkņa izejā, PTO ± 0,2 °C
spiediena pazeminājums CVS sūkņa ieejā, PPI ± 0,22 kPa
hidrostatiskais spiediens CVS sūkņa izejā, PPO ± 0,22 kPa
sūkņa apgr iezieni testa laikā n ± 1 min.-1
perioda pagājušais laiks (vismaz 250 s), t ± 0,1 sLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/318 26.11.2021.  
A5/6. attēls
PDP kalibrēšanas konfigurācija
3.4.2.5. Kad sistēma pievienota, kā parādīts A5/6. attēlā, mainīgo ierobežotāju iestata atvēr tā pozīcij ā un CVS sūkni 
pirms kalibrēšanas sākšanas darbina 20 minūtes .
3.4.2.5.1. Ierobežotāja vārstu atiestata vairāk ierobežojošā stāvo klī pa spiediena sūkņa ieejā pazemināšanas soļiem 
(apmēram 1 kPa) , kas ļaus iegūt vismaz sešus datu punktus kopējai kalibrēšanai. Pirms atkār to datu 
iegūšanu, sistēmai ļauj stabilizēties 3 minūte s.
3.4.2.5.2. Gaisa plūsmas ātrumu Qs katrā testa punktā aprēķina standar ta m3/min. no plūsmas mērītāja datiem, 
izmant ojot ražotāja noteikt o metodi.
3.4.2.5.3. Pēc tam gaisa plūsmas ātrumu pārvērš sūkņa plūsmā V0, izteikt ā m3/apgr . pie absolūtās temperatūras un 
spiediena sūkņa ieejā:
V0¼Qs
n×Tp
273,15K×101,325k Pa
Pp
kur:
V0 ir plūsmas ātrums sūknī pie Tp un Pp, m3/apgr .;
Qs ir gaisa plūsma pie 101,325 kPa un 273,15 K (0 °C), m3/min.;
Tp ir temperatūra sūkņa ieejā, kelv ini (K);
Pp ir absolūtais spiediens sūkņa ieejā, kPa;
n ir sūkņa apgr iezieni, min.–1.
3.4.2.5.4. Lai kompensētu sūkņa ātruma spiediena izmaiņu miji edarbību sūknī un sūkņa slīdes pakāpi, korelāci jas 
funkci ju x0 starp sūkņa ātrumu n, spiediena atšķirību starp sūkņa ieeju un izeju un absolūto spiedienu 
sūkņa izejā aprēķina ar šādu vienādojumu:
x0¼1
nffiffiffiffiffiffiffiΔPp
PerLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/319  
kur:
x0 ir korelāci jas funkci ja;
ΔPp ir spiediena atšķirība starp sūkņa ieeju un izeju, kPa,
Pe absolūtais spiediens izejā ðPPO þPbÞ, kPa.
Iegūst vismazāk o kvadrātu līkni, lai ģenerētu kalibrēšanas vienādojumus šādā formā:
V0¼D0 – M×x 0
n¼A – B×ΔP p
kur B un M ir kritumi un A un D0 ir līniju krustpunkti.
3.4.2.6. CVS sistēmu ar vairākiem ātrumiem kalibrē katrā izmant otajā ātrumā. Diapazoniem ģenerētajām 
kalibrēšanas līknēm ir jābūt apmēram paralēlām, un krustpunkta vērtībām D0 jāpalielinās, mazinoties 
sūkņa plūsmas diapazonam.
3.4.2.7. No vienādojuma aprēķinātajām vērtībām jābūt ± 0,5 procentu robežās no izmērītās V0 vērtības. Vērtības M 
katram sūknim būs atšķirīgas . Kalibrēšanu veic pie sākotnējās uzstādīšanas un pēc būtiskiem uzturēšanas 
darbiem.
3.4.3. Kritiskās plūsmas Ventur i caur ules (CFV) kalibrēšana
3.4.3.1. CFV kalibrēšanas pamatā ir kritiskās plūsmas Ventur i caur ules plūsmas vienādojums:
Qs¼KvPffiffiffi
Tp
kur:
Qs ir plūsma, m3/min.;
Kv ir kalibrēšanas koefic ients;
P ir absolūtais spiediens, kPa;
T ir absolūtā temperatūra, kelvini (K).
Gāzes plūsma ir atkarīga no spiediena un temperatūras ieejā.
Šā pielikuma 3.4.3.2. līdz 3.4.3.3.3.4. punktā apraks tītā kalibrēšanas procedūra nosaka kalibrēšanas 
koeficie nta vērtību pie izmērītaj ām spiediena, temperatūras un gaisa plūsmas vērtībām.
3.4.3.2. Ir vajadzīgi kritiskās plūsmas Ventur i caur ules plūsmas kalibrēšanas mērījumi, un šādiem datiem jābūt šādas 
precizitāte s robežās:
barometr iskais spiediens (koriģēts) Pb ± 0,03 kPa,
LFE gaisa temperatūra, caur plūdes mērītājs, ETI ± 0,15 °C,
spiediena pazeminājums augšpus LFE, EPI ± 0,01 kPa,
spiediena kritums LFE matr icā, EDP ± 0,0015 kPa,
gaisa plūsma Qs ± 0,5 procenti,
spiediena pazeminājums CFV ieejā, PPI ± 0,02 kPa,
temperatūra Ventur i caur ules ieejā Tv ± 0,2 °C.
3.4.3.3. Iekār tu uzstāda, kā parādīts A5/7. attēlā, un pārbauda, vai nav noplūžu. Jebkādas noplūdes starp plūsmas 
mērīšanas ierīci un kritiskās plūsmas Ventur i caur uli būtiski ietekmēs kalibrēšanas precizitāti, tādēļ šādas 
noplūdes nedrīk st pieļaut.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/320 26.11.2021.  
A5/7. attēls
CFV kalibrēšanas konfigurācija
3.4.3.3.1. Mainīgās plūsmas ierobežotāju iestata atvēr tā pozīcijā, ieslēdz iesūkšanas ierīci un stabilizē sistēmu. Vāc 
datus no visiem instr umentiem.
3.4.3.3.2. Maina plūsmas ierobežotāja iestatījumu, un veic vismaz astoņ us nolasījumus Ventur i caur ules kritiskās 
plūsmas diapazonā.
3.4.3.3.3. Kalibrēšanas laikā reģistrēt os datus izmant o šādā aprēķinā.
3.4.3.3.3.1. Gaisa plūsmas ātrumu Qs katrā testa punktā aprēķina no plūsmas mērītāja datiem, izmantojot ražotāja 
noteikto metod i.
Katram testa punktam aprēķina kalibrēšanas koeficienta vērtības:
Kv¼QsffiffiffiffiffiTvp
Pv
kur:
Qs ir plūsmas ātrums m3/min. pie 273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa;
Tv ir temperatūra Ventur i caur ules ieejā, kelv ini (K);
Pv ir absolūtais spiediens Ventur i caur ules ieejā, kPa.
3.4.3.3.3.2. Grafiski attēlo Kv atkarībā no spiediena Ventur i caur ules ieejā Pv. Plūsmai ar skaņas ātrumu Kv ir relatīvi 
konstanta vērtība. Spiedienam pazemonoties (vakuumam palielinoties), Ventur i caur ule atbrīv ojas un Kv 
samazinās. Šīs Kv vērtības turpmāka jos aprēķinos neizmanto.
3.4.3.3.3.3. Vismaz astoņos punkt os kritiskajā apgabalā aprēķina vidējo aritmētisk o Kv un standar tnovirzi.
3.4.3.3.3.4. Ja standar tnovirze pārsniedz 0,3 procentus no vidējā aritmētiskā Kv, veic korektīvus pasākumus.
3.4.4. Zemskaņas Ventur i caur ules (SSV) kalibrēšanaLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/321  
3.4.4.1. SSV kalibrēšanas pamatā ir zemskaņas Ventur i plūsmas vienādojums. Gāzes plūsma ir atkarīga no spiediena 
un temperatūras ieejā, un no spiediena krituma starp SSV ieeju un sašaur inājumu.
3.4.4.2. Datu analīze
3.4.4.2.1. Gaisa plūsmu QSSV pie katra ierobežojuma iestatījuma (vismaz 16 iestatījumi) aprēķina standar ta m3/min. no 
plūsmas mērītāja datiem, izmantojot ražotāja noteikto metodi. Izplūdes koeficientu Cd aprēķina no katra 
iestatījuma kalibrēšanas datiem ar šādu vienādojumu:
Cd¼QSSV
d2
V×pp×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
T×ðr1:426p  – r1:713pÞ×1
1 – r4
D×r1:426p ! ( )vuut
kur:
QSSV ir gaisa plūsmas ātrums standar tapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m3/s;
T ir temperatūra Ventur i caur ules ieejā, kelv ini (K);
dV ir SSV sašaur inājuma diametrs, m;
rpir spiediena SSV sašaur inājumā un absolūtā statiskā spiediena ieejā 1 – Δp
ppattiecība;
rD ir SSV sašaur inājuma diametra dV un ieejas caur ules iekšējā diametra D attiecība;
Cd ir SSV izplūdes koeficie nts;
pp ir absolūtais spiediens Ventur i caur ules ieejā, kPa.
Lai noteiktu zemskaņas plūsmas diapazonu, Cd grafiski attēlo atkarībā no Reinoldsa skaitļa Re SSV 
sašaur inājumā. Reinoldsa skaitli SSV sašaur inājumā aprēķina ar šādu vienādojumu:
Re¼A1×QSSV
dV×μ
kur:
μ¼b×T1:5
SþT
A1 ir 25,55152, izteikts SI,1
m3��min
s��mm
m��
;
QSSV ir gaisa plūsmas ātrums standar tapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m3/s;
dV ir SSV sašaur inājuma diametrs, m;
μ ir gāzes absolūtā vai dinamiskā visk ozitāt e, kg/ms;
b ir 1,458×106(empī riska konstante), kg/ms K0.5;
S ir 110,4 (empī riska konstante), kelvini (K).
3.4.4.2.2. Tā kā QSSV ir Re vienādojuma ievaddati, aprēķinus sāk ar kalibrēšanas Ventur i caur ules QSSV vai Cd sākotnējo 
aplēsi un atkār to līdz QSS V konverģencei. Konverģences metod es precizitātei jābūt vismaz 0,1 procents.
3.4.4.2.3. Vismaz sešpadsmit punkt os zemskaņas plūsmas apgabalā aprēķinātajām Cd vērtībām, kas iegūtas no 
kalibrēšanas līknes vienādojuma, jābūt ± 0,5 procentu robežās no izmērītā Cd katrā kalibrēšanas punktā.
3.4.5. Ultraskaņas plūsmas mērītāja (UFM) kalibrēšanaLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/322 26.11.2021.  
3.4.5.1. UFM kalibrē ar piemērotu atskaites plūsmas mērītāju.
3.4.5.2. UFM kalibrē CVS konfigurācijā, kādu izmantos testa telpā (atšķaidītās izplūdes caur ules, iesūkšanas ierīce), 
un pārbauda, vai nav noplūžu. Skatīt A5/8. attēlu.
3.4.5.3. Ja UFM sistēmā nav siltummaiņa, uzstāda sildītāju, lai kondicionētu kalibrēšanas plūsmu.
3.4.5.4. Katram CVS plūsmas iestatījumam, kas tiks izmant ots, veic kalibrēšanu temperatūrās no istabas 
temperatūras līdz maksi mālaj ai, kāda tiks sasniegta transpor tlīdzekļa testēšanas laikā.
3.4.5.5. UFM elektronisk o daļu (temperatūras (T) un spiediena (P) devēju) kalibrēšanā ievēro ražotāja ieteikt o 
procedūr u.
3.4.5.6. Ir vajadzīgi ultraskaņas plūsmas mērītāja plūsmas kalibrēšanas mērījumi, un šādiem datiem (ja izmant o 
laminārās plūsmas elementu) ir jābūt šādās precizitātes robežās:
barometr iskais spiediens (koriģēts) Pb ± 0,03 kPa,
LFE gaisa temperatūra, caur plūdes mērītājs, ETI ± 0,15 °C,
spiediena pazeminājums augšpus LFE, EPI ± 0,01 kPa,
spiediena kritums (EDP) LFE matr icā ± 0,0015 kPa,
Gaisa plūsma Qs ± 0,5 procenti,
spiediena pazeminājums UFM ieejā Pact ± 0,02 kPa,
temperatūra UFM ieejā Tact ± 0,2 °C.
3.4.5.7. Procedūra
3.4.5.7.1. Iekār tu uzstāda, kā parādīts A5/8. attēlā, un pārbauda, vai nav noplūžu. Jebkādas noplūdes starp plūsmas 
mērīšanas ierīci un UFM būtiski ietekmēs kalibrēšanas precizitāti.
A5/8. attēls
UFM kalibrēšanas konfigurācija
3.4.5.7.2. Iedarbina iesūkšanas ierīci. Tās ātrumu un/vai plūsmas ventiļa pozīciju noregulē, lai nodrošinātu validēšanai 
noteikto plūsmu, un stabilizē sistēmu. Vāc datus no visiem instr umentiem.
3.4.5.7.3. UFM sistēmās bez siltummaiņa darbina sildītāju, lai paaugstinātu kalibrēšanas gaisa temperatūr u, ļaujot tai 
stabilizēties, un reģistrē datus no visiem instr umentiem. Tempe ratūr u paaugstina pa saprātīgiem soļiem, līdz 
tiek sasniegta maksimālā atšķaidītās izplūdes temperatūra, kāda sagaidāma emisiju testa laikā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/323  
3.4.5.7.4. Pēc tam sildītāju izslēdz un iesūkšanas ierīces ātrumu un/vai plūsmas ventili noregulē uz nākamo plūsmas 
iestatījumu, kādu izmantos transpor tlīdzekļa emisiju testēšanai; tad atkār to kalibrēšanas secību.
3.4.5.8. Kalibrēšanas laikā reģistrēt os datus izmant o šādos aprēķinos. Gaisa plūsmas ātrumu Qs katrā testa punktā 
aprēķina no plūsmas mērītāja datiem, izmantojot ražotāja noteikto metodi.
Kv¼Qreference
Qs
kur:
Qs ir gaisa plūsmas ātrums standar tapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m3/s;
Qreference ir kalibrēšanas plūsmas mērītāja gaisa plūsmas ātrums standar tapstākļos (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m3/s;
Kv ir kalibrēšanas koefic ients.
UFM sistēmām bez siltummaiņa Kv grafiski attēlo atkarībā no Tact.
Maksimālā Kv izmaiņa nedrīkst pārsniegt 0,3 procentus no visu dažādās temperatūrās veikto mērījumu Kv 
vidējās aritmētiskās vērtības.
3.5. Sistēmas verifikācijas procedūra
3.5.1. Vispārīgas prasības
3.5.1.1. CVS paraugu ņemšanas sistēmas un analītiskās sistēmas kopējo precizitāti nosaka, ievadot sistēmā zināmu 
emisi ju gāzes savienojuma masu, tai darbojoties normālos testa apstākļos, un pēc tam analizējot un 
aprēķinot emisijas gāzes savienojumus saskaņā ar B7. pielikuma vienādojumiem. Gan šā pielikuma 
3.5.1.1.1. punktā apraks tītā CFO metod e, gan šā pielikuma 3.5.1.1.2. punktā apraks tītā gravimetr iskā 
metode nodrošina pietiekamu precizitāti.
Maksimālā pieļaujamā novi rze starp ievadītās gāzes daudzumu un izmērītās gāzes daudzumu ir ± 2 
procenti.
3.5.1.1.1. Kritiskās plūsmas atveres (CFO) metode
CFO metode mēra tīras gāzes (CO, CO2 vai C3H8) konstantu plūsmu, izmant ojot kritiskās plūsmas atveres 
ierīci.
CVS sistēmā caur kalibrētu kritisk o atver i ievada zināmu masu tīra oglekļa monoksīda, oglekļa monoksīda 
vai propāna gāzes. Ja spiediens ieejā ir pietiekami augsts, plūsmas ātrums q, ko ierobežo, izmant ojot 
kritiskās plūsmas atver i, nav atkarīgs no spiediena atveres izejā (kritiskā plūsma). CVS sistēmu darbina kā 
normālā atgāzu emisiju testā, un turpmākai analīzei nodrošina pietiekami ilgu laiku. Paraug a maisā savākto 
gāzi analizē ar parastām iekār tām (sk. šā pielikuma 4.1. punktu), un rezultātus salīdzina ar zināmu gāzes 
paraugu koncentrācij u. Ja novirzes pārsniedz ± 2 procentus, ir jānosaka un jānov ērš darbības traucējuma 
cēlonis.
3.5.1.1.2. Gravimetr iskā metode
Gravimetr iskā metode sver tīras gāzes (CO, CO2 vai C3H8) daudzumu.
Ar precīzumspēju ± 0,01 g nosaka masu mazam cilindram, kas piepildīts ar vai nu tīru oglekļa monoksī du, 
vai oglekļa monoksīdu, vai propānu. CVS sistēmai jādarbojas normālos atgāzu emisiju testa apstākļos, kad 
sistēmā tiek ievadītā tīrā gāze pietiekami ilgstoši, lai veiktu analīzi. Izmantotās tīrās gāzes daudzumu nosaka 
ar diferenc ētu svēršanu. Maisā uzkrāt o gāzi analizē ar iekār tu, ko normāli izmanto izplūdes gāzes 
analizēšanai, kā apraks tīts šā pielikuma 4.1. punktā. Rezultātus pēc tam salīdzina ar iepr iekš aprēķināta jām 
koncentrācij u vērtībām. Ja novi rzes pārsniedz ± 2 procentus, ir jānosaka un jānovērš darbības traucējuma 
cēlonis.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/324 26.11.2021.  
4. EMISIJU MĒRIEKĀRT AS
4.1. Gāzveida emisi ju mēr iekār tas
4.1.1. Sistēmas pārskats
4.1.1.1. Analizēšanai ņem atšķaidītu izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa nepār traukti proporcionālu paraugu.
4.1.1.2. Gāzveida emisiju masu nosaka no proporcionālā parauga koncentrācijas un kopējā tilpuma, kas izmērīts 
testa laikā. Paraugu koncentrācij as koriģē, lai ņemtu vērā attiecīgo savienojum u koncentrācij as atšķaidīšanas 
gaisā.
4.1.2. Prasības paraugu ņemšanas sistēmai
4.1.2.1. Atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņem augšpus iesūkšanas ierīces.
Izņemot 4.1.3.1. punktu (ogļūdeņražu paraugu ņemšanas sistēma), 4.2. punktu (PM mēr iekār ta) 
un 4.3. punktu (PN mēr iekār ta), atšķaidītas izplūdes gāzes paraugu drīkst ņemt lejpus kondicionēšanas 
ierīcēm (ja tādas ir).
4.1.2.2. Plūsmas ātrumu paraugu ņemšanai maisos iestata tādu, kas nodrošina pietiekamu atšķaidīšanas gaisa un 
atšķaidītās izplūdes daudzumu CVS maisos, lai varētu izmērīt koncentrācij as, un tas nedrīk st pārsniegt 0,3 
procentus no atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas ātruma, ja vien atšķaidītās izplūdes maisa piepildīto tilpumu 
nepieskaita integrēta jam CVS tilpumam.
4.1.2.3. Atšķaidīšanas gaisa paraugu ņem netālu no atšķaidīšanas gaisa ieejas (aiz filtra, ja tāds ir uzstādīts).
4.1.2.4. Atšķaidīšanas gaisa paraugu nedrīkst piesārņot izplūdes gāzes no sajaukšanas zonas.
4.1.2.5. Atšķaidīšanas gaisa paraugu ņemšanas ātrumam jābūt salīdzināmam ar to, kāds izmantots atšķaidītām 
izplūdes gāzēm.
4.1.2.6. Paraugu ņemšanas darbībās izmantota jiem mat eriāliem jābūt tādiem, kas neizmaina emisi ju savienojumu 
koncentrācij as.
4.1.2.7. Lai no parauga izņemtu cietās daļiņas, drīkst izmantot filtrus.
4.1.2.8. Jebkuram vārstam, ko izmanto izplūdes gāzu virzīšanai, jābūt ātri regulējamam un ātrdarbīgam.
4.1.2.9. Star p trīsvirzienu vārstiem un paraugu ņemšanas maisiem drīkst izmantot ātri noslēdzošus, gāznecaur ­
laidīgus savienojumus, kur savienojumi paši automātiski hermētiski noslēdzas maisa pusē. Paraugu 
nogādāšanai analizatorā drīkst izmant ot citas sistēmas (piem., trīsvirzienu slēgvārstus).
4.1.2.10. Paraugu uzglabāšana
4.1.2.10.1. Gāzes paraugus vāc pietiekamas ietilpības paraugu maisos, lai nemazinātu paraugu ņemšanas plūsmu.
4.1.2.10.2. Maisa mater iālam jābūt tādam, lai pēc 30 minūtēm ne paši mērījumi, ne gāzes paraugu ķīmiskais sastāvs 
netiktu ietekmēts vairāk kā par ± 2 procentiem (piem., laminēts polietilēns/poliamīda plēves vai fluorēti 
poliogļūdeņraži).
4.1.3. Paraugu ņemšanas sistēmasLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/325  
4.1.3.1. Ogļūdeņražu paraugu ņemšanas sistēma (apsildāms liesmas jonizācij as detekt ors (HFID))
4.1.3.1.1. Ogļūdeņraža paraugu ņemšanas sistēmai jāsastāv no apsildāmas paraugu ņemšanas zondes, šļūte nes, filtra 
un sūkņa. Paraugu ņem augpus siltummaiņa (ja tāds ir uzstādīts). Paraugu ņemšanas zondi uzstāda tādā 
pašā attālumā no izplūdes gāzes ieejas kā cietdaļiņu paraugu ņemšanas zondi un tā, lai neviena no tām 
neskar otras ņemtos paraugus. Tās minimālaj am iekšējam diametram jābūt 4 mm.
4.1.3.1.2. Visas apsildāmās daļas ar sildīšanas sistēmu uztur temperatūrā 190 °C ± 10 °C.
4.1.3.1.3. Izmērīto ogļūdeņražu vidējo aritmētisk o koncentrācij u nosaka, integrējot ik sekundi iegūtos datus, ko dala ar 
posma vai testa ilgumu.
4.1.3.1.4. Apsildāmo paraugu ņemšanas caur uli aprīk o ar apsildāmu filtru FH, kam ir 99 procentu efektivitāti attiecībā 
uz ≥ 0,3 μm daļiņām, lai no analīzei vajadzīgās nepār trauktās gāzes plūsmas izņemtu cietas vielas daļiņas.
4.1.3.1.5. Paraugu ņemšanas sistēmas aiztures laiks (no zondes līdz analizat ora ieejai) nedrīk st pārsniegt 4 sekundes.
4.1.3.1.6. Lai nodrošinātu reprezentējošu paraugu, izmant o HFID ar konstantu masas plūsmu (siltummainis), ja vien 
netiek kompe nsēta mainīgā CVS tilpuma plūsma.
4.1.4. Analizato ri
4.1.4.1. Vispārīgas prasības gāzes analīzei
4.1.4.1.1. Analizato riem jābūt mērīšanas diapazonam, kas ir saderīgs ar prasīto precizitāti, lai mērītu izplūdes gāzes 
parauga savienojumu koncentrāciju.
4.1.4.1.2. Ja nav note ikts citādi, mērījuma kļūdas nedrīkst pārsniegt ± 2 procentus (analizatora pamatkļūda) neatkarīgi 
no kalibrēšanas gāzu standar tvēr tības.
4.1.4.1.3. Apkār tējā gaisa paraugu mēra ar to pašu analizatoru tādā pašā diapazonā.
4.1.4.1.4. Pirms analizatori em nedrīkst izmantot gāzes žāvēšanas ierīci, ja vien nav pierādīts, ka tai nav ietekmes uz 
gāzes plūsmas savienojuma satur u.
4.1.4.2. Oglekļa monoksīda (CO) un oglekļa dioks īda (CO2) analīze
Analizato riem jābūt nedispersīvas infrasarkanās (NDIR) absorbcij as tipa.
4.1.4.3. Visu degvielu ogļūdeņražu (HC) analīze, izņemot dīzeļdegvielu
Analizato ram jābūt liesmas jonizācij as tipa (FID), kalibrētam ar propāna gāzi, izteikt u oglekļa atomu 
ekvivalentā (C1).
4.1.4.4. Dīzeļdegvielas un neobligāti citu degvielu ogļūdeņražu (HC) analīze
Analizato ram jābūt apsildāmiem liesmas jonizācij as tipa ar detekt oru, vārstiem, caur ulēm utt., uzsildītam 
līdz 190 °C ± 10 °C. Tam jābūt kalibrētam ar propāna gāzi, izteiktu oglekļa atomu ekvivalentā (C1).
4.1.4.5. Metāna (CH 4) analīzeLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/326 26.11.2021.  
Analizato ram jābūt vai nu gāzes hromat ogrāfam, apvienotam ar liesmas jonizāci jas detektoru (FID), vai 
liesmas jonizāci jas detektora m (FID), apvienotam ar nemetāna frakci jas atdalītāju (NMC-FID), kalibrētam ar 
metāna vai propāna gāzi, izteiktu oglekļa atomu ekvivalentā (C1).
4.1.4.6. Slāpekļa oksīdu (NO x) analīze
Analizato ram jābūt hemiluminiscences (CLA) vai nedispersīvas ultraviolet ās rezonanses absorbcij as 
(NDUVR) tipa.
4.1.4.11. Ūdeņraža (H2) analīze (ja attiecināms)
Analizato ram jābūt masas spektrometr ijas ar sektor u lauku tipa, kalibrētam ar ūdeņradi.
4.1.4.12. Ūdens (H2) analīze (ja attiecināms)
Analizato ram jābūt nedispersīvas infrasarkanās (NDIR) absorbcij as tipa. NDIR kalibrē vai nu ar ūdens 
tvaiku, vai propilēnu (C3H6). Ja NDIR ir kalibrēts ar ūdens tvaiku, nodrošina, ka kalibrēšanas procesā 
caur ulēs un savienojumos nenotiek ūdens kondensēšanās. Ja NDIR ir kalibrēts ar propilēnu, analizatora 
ražotājam jāsniedz informācija par propilēna koncentrāci jas attiecīgu pārveidošanu ūdens tvaika 
koncentrācij ā. Analizatora ražotājam periodiski jāpārbauda pārveidošanas vērtības, vismaz reizi gadā.
4.1.5. Ieteicamas sistēmas apraks ts
4.1.5.1. Gāzveida emisi ju paraugu ņemšanas sistēmas shematisks attēlojums dots A5/9. attēlā.
A5/9. attēls
Pilnas plūsmas izplūdes atšķaidīšanas sistē mas shēma
4.1.5.2. Turpmāk ir uzskatīti sistēmas sastāvdaļu piemēr i.
4.1.5.2.1. Divas paraugu ņemšanas zondes pastāvīgai atšķaidīšanas gaisa un atšķaidītas izplūdes gāzes/gai sa maisījuma 
paraugu ņemšanai.
4.1.5.2.2. Filtrs cietas vielas daļiņu izņemšanai no analīzei ievāktās gāzes plūsmām.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/327  
4.1.5.2.3. Sūkņiem un plūsmas regulētājam, kam jānodrošina konstanta, vienmērīga atšķaidītās izplūdes gāzes un 
atšķaidīšanas gaisa paraugu, kas testa laikā paņemti no paraugu ņemšanas zondēm, un gāzes paraugu 
plūsmai jābūt tādai, lai katra testa beigās paraugu daudzums ir pietiekams analīzes veikšanai.
4.1.5.2.4. Ātrdarbīgi vārsti gāzes paraugu konstantas plūsmas novirzīšanai paraugu ņemšanas maisos vai izejošajā 
ventilāci jā.
4.1.5.2.5. Gāznecaurlaidīgi, ātrslēdzoši savienojuma elementi starp ātrdarbīgiem vārstiem un paraugu ņemšanas 
maisiem. Savienojumam ir jānoslēdzas automātiski paraugu ņemšanas maisu pusē. Kā altern atīvu drīkst 
izmant ot citas metodes paraugu nogādāšanai analizator ā (piem., trīsvirzienu slēgvārstus).
4.1.5.2.6. Maisi atšķaidītās izplūdes gāzes un atšķaidīšanas gaisa paraugu vākšanai testa laikā.
4.1.5.2.7. Paraugu ņemšanas kritiskās plūsmas Ventur i caur ule, lai ņemtu atšķaidītās izplūdes gāzes proporcionālus 
paraugus (tikai CFV -CVS).
4.1.5.3. Papildu sastāvdaļas, kas vajadzīgas ogļūdeņražu paraugu ņemšanai, izmantojot apsildāmu liesmas jonizācij as 
detektoru (HFID), kā parādīts A5/10. attēlā.
4.1.5.3.1. Apsildāma paraugu ņemšanas zonde atšķaidīšanas tunelī, atrodas tajā pašā vertikāla jā plaknē, kur cietdaļiņu 
un, ja attiecināms, daļiņu paraugu ņemšanas zondes.
4.1.5.3.2. Apsildāms filtrs, atrodas aiz paraugu ņemšanas punkta un pirms HFID.
4.1.5.3.3. Apsildāmi atlases vārsti starp nulles/kalibrēšanas gāzes pieplūdi un HFID.
4.1.5.3.4. Momentāno ogļūdeņražu koncentrāciju integrēšanas un reģistrēšanas līdzekļi.
4.1.5.3.5. Apsildāmas paraugu ņemšanas līnijas un apsildāmas sastāvdaļas posmā no apsildāmās zondes līdz HFID.
A5/10. attēls
Ogļūdeņražu paraugu ņemšanai vajadzīgās sast āvdaļas, izmant ojot HFID
4.2. PM mēr iekār taLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/328 26.11.2021.  
4.2.1. Specifikācija
4.2.1.1. Sistēmas pārskats
4.2.1.1.1. Cietdaļiņu paraugu ņemšanas vienībai jāsastāv no paraugu ņemšanas zondes (PSP) atšķaidīšanas tunelī, 
daļiņu pārvades caur ules (PTT), filtra turētāja(-iem) (FH), sūkņa(-iem), plūsmas ātruma regulatori em un 
mērīšanas vienībām. Skatīt A5/11., A5/12. un A5/13. attēlu.
4.2.1.1.2. Drīkst izmantot daļiņu izmēra priekšseparatoru (PCF) (piem., ciklona vai trieciena tipa). Šādā gadījumā 
ieteicams to izmantot augšpus filtra turētāja.
A5/11. attēls
Alter natīva cietdaļiņu paraugu ņemšanas zondes konfigurācija
4.2.1.2. Vispārīgas prasības
4.2.1.2.1. Cietdaļiņu paraugu ņemšanas zonde testa gāzes plūsmā jāizviet o atšķaidīšanas tunelī tā, lai no homogēna 
gaisa/izplūdes maisījuma varētu paņemt gāzes plūsmu reprezentējošu paraugu un lai tā atrasto s augšpus 
siltummaiņa (ja tāds ir).
4.2.1.2.2. Cietdaļiņu parauga plūsmas ātrumam ir jābūt proporcionālam kopējai atšķaidītās izplūdes gāzes plūsmai 
atšķaidīšanas tunelī ± 5 procentu pielaides robežās no cietdaļiņu parauga plūsmas ātruma. Cietdaļiņu 
parauga ņemšanas proporcionalitāti verificē, uzsāk ot sistēmas ekspluatāciju, un pēc atbildīgās iestādes 
pieprasījuma.
4.2.1.2.3. Atšķaidītās izplūdes gāzes parauga temperatūr u uztur augstāku nekā 20 °C un zemāku nekā 52 °C 20 cm 
augšpus vai lejpus cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtra virsmas. Lai to sasniegtu, ir atļauts apsildīt vai izolēt 
cietdaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas sastāvdaļas.
Ja testa laikā, kad nenotiek periodiska reģenerācij a, tiek pārsniegta 52 °C robeža, CVS plūsmas ātrumu 
palielina vai piemēro divkāršu atšķaidīšanu (pieņemot, ka CVS plūsmas ātrums jau ir pietiekams, lai 
neradītu kondensāciju CVS, paraugu maisos vai analītiskaj ā sistēmā).
4.2.1.2.4. Cietdaļiņu paraugu vāc vienā filtrā, kas uzstādīts turētājā atšķaidītās izplūdes gāzes plūsmā.
4.2.1.2.5. Visām atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas daļām posmā no izpūtēja līdz filtra turētājam, 
kuras ir saskarē ar neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzi, jābūt konstr uētām tā, lai mazinātu cietdaļiņu 
nogulsnēšanos vai izmaiņas. Visām daļām ir jābūt izgata votām no elektrību vadošiem mat eriāliem, kas 
nereaģē ar izplūdes gāzu kompone ntēm, un elektr iski iezemētām, lai novērstu elektrostatisk os efektus.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/329  
4.2.1.2.6. Ja nav iespējams kompen sēt plūsmas ātruma izmaiņas, ir jābūt siltummainim un temperatūras vadības 
ierīcei, kā note ikts šā pielikuma 3.3.5.1. vai 3.3.6.4.2. punktā, lai nodrošinātu, ka plūsmas ātrums sistēmā ir 
konstants un paraugu ņemšanas apjoms – attiecīgi proporcionāls.
4.2.1.2.7. PM mērījumam vajad zīgās temperatūras mēra ar ± 1 °C precizitāti un 15 sekunžu vai mazāku reakcijas laiku 
(t90–t10).
4.2.1.2.8. Parauga plūsmu no atšķaidīšanas tuneļa mēra ar ± 2,5 procentu precizitāti no lasījuma vai ar ± 1,5 procentu 
– no pilnas skalas, vadoties pēc mazākās vērtības.
Iepr iekš norādīto parauga plūsmas no CVS tuneļa precizitāti piemēro arī divkāršas atšķaidīšanas gadījumā. 
Tādējādi sekundārās atšķaidīšanas gaisa plūsmas un atšķaidītās izplūdes plūsmas ātrumus caur i filtram mēra 
un vada ar lielāku precizitāti.
4.2.1.2.9. Visus PM mērījumiem vajadzīgo s datu kanālus reģistrē ar 1 Hz vai ātrāk. Parasti tie ietver tu:
a)atšķaidītās izplūdes temperatūr u cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtrā;
b)paraugu ņemšanas plūsmas ātrumu;
c)sekundārās atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu (ja izmanto sekundāro atšķaidīšanu);
d)sekundārās atšķaidīšanas gaisa temperatūr u (ja izmant o sekundāro atšķaidīšanu).
4.2.1.2.10. Divkāršās atšķaidīšanas sistēmām atšķaidītās izplūdes precizitāti, kura plūst no B7. pielikuma 3.3.2. punktā 
noteiktā atšķaidīšanas tuneļa Vep, vienādojumā nemēra tieši, bet gan nosaka ar plūsmu atšķirības mērījumu.
To plūsmas mērītāju precizitātei , ko izmant o divkārši atšķaidītās izplūdes, kas iet caur cietdaļiņu paraugu 
ņemšanas filtriem, mērīšanai un vadībai, un sekundārās atšķaidīšanas gaisa mērīšanai/vadībai, jābūt 
pietiekamai, lai tilpumu atšķirība Vep atbilstu precizitātes un proporcionālu paraugu ņemšanas prasībām, 
kas noteiktas vienreizējai atšķaidīšanai.
Arī divkāršās atšķaidīšanas sistēmu izmantoša nas gadījumā piemēro prasību, ka CVS atšķaidīšanas tunelī, 
atšķaidītās izplūdes plūsmas ātruma mērīšanas sistēmā, CVS maisu savākšanā vai analīzes sistēmās nenotiek 
izplūdes gāzes kondensāci ja.
4.2.1.2.11. Katr u plūsmas mērītāju, ko izmant o cietdaļiņu paraugu ņemšanas un divkāršās atšķaidīšanas sistēmā, 
pakļauj linear itātes verifikā cijai, kādu prasa instr umenta ražotājs.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/330 26.11.2021.  
A5/12. attēls
Cietdaļiņu paraugu ņemšanas sistēma
A5/13. attēls
Divkāršās atšķaidīšanas cietdaļiņu paraugu ņemšanas sistēma
4.2.1.3. Konkrētas prasības
4.2.1.3.1. Paraugu ņemšanas zondeLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/331  
4.2.1.3.1.1. Paraugu ņemšanas zondei ir jānodrošina šā pielikuma 4.2.1.3.1.4. punktā noteiktā daļiņu izmēra 
klasificēšana. Ieteicams, lai šī veiktspēja tiktu panākta ar vaļēja gala zondi ar asām malām, vērstu pret 
plūsmas virzienu, kopā ar priekšseparatoru (ciklona, trieciena tipa utt.). Alter natīvi drīk st izmantot arī 
piemērotu paraugu ņemšanas zondi, kā parādīts A5/11. attēlā ar nosacījumu, ka tā sasniedz šā pielikuma 
4.2.1.3.1.4. punktā noteikt o priekšseparēšanas veiktspēju.
4.2.1.3.1.2. Paraugu ņemšanas zondi uzstāda vismaz 10 tuneļa diametr us lejpus izplūdes gāzes ieejas tunelī, un tās 
iekšējam diametram ir jābūt vismaz 8 mm
Ja no vienas paraugu ņemšanas zondes vienlaicīgi ņem vairāk nekā vienu paraugu, plūsmu no šīs zondes 
sadala identiskās apakšplūsmās, lai izvairītos no artefaktu paņemšanas.
Ja izmanto vairākas zondes, katrai zondei jābūt ar asām malām un vērstai tieši pret plūsmu. Zondes izvieto 
vienādā attālumā ap atšķaidīšanas tuneļa garen virziena viduslīniju, ar vismaz 5 cm attālumu starp zondēm.
4.2.1.3.1.3. Attālumam no paraugu ņemšanas uzgaļa līdz filtra balstenim ir vismaz pieci zondes diametr i, taču 
nepārsniedzot 2 000 mm.
4.2.1.3.1.4. Priekšseparator am (piem., ciklona, triecienu tipa utt.) jāatrodas augšpus filtra turētāja mezg la. 
Priekšseparatoru pārvarošo 50 procentu daļiņu diametram ir jābūt starp 2,5 μm un 10 μm pie tilpuma 
plūsmas ātruma, kas izvēlēts PM paraugu ņemšanai. Priekšseparatoram jāļauj vismaz 99 procentiem no tajā 
nonākušo 1 μm daļiņu masas koncentrācij as šķērsot tā izeju pie tilpuma plūsmas ātruma, kāds izvēlēts PM 
paraugu ņemšanai.
4.2.1.3.2. Daļiņu pārvades caur ule (PTT)
Jebkādiem izliekumiem PTT jābūt vienmērīgiem un ar pēc iespējas lielāku rādiusu.
4.2.1.3.3. Sekundārā atšķaidīšana
4.2.1.3.3.1. Kā opcija, no CVS iegūto paraugu PM mērīšanai drīkst otrreizēji atšķaidīt, ievērojot šādas prasības.
4.2.1.3.3.1.1. Sekundārās atšķaidīšanas gaisam jābūt filtrētam caur līdzekli, kas spēj samazināt vislielākās iekļūšanas spējas 
izmēra daļiņu skaitu par ≥ 99,95 procentiem filtra mat eriālā vai caur vismaz EN 1822:2009 H13 klases 
HEP A filtru. Atšķaidīšanas gaisu pirms tā nonākšanas HEP A filtrā drīkst pēc izvēles attīrīt ar ogli. Ieteicams 
pirms HEP A filtra un pēc ogles attīrītāja, ja to izmanto, ievietot papildu rupjo daļiņu filtru.
4.2.1.3.3.1.2. Sekundārās atšķaidīšanas gaiss būtu jāievada PTT iespējami tuvu atšķaidītās izplūdes izejai no atšķaidīšanas 
tuneļa.
4.2.1.3.3.1.3. Atrašanās laikam starp sekundārās atšķaidīšanas gaisa ievadīšanas vietu un filtra virsmu jābūt vismaz 0,25 
sekundēm, bet ne ilgākam kā 5 sekundes.
4.2.1.3.3.1.4. Ja divkārši atšķaidīto paraugu atgr iež CVS, parauga atgr iešanas vietu izvēlas tā, lai tā netraucētu citu paraugu 
ņemšanai no CVS.
4.2.1.3.4. Paraugu sūknis un plūsmas mērītājs
4.2.1.3.4.1. Parauga gāzes plūsmas mērīšanas vienībai jāsastāv no sūkņiem, gāzes plūsmas regulator iem un plūsmas 
mērīšanas vienībām.
4.2.1.3.4.2. Gāzes plūsmas temperatūra plūsmas mērītājā nedrīkst svārstīties par vairāk kā ± 3 °C, izņemot:
a)ja paraugu ņemšanas plūsmas mērītājam ir pārraudzība reāllaikā un plūsmas vadība, kas darbojas ar 1 Hz 
frekvenci vai ātrāk;
b)reģenerācij as testos ar transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar periodiski reģenerējošām pēcapstrādes 
ierīcēm.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/332 26.11.2021.  
Ja plūsmas apjoms mainās nepieņemami filtra pārmērīg as slodzes rezultātā, testa rezultāti nav derīgi. To 
atkār tojot, plūsmas ātrumu samazina.
4.2.1.3.5. Filtrs un filtra turētājs
4.2.1.3.5.1. Plūsmas virzienā lejpus filtra jāatrodas vārstam. Vārstam jāatveras un jāaizveras 1 sekundes laikā pēc testa 
sākuma un beigām.
4.2.1.3.5.2. Dota jā testā gāzes ātrumu pie filtra virsmas iestata uz sākotnējo vērtību diapazonā no 20 cm/s līdz 
105 cm/s, un to iestata testa sākumā, lai 105 cm/s netiktu pārsniegts, kad atšķaidīšanas sistēmu darbina ar 
CVS plūsmas ātrumam proporcionālu paraugu ņemšanas plūsmu.
4.2.1.3.5.3. Izmant o ar fluorogļūdeņradi pārklātus stiklšķiedras filtrus vai fluorogļūdeņraža membrānfi ltrus.
Visu veidu filtriem jābūt ar 0,3 μm DOP (dioktilf talāta) vai PAO (polialf aolefīna) CS 68649-12-7 vai CS 
68037-01-4 savākšanas spēju vismaz 99 procenti pie gāzes plūsmas ātruma pie filtra virsmas 5,33 cm/s, 
mērīta saskaņā ar kādu no šādiem standar tiem:
a)ASV Aizsardzības depar tamenta testa metodes standar ts MIL -STD-282, metode Nr. 102.8: DOP dūmu 
ieplūde aerosola-f iltra elementā;
b)ASV ASV Aizsardzības depar tamenta testa metodes standar ts MIL-STD-282, metod e Nr. 502.1.1: DOP 
dūmu ieplūde gāzmasku filtros;
c)Vides zinātņu un tehnoloģiju institūts, IEST -RP-CC021: HEP A un ULP A filtrējošās vides testēšana.
4.2.1.3.5.4. Filtra turētāja mezg la konstr ukcijai ir jābūt tādai, kas nodrošina vienmērīgu plūsmas sadalījumu pa filtra 
nosēdlaukumu. Filtram ir jābūt apaļam un ar nosēdlaukumu vismaz 1 075 mm2.
4.2.2. Svēršanas kameras (vai telpas) un analītisk o svar u specifikācijas
4.2.2.1. Svēršanas kameras (vai telpas) apstākļi
a)Temperatūru svēršanas kamerā (vai telpā), kur kondicionē un sver cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtrus, 
uztur 22 °C ± 2 °C (22 °C ± 1 °C, ja iespējams) visu filtru kondicionēšanas un svēršanas laiku.
b)Mitr umu uztur par 10,5 °C zemāku nekā rasas punkts, un relatīvo mitr umu – 45 procenti ± 8 procenti.
c)Ir pieļaujamas ierobežotas atkāpes no svēršanas kameras (vai telpas) temperatūras un mitr uma 
specifikācijām ar nosacījumu, ka to kopējais ilgums vienā filtra sagata vošanas periodā nepārsniedz 30 
minūt es.
d)Jāsamazina to apkār tējo piesārņotāju līmeņi svēršanas kameras (vai telpas) vidē, kas nogulsnēto s uz 
cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtriem to stabilizēšanās laikā.
e)Svēršanas laikā nav pieļaujamas atkāpes no noteikta jiem apstākļiem.
4.2.2.2. Analītisk o svar u lineārā reakcija
Filtra masas noteikšanai izmant otajiem analītiskaj iem svar iem ir jāatbilst A5/1. tabulas linear itātes 
verifikā cijas kritērijiem, piemērojot lineāro regresiju. Tas nozīmē vismaz ± 2 μg precīzumspēju un vismaz 
1 μg izšķir tspēju (1 cipars = 1 μg). Testē vismaz 4 vienādos attālumos izvietotus atsvar us. Nulles vērtībai 
jābūt ± 1 μg robežās.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/333  
A5/1. tabula
Analītisk o svar u verifikācijas kritēr iji 
Mērīšanas sistēma Krustpunkts a0 Slīpums a1Aplēses 
standar tkļūda (SEE)Determ inācijas 
koeficients r2
Cietdaļiņu svar i ≤ 1 μg 0,99–1,01 maks. ≤ 1 procents ≥ 0,998
4.2.2.3. Statiskās elektrības ietekmes novēr šana
Statiskās elektrības ietekme jālikvidē. To var panākt ar svar u iezemēšanu, noviet ojot tos uz antistatiska 
paklāja un pirms svēršanas neitralizējot cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtrus ar poloni ja neitralizat oru vai 
citu ierīci ar līdzīgu iedarbību. Alte rnatīvi statiskās elektrības ietekmi var likvidēt ar statiskā lādiņa 
vienādošanu.
4.2.2.4. Noturīguma korekcij a
Parauga un standar tfiltra masas koriģē attiecībā uz to noturīgumu gaisā. Koriģēšana attiecībā uz noturīgumu 
ir atkarīga no paraugu ņemšanas filtra blīvuma, gaisa blīvuma un svar u kalibrēšanas atsvara blīvuma, un tajā 
neņem vērā pašas cietdaļiņas noturīgumu gaisā.
Ja filtra mater iāla blīvums nav zināms, izmanto šādus blīvumus:
a)ar PTFE klātam stiklšķiedras filtram: 2 300 kg/m3;
b)PTFE membrānfi ltram: 2 144 kg/m3;
c)PTFE membrānfi ltram ar polimetilpentāna balstgredzenu: 920 kg/m3.
Attiecībā uz nerūsošā tērauda kalibrēšanas atsvar iem izmanto 8 000 kg/m3 blīvumu. Ja kalibrēšanas atsvar u 
mat eriāls ir cits, tā blīvums jāzina un jāizmanto. Jāievēro Star ptauti skās Juridiskās metroloģi jas orga nizācijas 
starptautiskais ieteikums OIML R 111-1, izdevums 2004(E) (vai līdzvēr tīgs).
Izmant o šādu vienādojumu:
Pef¼Peuncorr ×1 – ρa
ρw
1 – ρa
ρf0
B@1
CA
kur:
Pef ir koriģēta cietdaļiņu parauga masa, mg;
Peuncor r ir nekoriģēta cietdaļiņu parauga masa, mg;
ρa ir gaisa blīvums, kg/m3;
ρw ir svar u kalibrēšanas atsvara blīvums, kg/m3;
ρf ir cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtra blīvums, kg/m3.
Gaisa blīvumu ρa aprēķina ar šādu vienādojumu:
ρa¼pb×M mix
R×T a
pb ir kopējais atmosfēras spiediens, kPa;
Ta ir gaisa temperatūra svēršanas vidē, kelv ini (K);
Mmix ir gaisa molmasa svēršanas vidē, 28,836 g mol–1;
R ir molārā gāzes konstante , 8,3144 J mol–1 K–1.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/334 26.11.2021.  
4.3. PN mēr iekār ta (ja prasīts PN mērījums)
4.3.1. Specifikācija
4.3.1.1. Sistēmas pārskats
4.3.1.1.1. Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmai jāsastāv no zondes jeb paraugu ņemšanas punkta, kas iegūst paraugu no 
viendabīgi samaisītas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, gaist ošo daļiņu atdalītāja (VPR) augšpus daļiņu 
skaitītāja (PNC) un piemērotām pārvades caur ulēm. Skatīt A5/14. attēlu.
4.3.1.1.2. Ieteicams, lai daļiņu izmēra priekšseparators (PCF) (piem., ciklona vai trieciena tipa) atrasto s pirms VPR 
ieejas. PCF pārvarošo 50 procentu daļiņu diametram ir jābūt starp 2,5 μm un 10 μm pie tilpuma plūsmas 
ātruma, kāds izvēlēts daļiņu paraugu ņemšanai. PCF jāļauj vismaz 99 procentiem no PCF nonākušo 1 μm 
daļiņu masas koncentrācijas šķērsot PCF izeju pie tilpuma plūsmas ātruma, kāds izvēlēts daļiņu paraugu 
ņemšanai.
Paraugu ņemšanas zonde, kas darbojas kā piemērota izmēra klasifi kāci jas ierīce, piem., kā parādīts A5/11. 
attēlā, ir alternatī va PCF izmantošanai.
4.3.1.2. Vispārīgas prasības
4.3.1.2.1. Daļiņu paraugu ņemšanas punktam jāatrodas atšķaidīšanas sistēmā. Ja izmant o divkāršās atšķaidīšanas 
sistēmu, daļiņu paraugu ņemšanas punktam jāatrodas primāraj ā atšķaidīšanas sistēmā.
4.3.1.2.1.1. Paraugu ņemšanas zondes uzgalis jeb PSP un PTT kopā veido daļiņu pārvades sistēmu (PTS). PTS pārvada 
paraugu no atšķaidīšanas tuneļa uz VPR ieeju. PTS jāatbilst šādiem nosacījumiem:
a)Paraugu ņemšanas zondi uzstāda vismaz 10 tuneļa diametr u attālumā lejpus izplūdes gāzes ieejas, vēršot 
pret gāzes plūsmu tunelī, tās asij pie uzgaļa esot paralēlai atšķaidīšanas tuneļa asij;
b)paraugu ņemšanas zondei jāatrodas augšpus jebkuras kondicionēšanas ierīces (piem., siltummaiņa);
c)paraugu ņemšanas zondei jābūt novi etotai atšķaidīšanas tunelī tā, ka paraugs tiek ņemts no homogēna 
atšķaidītāja/izplūdes maisījuma.
4.3.1.2.1.2. Gāzes paraugam, kas ņemts caur PTS, jāatbilst šādiem nosacījumiem.
a)Pilnas plūsmas izplūdes atšķaidīšanas sistēmas gadījumā tās plūsmas Reinoldsa skaitlim Re ir jābūt 
mazākam nekā 1 700 .
b)Divkāršās atšķaidīšanas sistēmas gadījumā tās plūsmas Reinoldsa skaitlim Re ir jābūt mazākam nekā 
1 700 PTT, t. i., lejpus paraugu ņemšanas zondes vai punkta.
c)Atrašanās laikam jābūt ≤ 3 sekundēm.
4.3.1.2.1.3. Jebkur u citu paraugu ņemšanas PTS konfigurāci ju, kuras ekvivalenta daļiņu iekļūšana pie 30 nm var tikt 
pierādīta, uzskata par pieņemamu.
4.3.1.2.1.4. Izplūdes caur ulei (OT), kas pārvada atšķaidīto paraugu no VPR uz PNC ieeju, jābūt šādām īpašībām:
a)iekšējais diametrs ≥ 4 mm;
b)gāzes parauga plūsmas uzturēšanās laiks ≤ 0,8 sekundes.
4.3.1.2.1.5. Jebkādu citu paraugu ņemšanas OT konfigurāciju, kuras ekvivalenta daļiņu iekļūšana pie 30 nm var tikt 
pierādīta, uzskata par pieņemamu.
4.3.1.2.2. VPR jāietver ierīces parauga atšķaidīšanai un gaistošo daļiņu atdalīšanai.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/335  
4.3.1.2.3. Visām atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas daļām starp izpūtēju un PNC, kuras saskaras ar 
neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzi, jābūt konstr uētām tā, lai samazinātu daļiņu nogulsnēšanos. Visām 
daļām ir jābūt izgata votām no elektrību vadošiem mater iāliem, kas nereaģē ar izplūdes gāzu kompone ntēm, 
un elektr iski iezemētām, lai novērstu elektrostatisk os efektus.
4.3.1.2.4. Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmā jāiestrādā laba aerosola parauga ņemšanas prakse, kas ietver izvairīšanos 
no asiem līkumiem un krasām šķērsgr iezuma izmaiņām, gludu iekšējo virsmu izmant ošanu un paraugu 
ņemšanas līnijas garuma samazināšanu. Ir pieļaujamas pakāpeniskas šķērsgr iezuma maiņas.
4.3.1.3. Konkrētas prasības
4.3.1.3.1. Daļiņu paraugs nedrīkst plūst caur i sūknim, pirms tas nav izplūdis caur PNC.
4.3.1.3.2. Ieteicams parauga priekšseparator s.
4.3.1.3.3. Parauga priekšsag atav ošanas vienībai:
a)jāspēj atšķaidīt paraugu vienā vai vairāk os posmos tā, lai sasniegtu daļiņu skaita koncentrācij u, kas ir 
zemāka par PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējo robežu, un gāzes temperatūr u zemāku 
nekā 35 °C PNC ieejā;
b)jāsatur sākotnējs sildāmas atšķaidīšanas posms, kas izvada paraugu ≥ 150 °C un ≤ 350 °C ± 10 °C 
temperatūrā un atšķaida to vismaz ar koeficie ntu 10;
c)jāvada karsēšanas posmi konstantās nominālās darba temperatūrās diapazonā ≥ 150 °C un ≤ 400 °C ± 
10 °C;
d)jānodrošina indikāci ja, vai posmi ar apsildi norisinās to pareizās darba temperatūrās;
e)jābūt konstr uētai tā, lai panāktu cieto daļiņu iekļūšanas efektivitāti vismaz 70 procenti daļiņām ar 100 
nm elektr iskās mobilitātes diametr u;
f)attiecībā uz visu VPR kopumā jāpanāk daļiņu koncentrācij as samazinājuma koeficients frðdiÞdaļiņām ar 
30 nm un 50 nm elektr iskās mobilitātes diametr u, kas attiecīgi nav lielāks kā 30 procenti un 20 procenti 
un nav mazāks kā 5 procenti daļiņām ar 100 nm elektr iskās mobilitāte s diametr u.
Daļiņu koncentrācij as samazinājuma koeficientu katram daļiņu izmēram frðdiÞaprēķina ar šādu 
vienādojumu:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
kur:
NinðdiÞ ir daļiņu skaita koncentrācij a daļiņām ar diametr u di augšpus tās;
NoutðdiÞ ir daļiņu skaita koncentrācij a daļiņām ar diametr u di lejpus tās;
di ir daļiņu elektr iskās mobilitāte s diametrs (30, 50 vai 100 nm).
NinðdiÞun NoutðdiÞ koriģē līdz tādiem pašiem apstākļiem.
Daļiņu vidējo aritmētisk o koncentrācijas samazinājuma koeficientu pie konkrēta atšķaidīšanas 
iestatījuma fr¯aprēķina ar šādu vienādojumu:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
Ieteicams kalibrēt un validēt VPR kā vienu vienību;
g)jābūt konstr uētai saskaņā ar labu inženier tehnisk o praksi, lai nodrošinātu stabilus daļiņu koncentrācij as 
samazinājuma koeficientus visu testa laiku;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/336 26.11.2021.  
h)ar apsildes un tetrakontāna parciālā spiediena samazināšanu jāpanāk arī vairāk nekā 99,0 procentu 
tetrak ontāna (CH3(CH 2)38CH 3) 30 nm daļiņu iztvaicēšana, kuru koncentrācij a ieejā ir ≥ 10 000 uz cm3.
4.3.1.3.4. PNC:
a)jādarbojas pilnas plūsmas darbības apstākļos;
b)jābūt ar skaitīšanas precizitāti ± 10 procenti PNC diapazonā no 1 uz cm3 līdz atsevišķu daļiņu skaitīšanas 
režīma augšējai robežai saskaņā ar piemērotu, izsek ojamu standar tu. Koncentrācijām, kas mazākas nekā 
100 uz cm3, varētu būt vajadzīgi mērījumi, kuru vidējā vērtība note ikta ilgāk os paraugu ņemšanas 
laikposmos, lai pierādītu PNC precizitāti ar augstu statistisk o ticamību;
c)jābūt ar izšķir tspēju vismaz 0,1 daļiņa uz cm3 koncentrācij ās, kas mazākas nekā 100 uz cm3;
d)jābūt ar lineār u reakciju uz daļiņu skaita koncentrācijām pilnā mērījumu diapazonā atsevišķu daļiņu 
skaitīšanas režīmā;
e)jābūt ar datu ziņošanas frekvenci, kas ir vienāda ar 0,5 Hz vai lielāka;
f)jābūt ar t90 reakcijas laiku izmērīto koncentrācij u diapazonā mazāku nekā 5 sekundes;
g)jāsatur sakr itības koriģēšanas funkci ja ar maksimums 10 procentu korekcij u, un drīkst izmant ot iekšējās 
kalibrēšanas koeficie ntu, kā noteikts šī pielikuma 5.7.1.3. punktā, bet nedrīk st izmantot nevienu citu 
algor itmu skaitīšanas efektivitāte s koriģēšanai vai definēšanai;
h)jābūt ar dažādu izmēr u daļiņu skaitīšanas efektivitāti, kāda norādīta A5/2. tabulā.
A5/2. tabula
PNC skaitīšanas efektivitāte 
Daļiņu izmēra elektr iskās mobilitātes diametrs (nm) PNC skaitīšanas efektivitāt e (procenti)
23 ± 1 50 ± 12
41 ± 1 > 90
4.3.1.3.5. Ja PNC izmant o darba šķidr umu, tas jāmaina tik bieži, kā norādījis instr umenta ražotājs.
4.3.1.3.6. PNC ieejā jāmēra spiediens un/vai temperatūra, ja to neuztur zināmā konstantā līmenī punktā, kurā kontrolē 
PNC plūsmas ātrumu, lai daļiņu skaita koncentrācij as mērījumus varētu koriģēt līdz standar tapstākļiem.
4.3.1.3.7. Atrašanās laiku PTS, VPR un OT summa, kam pieskaitīts PNC t90 reakci jas laiks, nedrīk st pārsniegt 
20 sekundes.
4.3.1.4. Ieteicamās sistēmas apraks ts
Nākama jā punktā apraks tīta ieteicamā PN mērīšanas prakse . Tomēr ir pieņemamas sistēmas, kas atbilst šā 
pielikuma 4.3.1.2. un 4.3.1.3. punkta veiktspējas specifikācijām.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/337  
A5/14. attēls
Ieteicamā daļiņu paraugu ņemšanas sistēma
4.3.1.4.1. Paraugu ņemšanas sistēmas apraksts
4.3.1.4.1.1. Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmai jāsastāv no paraugu ņemšanas zondes uzgaļa jeb daļiņu paraugu 
ņemšanas punkta atšķaidīšanas sistēmā, PTT, PCF un VPR, kas atrodas augšpus PNC vienības.
4.3.1.4.1.2. VPR jāietver ierīces parauga atšķaidīšanai (daļiņu skaita atšķaidītāji: PND 1 un PND 2) un daļiņu iztvaicēšanai 
(iztvaicēšanas caur ule, ET).
4.3.1.4.1.3. Testa gāzes plūsmas paraugu ņemšanas zondei jeb paraugu ņemšanas punktam atšķaidīšanas tunelī jābūt 
izvietota m tā, lai var paņemt reprezentējošu gāzes plūsmas paraugu no homogēna atšķaidītāja/izplūdes 
maisījuma.
5. KALIBRĒŠANAS INTER VĀLI UN PROCEDŪRAS
5.1. Kalibrēšanas inter vāli
Visus A5/3. tabulā minēt os instr umentus kalibrē ar/pēc būtisku uzturēšanas darbu intervāliem.
A5/3. tabula
Instr ument a kalibrēšanas inter vāli 
Instr umenta pārbaudes Inter vāls Kritērijs
Gāzu analizat ora linear izēšana 
(kalibrēšana)Ik pēc 6 mēnešiem ± 2 procenti no nolasījuma
Vidusposms Ik pēc 6 mēnešiem ± 2 procenti
CO NDIR:
CO2/H 2O traucējumsIk mēnesi –1 līdz 3 ppm
NO x pārveidotāja pārbaude Ik mēnesi > 95 procenti
CH 4 atdalītāja pārbaude Ik gadu 98 procenti etānaLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/338 26.11.2021.  
FID CH 4 reakcija Ik gadu Skatīt šī pielikuma 5.4.3. punktu.
FID gaisa/degvielas plūsma Pie būtiskiem uzturēšanas 
darbiemSaskaņā ar instr umenta ražotāja 
norādēm
NO/NO 2 NDUV :
H2O, HC traucējumsPie būtiskiem uzturēšanas 
darbiemSaskaņā ar instr umenta ražotāja 
norādēm
Infrasarkanie lāzera spektrometr i 
(modulēti augstas izšķir tspējas, 
šaur joslas infrasarkanie 
analizat ori): traucējumu pārbaudeIk gadu Saskaņā ar instr umenta ražotāja 
norādēm
QCL Ik gadu Saskaņā ar instr umenta ražotāja 
norādēm
GC metodes Skatīt šā pielikuma 7.2. punktu. Skatīt šā pielikuma 7.2. punktu.
LC metodes Ik gadu Saskaņā ar instr umenta ražotāja 
norādēm
Foto akustika Ik gadu Saskaņā ar instr umenta ražotāja 
norādēm
FTIR: linear itātes verifikā cija 370 dienu laikā pirms testēšanas Skatīt šā pielikuma 7.1. punktu.
Mikrogramu svar u linear itāte Ik gadu Skatīt šā pielikuma 
4.2.2.2. punktu.
PNC (daļiņu skaitītājs) (ja 
attiecināms)Skatīt šā pielikuma 
5.7.1.1. punktu.Skatīt šā pielikuma 
5.7.1.3. punktu.
VPR (gaist ošo daļiņu atdalītājs) Skatīt šā pielikuma 
5.7.2.1. punktu.Skatīt šī pielikuma 5.7.2. punktu.
A5/4. tabula
Konst anta tilpuma paraugu ņēmēja (CV S) kalibrēšanas inter vāli 
CVS Inter vāls Kritērijs
CVS plūsma Pēc kapitālremonta ± 2 procenti
Temperatūras devējs Ik gadu ± 1 °C
Spiediena devējs Ik gadu ± 0,4 kPa
Ievadīšanas pārbaude Ik nedēļu ± 2 procenti
A5/5. tabula
Vides datu kalibrēšanas inter vāli 
Klimats Inter vāls Kritērijs
Temperatūra Ik gadu ± 1 °C
Mitr uma rasa Ik gadu ± 5 procenti RH
Gaisa spiediens Ik gadu ± 0,4 kPa
Dzesēšanas ventilator s Pēc kapitālremonta Saskaņā ar šī pielikuma 1.1.1. 
punktuLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/339  
5.2. Analizato ra kalibrēšanas procedūra
5.2.1. Katr u analizatoru kalibrē saskaņā ar instr umenta ražotāja norādēm vai vismaz tik bieži, kā norādīts A5/3. 
tabulā.
5.2.2. Katr u normāli izmant oto darbības diapazonu linear izē, piemērojot šādu procedūr u.
5.2.2.1. Analizato ra linear izēšanas līkni izveido ar vismaz pēc pieciem kalibrēšanas punktiem, kas ir izvietoti 
iespējami vienmērīgi. Lielākās koncentrācij as kalibrēšanas gāzes nominālā koncentrācij a nedrīk st būt 
mazāka kā 80 procenti no pilnas skalas.
5.2.2.2. Vajadzīgo kalibrēšanas gāzes koncentrācij u var iegūt ar gāzu dalītāju, atšķaidot ar attīrītu N2 vai attīrītu 
sintētisk o gaisu.
5.2.2.3. linear izēšanas līkni aprēķina ar mazāk o kvadrātu metodi. Ja iegūtā polinoma pakāpe ir lielāka nekā 3, 
kalibrēšanas punktu skaitam ir jābūt vismaz vienādam ar polinoma pakāpi, kam pieskaitīts 2.
5.2.2.4. linear izēšanas līkne no katras kalibrēšanas gāzes nominālās vērtības nedrīk st atšķir ties par vairāk kā ± 2 
procentiem.
5.2.2.5. Pēc linear izēšanas līknes un linear izēšanas punktiem ir iespējams pārliecināties, vai kalibrēšana ir veikta 
pareizi. Norāda dažādus analizatoru raksturojošos parametr us, jo īpaši:
a)analizat oru un gāzes kompone nti;
b)diapazonu;
c)linear izēšanas datumu.
5.2.2.6. Ja atbildīgā iestādi apmier ina, ka alternatīvas tehnoloģijas (piem., dator s, elektroniski vadīts diapazonu 
pārslēgs utt.) nodrošina līdzvēr tīgu precizitāti, šīs alternatī vas drīk st izmant ot.
5.3. Analizato ra nulles un kalibrēšanas verifikācij as procedūra
5.3.1. Katr u parasti izmantot o darbības diapazonu pirms katras analīzes pārbauda saskaņā ar šā pielikuma 5.3.1.1. 
un 5.3.1.2. punktu.
5.3.1.1. Kalibrēšanu pārbauda, izmant ojot nulles gāzi un kalibrēšanas gāzi saskaņā ar B6. pielikuma 2.14.2.3. 
punktu.
5.3.1.2. Pēc testēšanas nulles gāzi un to pašu kalibrēšanas gāzi izmant o atkār totai pārbaudei saskaņā ar B6. 
pielikuma 2.14.2.4. punktu.
5.4. FID ogļūdeņražu reakcijas pārbaudes procedūra
5.4.1. Detektora reakcijas optimizēšana
FID noregulē atbilstīgi instr umenta ražotāja norādījumiem. Gaisā esošo propānu izmanto visbiežāk 
izmant otajā darbības diapazonā.
5.4.2. HC analizatora kalibrēšana
5.4.2.1. Analizato ru kalibrē, izmant ojot gaisā esošo propānu un attīrītu sintētisk o gaisu.
5.4.2.2. Izveido šā pielikuma 5.2.2. punktā apraks tīto kalibrēšanas līkni.
5.4.3. Dažādu ogļūdeņražu reakci jas koeficienti un ieteicamās robežasLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/340 26.11.2021.  
5.4.3.1. Reakci jas koeficients Rf konkrētam ogļūdeņražu savienojumam ir FID C1 rādījuma attiecība pret gāzes 
cilindra koncentrāciju, izteiktu ppm C1.
Testa gāzes koncentrācijas līmenim ir jābūt tādam, lai darbības diapazonā dotu reakciju aptuv eni 80 procenti 
no pilnas skalas. Koncentrācijai jābūt iepr iekš zināmai ar precizitāti ± 2 procenti attiecībā pret grav imetr isko 
standar tu, kas izteikts ar tilpumu. Turklāt gāzes cilindram veic priekšsag atav ošanu 24 stundas temperatūrā 
starp 20 un 30 °C.
5.4.3.2. Metāna koeficientu RfCH4 mēra un nosaka, uzsāk ot analizatora ekspluatāci ju, un pēc tam ik gadu vai pēc 
būtiskiem uzturēšanas intervāliem, vadoties pēc tuvākā term iņa.
Propilēna reakcijas koeficientu RfC3H6 un toluola reakcijas koeficientu RfC7H8 mēra, uzsāk ot analizatora 
ekspluatāciju. Tos ieteicams izmērīt pēc būtiskiem uzturēšanas darbiem, kas varētu ietekmēt reakcijas 
koeficie ntus.
Izmant ojamās testa gāzes un ieteicamie reakcijas koeficie nti ir šādi:
Metāns un attīrīts gaiss:0,95 <RfCH4<1,15
vai 1,00 < Rf < 1,05 transpor tlīdzekļiem, ko darbina ar NG/biometānu
Propilēns un attīrīts gaiss: 0,85 <RfC3H6 <1,10
Toluols un attīrīts gaiss: 0,85 <RfC7H8 <1,10
Koeficienti ir relatīvi attiecībā pret Rf 1,00 propānam un attīrītam gaisam.
5.5. NO x pārveidotāja efektivitātes testa procedūra
5.5.1. Izmant ojot testa iekār tu, kā parādīts A5/15. attēlā, un turpmāk apraks tīto procedūr u, pārveidotāju 
efektivitāti NO 2 pārvēršanai par NO testē ar ozonat oru šādi.
5.5.1.1. Analizato ru kalibrē visbiežāk izmantot ajā darbības diapazonā atbilsto ši ražotāja specif ikācij ām, izmant ojot 
nulles gāzi un kalibrēšanas gāzi (kurā NO saturam jābūt aptuv eni 80 procenti no darbības diapazona un 
NO 2 koncentrācij ai gāzu maisījumā ir jābūt mazākai nekā 5 procenti no NO koncentrācijas). NO x 
analizat oram ir jābūt NO režīmā, lai kalibrēšanas gāze neplūstu caur pārveidotāju. Reģistrē uzrādīto 
koncentrācij u.
5.5.1.2. Skābekli vai sintētisk o gaisu kalibrēšanas gāzes plūsmai nepār traukti pievieno caur T veida savienotā ­
jelementu, līdz uzrādītā koncentrācij a ir aptuv eni par 10 procentiem mazāka nekā šā pielikuma 5.5.1.1. 
punktā norādītā kalibrēšanas koncentrācij a. Reģistrē uzrādīt o koncentrācij u (c). Šajā procesā ozonatoram 
jāpaliek neaktivētam.
5.5.1.3. Tagad aktivizē ozonat oru, lai ģenerētu pietiekami daudz ozona NO koncentrācij as samazināšanai līdz 20 
procentiem (minimums 10 procenti) no šā pielikuma 5.5.1.1. punktā norādītās kalibrēšanas koncentrācijas. 
Reģistrē uzrādīt o koncentrāciju (d).
5.5.1.4. Pēc tam NO x analizat oru pārslēdz NO x režīmā, līdz ar ko gāzu maisījums (kas sastāv no NO, NO 2, O2 un N2) 
tagad plūst caur i pārveidotājam. Reģistrē uzrādīto koncentrācij u (a).
5.5.1.5. Tagad ozonator u deaktivē. Šā pielikuma 5.5.1.2. punktā apraks tītajam gāzu maisījumam jāplūst caur i 
pārveidotājam uz detektoru. Reģistrē uzrādīt o koncentrācij u (b).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/341  
A5/15. attēls
NO x pārveidotāja efektivitātes testa procedūra
5.5.1.6. Ozonat oram esot deaktivētam, noslēdz skābekļa vai sintētiskā gaisa plūsmu. Analizato ra NO 2 rādījums tad 
nedrīkst būt par 5 procentiem lielāks kā šā pielikuma 5.5.1.1. punktā dotais skaitlis.
5.5.1.7. NO x pārveidotāja procentuālo efektivitāti aprēķina, izmantojot koncentrācijas a, b, c un d, kas noteiktas šā 
pielikuma 5.5.1.2. līdz 5.5.1.5. punktā, ar šādu vienādojumu:
Efficiency ¼ 1þa – b
c – d��
×100
Pārveidotāja efektivitāte nedrīk st būt mazāka kā 95 procenti. Pārveidotāja efektivitāti testē tik bieži, kā 
norādīts A5/3. tabulā.
5.6. Mikrogramu svar u kalibrēšana
Cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtra svēršanai izmant oto mikrogramu svar u kalibrēšanai ir jābūt izsek ojamai 
līdz nacionālam vai starptaut iskam standar tam. Svar iem ir jāatbilst šā pielikuma 4.2.2.2. punktā dotajām 
linear itātes prasībām. Linear itātes verifikācij u veic vismaz reizi 12 mēnešos vai ikreiz pēc sistēmas remonta 
vai izmaiņām, kas varētu ietekmēt kalibrējumu.
5.7. Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas (ja prasīts PN mērījums) kalibrēšana un validēšana
Kalibrēšanas/validēšanas metožu piemēr i ir pieejami šeit: http://www .unece.org/trans/main/wp29/ 
wp29wgs/wp29gr pe/pm pFCP .html
5.7.1. PNC kalibrēšana
5.7.1.1. Atbildīgā iestāde nodrošina PNC kalibrēšanas sertifikāta esību, kas pierāda atbilstību izsek ojamam 
standar tam 13 mēnešu laikposmā pirms emisiju testa. Star p kalibrēšanām vai nu pārrauga PNC skaitīšanas 
efektivitāti attiecībā uz nolietošanos, vai PNC dakti regulār i maina ik pēc 6 mēnešiem. Skatīt A5/16. un 
A5/17. attēlu. PNC skaitīšanas efektivitāti drīkst pārraudzīt ar atsauces PNC vai vismaz diviem citiem 
mērīšanas PNC. Ja PNC uzrāda daļiņu skaita koncentrācij as ± 10 procentu robežās no vidējām 
aritmētiskaj ām koncentrācij ām, kuras uzrādījis atsauces PNC vai divu vai vairāku PNC grupa, PNC turpmāk 
uzskata par stabilu; pretējā gadījumā ir vajadzīgi PNC uzturēšanas darbi. Ja PNC pārrauga ar diviem vai 
vairākiem citiem mērīšanas PNC, ir atļauts izmantot atsauces transpor tlīdzekli, ko brauc dažādās testa 
telpās, kurai katrai ir savs PNC.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/342 26.11.2021.  
A5/16. attēls
Nominālās darbības ar PNC gadā
A5/17. attēls
Paplašinātās darbības ar PNC gadā (ja aizkavējas PNC pilna kalibrēšana)
5.7.1.2. PNC atkār toti jākalibrē un jauns kalibrēšanas sertifikāts jāizdod pēc jebkādiem būtiskiem uzturēšanas 
darbiem.
5.7.1.3. Kalibrēšanai ir jābūt izsek ojamai līdz nacionāla vai starptauti ska standar ta kalibrēšanas metod ei, salīdzinot 
kalibrējamā PNC reakci ju ar:
a)kalibrēta aerosola elektrometra reakci ju, vienlaicīgi ņemot elektrostatiski klasifi cētu kalibrēšanas daļiņu 
paraugus; vai
b)otra PNC reakci ju, kurš ir tieši kalibrēts pēc iepr iekš minētās metodes.
5.7.1.3.1. Attiecībā uz 5.7.1.3. punkta a) apakšpunkta prasībām kalibrēšanu veic, izmantojot vismaz sešas standar ta 
koncentrācij as, kas ir iespējami vienmērīgi izvietota s PNC mērījumu diapazonā.
5.7.1.3.2. Attiecībā uz 5.7.1.3. punkta b) apakšpunkta prasībām kalibrēšanu veic, izmantojot vismaz sešas standar ta 
koncentrācij as PNC mērījumu diapazonā. Vismaz 3 punktiem jābūt koncentrācij ās, kas mazākas nekā 
1 000 uz cm3; pārējām koncentrācij ām ir jābūt lineār i izvietotām starp 1 000 uz cm3 un PNC diapazona 
maksimumu atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīmā.
5.7.1.3.3. Attiecībā uz 5.7.1.3. punkta a) apakšpunkta un 5.7.1.3. punkta b) apakšpunkta prasībām izvēlēta jiem 
punktiem jāietver nominālais nulles koncentrācij as punkts, kuru iegūst, katra instr umenta ieeju aprīk ojot ar 
EN 1822:2008 vismaz H13 klases vai ekvivalentas veiktspējas HEP A filtrus. Bez kalibrēšanas koefic ienta 
piemērošanas kalibrējama jam PNC tā izmērītaj ām koncentrācij ām jāiekļaujas ± 10 procentu robežās no 
standar ta koncentrācij as katrai koncentrācijai, izņemot nulles punktu, pretējā gadījumā kalibrējamo PNC 
nepieņem. Aprēķina un reģistrē novirzi no abu datu kopu vismazāk o kvadrātu lineārās regresijas. 
Kalibrējamajam PNC piemēro kalibrēšanas koeficie ntu, kas ir vienāds ar novirzes apgr iezto lielumu. 
Reakci jas linear itāti aprēķina kā abu datu kopu Pīrsona momentu reizinājumu korelāci jas koeficie ntu 
kvadrātu (r), un tai jābūt vienādai ar 0,97 vai lielākai. Aprēķinot gan novi rzi, gan r2, lineāra jai regresijai jāiet 
caur sākuma punktu (nulles koncentrācij u abiem instr umentiem).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/343  
5.7.1.4. Kalibrēšanā iekļauj arī PNC 23 nm elektr iskās mobilitāte s diametra daļiņu konstatēšanas efektivitāti saskaņā 
ar šā pielikuma 4.3.1.3.4. punkta h) apakšpunkta prasībām. Skaitīšanas efektivitātes pārbaude ar 41 nm 
daļiņām netiek prasīta.
5.7.2. VPR kalibrēšana/validēšana
5.7.2.1. Jaunai vienībai vai pēc būtiskiem uzturēšanas darbiem vajad zīga VPR daļiņu koncentrācij as samazinājuma 
koeficie ntu visā atšķaidīšanas iestatījumu diapazonā kalibrēšana instr umenta fiksētajās nomināla jās darba 
temperatūrās. VPR daļiņu koncentrācij as samazinājuma koeficientu periodiskas validēšanas prasības 
aprobežojas ar viena iestatījuma pārbaudi, kas tipisks ar cietdaļiņu filtru aprīk otu transpor tlīdzekļu 
mērījumiem. Atbildīgā iestāde nodrošina VPR kalibrēšanas vai validēšanas sertifikāta esību 6 mēnešu 
laikposmā pirms emisiju testa. Ja VPR ir iebūvēti temperatūras pārraudzības signalizatori, ir pieļaujams 13 
mēnešu validēšanas intervāls.
Ieteicams kalibrēt un validēt VPR kā vienu vienību.
VPR raksturo daļiņu koncentrācij as samazinājuma koefic ients cietām daļiņām ar 30, 50 un 100 nm 
elektr iskās mobilitāte s diametr u. Daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficienti frðdÞ daļiņām ar 30 nm 
un 50 nm elektr iskās mobilitāte s diametr u nedrīk st būt attiecīgi par 30 procentiem un 20 procentiem 
lielāki un par vairāk kā 5 procentiem mazāki nekā daļiņām ar 100 nm elektr iskās mobilitāte s diametr u. 
Validēšanas nolūkā vidējam aritmētiskajam daļiņu koncentrācij as samazinājuma koeficie ntam jābūt ± 10 
procentu robežās no vidējā aritmētiskā daļiņu koncentrācij as samazinājuma koeficienta fr¯, kas noteikts 
primāraj ā VPR kalibrēšanā.
5.7.2.2. Šo mērījumu testa aerosols ir cietas vielas daļiņas ar 30, 50 un 100 nm elektr iskās mobilitātes diametr u un 
minimālo koncentrācij u 5 000 daļiņas uz cm3 VPR ieejā. Pēc izvēles validēšanai drīkst izmant ot polidispersu 
aerosolu ar elektr iskās mobilitāt es vidējo diametr u 50 nm. Testa aerosolam jābūt termiski stabilam VPR 
darbības temperatūrās. Daļiņu skaita koncentrācij as mēra augšpus un lejpus sastāvdaļām.
Daļiņu koncentrācij as samazinājuma koeficientu katram monodispersu daļiņu izmēram frðdiÞaprēķina ar 
šādu vienādojumu:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
kur:
NinðdiÞ ir daļiņu skaita koncentrācij a daļiņām ar diametr u di augšpus tās;
NoutðdiÞ ir daļiņu skaita koncentrācij a daļiņām ar diametr u di lejpus tās;
di ir daļiņu elektr iskās mobilitāte s diametrs (30, 50 vai 100 nm).
NinðdiÞun NoutðdiÞ koriģē līdz tādiem pašiem apstākļiem.
Daļiņu vidējo aritmētisk o koncentrācij as samazinājuma koeficientu fr¯pie konkrēta atšķaidīšanas iestatījuma 
aprēķina ar šādu vienādojumu:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
Ja validēšanai izmanto polidispersu 50 nm aerosolu, vidējo aritmētisk o koncentrācij as samazinājuma 
koeficientu fv¯pie validēšanai izmant otā atšķaidīšanas iestatījuma aprēķina ar šādu vienādojumu:
fv¯¼Nin
NoutLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/344 26.11.2021.  
kur:
Nin ir daļiņu skaita koncentrācij a augšupejošā virzienā;
Nout ir daļiņu skaita koncentrācij a lejupejošā virzienā.
5.7.2.3. VPR jāuzrāda vairāk nekā 99,0 procentu tetrakontāna (CH3(CH 2)38CH 3) daļiņu ar vismaz 30 nm elektr iskās 
mobilitāt es diametra atdalīšana pie koncentrācij as ieejā ≥ 10 000 uz cm3, tam darbojoties ar minimālās 
atšķaidīšanas iestatījumu un ražotāja ieteiktajā darbības temperatūrā.
5.7.3. PN mērīšanas sistēmas pārbaudes procedūras
Reizi mēnesī PNC ienāk ošās plūsmas izmērītaj ai vērtībai jābūt 5 procentu robežās no PNC nominālā 
plūsmas ātruma, pārbaudot ar kalibrētu plūsmas mērītāju.
5.8. Sajaukšanas ierīces precizitāte
Ja šā pielikuma 5.2. punktā noteikto kalibrēšanu veikšanai izmant o gāzes dalītāju, sajaukšanas ierīces 
precizitāte i jābūt tādai, lai atšķaidīto kalibrēšanas gāzu koncentrācijas varētu noteikt ± 2 procentu robežās. 
Kalibrēšanas līkni verificē ar vidusposma pārbaudi, kā apraks tīts šā pielikuma 5.3. punktā. Kali brēšanas 
gāzei ar koncentrācij u mazāku nekā 50 procenti no analizator a diapazona, jābūt 2 procentu robežās no tās 
sertificē tās koncentrācij as.
6. STAND ARTGĀZES
Tikai 1.B līmenim
Ja gāzes ar šādu norādītās vērtības pielaidi nav pieejamas Japānas kalibrēšanas pakalpojumu sistēmā (JCSS), 
drīkst izmantot gāzi ar plašākām, taču vismazākajām pieejamajā m pielaidēm.
6.1. Tīras gāzes
6.1.1. Visas vērtības, kas izteiktas ppm, nozīmē tilpuma-ppm (vpm).
6.1.2. Kalibrēšanai un darbībai jābūt pieejamām, ja nepieciešams, šādām gāzēm:
6.1.2.1. Slāpeklis:
Tīrība: ≤ 1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm N2O, ≤ 0,1 ppm NH 3.
6.1.2.2. Sintētiskais gaiss:
Tīrība: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO 2, ≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm NO 2; skābekļa saturs starp 18 
un 21 tilpuma procentiem.
6.1.2.3. Skābeklis:
Tīrība: > 99,5 tilpuma procenti O2.
6.1.2.4. Ūdeņradis (un maisījums, kas satur hēliju vai slāpekli):
Tīrība: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO 2; ūdeņraža saturs starp 39 un 41 tilpuma procenti.
6.1.2.5. Oglekļa monoksīds:
minimālā tīrība 99,5 procenti.
6.1.2.6. Propāns:
minimālā tīrība 99,5 procenti.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/345  
6.2. Kalibrēšanas gāzes
Kalibrēšanas gāzes patiesajai koncentrācij ai ir jābūt ± 1 procenta robežās no norādītās vērtības vai kā 
norādīts turpmāk, un tai jābūt izsek ojamai līdz nacionālajiem vai starptautiskiem standar tiem.
Gāzu maisījumiem ar turpmāk norādītaj iem sastāviem ir jābūt pieejamiem ar vaļējas gāzes specifikācijām 
saskaņā ar šā pielikuma 6.1.2.1. vai 6.1.2.2. punktu:
a)C3H8 sintētiskā gaisā (sk. šā pielikuma 6.1.2.2. punktu);
b)CO slāpeklī;
c)CO2 slāpeklī;
d)CH 4 sintētiskā gaisā;
e)NO slāpeklī (NO 2 daudzums šajā kalibrēšanas gāzē nedrīk st pārsniegt 5 procentus no NO satura).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/346 26.11.2021.  
B6. PIELIKUMS 
1. tipa testa procedūras un test a apstākļi 
1. TESTU APRAK STS
1.1. Ar 1. tipa testu verificē gāzveida savienojumu, cietdaļiņu, daļiņu skaita (ja prasīts PN mērījums), CO2 masas 
emisi ju, degvielas patēr iņu, elektroenerģi jas patēr iņu un elektr iskos pilnuzlādes nobraukumus piemērojamā 
WLTP testa ciklā un OBFCM precizitāti (ja attiecināms).
1.1.1. Testus veic saskaņā ar šā pielikuma 2. punktā aprakstīto metodi vai B8. pielikuma 3. punktā aprakstīto metodi 
attiecībā uz pilnībā elektr iskiem, hibrīdelektr iskiem un ar saspiesta ūdeņraža degvielas elementiem 
darbināmiem hibrīda transpor tlīdzekļiem. Izplūdes gāzu, cietdaļiņu un daļiņu skaita (ja prasīts PN mērījums) 
paraugus ņem un analizē saskaņā ar noteiktajā m metodēm.
1.1.2. Ja izmant ojamā standar tdegviela ir LPG vai NG/biometāns, papildus piemēro šādas prasības.
1.1.2.1. Cilmes transpor tlīdzekļa izplūdes emisi ju apstipr ināšana
1.1.2.1.1. Cilmes transpor tlīdzeklim būtu jāpierāda tā spēja pielāgoties jebkādam degvielas sastāvam, kas var parādīties 
tirgū. LPG gadījumā ir C3/C4 sastāva variācijas . NG/biometāna gadījumā parasti ir divu veidu degvielas – 
augstas siltumspējas degviela (H gāze) un zemas siltumspējas degviela (L gāze), bet ar ievērojamu izkliedi abos 
diapazonos; tās būtiski atšķiras pēc Wobbe indeksa. Šīs variācij as atspoguļojas standar tdegvielās.
1.1.2.1.2. Ja transpor tlīdzekli darbina ar LPG, NG/biometānu, cilmes transpor tlīdzeklis(-ļus) testē 1. tipa testā ar divām 
galēji atšķirīgām B3. pielikumā noteiktaj ām standar tdegvielām. NG/biometāna gadījumā, ja pāreja no vienas 
degvielas uz otru praksē notiek ar slēdža palīdzību, šo slēdzi nedrīkst izmantot tipa apstipr ināšanas laikā. 
Šādā gadījumā pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstipr inātājas iestādes piekr išanu drīk st pagarināt šī 
pielikuma 2.6. punktā minēt o priekšsag atav ošanas ciklu.
1.1.2.1.3. Transpor tlīdzekli uzskata par atbilsto šu, ja testos un ar standar tdegvielām, kas minētas šī pielikuma 
1.1.2.1.2. punktā, transpor tlīdzeklis iekļaujas emisijas robežās.
1.1.2.1.4. Ja transpor tlīdzekli darbina ar LPG vai NG/biometānu, emisi ju rezultātu attiecību “r” katram piesārņotājam 
nosaka šādi:
Degvielas veids(-i) Standar tdegvielas “r” aprēķins
LPG un benzīns vai tikai LPG A degvielar¼B
A
B degviela
NG/biometāns un benzīns vai tikai NG/ 
biometānsDegviela G20r¼G25
G20Degviela G25
1.1.2.2. Saimes elementa izplūdes emisiju apstipr ināšana
Vienas degvielas ar gāzi darbināma transpor tlīdzekļa un divu degvielu ar gāzi darbināma transpor tlīdzekļa, ko 
darbina ar LPG vai NG/biometānu, kā saimes elementa tipa apstipr ināšanai 1. tipa testu veic ar vienu gāzes 
standar tdegvielu. Šī standar tdegviela drīk st būt jebkura no abām gāzes standar tdegvielām. Transpor tlīdzekli 
uzskata par atbilstošu, ja ir izpildītas šādas prasības.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/347  
1.1.2.2.1. Transpor tlīdzeklis atbilst saimes elementa definīcijai, kas dota šo noteikumu 6.3.6.3. punktā.
1.1.2.2.2. Ja testa degviela ir standar tdegviela A LPG vai G20 NG/biometāna gadījumā, emisi jas rezultātu reizina ar 
attiecīgo koeficientu “r”, kas aprēķināts šā pielikuma 1.1.2.1.4. punktā, ja r > 1; korekcij a nav vajadzīga, ja 
r < 1.
1.1.2.2.3. Ja testa degviela ir standar tdegviela B LPG vai G25 NG/biometāna gadījumā, emisijas rezultātu dala ar attiecīgo 
koeficie ntu “r”, kas aprēķināts šā pielikuma 1.1.2.1.4. punktā, ja r < 1; korekcij a nav vajadzīg a, ja r > 1.
1.1.2.2.4. Pēc ražotāja pieprasījuma 1. tipa testu drīk st veikt ar abām standar tdegvielām, lai korekcija nav vajadzīga.
1.1.2.2.5. Transpor tlīdzeklim jāatbilst emisijas robežām attiecīga jai kategor ijai gan izmērīto, gan aprēķināto emisi ju ziņā.
1.1.2.2.6. Ja vienam un tam pašam mot oram veic atkār totus testus , rezultātiem ar standar tdegvielu G20 jeb A un ar 
standar tdegvielu G25 jeb B vispir ms nosaka vidējo; tad koeficientu “r” aprēķina no šiem vidējiem rezultātiem.
1.1.2.2.7. Neskarot šī pielikuma 2.6.4.1.2. punktu, 1. tipa testa laikā ir pieļaujams izmantot tikai benzīnu vai vienlaikus 
ar gāzi, darbinot gāzes režīmā, ar nosacījumu, ka enerģijas patēr iņš ar gāzi ir lielāks nekā 80 procenti no 
kopējās testa laikā patērētās enerģijas. Šo procentuālo daudzumu aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 
3. papildinājumā noteikto metodi.
1.2. Testu skaitu nosaka saskaņā ar A6/1. attēlā doto blok shēmu. Robežvēr tība ir attiecīgā kritēriju emisijas 
maksimālā atļautā vērtība, kā norādīts šo noteikumu 1. tabulā.
1.2.1. Blokshēmu, kas dota A6/1. attēlā, piemēro tikai pilnam piemērojamajam WLTP testa ciklam, nevis atsevišķiem 
posmiem.
1.2.2. Testa rezultāti ir vērtības pēc B7. pielikuma un B8. pielikuma pēcapstrādes tabulās noteikt o piemērojamo 
korekcij u piemērošanas.
1.2.3. Kopējo cikla vērtību noteikšana
1.2.3.1. Ja kādā no testiem tiek pārsniegta kritēriju emisijas robeža, transpor tlīdzekli nepieņem.
1.2.3.2. Atkarībā no transpor tlīdzekļa tipa ražotājs deklarē kā piemērojamas CO 2 masas emisijas, elektroenerģijas 
patēr iņa, degvielas patēr iņa, degvielas patēr iņa efektivitāt es kopējās cikla vērtības, kā arī PER un AER saskaņā 
ar A6/1. tabulu.
1.2.3.3. 1.A līmenim
OVC-HEV elektroenerģijas patēr iņa deklarēt o vērtību akumulēto enerģiju patērējošā ekspluatācijas stāvo klī 
nenosaka saskaņā ar A6/1. attēlu. To pieņem par tipa apstipr inājuma vērtību, ja deklarētā CO2 vērtība ir 
pieņemta kā apstipr inājuma vērtība. Ja tā nav, par tipa apstipr inājuma vērtību pieņem izmērīto 
elektroenerģi jas patēr iņa vērtību. Atbildīga jai iestādei iepr iekš iesniedz pierādījumu par deklarētās CO 2 masas 
emisi jas un elektroenerģijas patēr iņa korelāci ju, ja attiecināms.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/348 26.11.2021.  
1.B līmenim
OVC-HEV elektroenerģijas patēr iņa deklarēt o vērtību akumulēto enerģiju patērējošā ekspluatācijas stāvo klī 
nenosaka saskaņā ar A6/1. attēlu. To pieņem par tipa apstipr inājuma vērtību, ja deklarētā elektroenerģijas 
patēr iņa vērtība ir pieņemta kā apstipr inājuma vērtība. Ja tā nav, par tipa apstipr inājuma vērtību pieņem 
izmērīto degvielas patēr iņa efektivitātes vērtību. Atbildīga jai iestādei iepr iekš iesniedz pierādījumu par 
deklarētās degvielas patēr iņa efektivitāt es un elektroenerģijas patēr iņa korelāci ju, ja attiecināms.
1.2.3.4. Ja pēc pirmā testa visi piemērojamās A6/2. tabulas 1. rindas kritēriji ir izpildīti, visas ražotāja deklarētās 
vērtības pieņem kā tipa apstipr inājuma vērtību. Ja kāds no piemērojamās A6/2. tabulas 1. rindas kritērijiem 
nav izpildīts, ar to pašu transpor tlīdzekli veic otru testu.
1.2.3.5. Pēc otrā testa aprēķina abu testu vidējos aritmētisk os rezultātus. Ja šie vidējie aritmētiskie rezultāti atbilst 
visiem piemērojamās A6/2. tabulas 2. rindas kritērijiem, visas ražotāja deklarētās vērtības pieņem kā tipa 
apstipr inājuma vērtību. Ja kāds no piemērojamās A6/2. tabulas 2. rindas kritērijiem nav izpildīts, ar to pašu 
transpor tlīdzekli veic trešo testu.
1.2.3.6. Pēc trešā testa aprēķina visu trīs testu vidējos aritmētisk os rezultātus. Visiem parametr iem, kas atbilst 
piemērojamās A6/2. tabulas 3. rindas kritērijiem, deklarēt o vērtību pieņem kā tipa apstipr inājuma vērtību. 
Attiecībā uz jebkādu parametr u, kas neatbilst piemērojamās A6/2. tabulas 3. rindas kritērijam, par tipa 
apstipr inājuma vērtību pieņem vidējo aritmētisk o rezultātu.
1.2.3.7. Ja pēc pirmā vai otrā testa jebkāds viens no piemērojamās A6/2. tabulas kritērijiem nav izpildīts, pēc ražotāja 
pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu vērtības drīkst atkār toti deklarēt kā augstākas vērtības 
attiecībā uz emisi jām vai patēr iņu vai kā zemākas vērtības attiecībā uz pilnuzlādes nobraukumiem, lai 
samazinātu tipa apstipr ināšanai vajad zīgo testu skaitu.
1.2.3.8. Pieņemamības vērtību noteikšana
1.2.3.8.1. Tikai 1.A līmenim
Papildus 1.2.3.8.2. punkta prasībai šādas dCO2 1, dCO2 2 un dCO2 3 pieņemamības vērtības izmant o saistībā ar 
A6/2. tabulā dotaji em testu skaita kritērijiem:
dCO2 1 = 0,990
dCO2 2 = 0,995
dCO2 3 = 1,000
1.2.3.8.2. Tikai 1.A līmenim
Ja OVC-HEV akumulēt o enerģi ju patērējošs 1. tipa tests sastāv no diviem vai vairākiem piemērojamiem WLTP 
testa cikliem un dCO2 x vērtība ir mazāka nekā 1,0, dCO2 x vērtību aizstāj ar 1,0.
1.2.3.9. Ja testa rezultātu vai vidējos testa rezultātus pieņēma un apstipr ināja kā tipa apstipr inājuma vērtību, šo 
rezultātu turpmāk os aprēķinos sauc par “deklarēto vērtību”.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/349  
A6/1. tabula
Ražotāja deklarētajām vērtībām piemērojamie noteikumi (kopējās cikla vērības) (a)(ja attiecināms) 
Spēka pārvadsTikai 1.A 
līmenim
MCO2 (b)
(g/km)1.A līmenim
FC
(kg/100 km)1.B līmenim
FE (km/l vai  
km/kg)Elektroenerģijas 
patēr iņš (c)
(Wh/km)Pilnuzlādes 
nobraukums tikai 
elektr iskā režīmā / 
Pilnuzlādes 
nobraukums 
pilnībā elektr iskā 
režīmā (c)
(km)
Transpor tlīdzekļi, ko 
testē saskaņā ar 
B6. pielikumu (pilnībā 
ICE)MCO2
B7. pielikuma 
3. punktsFC
B7. pielikuma 
1.4. punktsFE
B7. pielikuma 
1.4. punkts- -
NOVC-FCHV -FC CS
B8. pielikuma 
4.2.1.2.1. pun -
kts
.FC CS
B8. pielikuma 
4.2.1.2.1. pun -
kts- -
OVC-FCHVCD - FC ,CD N/A EC AC,CD AER
CS - FC CS N/A - -
NOVC-HEVMCO2,CS
B8. pielikuma 
4.1.1. punkts-FECS
B8. pielikuma 
4.1.1.1. punkt -
s- -
OVC-HEVCDMCO2,CD
B8. pielikuma 
4.1.2. punkts-FECD
B8. pielikuma 
4.6.1. punkts1.A līmenim EC AC,CD
B8. pielikuma 
4.3.1. punkts
1.B līmenim EC
B8. pielikuma 
4.6.2. punktsAER
B8. pielikuma 
4.4.1.1. punkts
CSMCO2,CS
B8. pielikuma 
4.1.1. punkts-FECS
B8. pielikuma 
4.1.1.1. punkt -
s- -
PEV - - -EC WLTC
B8. pielikuma 
4.3.4.2. punktsPER WLTC
B8. pielikuma 
4.4.2. punkts
(a)(a) Deklarētā vērtība ir vērtība, kurai attiecīgā gadīju mā piemērotas nepieciešamās korekcijas.
(b)(b) Noapaļo līdz 2 zīmēm aiz komata saskaņā ar šo noteikumu 6.1.8. punktu.
(c)(c) Noapaļo līdz vienai zīmei aiz komata saskaņā ar šo noteikumu 6.1.8. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/350 26.11.2021.  
A6/1. attēls
1. tipa testu skaita noteikšanas bloksh ēma
A6/2. tabula
Testu skaita kritēr iji 
Pilnībā ICE transpor tlīdzekļu, NOVC-HEV un OVC-HEV uzlādi noturošam 1. tipa testam. 
Tests Vērtējuma parametrs Kritēriju emisija 1.A līmenim MCO2 1.B līmenim FE
1. rinda Pirmais tests Pirmā testa rezultāti ≤ note ikumu robeža 
× 0,9≤ deklarētā vērtība × 
dCO2 1(b)≥ deklarētā vērtība × 
1,0
2. rinda Otrais tests Pirmā un otrā testa 
rezultātu vidējais 
aritmētiskais≤ note ikumu robeža 
× 1,0 (a)≤ deklarētā vērtība × 
dCO2 2(b)≥ deklarētā vērtība × 
1,0
3. rinda Trešais tests Trīs testu rezultātu 
vidējais 
aritmētiskais≤ note ikumu robeža 
× 1,0 (a)≤ deklarētā vērtība × 
dCO2 3(b)≥ deklarētā vērtība × 
1,0
(a)(a) Katram testa rezultātam ir jāatbilst noteikumos dotajai robežai.
(b)(b) dCO2 1, dCO2 2, un dCO2 3 nosaka saskaņā ar šā pielikuma 1.2.3.8. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/351  
OVC-HEV akumulēt o enerģiju patērējošam 1. tipa testam.
Tests Vērtējuma parametrs Kritēriju emisijas1.A līmenim 
MCO2,CD1.B līmenim
EC1.A līmenim AER
1. rinda Pirmais tests Pirmā testa rezultāti ≤ note ikumu 
robeža × 0,9 (a)≤ deklarētā 
vērtība × 
dCO2 1(c)≤ deklarētā 
vērtība × 1,0≥ deklarētā 
vērtība × 1,0
2. rinda Otrais tests Pirmā un otrā testa 
rezultātu vidējais 
aritmētiskais≤ note ikumu 
robeža × 1,0 (b)≤ deklarētā 
vērtība × 
dCO2 2(c)≤ deklarētā 
vērtība × 1,0≥ deklarētā 
vērtība × 1,0
3. rinda Trešais tests Trīs testu rezultātu 
vidējais 
aritmētiskais≤ note ikumu 
robeža × 1,0 (b)≤ deklarētā 
vērtība × 
dCO2 3(c)≤ deklarētā 
vērtība × 1,0≥ deklarētā 
vērtība × 1,0
(a)(a) “0,9” aizstāj ar “1,0” OVC-HEV akumulēto enerģiju patērējošam 1. tipa testam tikai tad, ja akumulēto enerģi ju patērējošais tests ietver 
divus vai vairāk piemērojamos WLTC ciklus.
(b)(b) Katram testa rezultātam ir jāatbilst noteikumos dotajai robežai.
(c)(c) dCO2 1, dCO2 2 un dCO2 3 nosaka saskaņā ar šā pielikuma 1.2.3.8. punktu.
PEV
Tests Vērtējuma parametrs Elektroenerģijas patēr iņš PER
1. rinda Pirmais tests Pirmā testa rezultāti ≤ deklarētā vērtība × 1,0 ≥ deklarētā vērtība × 1,0
2. rinda Otrais tests Pirmā un otrā testa 
rezultātu vidējais 
aritmētiskais≤ deklarētā vērtība × 1,0 ≥ deklarētā vērtība × 1,0
3. rinda Trešais tests Trīs testu rezultātu vidējais 
aritmētiskais≤ deklarētā vērtība × 1,0 ≥ deklarētā vērtība × 1,0
Tikai 1.A līmenim
OVC-FC HV akumulēt o enerģiju patērējošam 1. tipa testam
Tests Vērtējuma parametrs FC, CD EC AC,CD AER
1. rinda Pirmais tests Pirmā testa rezultāti ≤ deklarētā vērtība × 
1,0≤ deklarētā vērtība × 
1,0≥ deklarētā vērtība × 
1,0
2. rinda Otrais tests Pirmā un otrā testa 
rezultātu vidējais 
aritmētiskais≤ deklarētā vērtība × 
1,0≤ deklarētā vērtība × 
1,0≥ deklarētā vērtība × 
1,0
3. rinda Trešais tests Trīs testu rezultātu 
vidējais 
aritmētiskais≤ deklarētā vērtība × 
1,0≤ deklarētā vērtība × 
1,0≥ deklarētā vērtība × 
1,0
NOVC-FC HV un OVC-FCHV CS stāvo klī (kas attiecināms)
Tests Vērtējuma parametrs 1.A līmenim FC CS 1.B līmenim FE CS
1. rinda Pirmais tests Pirmā testa rezultāti ≤ deklarētā vērtība × 1,0 ≥ deklarētā vērtība × 1,0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/352 26.11.2021.  
2. rinda Otrais tests Pirmā un otrā testa 
rezultātu vidējais 
aritmētiskais≤ deklarētā vērtība × 1,0 ≥ deklarētā vērtība × 1,0
3. rinda Trešais tests Trīs testu rezultātu vidējais 
aritmētiskais≤ deklarētā vērtība × 1,0 ≥ deklarētā vērtība × 1,0
1.2.4. Posmu vērtību noteikšana
1.2.4.1. CO2 vērtība posmā
1.2.4.1.1. Kad ir pieņemta CO 2 masas emisijas kopējā cikla deklarētā vērtība, testa rezultātu posma vidējās aritmētiskās 
vērtības, izteiktas g/km, reizina ar korekcija s koeficientu CO2_AF , lai kompen sētu deklarētās vērtības un testa 
rezultātu atšķirību. Šī koriģētā vērtība ir CO 2 tipa apstipr inājuma vērtība.
CO2 AF¼Declaredvalue
Phasecombinedvalue
kur:
Phasecombinedvalue ¼ðCO2 aveL×D LÞþðCO2 aveM×D MÞþðCO2 aveH×D HÞþðCO2 aveexH×D exHÞ
DLþD MþD HþD exH
kur:
CO2 ave Lir CO2 masas emisijas vidējais aritmētiskais rezultāts L posma testa rezultātam(-iem), g/km;
CO2 aveMir CO2 masas emisijas vidējais aritmētiskais rezultāts M posma testa rezultātam(-iem), g/km;
CO2 ave Hir CO2 masas emisijas vidējais aritmētiskais rezultāts H posma testa rezultātam(-iem), g/km;
CO2 aveexHir CO 2 masas emisi jas vidējais aritmētiskais rezultāts exH posma testa rezultātam(-iem), 
g/km;
DL ir L posma teor ētiskais garums, km;
DM ir M posma teorētiskais garums, km;
DH ir H posma teor ētiskais garums, km;
DexH ir exH posma teor ētiskais garums, km.
1.2.4.1.2. Ja CO 2 masas emisi jas kopējā cikla deklarētā vērtība netiek pieņemta, posma CO2 masas emisijas tipa 
apstipr inājuma vērtību aprēķina kā attiecīgā posma visu testu vidējo aritmētisk o rezultātu.
1.2.4.2. Degvielas patēr iņa vērtības posmā
Degvielas patēr iņa vērtību aprēķina ar posma CO 2 masas emisi ju, izmantojot šī pielikuma 1.2.4.1. punkta 
vienādojumus un emisiju vidējo aritmētisk o.
2. 1. TIPA TESTS
2.1. Pārskats
2.1.1. 1. tipa testu veido noteiktas secības, kādā notiek dinamometra sagata vošana, degvielas uzpilde, izgaroša na, un 
ekspluatācijas stāvo kļi.
2.1.2. 1. tipa tests ietver transpor tlīdzekļa darbināšanu dinamometr iskajā stendā interpol ācijas saimei piemērojamā 
WLTC. Nepār traukti vāc proporcionālu daudzumu atšķaidītu izplūdes emisiju, ko pēc tam analizē ar 
konstanta tilpuma paraugu ņēmēju.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/353  
2.1.3. Fona koncentrācij as mēra visiem savienojumiem, kam veic atšķaidītu masas emisiju mērījumus. Izplūdes 
emisi ju testēšanā tam vajadzīg a atšķaidīšanas gaisa paraugu ņemšana un analīze.
2.1.3.1. Cietdaļiņu fona mērīšana
2.1.3.1.1. Ja ražotājs pieprasa atņemt no emisi ju mērījumiem vai nu atšķaidīšanas gaisa, vai atšķaidīšanas tuneļa fona 
cietdaļiņu masu, šos fona līmeņus nosaka saskaņā ar šā pielikuma 2.1.3.1.1.1. līdz 2.1.3.1.1.3. punktā 
uzskaitītaj ām procedūrām.
2.1.3.1.1.1. Maksimālā pieļaujamā fona korekcij a ir masa uz filtra, kas vienāda ar 1 mg/km pie testa plūsmas ātruma.
2.1.3.1.1.2. Ja fons šo līmeni pārsniedz, atņem konstantu skaitli 1 mg/km.
2.1.3.1.1.3. Ja pēc fona daļas atņemšanas iegūst negatīvu rezultātu, uzskata, ka fona līmenis ir nulle.
2.1.3.1.2. Atšķaidīšanas gaisa fona cietdaļiņu masas līmeni nosaka, laižot filtrētu atšķaidīšanas gaisu caur i cietdaļiņu fona 
filtram. To ņem vietā, kas atrodas tūlīt aiz atšķaidīšanas gaisa filtriem. Fona līmeņus, izteiktus μg/m3, nosaka kā 
vismaz 14 mērījumu slīdošu vidējo aritmētisk o rezultātu, veicot vismaz vienu mērījumu nedēļā.
2.1.3.1.3. Atšķaidīšanas tuneļa fona cietdaļiņu masas līmeni nosaka, laižot filtrētu atšķaidīšanas gaisu caur i cietdaļiņu 
fona filtram. To ņem turpat, kur cietdaļiņu paraugu. Ja testā izmanto sekundāro atšķaidīšanu, fona mērījuma 
veikšanai ir jābūt aktivizētai sekundārās atšķaidīšanas sistēmai. Testa dienā drīk st veikt vienu mērījumu – vai 
nu pirms, vai pēc testa.
2.1.3.2. Fona daļiņu skaita noteikšana (ja prasīts PN mērījums)
2.1.3.2.1. Ja ražotājs pieprasa fona korekcij u, šos fona līmeņus nosaka šādi.
2.1.3.2.1.1. Fona vērtību var vai nu aprēķināt, vai izmērīt. Maksimālā pieļaujamā fona korekcij a ir saistīta ar daļiņu skaita 
mērīšanas sistēmas maksi mālo pieļaujamo noplūdes ātrumu (0,5 daļiņas uz cm3), kas iegūts no daļiņu 
koncentrācij as samazināšanas koeficienta PCRF un CVS plūsmas ātruma, kādu izmanto faktiska jā testā.
2.1.3.2.1.2. Vai nu atbildīgā iestāde, vai ražotājs drīkst pieprasīt, lai aprēķināto vērtību vietā izmant o faktis kos fona 
mērījumus.
2.1.3.2.1.3. Ja pēc fona daļas atņemšanas iegūst negatīvu rezultātu, uzskata, ka PN rezultāts ir nulle.
2.1.3.2.2. Atšķaidīšanas gaisa fona daļiņu skaita līmeni nosaka, ņemot filtrēta atšķaidīšanas gaisa paraugus. To ņem no 
vietas, kas PN mērīšanas sistēmā atrodas tūlīt aiz atšķaidīšanas gaisa filtriem. Fona līmeņus, izteikt us daļiņās 
uz cm3, nosaka kā vismaz 14 mērījumu slīdošu vidējo aritmētisk o, veicot vismaz vienu mērījumu nedēļā.
2.1.3.2.3. Atšķaidīšanas gaisa fona daļiņu skaita līmeni nosaka, ņemot filtrēta atšķaidīšanas gaisa paraugus. To ņem 
turpat, kur PN paraugu. Ja testā izmanto sekundāro atšķaidīšanu, fona mērījuma veikšanai ir jābūt aktivizētai 
sekundārās atšķaidīšanas sistēmai. Testa dienā drīkst veikt vienu mērījumu – vai nu pirms, vai pēc testa, 
izmant ojot faktisk o PCRF un CVS plūsmas ātrumu, kādu izmanto testā.
2.2. Testa telpas vispārīg ais aprīk ojums
2.2.1. Mērāmie parametr iLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/354 26.11.2021.  
2.2.1.1. Ar precizitāti ± 1,5 °C mēra šādas temperatūras:
a)apkār tējā gaisa temperatūr u testa telpā;
b)atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmas temperatūr u, kā prasīts B5. pielikumā noteikta jām emisiju 
mērīšanas sistēmām.
2.2.1.2. Atmosfēras spiedienam jābūt izmērāmam ar precīzumspēju ± 0,1 kPa.
2.2.1.3. Īpatnējam mitr umam H jābūt izmērāmam ar precīzumspēju ± 1 g H2O/kg sausa gaisa.
2.2.2. Testa telpa un izgar ojumu zona
2.2.2.1. Testa telpa
2.2.2.1.1. Testa telpā jābūt iestatītai 23 °C temperatūrai. Fakti skās vērtības pielaide ir ± 5 °C. Gaisa temperatūr u un 
mitr umu mēra pie testa telpas dzesēšanas ventilatora atveres ar vismaz 0,1 Hz frekvenci. Temperatūru testa 
sākumā skatīt šā pielikuma 2.8.1. punktā.
2.2.2.1.2. Vai nu testa telpas gaisa, vai motora ieplūdes gaisa īpatnējam mitr umam H ir jābūt tādam, lai:
5,5≤H≤12,2 (g H2O/kg sausa gaisa)
2.2.2.1.3. Mitr umu mēra nepār traukti ar vismaz 0,1 Hz frekvenci.
2.2.2.2. Izgar ošanas zona
Izgar ošanas zonā jābūt iestatītai 23 °C temperatūrai, un faktiskās vērtības pielaide 5 minūšu slīdošā vidējā 
aritmētiskā robežās ir ± 3 °C, un tā nedrīkst sistemātiski novi rzīties no iestatītās temperatūras. Tempe ratūr u 
nepār traukti mēra ar vismaz 0,033 Hz frekvenci (ik pēc 30 s).
2.3. Testa transpor tlīdzeklis
2.3.1. Vispārīgi
Testa transpor tlīdzeklim visu sastāvdaļu ziņā jāatbilst sērijveida ražojumiem vai, ja transpor tlīdzeklis atšķiras 
no sērijveida ražojumiem, reģistrē pilnu apraks tu. Izvēloties testa transpor tlīdzekli, ražotājs un atbildīgā 
iestāde vienojas, kurš transpor tlīdzekļa modelis reprezentē interpolācijas saimi.
Ja interpolācijas saimes transpor tlīdzekļi ir aprīk oti ar dažādām emisi jas kontroles sistēmām, kas varētu 
ietekmēt emisiju, ražotājs vai nu atbildīga jai iestādei pierāda, ka atlasītais(-ie) testa transpor tlīdzeklis(-ļi) un tā 
(to) 1. tipa testa rezultāti reprezentē interpolācijas saimi, vai pierāda atbilstību kritēriju emisijām interpolācijas 
saimes ietvaros, testējot vienu vai vairākus atsevišķus transpor tlīdzekļus, kuriem ir atšķirīg as emisijas kontroles 
sistēmas.
Emisi ju mērījumiem piemēro ceļa slodzi, kas noteikta ar testa transpor tlīdzekli H. Ceļas slodzes matr icas 
saimes gadījumā emisiju mērīšanā piemēro ceļa slodzi, kas aprēķināta transpor tlīdzeklim HM saskaņā ar 
B4. pielikuma 5.1. punktu.
Ja pēc ražotāja pieprasījuma izmant o interpolācijas metod i (skatīt B7. pielikuma 3.2.3.2. punktu), papildus 
veic emisi ju mērījumu ar ceļa slodzi, kas noteikta ar testa transpor tlīdzekli L. Testi ar transpor tlīdzekļiem H 
un L būtu jāveic ar to pašu testa transpor tlīdzekli, un tos testē ar īsāko n/v attiecību (ar ± 1,5 procentu 
pielaidi) interpolācijas saimē. Ceļas slodzes matr icas saimes gadījumā papildus veic emisi ju mērījumu ar ceļa 
slodzi, kas aprēķināta transpor tlīdzeklim LM saskaņā ar B4. pielikuma 5.1. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/355  
Ceļa slodzes koeficientus un testa transpor tlīdzekļa L un H testa masu drīk st ņemt no dažādām ceļa slodzes 
matr icas saimēm. Šos lielumus drīkst ņemt arī no dažādām ceļa slodzes saimēm, ja atbildīga jai iestādei ir 
nodemonstrēta atšķirība starp šīm ceļa slodzes saimēm un tā ir to pieņēmusi, un rezultātus, piemērojot vai nu 
B4. pielikuma 6.8. punktu, vai dažādu riepu kategoriju riepas, joprojām piemērojot šī pielikuma 2.3.2. punkta 
prasības.
2.3.2. CO2 interpol ācijas diapazons
2.3.2.1. Interpolācijas metodi izmant o tikai tad, ja testa transpor tlīdzekļu L un H CO 2 atšķirība piemērojama jā ciklā, 
kas rodas B7. pielikuma A7/1. tabulas 9. solī, ir starp 5 g/km minimumu un šī pielikuma 2.3.2.2. punktā 
noteikto maksi mumu.
2.3.2.2. Testa transpor tlīdzekļu L un H maksi mālā pieļaujamā CO 2 atšķirība, kas rodas B7. pielikuma A7/1. tabulas 
9. solī, ir 20 procenti plus 5 g/km CO2 emisiju transpor tlīdzeklim H, bet vismaz 15 g/km un nepārsniedzot 
30 g/km. Skatīt A6/2. attēlu.
A6/2. attēls
Inter polācijas saime pilnībā ICE transpor tlīdzekļiem
Šis ierobežojums neattiecas uz ceļa slodzes matr icas piemērošanu, vai ja transpor tlīdzekļa L un H ceļa slodzes 
aprēķina pamatā ir ceļa slodzes noklusējuma vērtība.
2.3.2.2.1. Šī pielikuma 2.3.2.2. punktā noteikto atļauto interpolācijas diapazonu drīk st palielināt par 10 g/km CO2 (sk. 
A6/3. attēlu), ja ir testēts šīs saimes transpor tlīdzeklis M un ir izpildīti šā pielikuma 2.3.2.4. punkta 
nosacījumi. Šāds palielinājums interpolācijas saimē ir atļauts tikai vienu reizi.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/356 26.11.2021.  
A6/3. attēls
Inter polācijas saime pilnībā ICE transpor tlīdzekļiem ar transpor tlīdzekli M
2.3.2.3. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu interpolācijas metodes piemērošanu atsevišķa 
transpor tlīdzekļa vērtībām saimē drīkst paplašināt, ja maksimālā ekstrapolācij a atsevišķam transpor tlīdzeklim 
(B7. pielikuma A7/1. tabulas 10. solis) nav par 3 g/km lielāka kā transpor tlīdzekļa H CO2 emisijas līmenis (B7. 
pielikuma A7/1. tabulas 9. solis) un/vai nav par 3 g/km mazāka kā transpor tlīdzekļa L CO 2 emisi ja (B7. 
pielikuma A7/1. tabulas 9. solis). Šī ekstr apolāci ja ir spēkā tikai 2.3.2.2. punktā noteiktā interpolācijas 
diapazona absolūtajās robežās.
Ekstrapolācija nav atļauta ceļa slodzes matr icas saimes piemērošanai vai, ja transpor tlīdzekļa L un H ceļa 
slodzes aprēķina pamatā ir ceļa slodzes noklusējuma vērtība.
2.3.2.4. Transpor tlīdzeklis M
Transpor tlīdzeklis M ir transpor tlīdzeklis interpolācijas saimē starp transpor tlīdzekļiem L un H ar ciklā 
vajadzīgo enerģi ju, kam vēlams būt vistuvāk transpor tlīdzekļa L un H vidējam rādītājam.
Transpor tlīdzekļa M (sk. A6/4. attēlu) atlases robežas ir tādas, ka ne CO 2 emisi jas vērtību atšķirība starp 
transpor tlīdzekļiem H un M, ne CO 2 emisijas vērtību atšķirība starp transpor tlīdzekļiem M un L ir lielāka 
nekā atļautais CO2 diapazons saskaņā ar šā pielikuma 2.3.2.2. punktu. Reģistrē noradītos ceļa slodzes 
koeficie ntus un norādīto testa masu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/357  
A6/4. attēls
Transpor tlīdzekļa M atlases robežas
1.A līmenim
CO2 masas emisijas lineārās interpolācijas nolūkā transpor tlīdzekļa M koriģētās izmērītās vidējās CO 2 masas 
emisi jas MCO2,c,6,M linear itāti saskaņā ar B7. pielikuma A7/1. tabulas 6. soli verificē attiecībā pret lineār i 
interpolēto CO 2 masas emisi ju starp transpor tlīdzekļiem L un H piemērojamajā ciklā, izmant ojot transpor t­
līdzekļa H koriģēto izmērīto vidējo CO2 masas emisiju MCO2,c,6,H un transpor tlīdzekļa L – MCO2,c,6,L saskaņā ar 
B7. pielikuma A7/1. tabulas 6. soli.
1.B līmenim
Ir nepieciešama testa papildu vidējās vērtības note ikšana, izmantojot CO2 iznākumu 4.a solī (nav apraks tīts 
A7/1. tabulā). CO2 masas emisijas lineārās interpolācijas nolūkā transpor tlīdzekļa M koriģētās izmērītās 
vidējās CO 2 masas emisi jas MCO2,c,4a,M linear itāti saskaņā ar B7. pielikuma A7/1. tabulas 4.a soli verificē 
attiecībā pret lineār i interpolēto CO 2 masas emisi ju starp transpor tlīdzekļiem L un H piemērojama jā ciklā, 
izmant ojot transpor tlīdzekļa H koriģēto izmērīto vidējo CO 2 masas emisiju MCO2,c,4a,H un transpor tlīdzekļa L 
– MCO2,c,4a,L saskaņā ar B7. pielikuma A7/1. tabulas 4.a soli.
1.A līmenim un 1.B līmenim
Uzskata, ka transpor tlīdzeklis M (sk. A6/5. attēlu) atbilst linear itātes kritērijam, ja transpor tlīdzekļa M CO 2 
masas emisija piemērojamajā WLTC, no kuras atņemta CO 2 masas emisija, kas iegūta ar interpolāciju, ir 
mazāka nekā 2 g/km vai 3 procenti no interpolēt ās vērtības, vadoties pēc mazākās vērtības, bet vismaz 1 
g/km.
A6/5. attēls
Linear itātes kritēr ijs transpor tlīdzeklim M
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/358 26.11.2021.  
Ja linear itātes kritērijs ir ievērots, atsevišķu transpor tlīdzekļu CO2 vērtības interpolē starp transpor tlīdzekļiem 
L un H.
Ja linear itātes kritērijs nav ievērots, interpolācijas saimi sadala divās apakšsaimēs transpor tlīdzekļiem ar ciklā 
vajadzīgo enerģi ju starp transpor tlīdzekļiem L un M un transpor tlīdzekļiem ar ciklā vajadzīgo enerģiju starp 
transpor tlīdzekļiem M un H. Šādā gadījumā transpor tlīdzekļa M galīgās CO2 masas emisi jas nosaka saskaņā ar 
to pašu procesu kā transpor tlīdzekļiem L vai H. Skatīt B7. pielikuma A7/1. tabulas 9. soli.
Transpor tlīdzekļiem ar ciklā vajadzīgo enerģi ju robežās starp transpor tlīdzekļa L un M vērtību katr u transpor t­
līdzekļa H parametr u, kas nepieciešams interpolācijas metodes piemērošanai atsevišķām vērtībām, aizstāj ar 
attiecīgo transpor tlīdzekļa M parametr u.
Transpor tlīdzekļiem ar ciklā vajadzīgo enerģiju robežās starp transpor tlīdzekļa M un H vērtību katr u 
transpor tlīdzekļa L parametr u, kas nepieciešams interpolāci jas metodes piemērošanai atsevišķām vērtībām, 
aizstāj ar attiecīgo transpor tlīdzekļa M parametr u.
2.3.3. Piestrāde
Testa transpor tlīdzeklim jābūt labā tehniskā stāvo klī. Tam jābūt piestrādātam un pirms testa nobraukušam 
starp 3 000 un 15 000 km. Motoram, pārnesumkārbai un transpor tlīdzeklim jābūt piestrādātam saskaņā ar 
ražotāja ieteikumiem.
2.4. Iestatījumi
2.4.1. Dinamometra iestatīšanu un verifikāciju veic saskaņā ar B4. pielikumu.
2.4.2. Dinamometra darbība
2.4.2.1. Dinamometra darbības laikā palīgierīcēm jābūt izslēgtām vai deaktivētām, ja vien tiesību aktos nav prasīta to 
darbināšana (piem., dienas gaitas luktur i).
2.4.2.1.1. Tikai 1.A līmenim
Ja transpor tlīdzeklis ir aprīk ots ar brīvskrējiena funkci ju, šai funkci jai jābūt deaktivētai vai nu ar slēdzi, vai ar 
transpor tlīdzekļa darbības režīmu dinamometrā, notiek ot testēšanai dinamometr iska jā stendā, izņemot testus, 
kad brīvskrējiena funkcija ir skaidr i prasīta testa procedūrā.
2.4.2.2. Transpor tlīdzekļa darbības režīmu dinamometrā, ja tāds ir, jābūt aktivizētam saskaņā ar ražotāja 
norādījumiem (piem., izmantojot pogas uz transpor tlīdzekļa stūres rata konkrētā secībā, izmant ojot ražotāja 
autod arbnīcas testeri, izņemot drošinātāju).
1.A līmenim
Ražotājs atbildīga jai iestādei iesniedz deaktivēto ierīču un/vai funkciju saraks tu un deaktivēšanas pamatojumu. 
Dinamometra darbības režīms ir jāapstipr ina atbildīga jai iestādei, un jāreģistrē dinamometra darbības režīms.
1.B līmenim
Ražotājs atbildīga jai iestādei iesniedz deaktivēt o ierīču saraks tu un deaktivēšanas pamat ojumu. Dinamometra 
darbības režīms ir jāapstipr ina atbildīga jai iestādei, un jāreģistrē dinamometra darbības režīms.
2.4.2.3. 1.A līmenim
Transpor tlīdzekļa darbības režīms dinamometrā nedrīkst aktivizēt, modulēt, aizkav ēt vai deaktivēt nevienas 
tādas daļas darbību (izņemot brīvskrējiena funkci ju), kas testa apstākļos ietekmē emisi jas un degvielas 
patēr iņu. Jebkādu ierīci, kas ietekmē darbību dinamometr iskajā stendā, iestata tā, lai nodrošinātu pareizu 
darbību.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/359  
1.B līmenim
Transpor tlīdzekļa darbības režīms dinamometrā nedrīkst aktivizēt, modulēt, aizkav ēt vai deaktivēt nevienas 
tādas daļas darbību, kas testa apstākļos ietekmē emisi jas un degvielas patēr iņu. Jebkādu ierīci, kas ietekmē 
darbību dinamometr iska jā stendā, iestata tā, lai nodrošinātu pareizu darbību.
2.4.2.4. Dinamometra tipa iedalīšana testa transpor tlīdzeklim
2.4.2.4.1. Ja testa transpor tlīdzeklim ir divas dzenošās asis un WLTP apstākļos to daļēji vai pastāvīgi darbina ar divām 
piedzītām asīm vai arī piemērojama jā ciklā rekuperējot enerģiju, transpor tlīdzekli testē ar dinamometr u 4WD 
darbībā, kas atbilst B5. pielikuma 2.2. un 2.3. punktā note iktajām specifi kāci jām.
2.4.2.4.2. Ja testa transpor tlīdzekli testē tikai ar vienu dzenošo asi, testa transpor tlīdzekli testē ar dinamometr u 2WD 
darbībā, kas atbilst B5. pielikuma 2.2. punktā noteikta jām specifikācijām.
Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstipr inātājas iestādes piekr išanu transpor tlīdzekli ar vienu dzenošo asi drīkst 
testēt ar 4WD dinamometr u 4WD darbībā.
2.4.2.4.3. Ja testa transpor tlīdzekli darbina ar divām piedzītām asīm noteikt os transpor tlīdzekļa vadītāja izvēles režīmos, 
kuri nav paredzēti normālai ikdienas ekspluatācijai, bet tikai tādiem speciāliem, ierobežotiem mērķiem, kā 
“kalnu režīmā” vai “uzturēšanas režīmā”, vai ja divu dzenošo asu režīmu aktivizē tikai apvidus apstākļos, 
transpor tlīdzekli testē ar dinamometr u 2WD darbībā, kas atbilst B5. pielikuma 2.2. punktā noteiktajām 
specifikācijām.
Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstipr inātājas iestādes piekr išanu transpor tlīdzekli drīkst testēt ar 4WD 
dinamometr u 4WD darbībā.
2.4.2.4.4. Ja transpor tlīdzekli testē ar 4WD dinamometr u 2WD darbībā, nedzenošās ass riteņi testa laikā drīk st rotēt ar 
nosacījumu, ka šāda veida darbināšanu atbalsta transpor tlīdzekļa darbības režīms dinamometrā un transpor t­
līdzekļa brīvskrējiena režīms.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/360 26.11.2021.  
A6/5.a attēls
2WD un 4WD dinamometra iespējamās test a konfigurācijas
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/361  
2.4.2.5. Dinamometra 2WD darbības un dinamometra 4WD darbības ekvivalences pierādīšana
2.4.2.5.1. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstipr inātājas iestādes piekr išanu transpor tlīdzekli, kas ir jātestē 
dinamometrā 4WD darbībā, drīkst altern atīvi testēt arī dinamometrā 2WD darbībā, ja tiek izpildīti šādi 
nosacījumi:
a)testa transpor tlīdzeklis ir pārveidots tā, ka tam ir tikai viena dzenošā ass;
b)ražotājs pierāda apstipr inātājai iestādei, ka pārveidotā transpor tlīdzekļa CO2, degvielas patēr iņš un/vai 
elektroenerģi jas patēr iņš ir tāds pats kā nepār veidotam transpor tlīdzeklim, kuru testē dinamometrā 4WD 
darbībā;
c)nodrošināta droša darbināšana testa laikā (piem., izņemot drošinātāju vai demontējot piedziņas vārpstu) 
un kopā ar dinamometra darbības režīmu ir nodrošināta instr ukcija;
d)pārveidošanu piemēro tikai dinamometr iska jā stendā testējamajam transpor tlīdzeklim, ceļa slodzes 
noteikšanas procedūr u piemēro nepār veidotam testa transpor tlīdzeklim.
2.4.2.5.2. Ekvivalences pierādīšanu piemēro visiem tās pašas ceļa slodzes saimes transpor tlīdzekļiem. Pēc ražotāja 
pieprasījuma un ar apstipr inātājas iestādes piekr išanu šo ekvivalences pierādīšanu drīk st paplašināt uz citām 
ceļa slodzes saimēm, ja tiek pierādīts, ka par testa transpor tlīdzekli izraudzīts transpor tlīdzeklis no 
visnelabvēlīgākā gadījuma ceļa slodzes saimes.
2.4.2.6. Attiecīga jos testa ziņojumos iekļauj informāciju, vai transpor tlīdzeklis testēts 2WD dinamometrā vai 4WD 
dinamometrā, un vai tas testēts ar dinamometr u 2WD darbībā vai 4WD darbībā. Ja transpor tlīdzeklis testēts 
4WD dinamometrā 2WD darbībā, šajā informācijā norāda arī to, vai nedzenošās ass riteņi rotēja vai nerotēja.
2.4.3. Transpor tlīdzekļa izplūdes sistēmai nedrīk st būt nekādas noplūdes, kas varētu samazināt savāktās gāzes 
daudzumu.
2.4.4. Spēka pārvada un transpor tlīdzekļa vadības iestatījumiem jābūt tādiem, kā ražotājs noteicis sērijveida 
ražojumiem.
2.4.5. Riepām ir jābūt tāda tipa, kādu transpor tlīdzekļa ražotājs norādījis kā oriģinālo aprīk ojumu. Spiedienu riepās 
drīkst paaugstināt par ne vairāk kā 50 procentiem virs B4. pielikuma 4.2.2.3. punktā noteiktā spiediena. Tādu 
pašu spiedienu riepās izmant o dinamometra iestatīšanai un visā turpmākajā testēšanā. Izmantot spiedienu 
reģistrē.
2.4.6. Standar tdegviela
Testēšanā izmanto piemērotas standar tdegvielas, kas note iktas B3. pielikumā.
2.4.7. Testa transpor tlīdzekļa sagatav ošana
2.4.7.1. Transpor tlīdzeklim testa laikā ir jāatrodas aptuv eni horizontāli, lai izvairītos no degvielas anomāla sadalījuma.
2.4.7.2. Ja nepieciešams, ražotājs nodrošina papildu stipr inājumus un adap terus, kas vajadzīgi degvielas noliešanai no 
transpor tlīdzeklī uzstādītās(-ajām) tver tnes(-ēm) viszemākaj ā iespējamajā punktā, un lai nodrošinātu izplūdes 
paraugu vākšanu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/362 26.11.2021.  
2.4.7.3. PM paraugu ņemšanai testa laikā, kad reģenerācij as ierīce ir stabilizētā piepildījuma stāvo klī (t. i., transpor t­
līdzeklī nenotiek reģenerācij a), ieteicams, lai transpor tlīdzeklis būtu nobraucis vairāk nekā 1/3 no 
nobraukuma starp plānotajām reģenerācij ām vai lai periodiski reģenerējoša jai ierīcei būtu veikta līdzvēr tīga 
uzpilde ārpus transpor tlīdzekļa.
2.5. Priekštes tēšanas cikli
Priekštes tēšanas ciklus drīk st veikt, ja to pieprasa ražotājs nolūkā izpildīt ātruma līkni note iktajās robežās.
2.6. Testa transpor tlīdzekļa priekšsag atav ošana
2.6.1. Transpor tlīdzekļa sagatav ošana
2.6.1.1. Degvielas tver tnes uzpilde
Degvielas tver tni(-es) piepilda ar noteikto testa degvielu. Ja degvielas tver tnē esošā degviela neatbilst šā 
pielikuma 2.4.6. punktā dota jām specifikācijām, esošo degvielu pirms degvielas uzpildes nolej. Iztvaik ošanas 
emisi ju kontroles sistēmu nedrīk st pārmērīgi anor māli caur pūst vai noslogot.
2.6.1.2. REESS uzlāde
Pirms priekšsag atav ošanas testa cikla pilnībā uzlādē REESS. Pēc ražotāja pieprasījuma uzlādi pirms priekšsag a­
tavošanas drīkst neveikt. Pirms oficiālās testēšanas REESS nedrīkst atkal uzlādēt.
2.6.1.3. Spiediens riepās
Spiedienu dzenošo riteņu riepās iestata saskaņā ar šā pielikuma 2.4.5. punktu.
2.6.1.4. Ar gāzveida degvielu darbināmie transpor tlīdzekļi
Star p testiem ar pirmo gāzveida standar tdegvielu un ar otro gāzveida standar tdegvielu transpor tlīdzekļiem ar 
dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar LPG vai NG/biometānu vai kas aprīk oti tā, ka tos var darbināt vai 
nu ar benzīnu, vai LPG, vai NG/biometānu, pirms testa ar otro gāzveida standar tdegvielu vēlreiz veic 
priekšsag atav ošanu.
2.6.2. Testa telpa
2.6.2.1. Temperatūra
Priekšsag atav ošanas laikā temperatūrai testa telpā jābūt tādai pašai, kāda noteikta 1. tipa testam (šā pielikuma 
2.2.2.1.1. punkts).
2.6.2.2. Fona mērīšana
Testēšanas infrastr uktūras objektā, kur zema cietdaļiņu emisi ju līmeņa transpor tlīdzekļa testa rezultāti var tikt 
piesārņoti ar atliekām no iepr iekšējā testa, kas veikts transpor tlīdzeklim ar augstu cietdaļiņu emisiju līmeni, 
paraugu ņemšanas aprīk ojuma priekšsag atav ošanas nolūk os ieteicams ar zema cietdaļiņu emisi ju līmeņa 
transpor tlīdzekli veikt 20 minūšu vienmērīg as braukšanas ciklu ar ātrumu 120 km/h. Ilgāka braukšana un/vai 
braukšana ar lielāku ātrumu ir pieļaujama paraugu ņemšanas iekār tas priekšsagata vošanai, ja tas vajadzīgs. 
Atšķaidīšanas tuneļa fona mērījumus, ja attiecināmi, veic pēc tuneļa priekšsag atav ošanas un pirms jebkuras 
nākamās transpor tlīdzekļa testēšanas.
2.6.3. Procedūra
2.6.3.1. Testa transpor tlīdzekli uzbrauc vai uzstumj uz dinamometra un darbina piemērojama jos WLTC. Transpor t­
līdzeklim nav jābūt aukstam, un to drīkst izmantot dinamometra slodzes iestatīšanai.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/363  
2.6.3.2. Dinamometra slodzi iestata saskaņā ar B4. pielikuma 7. un 8. punktu. Ja testēšanai izmant o dinamometr u 
2WD darbībā, ceļa slodzes iestatīšanu veic dinamometram 2WD darbībā, un ja testēšanai izmanto 
dinamometr u 4WD darbībā, ceļa slodzes iestatīšanu veic dinamometram 4WD darbībā.
2.6.4. Transpor tlīdzekļa darbināšana
2.6.4.1. Spēka pārvada iedarbināšanas procedūr u sāk ar ierīcēm, kas šim nolūkam nodrošinātas saskaņā ar ražotāja 
instr ukcijām.
Testa laikā nav atļauts ieslēgt darbības režīmu, kuru neaktivizē pats transpor tlīdzeklis, ja nav noteikts citādi.
2.6.4.1.1. Ja spēka pārvada iedarbināšanas procedūra ir nesekmīga, piem., motors nesāk darboties kā iecerēts, vai 
transpor tlīdzeklis uzrāda iedarbināšanas kļūdu, testu anulē, priekšsag atav ošanas testus atkār to un veic jaunu 
braukšanas testu.
2.6.4.1.2. Ja par degvielu izmant o LPG vai NG/biometānu, ir pieļaujams, ka motors tiek iedarbināts ar benzīnu un tad 
automā tiski pārslēdzas uz LPG vai NG/biometānu pēc iepr iekš noteikta laikposma, kuru vadītājs nevar mainīt. 
Šis laika posms nedrīk st pārsniegt 60 sekundes.
Pieļaujams arī izmant ot tikai benzīnu vai vienlaikus kopā ar gāzi, darbinot gāzes režīmā, ar nosacījumu, ka 
enerģi jas patēr iņš ar gāzi ir lielāks nekā 80 procenti no kopējās patērētās enerģijas 1. tipa testa laikā. Šo 
procentuālo daudzumu aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 3. papildinājumā note ikto metodi.
2.6.4.2. Cikls sākas ar spēka pārvada iedarbināšanas procedūras sākumu.
2.6.4.3. Priekšsag atav ošanas nolūkā izbrauc piemērojamo WLTC.
Pēc ražotāja vai atbildīgās iestādes pieprasījuma drīkst veikt papildu WLTC, lai transpor tlīdzeklis un tā vadības 
sistēmas nonāktu stabilizētā stāvo klī.
Šādas papildu priekšsag atav ošanas ilgumu iekļauj visos attiecīga jos testa ziņojumos.
2.6.4.4. Paātr inājumi
Transpor tlīdzekli darbina ar nepieciešamo paātr inājuma vadības ierīces kustību, lai precīzi izsek otu ātruma 
līknei.
Transpor tlīdzekli darbina vienmērīgi, ievērojot reprezentējošus pārnesumu pārslēgšanas apgr iezienus un 
procedūras.
Manuālu pārnesumkārbu gadījumā katras pārnesumu pārslēgšanas laikā akseleratora vadības ierīci atlaiž un 
pārslēgšanu veic pēc iespējas ātrāk.
Ja transpor tlīdzeklis nespēj izpildīt ātruma līkni, to darbina ar maksimālo pieejamo jaudu, līdz transpor t­
līdzekļa ātrums atkal sasniedz attiecīgo mērķātr umu.
2.6.4.5. Palēninājums
Palēninājumu laikā vadītājam jādeaktivē akseleratora vadības ierīce, bet nedrīkst manuāli izslēgt sajūgu pirms 
B2. pielikuma 3.3. punkta vai 4. punkta f) apakšpunktā norādītā punkta.
Ja transpor tlīdzekļa gaita palēninās ātrāk, nekā noteikts ātruma līknē, akseleratora vadības ierīci darbina tā, lai 
transpor tlīdzeklis precīzi izpildītu ātruma līkni.
Ja transpor tlīdzekļa gaita palēninās pārāk lēni, lai nodrošinātu paredzēt o palēninājumu, bremzes darbina tā, lai 
būtu iespējams precīzi izpildīt ātruma līkni.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/364 26.11.2021.  
2.6.4.6. Bremžu izmantoša na
Stacionār u/brīvgaitas transpor tlīdzekļa posmu laikā bremzes darbina ar pienācīgu spēku, lai nepieļautu 
dzenošo riteņu griešanos.
2.6.5. Pārnesumkārbas izmantoša na
2.6.5.1. Manuālās pārnesumkārbas
2.6.5.1.1. Jāievēro B2. pielikumā noteiktie pārnesumu pārslēgšanas priekšrakst i. Transpor tlīdzekļus, ko testē saskaņā ar 
B8. pielikumu, brauc saskaņā ar minētā pielikuma 1.5. punktu.
2.6.5.1.2. Pārnesumus sāk un pabeidz pārslēgt ± 1,0 sekundes robežās no noteiktā pārnesumu pārslēgšanas punkta.
2.6.5.1.3. Sajū ga pedāli nospiež ± 1,0 sekundes robežās no noteiktā sajūga darbināšanas punkta.
2.6.5.2. Automātiskās pārnesumkārbas
2.6.5.2.1. Pēc sākotnējās ieslēgšanas pārslēgu testa laikā vairs neizmant o. Sākotnējo ieslēgšanu veic 1 sekundi pirms 
pirmā paātr inājuma sākšanas.
2.6.5.2.2. Transpor tlīdzekļus, kuriem ir automāt iskā pārnesumkārba ar manuālo režīmu, netestē manuālā režīmā.
2.6.6. Vadītāja izvēles režīmi
2.6.6.1. Transpor tlīdzekļus ar dominējošo režīmu testē šajā režīmā. Pēc ražotāja pieprasījuma transpor tlīdzekli drīkst 
alternatīvi testēt arī vadītāja izvēles režīmā, kas ir visnelabvēlīgākais gadījums CO 2 emisijām.
Ražotājs atbildīga jai iestādei iesniedz pierādījumu par tāda režīma esību, kas atbilst šo noteikumu 3.5.9. 
punkta prasībām. Ar atbildīgās iestādes piekr išanu dominējošo režīmu drīk st izmant ot kā vienīgo režīmu 
kritēriju emisiju, CO2 emisi ju un degvielas patēr iņa note ikšanai.
2.6.6.2. Ja transpor tlīdzeklim nav dominējoša režīma, tāpēc ka tam ir divi vai vairāki konfigurējami starta režīmi, no 
konfigurējama jiem starta režīmiem testē CO 2 emisi ju un degvielas patēr iņa visnelabvēlīgākā gadījuma režīmu, 
un to drīkst izmantot kā vienīgo režīmu kritēriju emisiju, CO 2 emisiju un degvielas patēr iņa noteikšanai.
2.6.6.3. Ja transpor tlīdzeklim nav dominējoša režīma vai ja pieprasītajam dominējošajam režīmam atbildīgā iestāde 
nepiekrīt kā dominējošajam režīmam, vai ja nav divu vai vairāku konfigurējamu starta režīmu, transpor t­
līdzekli attiecībā uz kritēriju emisi jām, CO2 emisi jā un degvielas patēr iņu testē vislabvēlīgākā gadījuma režīmā 
un visnelabvēlīgākā gadījuma režīmā. Vislabvēlīgākā un visnelabvēlīgākā gadījuma režīmus identif icē, 
balst oties uz pierādījumiem par CO2 emisi jām un degvielas patēr iņu visos režīmos. CO 2 emisi jas un degvielas 
patēr iņš ir abu režīmu testu rezultātu vidējais aritmētiskais. Reģistrē testu rezultātus abos režīmos.
Pēc ražotāja pieprasījuma transpor tlīdzekli drīkst altern atīvi testēt arī vadītāja izvēles režīmā, kas ir visnelabvē ­
līgākais gadījums CO2 emisijām.
2.6.6.4. Pamatojoti es uz ražotāja iesniegtiem tehniskiem pierādījumiem un ar atbildīgās iestādes piekr išanu, neņem 
vērā īpašus vadītāja izvēles režīmus, kas paredzēti ļoti speciāliem, ierobežotiem nolūkiem (piem., uzturēšanas 
režīms, lēngai tas režīms). Ņem vērā visus pārējos režīmus braukšanai uz priekšu, un visos šajos režīmos 
kritēriju emisiju robežām jābūt ievērotām.
2.6.6.5. Šā pielikuma 2.6.6.1. līdz 2.6.6.4. punktu piemēro visām transpor tlīdzekļu sistēmām, kurām ir vadītāja izvēles 
režīmi, tostarp ne tikai ar pārnesumkārbu saistītām sistēmām.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/365  
2.6.7. 1. tipa testa anulēšana un cikla pabeigšana
Ja motors negaidī ti apstājas, priekšsag atav ošanu vai 1. tipa testu deklarē kā nederīgu.
Pēc cikla pabeigšanas motoru izslēdz. Transpor tlīdzekli atkār toti neiedarbina līdz tā testa sākumam, kuram 
transpor tlīdzeklis tika priekšsag atav ots.
2.6.8. Prasītie dati, kvalitātes kontrole
2.6.8.1. Ātruma mērījums
Priekšsag atav ošanas laikā mēra ātrumu laikā vai to nosaka ar datu vākšanas sistēmu ar vismaz 1 Hz frekvenci, 
lai varētu izvēr tēt faktisk o braukšanas ātrumu.
2.6.8.2. Nobrauktais attālums
Reģistrē transpor tlīdzekļa faktiski nobraukto attālumu katrā WLTC posmā.
2.6.8.3. Ātruma līknes pielaides
Transpor tlīdzekļus, kuri nespēj sasniegt piemērojamajā WLTC prasītās paātr inājuma un maksimālās ātruma 
vērtības, darbina ar pilnībā aktivizētu akselerator a vadības ierīci, līdz tie vēlreiz sasniedz nepieciešamo ātruma 
līkni. Šajos apstākļos testu neanulē ātruma līknes neievērošanas dēļ. Registrē novirzes no braukšanas cikla.
2.6.8.3.1. Ja konkrētā iedaļā nav noteikts citādi, ir pieļaujamas šādas pielaides starp transpor tlīdzekļa faktisk o ātrumu un 
piemērojama jos testa ciklos prasīto ātrumu, pamat ojoties uz braukšanas notikumiem.
2.6.8.3.1.1. Pielaide (1)
a)Augšējā robeža: 2,0 km/h virs līknes augstākā punkta ± 5,0 sekundes robežās no konkrētā brīža.
b)Apakšējā robeža: 2,0 km/h zem līknes zemākā punkta ± 5,0 sekundes robežās no konkrētā brīža.
2.6.8.3.1.2. Pielaide (2)
a)Augšējā robeža: 2,0 km/h virs līknes augstākā punkta ± 1,0 sekundes robežās no konkrētā brīža.
b)Apakšējā robeža: 2,0 km/h zem līknes zemākā punkta ± 1,0 sekundes robežās no konkrētā brīža.
i)Ātruma pielaides, kas pārsniedz norādītās, pieņem ar nosacījumu, ka pielaides nekad, nevienā gadījumā 
netiek pārsniegtas ilgāk kā 1 sekundi.
ii)Testa cikla laikā nedrīkst būt vairāk kā desmit šādas novirzes.
2.6.8.3.1.3. Pielaide (3)
IWR 1.A un 1.B līmenim robežās no –2,0 līdz +4,0 procenti;
RMSSE 1.A līmenim mazāk nekā 1,3 km/h;
1.B līmenim mazāk nekā 0,8 km/h;
2.6.8.3.1.4. Pielaide (4)
IWR 1.A un 1.B līmenim robežās no –2,0 līdz +4,0 procenti;
RMSSE 1.A līmenim mazāk nekā 1,3 km/h;
1.B līmenim ražotāja deklarētie kritēriji, bet tie nedrīkst būt 
lielāki kā 1,3 km/h.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/366 26.11.2021.  
2.6.8.3.1.5. IWR un RMSEE braukšanas līknes rādītājus aprēķina saskaņā ar B7. pielikuma 7. punktu.
2.6.8.3.2. Transpor tlīdzekļa darbināšanas notikumi un pielaides, kādas pieļaujamas šiem notikumiem, ir šādas.
Transpor tlīdzekļa darbināšanaIesildīšanas cikls 
dinamometra 
iestatīšanaiPriekšsagata vošanaVeiktspējas parametra mērījuma 
tests pēc priekšsagata vošanas
B6. un B8. pielikums
1. tipa testiPielaide (1) Pielaide (2) Pielaide (2)*un
Pielaide (3)
C3. pielikums:
4. tipa testsPielaide (1) Pielaide (2) Pielaide (2)*
C5. pielikuma 1. papildinājums;
OBD demonstrēšanas testiPielaide (1) Pielaide (2) Pielaide (2)*
COP testi Pielaide (1) Pielaide (2) Pielaide (2)*un
Pielaide (4)
Iegūtais piestrādes koeficients 
COP vajadzībāmPielaide (1) Pielaide (2) Pielaide (2)*un
Pielaide (3)
*pielaidi nedrīk st rādīt vadītājam.
Ja ātruma līkne ir ārpus attiecīgā derīguma diapazona jebkurā no testiem, šos atsevišķos testus uzskata par 
nederīgiem.
A6/6. attēls
Ātruma līknes pielaides
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/367  
2.7. Izgar ošana
2.7.1. Pēc priekšsagata vošanas un pirms testēšanas testa transpor tlīdzekli uztur vietā ar šā pielikuma 2.2.2.2. punktā 
noteiktajiem vides apstākļiem.
2.7.2. Transpor tlīdzeklim vismaz 6 stundas un ne ilgāk kā 36 stundas ļauj izgar ot ar atvēr tu vai aizvēr tu motora 
nodalījuma pārsegu. Ja konkrētam transpor tlīdzeklim piemērojamie īpašie noteikumi to neizslēdz, dzesēšanu 
drīkst veikt ar piespiedu atdzesēšanu līdz temperatūras iestatījuma punktam. Ja dzesēšanu paātr ina 
ventilatori, ventilatorus izvieto tā, lai vienmērīgi tiktu panākta transmisi jas, motora un izplūdes pēcapstrādes 
sistēmas dzesēšana.
2.8. Emisi jas un degvielas patēr iņa tests (1. tipa tests)
2.8.1. Testa sākumā temperatūrai testa telpā ir jābūt ± 3 °C robežās no 23 °C iestatījuma. Moto ra eļļas un dzesēšanas 
šķidr uma, ja tāds ir, temperatūrai jābūt ± 2 °C robežās no 23 °C iestatījuma.
2.8.2. Testa transpor tlīdzekli uzstumj uz dinamometra.
2.8.2.1. Dzenošos riteņus novie to uz dinamometra, neiedarbinot motoru.
2.8.2.2. Spiedienu dzenošo riteņu riepās iestata saskaņā ar šā pielikuma 2.4.5. punkta noteikumiem.
2.8.2.3. Moto ra nodalījuma pārsegam jābūt aizvēr tam.
2.8.2.4. Izplūdes savienojošo caur uli pievieno transpor tlīdzekļa izpūtējam(-iem) tieši pirms motora iedarbināšanas.
2.8.2.5. Testa transpor tlīdzekli noviet o uz dinamometr iskajā stendā saskaņā ar B4. pielikuma 7.3.3. līdz 
7.3.3.1.4. punktu.
2.8.3. Spēka pārvada iedarbināšanas un braukšana
2.8.3.1. Spēka pārvada iedarbināšanas procedūr u sāk ar ierīcēm, kas šim nolūkam nodrošinātas saskaņā ar ražotāja 
instr ukcijām.
2.8.3.2. Transpor tlīdzekli piemērojamajā WLTC, kas apraks tīts B1. pielikumā, brauc saskaņā ar šā pielikuma 2.6.4. līdz 
2.6.8. punktu.
2.8.4. RCB datus mēra katrā WLTC posmā, kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājumā.
2.8.5. Transpor tlīdzekļa faktisk o ātrumu mēra ar 10 Hz frekvenci, un aprēķina un paziņo B7. pielikuma 7. punktā 
aprakstītos braukšanas līknes rādītājus.
2.8.6. Šis punkts attiecas tikai uz 1.A līmeni
Transpor tlīdzekļa faktis ko ātrumu, kura paraugs ņemts ar 10 Hz frekvenci, kopā ar faktisk o laiku piemēro CO 2 
rezultātu koriģēšanai attiecībā uz mērķātr umu un attālumu, kā noteikts B6.b pielikumā.
2.9. Gāzveida paraugu ņemšana
Gāzveida paraugus ņem maisos, un savienojumus analizē testa vai testa posma beigās, arī paraugus analizē 
nepār traukti un integrē cikla gaitā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/368 26.11.2021.  
2.9.1. Pirms katra testa veic šādus pasākumus.
2.9.1.1. Caur pūstos, attīrītos paraugu maisus pievieno atšķaidītās izplūdes un atšķaidīšanas gaisa paraugu ņemšanas 
sistēmām.
2.9.1.2. Mēr instr umentus iedarbina saskaņā ar instr umentu ražotāju instr ukcijām.
2.9.1.3. CVS siltummaini (ja tāds uzstādīts) sākumā uzsilda vai atdzesē līdz testa darba temperatūrai pielaides robežās, 
kā note ikts B5. pielikuma 3.3.5.1. punktā.
2.9.1.4. Tādas sastāvdaļas, kā paraugu līnijas, filtri, dzesētāji un sūkņi pēc vajadzības uzsilda vai atdzesē līdz sasniegtas 
stabilizētas ekspluatācijas temperatūras.
2.9.1.5. CVS plūsmas ātrumus iestata saskaņā ar B5. pielikuma 3.3.4. punktu, un paraugu plūsmas ātrumus iestata 
pienācīgos līmeņos.
2.9.1.6. Jebkādu elektronisku integrēšanas ierīces iestata uz nulli, un to drīkst atkār toti iestatīt uz nulli pirms katra cikla 
posma sākuma.
2.9.1.7. Visiem nepār trauktas darbības gāzes analizatori em izvēlas pienācīgus diapazonus. Testa laikā tos drīkst 
pārslēgt tikai tad, ja pārslēgšanu veic, mainot kalibrējumu, kam piemēro instr umenta digitālo izšķir tspēju. 
Testa laikā nedrīk st pārslēgt analizator a analogās darbības pastipr inātāju iestatījumus.
2.9.1.8. Visus nepār trauktas darbības gāzes analizatorus iestata uz nulli un kalibrē, izmant ojot B5. pielikuma 6. punkta 
prasībām atbilsto šas gāzes.
2.10. Paraugu ņemšana PM note ikšanai
2.10.1. Pirms katra testa veic šā pielikuma 2.10.1.1. līdz 2.10.1.2.2. punktā aprakstītos soļus.
2.10.1.1. Filtra izvēle
Visam piemērojamajam WLTC izmant o vienu cietdaļiņu paraugu filtru bez rezer ves filtra. Lai ņemtu vērā cikla 
reģionālās variācijas , drīkst izmantot vienu filtru pirmajiem trīs posmiem un citu filtru – cetur tajam posmam.
2.10.1.2. Filtra saga tavošana
2.10.1.2.1. Vismaz 1 stundu pirms testa filtru ievieto Petri traukā, kurš aizsargā pret putek ļu piesārņojumu un pieļauj 
gaisa apmaiņu, un to ievieto svēršanas kamerā (vai telpā) stabilizācij ai.
Stabilizācij as perioda beigās filtru nosver un reģistrē tā masu. Tad filtru uzglabā slēgtā Petri traukā vai 
hermetizētā filtra turētājā, līdz tas vajadzīgs testēšanai. Pēc filtra izņemšanas no svēršanas kameras (vai telpas) 
tas jāizmanto 8 stundu laikā.
Filtr u atkār toti noviet o stabilizēšanas telpā 1 stundas laikā pēc testa un pirms svēršanas vismaz 1 stundu 
stabilizē.
2.10.1.2.2. Cietdaļiņu paraugu filtru uzmanīgi uzstāda filtra turētājā. Ar filtru darbojas, tikai izmantojot knaibles vai 
stang as. Neuzmanīgas vai abrazīvas lietošanas rezultātā masa tiks noteikta kļūdaini. Filtra turētāja mezg lu 
uzstāda paraugu ņemšanas līnijā, kur nav plūsmas.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/369  
2.10.1.2.3. Ieteicams katras svēršanas sesijas sākumā, 24 stundu laikā pirms paraugu svēršanas pārbaudīt mikrosvar us, 
nosverot vienu atskaites priekšmetu ar aptuveno masu 100 mg. Šo priekšmetu nosver trīs reizes un reģistrē 
vidējo aritmētisk o rezultātu. Ja svēršanas vidējais aritmētiskais rezultāts ir ± 5 μg no iepr iekšējā svēršanas 
sesij as rezultāta, svēršanas sesij u un svar us uzskata par derīgiem.
2.11. PN pN paraugu ņemšana (ja prasīts PN mērījums)
2.11.1. Pirms katra testa veic šā pielikuma 2.11.1.1. līdz 2.11.1.2. punktā aprakstītos soļus.
2.11.1.1. Konkrētajām daļiņām specif isko atšķaidīšanas sistēmu un mēr iekār tas iedarbina un sagatav o paraugu 
ņemšanai.
2.11.1.2. Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas PNC un VPR elementu pareizu funkcionēšanu apstipr ina saskaņā ar šā 
pielikuma 2.11.1.2.1. līdz 2.11.1.2.4. punktā uzskaitītajām procedūrām.
2.11.1.2.1. Noplūžu pārbaudē, izmant ojot pienācīg as veiktspējas filtru, kurš piestipr ināts pie visas PN mērīšanas sistēmas, 
VPR un PNC ieplūdes atveres, jāiegūst izmērītās koncentrācij as rezultāts, kas ir mazāks nekā 0,5 daļiņas uz 
cm3.
2.11.1.2.2. Katr u dienu PNC nulles pārbaudē, izmant ojot atbilstīgas veiktspējas filtru PNC ieplūdes atverē, jāiegūst 
koncentrācij a ≤ 0,2 daļiņas uz cm3. Noņemot filtru, PNC ir jāuzrāda izmērītās koncentrāci jas pieaugums līdz 
vismaz 100 daļiņām uz cm3, ņemot apkār tējā gaisa paraugus, un jāatgr iežas pie ≤ 0,2 daļiņām uz cm3, 
atkār toti uzstādot filtru.
2.11.1.2.3. Ir jāpārliecinās, ka mērīšanas sistēma rāda, ka iztvaicēšanas caur ule, ja sistēmā ir tāda, ir sasniegusi pareizo 
darbības temperatūr u.
2.11.1.2.4. Ir jāpārliecinās, ka mērīšanas sistēma rāda, ka atšķaidīšanas PND 1 ir sasniedzis pareizo darbības temperatūr u.
2.12. Paraugu ņemšana testa laikā
2.12.1. Iedarbina atšķaidīšanas sistēmu, paraugu ņemšanas sūkņus un datu vākšanas sistēmu.
2.12.2. Iedarbina PM un PN, ja ir prasīts PN mērījums, paraugu ņemšanas sistēmas.
2.12.3. Nepār traukti mēra daļiņu skaitu, ja ir prasīts PN mērījums. Vidējo aritmētisk o koncentrāci ju nosaka, integrējot 
analizat ora signālus katrā posmā.
2.12.4. Paraugu ņemšana sākas pirms spēka pārvada iedarbināšanas procedūras vai tās iedarbināšanas brīdī un beidzas 
cikla noslēgumā.
2.12.5. Paraugu pārslēgšana
2.12.5.1. Gāzveida emisi jas
Atšķaidītas izplūdes un atšķaidīšanas gaisa paraugu ņemšanu pārslēdz no viena paraugu maisa pāra uz 
nākamaj iem maisu pāriem, ja nepieciešams, katra piemērojamā un izbraucamā WLTC posma beigās.
2.12.5.2. Cietdaļiņas
Piemēro šā pielikuma 2.10.1.1. punkta prasības.
2.12.6. Attālumu līdz dinamometram reģistrē katrā posmā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/370 26.11.2021.  
2.13. Testa pabeigšana
2.13.1. Tūlīt pēc testa pēdējās daļas nekavē joties izslēdz motoru.
2.13.2. Izslēdz konstanta tilpuma paraugu ņēmēju CVS vai citu iesūkšanas ierīci vai no transpor tlīdzekļa izpūtēja vai 
izpūtējiem(-iem) atvieno izplūdes caur uli.
2.13.3. Transpor tlīdzekli drīk st noņem no dinamometra.
2.14. Pēcte sta procedūras
2.14.1. Gāzu analizat ora pārbaude
Pārbauda nepār trauktai atšķaidījuma mērīšanai izmant oto analizatoru nulles gāzes un kalibrēšanas gāzes 
rādījumus. Testu uzskata par pieņemamu, ja starpība starp pirmste sta un pēctest a rezultātiem ir mazāka nekā 
2 procenti no kalibrēšanas gāzes vērtības.
2.14.2. Maisa analīze
2.14.2.1. Maisos esošās izplūdes gāzes un atšķaidīšanas gaisu analizē iespējami drīz. Jebkurā gadījumā izplūdes gāzes 
vienmēr analizē ne vēlāk kā 30 minūtes pēc cikla posma beigām.
Ņem vērā gāzes reakcijas laiku attiecībā uz maisā esošajiem savienojumiem.
2.14.2.2. Katram savienojumam izmant ojamo analizatora diapazonu iestata uz nulli ar piemērotu nulles gāzi cikvien 
ātri iespējams pirms analīzes.
2.14.2.3. Analizato ru kalibrēšanas līknes iestata, izmantojot kalibrēšanas gāzes ar nominālo koncentrācij u 70 līdz 
100 procenti no diapazona.
2.14.2.4. Pēc tam atkār toti pārbauda analizat oru nulles iestatījumus: ja kāds nolasījums atšķiras par vairāk nekā 
2 procentiem no diapazona, kas noteikts šā pielikuma 2.14.2.2. punktā, procedūr u šim analizatoram atkār to.
2.14.2.5. Tad analizē paraugus.
2.14.2.6. Pēc analīzes nulles un kalibrēšanas punktus atkār toti pārbauda, izmant ojot tās pašas gāzes. Testu uzskata par 
pieņemamu, ja starpība ir mazāka nekā 2 procenti no kalibrēšanas gāzes vērtības.
2.14.2.7. Analizato ram caur i plūstošo dažādo gāzu plūsmas ātrumiem un spiedieniem jābūt tādiem pašiem kā 
analizat oru kalibrēšanai izmantot ajiem.
2.14.2.8. Katra izmērītā savienojuma satur u reģistrē pēc mēr ierīces nostabilizēšanās.
2.14.2.9. Visu emisi ju masu un skaitu attiecīgā gadījumā aprēķina saskaņā ar B7. pielikumu.
2.14.2.10. Kalibrēšanas un pārbaudes veic vai nu:
a)pirms un pēc katra maisu pāra analīzes vai
b)pirms un pēc visa testa.
Šā punkta b) apakšpunkta gadījumā kalibrēšanas un pārbaudes veic visiem analizatoriem attiecībā uz visiem 
testā izmant otajiem diapazoniem.
Gan a), gan b) apakšpunkta gadījumā attiecīga jam apkār tējam gaisam un atgāzu maisiem izmant o to pašu 
analizat ora diapazonu.
2.14.3. Cietdaļiņu parauga filtra svēršanaLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/371  
2.14.3.1. Cietdaļiņu paraugu filtru atgr iež svēršanas kamerā (vai telpā) ne vēlāk kā 1 stundu pēc testa pabeigšanas. To 
vismaz 1 stundu kondicionē Petri traukā, kurš ir aizsargāts pret putekļu piesārņojumu un pieļauj gaisa 
apmaiņu, un tad nosver . Reģistrē filtra bruto masu.
2.14.3.2. Vismaz divus neliet otus atsauces filtrus nosver 8 stundu laikā no parauga filtru svēršanas, bet vēlams 
vienlaikus. Atsauces filtriem ir jābūt tādu pašu izmēr u un mate riāla kā paraugu filtriem.
2.14.3.3. Ja kāda no atsauces filtriem īpatnējā masa starp paraugu ņemšanas filtru svēršanas reizēm mainās par vairāk 
nekā ± 5 μg, paraugu filtru un atsauces filtrus atkār toti kondicionē svēršanas kamerā (vai telpā) un tad 
atkār toti nosver .
2.14.3.4. Atsauces filtra svēr umus salīdzinājums ir starpība starp konkrēto atsauces filtru īpatnējām masām un slīdošo 
vidējo aritmētisk o. Slīdošo vidējo aritmētisk o aprēķina no īpatnējām masām, kas iegūtas laikposmā pēc 
atsauces filtru ievietošanas svēršanas kamerā (vai telpā). Vidējošanas periodam ir jābūt vismaz viena diena, bet 
ne vairāk kā 15 dienas.
2.14.3.5. Ir atļauta paraugu ņemšanas un atsauces filtru atkār totas kondicionēšanas un svēršanas, līdz pagājušas 80 
stundas kopš gāzes mērījumiem emisi ju testā. Ja pirms šīm 80 stundām vai tajā brīdī laikā vairāk nekā puse 
atsauces filtru atbilst ± 5 μg kritērijam, paraugu filtra svēr umu drīkst uzskatīt par derīgu. Ja 80 stundu brīdī 
laikā tiek izmantoti divi atsauces filtri un viens no tiem neatbilst ± 5 μg kritērijam, paraugu filtra svēr umu 
drīkst uzskatīt par derīgu ar nosacījumu, ka absolūto starpību summa starp abu atsauces filtru īpatnējo un 
slīdošo vidējo masu ir 10 μg vai mazāka.
2.14.3.6. Ja mazāk nekā puse atsauces filtru atbilst ± 5 μg kritērijam, paraugu filtru atmet un emisiju testu atkār to. Visus 
atsauces filtrus likvidē un aizstāj 48 stundu laikā. Visos citos gadījumos atsauces filtrus nomaina vismaz ik pēc 
30 dienām un tā, ka nevienu paraugu filtru nesver bez salīdzināšanas ar atsauces filtru, kurš ir atradies 
svēršanas kamerā (vai telpā) vismaz vienu dienu.
2.14.3.7. Ja nav izpildīti B5. pielikuma 4.2.2.1. punktā norādītie svēršanas kameras (vai telpas) stabilitātes kritēriji, bet 
atsauces filtru svēr umi atbilst iepr iekš minēta jiem kritērijiem, transpor tlīdzekļa ražotājam ir opcija pieņemt 
paraugu filtru masas vai anulēt testus, salabojot svēršanas kameras (vai telpas) kontroles sistēmu un atkār tojot 
testu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/372 26.11.2021.  
1. papildinājums 
Emisiju testa procedūra visiem ar periodiski reģenerējošām sistēmām aprīk otiem transpor tlī­
dzekļiem 
1. VISPĀRĪGI
1.1. Šajā papildinājumā note ikti konkrēti noteikumi attiecībā uz transpor tlīdzekļa testēšanu, kas aprīk ots ar periodiski 
reģenerējošām sistēmām, kā noteikts šo noteikumu 3.8.1. punktā.
1.2. Ciklos, kuru laikā notiek reģenerācija, nav jāpiemēro emisiju standar ti. Ja 1. tipa testa laikā vismaz vienu reizi notiek 
periodiskā reģenerācija un ja tā jau ir vismaz vienu reizi notikusi transpor tlīdzekļa sagatav ošanas laikā, vai ja 
nobraukums starp divām secīgām periodiskām reģenerācijām ir lielāks nekā 4 000 km, braucot atkār totus 1. tipa 
testus, nav vajadzīg a īpaša testa procedūra. Šajā gadīj umā šo papildinājumu nepiemēro un izmant o Ki koeficientu 1,0.
1.3. Šī papildinājuma nosacījumus nepiemēro PN emisijām.
1.4. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu testa procedūr u, kas rakst urīga periodiski 
reģenerējošām sistēmām, nav obligāti jāpiemēro reģenerācij as ierīcei, ja ražotājs iesniedz datus, kas pierāda, ka to 
ciklu laikā, kuros notiek reģenerācija , emisijas saglabājas mazākas nekā šo noteikumu 6.3.10. punktā noteiktās 
robežas attiecīga jai transpor tlīdzekļu kategorijai. Šādā gadījumā CO 2 un degvielas patēr iņam izmant o fiksētu Ki 
vērtību 1,05.
2. TEST A PROCEDŪRA
Testa transpor tlīdzeklim jāspēj nepieļaut vai atļaut reģenerācij as procesu ar nosacījumu, ka šāda darbība neietekmē 
motor a sākotnējās kalibrācijas. Reģenerācijas nepieļaušana ir atļauta tikai reģenerācij as sistēmas piepildīšanas laikā 
un priekšsag atav ošanas ciklu laikā. Tā nav atļauta emisiju mērīšanas laikā reģenerācij as fāzē. Emisijas testu veic ar 
neizmainītu oriģinālā aprīk ojuma ražotāja (OEM) vadības bloku. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes 
atļauju Ki noteikšanas laikā drīk st izmantot “aprīk ojuma vadības bloku”, kas neietekmē motora sākotnējās 
kalibrāci jas.
2.1. Izplūdes emisiju mērīšana starp diviem WLTC ar reģenerācij as notikumiem
2.1.1. Vidējās aritmētiskās emisijas starp reģenerācij as notikumiem un reģenerējošās ierīces piepildīšanas laikā nosaka, 
aprēķinot vidējo aritmētisk o no vairākiem aptuv eni vienādos laika inter vālos veiktiem (ja to ir vairāk par diviem) 
1. tipa testiem. Kā altern atīvu ražotājs var iesniegt datus, lai pierādītu, ka emisijas WLTC starp reģenerācij as 
notikumiem saglabājas nemainīgas (± 15 procenti). Šādā gadījumā drīkst izmant ot 1. tipa testa laikā izmērītās 
emisi jas. Jebkādā citā gadījumā jāveic emisiju mērījumi vismaz divos 1. tipa ciklos: vienu – uzreiz pēc reģenerācijas 
(pirms jaunas piepildīšanas), un vienu – iespējami tuvu laikā pirms reģenerācij as fāzes. Visus emisiju mērījumus 
veic saskaņā ar šo pielikumu, un visus aprēķinus veic saskaņā ar šā papildinājuma 3. punktu.
2.1.2. Piepildīšanas procesu un Ki note ikšanu veic 1. tipa braukšanas cikla laikā dinamometr iska jā stendā vai motora testa 
stendā, izmant ojot ekvivalentu testa ciklu. Šos ciklus drīk st veikt nepār traukti (t. i., bez vajadzības izslēgt motoru 
starp cikliem). Pēc jebkāda skaita pabeigtu ciklu transpor tlīdzekli drīk st izņemt no dinamometr iskā stenda un testu 
turpināt vēlāk .
Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu 2. klases un 3. klases transpor tlīdzekļiem Ki var noteikt 
vai nu ar, vai bez ļoti liela ātruma posma.
Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu ražotājs drīkst izstrādāt alternatīvu procedūr u un 
pierādīt tās ekvivalenci, ietverot filtra temperatūr u, piepildījuma apmēr u un nobraukto attālumu. To drīkst darīt 
motor a stendā vai dinamometr iskajā stendā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/373  
2.1.3. Reģistrē ciklu skaitu D starp diviem WLTC, kuros notiek reģenerācij a, to ciklu skaitu n, kuru laikā veic emisi ju 
mērījumus, un masas emisi jas mērījumu M0
sijattiecībā uz katr u savienojum u i katrā ciklā j.
2.2. Emisiju mērīšana reģenerācij as notikumu laikā
2.2.1. Transpor tlīdzekļa sagatav ošanu, ja tā ir vajadzīg a, emisi ju testam reģenerācijas fāzē var veikt, izmant ojot šā 
pielikuma 2.6. punktā minēt os priekšsagata vošanas ciklus vai ekvivalentus motor a testa ciklus stendā atkarībā no šā 
papildinājuma 2.1.2. punktā izvēlētās piepildīšanas procedūras.
2.2.2. Šajo s noteikumos apraks tītos testa un transpor tlīdzekļa nosacījumus 1. tipa testa veikšanai piemēro pirms pirmā 
derīgā emisiju testa veikšanas.
2.2.3. Reģenerāci ja nedrīk st notikt transpor tlīdzekļa sagata vošanas laikā. To var nodrošināt, izmant ojot vienu no šādām 
metodēm:
a)priekšsag atav ošanas ciklu veikšanai drīkst uzstādīt “imitējošu” reģenerācijas sistēmu vai daļēju sistēmu;
b)drīkst izmant ot jebkur u citu metodi, par kuru vienojušies ražotājs un atbildīgā iestāde.
2.2.4. Saskaņā ar piemērojamo WLTC veic aukstās iedarbināšanas izplūdes emisiju testu, ietverot reģenerācij as procesu.
2.2.5. Ja reģenerācij as procesam ir vajad zīgs vairāk nekā viens WLTC, veic visus WLTC. Ir pieļaujama viena cietdaļiņu filtra 
izmant ošana vairāk os ciklos, kas vajadzīgi reģenerācij as pabeigšanai.
Ja ir vajadzīgs vairāk nekā viens WLTC, turpmāk o(-os) WLTC izbrauc nekavējoties, neizslēdzot motor u, līdz ir 
sasniegta pilnīga reģenerācija . Ja vairākiem cikliem vajadzīgo gāzveida emisiju maisu skaits pārsniegtu pieejamo 
maisu skaitu, pēc iespējas samazina laiku, kas nepieciešams jauna testa saga tavošanai. Šajā laikā motoru nedrīk st 
izslēgt.
2.2.6. Emisijas vērtības reģenerācij as laikā Mri katram savienojumam i aprēķina saskaņā ar šā papildinājuma 3. punktu. 
Reģistrē piemērojamo testa ciklu skaitu d, kuros veic mērījumus attiecībā uz pilnīgu reģenerāciju
3. APRĒĶINI
3.1. Izplūdes un CO 2 emisiju un atsevišķas reģenerācij as sistēmas degvielas patēr iņa aprēķināšana
Msi¼∑n
j¼1M0
sij
nforn≥1
Mri¼∑d
j¼1M0
rij
dford≥1
Mpi¼Msi×DþM ri×d
Dþd
kur katram attiecīga jam savienojumam i:
M0
sijir savienojuma i masas emisijas testa ciklā j bez reģenerācij as, g/km;
M0
rijir savienojum a i masas emisijas testa ciklā j reģenerācij as laikā, g/km (ja d>1, pirmo WLTC testu veic 
aukstā stāvo klī un turpmāk os ciklus – siltā stāvoklī);
Msi ir savienojuma i masas vidējās emisijas bez reģenerācij as, g/km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/374 26.11.2021.  
Mri ir savienojuma i masas vidējās emisijas reģenerācij as laikā, g/km;
Mpi ir savienojuma i masas vidējās emisijas, g/km;
n ir testa ciklu skaits starp cikliem ar reģenerācij as notikumiem, kuru laikā veic emisiju mērījumus 1. tipa 
WLTC, kas ir ≥ 1;
d ir pilno piemērojamo testa ciklu skaits, kas vajadzīgi reģenerācij ai;
D ir pilno piemērojamo testa ciklu skaits starp diviem cikliem ar reģenerācij as notikumiem.
Grafiski Mpi aprēķins ir parādīts A6.App1/1. attēlā.
A6.App1/1. attēls
Parametr i, ko mēra emisiju testa laikā un starp cikliem, kad notiek reģenerācija (shematisks piemērs, 
emisijas D laikā var palielināties vai samazināties)
3.1.1. Reģenerāci jas koeficienta Ki aprēķināšana katram attiecīga jam savienojum am i
Ražotājs var izvēlēties katram savienojumam atsevišķi noteikt vai nu pieskaitāmos nobīdes, vai piereizināmos 
koefic ientus.
Ki koefic ients: Ki¼Mpi
Msi
Ki nobīde: Ki¼Mpi – M si
Reģistrē Msi, Mpi un Ki rezultātus, un ražotāja izvēlēt o koeficienta tipu. Ki rezultātu iekļauj visos attiecīga jos testa 
ziņojumos. Msi, Mpi un Ki rezultātus iekļauj visās attiecīga jās testa lapās.
Ki var note ikt pēc vienas reģenerācij as secības pabeigšanas, kura satur mērījumus pirms un pēc reģenerācij as 
notikumiem, kā arī to laikā, kā parādīts A6.App1/1. attēlā.
3.2. Vairāku periodiski reģenerējošo sistēmu izplūdes emisi ju, CO2 emisi ju un degvielas patēr iņa aprēķināšana
Turpmāk norādīto aprēķina vienam 1. tipa darbības ciklam attiecībā uz kritēriju emisijām un CO2 emisijām. Šiem 
aprēķiniem izmanto CO2 emisijas, kas iegūtas B7. pielikuma A7/1. tabulā apraks tītā 3. soļa rezultāta.
Msik¼∑nk
j¼1M0
sik,j
nkattiecībā uz nj≥1LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/375  
Mrik¼∑dk
j¼1M0
rik,j
dkford≥1
Msi¼∑x
k¼1Msik×D k
∑x
k¼1Dk
Mri¼∑x
k¼1Mrik×dk
∑x
k¼1dk
Mpi¼Msi×∑x
k¼1DkþM ri×∑x
k¼1dk
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Mpi¼∑x
k¼1ðM sik×D kþM rik×dkÞ
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Ki koeficie nts:Ki¼Mpi
Msi
Ki nobīde: Ki¼Mpi – M si
kur:
Msi ir savienojuma i vidējās masas emisijas visos notikumos k bez reģenerācijas, g/km;
Mri ir savienojuma i vidējās masas emisijas visos notikumos k reģenerācijas laikā, g/km;
Mpi ir savienojuma i vidējās masas emisijas visos notikumos k, g/km;
Msik ir savienojuma i vidējās masas emisijas notikumā k bez reģenerācij as, g/km;
Mrik ir savienojuma i vidējās masas emisijas notikumā k reģenerācij as laikā, g/km;
M0
sik,jir savienojuma i masas emisijas notikumā k, izteiktas g/km, bez reģenerācij as, izmērītas punktā j, kur 
1≤j≤n k, g/km;
M0
rik,jir savienojum a i masas emisijas notikumā k reģenerācij as laikā (ja j>1, pirmo 1. tipa testu veic aukstā 
stāvo klī un turpmāk os ciklus veic siltā stāvo klī), izmērīta testa ciklā j, kur 1≤j≤d k, g/km;
nk ir pilnu testa ciklu skaits notikumā k starp diviem cikliem ar reģenerācijas fāzēm, kuru laikā veikti emisiju 
mērījumi (1. tipa WLTC vai līdzvēr tīgi cikli motora testa stendā), kas ir ≥ 2;
dk ir pilno piemērojamo testa ciklu skaits notikumā k, kas vajadzīgi pilnīgai reģenerācij ai;
Dk ir pilno piemērojamo testa ciklu skaits notikumā k starp diviem cikliem ar reģenerācij as fāzēm;
x ir pilnīgas reģenerācij as notikumu skaits.
Grafiski Mpi aprēķins ir parādīts A6.App1/2. attēlā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/376 26.11.2021.  
A6.App1/2. attēls
Parametr i, ko mēra emisiju test a laikā ciklos, kuros nor is reģenerācija, un starp tiem (shematisks 
piemērs)
Vairāku periodiski reģenerējošu sistēmu Ki aprēķins ir iespējams tikai pēc noteikta reģenerācij as notikumu skaita 
katrai sistēmai.
Pēc visas procedūras pabeigšanas (no A līdz B, skatīt A6.App1/2. attēlu) atkal jāsasniedz sākuma stāvo klis A.
3.3. Ki koeficientus un Ki nobīdes noapaļo līdz četrām zīmēm aiz komata. Ki nobīdes noapaļošanas pamatā ir emisijas 
standar tvēr tības fizikālā mēr vienība.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/377  
2. papildinājums 
Atkār toti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistē mas pārraudzības test a procedūra 
1. VISPĀRĪGI
Ja attiecīgā gadījumā testē NOV C-HEV , OVC-HEV , NOV C-FCHV un OVC-FCHV , piemēro B8. pielikuma 2. 
un 3. papildinājumu.
Šajā papildinājumā ir noteikti konkrēti noteikumi attiecībā uz CO 2 masas emisijas testu rezultātu koriģēšanu 
atkarībā no visu REESS enerģijas bilances ΔE REESS .
CO 2 masas emisi jas koriģēta jām vērtībām jāatbilst nulles enerģijas bilancei (ΔEREESS ¼0), un tās aprēķina, izmantojot 
turpmāk norādīto korekcijas koeficientu.
2. MĒRIEKĀRT A UN MĒRINSTR UMENTI
2.1. Strāvas mērīšana
REESS izlādi definē kā negatīvu strāvu.
2.1.1. REESS strāvu(-as) testa laikā mēra, izmant ojot spaiļu vai slēgta tipa strāvas mēr pārveidotāju. Strāvas mērīšanas 
sistēmai ir jāatbilst A8./1. tabulā noteikta jām prasībām. Strāvas mēr pārveidotājam(-iem) jāspēj izturēt maksimālās 
strāvas, iedarbinot motoru, un temperatūras apstākļus mērījumu punktā.
Lai iegūtu precīzus mērījumus, pirms testa ieregulē nulles stāvo kli un veic demagnetizēšanu saskaņā ar instr umenta 
ražotāja norādījumiem.
2.1.2. Strāvas mēr pārveidotājus uzstāda jebkurai REESS uz viena no kabeļiem, kas ir tieši savienots ar REESS, un tiem 
jāietver REESS kopējo strāvu.
Ekranētu vadu gadījumā izmant o atbilstīgas metodes saskaņā ar atbildīgās iestādes norādījumiem.
Lai ar ārējām ierīcēm būtu vienkārši izmērīt REESS strāvu, ir ieteicams, ka ražotāji transpor tlīdzeklī integrē 
piemērotus, drošus un pieejamus savienojuma punktus. Ja tas nav iespējams, ražotājam jāsniedz atbalsts atbildīga jai 
iestādei, nodrošinot līdzekļus strāvas mēr pārveidotāja savienošanai ar REESS kabeļiem iepr iekš apraks tītajā veidā.
2.1.3. Izmērīto strāvu integrē laikā vismaz ar 20 Hz frekvenci, iegūst ot izmērīto vērtību Q, izteiktu ampērstun dās Ah. 
Izmērīto strāvu integrē laikā, iegūst ot izmērīto vērtību Q, izteiktu ampērstundās Ah. Integrēšana drīkst notikt 
strāvas mērīšanas sistēmā.
2.2. No transpor tlīdzekļa iegūtie dati
2.2.1. Alternatīvi REESS strāvu nosaka, izmant ojot no transpor tlīdzekļa iegūtos datus. Lai izmantotu šo mērījumu metodi, 
jābūt pieejamai šādai informāci jai no testa transpor tlīdzekļa:
a)integrē tā uzlādes līdzsvara vērtība kopš pēdējās aizdedzes ieslēgšanas, Ah;
b)integrē tā uzlādes līdzsvara vērtība no transpor tlīdzekļa, aprēķināta ar paraugu ņemšanas frekvenci vismaz 5 Hz;
c)uzlādes līdzsvara vērtība no OBD savienotāja, kā apraks tīts SAE J1962.
2.2.2. Ražotājs atbildīga jai iestādei pierāda REESS uzlādes un izlādes transpor tlīdzekļa datu precizitāti.
Ražotājs drīkst izveidot REESS pārraudzības transpor tlīdzekļu saimi, lai pierādītu, ka REESS uzlādes un izlādes 
transpor tlīdzekļa dati ir pareizi. Datu precizitāti pierāda uz reprezentējoša transpor tlīdzekļa.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/378 26.11.2021.  
Derīgi ir šādi saimes kritēriji:
a)identisks dedzes process (t. i., dzirksteļaizdedze, kompr esijaizde dze, divtaktu, četrtaktu);
b)identiska uzlādes un/vai rekuperācija s stratēģija (REESS datu programmatūras modulis);
c)transpor tlīdzekļa datu pieejamība;
d)identisks uzlādes līdzsvars, mērīts ar REESS datu moduli;
e)identiska transpor tlīdzekļa uzlādes līdzsvara simulācij a.
2.2.3. Pārraudzībā neiekļauj visas tās REESS, kas neiet ekmē CO 2 masas emisi jas.
3. KOREK CIJAS PROCEDŪRA, BALSTOTIES UZ REESS ENERĢIJAS IZMAIŅĀM
3.1. REESS strāvas mērījumus sāk vienlaikus ar testa sākšanu un beidz tūlīt pēc tam, kad transpor tlīdzeklis ir nobraucis 
pilnu braukšanas ciklu.
3.2. Elektroenerģij as līdzsvar u Q, izmērītu elektroapgādes sistēmā, izmanto kā REESS enerģi jas satura atšķirības mēr u 
cikla beigās salīdzinājumā ar cikla sākumu. Elektroenerģij as līdzsvar u nosaka visam nobrauktajam WLTC.
3.3. Braukšanas cikla posmiem reģistrē atsevišķas Qphase vērtības.
3.4. CO2 masas emisi jas korekcij a pilnā ciklā atkarībā no korekcij as kritērija c
3.4.1. Korekcij as kritērija c aprēķināšana
Korekcij as kritērijs c ir elektroenerģijas izmaiņas ΔE REESS,j absolūtās vērtības un degvielas enerģijas attiecība, un to 
aprēķina ar šādiem vienādojumiem:
c¼jΔEREESS,j
Efuelj
kur:
c ir korekcij as kritērijs;
ΔE REESS,j ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņas laikposmā j, note iktas saskaņā ar šā papildinājuma 4.1. 
punktu, Wh;
j šajā punktā ir pilns piemērojamais WLTP testa cikls;
Efuel ir degvielas enerģi ja saskaņā ar šādu vienādojumu:
Efuel¼10×HV×FC nb×d
kur:
Efuel ir patērētās degvielas enerģijas saturs piemērojamajā WLTP testa ciklā, Wh;
HV ir siltumspēja saskaņā ar A6.App2/1. tabulu, kWh/l;
FC nb ir 1. tipa testa nelīdzsvarots degvielas patēr iņš, nekoriģēts attiecībā pret enerģijas bilanci, noteikts 
saskaņā ar B7. pielikuma 6. punktu un izmantojot kritēriju emisi jas un CO 2 rezultātus, kas 
aprēķināti saskaņā ar A7/1. tabulas 2. soli, l/100 km;
d ir attiecīga jā piemērojama jā WLTP testa ciklā nobrauktais attālums, km;
10 ir koeficie nts pārrēķināšanai uz Wh.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/379  
3.4.2. Korekcij u piemēro, ja ΔEREESS ir negatīva (atbilstoši REESS izlādei).
Pēc ražotāja pieprasījuma korekciju drīk st neveikt un drīkst izmant ot nekoriģētas vērtības, ja:
a)ΔE REESS ir pozitīva (atbilst oši REESS uzlādei);
b)ražotājs var atbildīga jai iestādei ar mērījumiem pierādīt, ka nav sakarības attiecīgi starp ΔEREESS un CO 2 masas 
emisi ju un starp ΔEREESS un degvielas patēr iņu.
A6.App2/1. tabula
Degvielas enerģijas saturs (kad attiecināms) 
Degviela Benzīns 
(E0)Benzīns 
(E10)Etanols 
(E85)Dīzeļdeg -
viela (B0)Dīzeļdeg -
viela (B7)LPG CNG
Siltumspēja 8,92
kWh/l8,64
kWh/l6,41
kWh/l9,85
kWh/l9,79
kWh/l12,86 x ρ  
kWh/l11,39 MJ/m3
ρ = testa degvielas blīvums pie 15 °C (kg/l)
4. KOREK CIJAS FUNK CIJAS PIEMĒR OŠANA
4.1. Lai piemērotu korekcijas funkci ju, visu REESS elektroenerģijas izmaiņu ΔEREESS,j laikposmā j aprēķina no izmērītās 
strāvas un nominālā sprieguma:
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i 
kur:
ΔEREESS,j,i ir REESS i elektroenerģijas izmaiņa attiecīga jā laikposmā j, Wh;
un:
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×U REESS ×∫tend
t0IðtÞj,idt
kur:
UREESS ir REESS nominālais spriegums, note ikts saskaņā ar IEC 60050-482, V;
IðtÞj,iir REESS i elektr iskā strāva attiecīga jā laikposmā j, noteikta saskaņā ar šā papildinājuma 2. 
punktu, A;
t0 ir laiks attiecīgā laikposma j sākumā, s;
tend ir laiks attiecīgā laikposma j beigās, s.
i ir attiecīgās REESS indeks a skaitlis;
n ir REESS kopskaits;
j ir attiecīgā laikposma indeks a skaitlis, kur laikposms ir jebkurš piemērojamais cikla posms, cikla 
posmu kombināci ja un viss piemērojamais cikls;
1
3600ir koeficie nts pārrēķināšanai no Ws uz kWh.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/380 26.11.2021.  
4.2. CO2 masas emisijas, g/km, koriģēšanai izmanto dedzes procesa specifiskos Willans koeficie ntus no A6.App2/ 
3. tabulas.
4.3. Korekcij u veic un piemēro visam ciklam un katram cikla posmam atsevišķi, un reģistrē.
4.4. Šim konkrēta jam aprēķinam izmanto fiksētu elektroapgādes sistēmas maiņstrāvas ģeneratora efektivitāti:
ηalternator¼0,67forelectricpowersupplysystemREESSalternators
4.5. Rezultējošo CO2 masas emisi jas atšķirību attiecīga jā laikposmā j REESS uzlādes maiņstrāvas ģeneratora slodzes 
īpašību dēļ aprēķina ar šādu vienādojumu:
ΔM CO2,j ¼0,0036×ΔE REESS,j ×1
ηalternator×Willans factor ×1
dj
kur:
ΔM CO2,j ir rezultējošā CO 2 masas emisi jas atšķirība laikposmā j, g/km;
ΔEREESS,j ir REESS enerģi jas izmaiņa attiecīga jā laikposmā j, aprēķināta saskaņā ar šā papildinājuma 4.1. 
punktu, Wh;
dj ir attiecīga jā laikposmā j nobrauktais attālums, km;
j ir attiecīgā laikposma indeks a skaitlis, kur laikposms ir jebkurš piemērojamais cikla posms, cikla 
posmu kombināci ja un viss piemērojamais cikls;
0,0036 ir koeficie nts pārrēķināšanai no Wh uz MJ;
ηalternator ir maiņstrāvas ģenerator a efektivitāte saskaņā ar šā papildinājuma 4.4. punktu;
Willans factor ir dedzes procesa specifiskais Willans koeficients, kā note ikts A6.App2/3. tabulā, gCO 2/MJ.
4.5.1. Katra posma un visa cikla CO 2 vērtības koriģē šādi:
1.A līmenim
MCO2,p,3 = MCO2,p,2b – ΔM CO2,j
MCO2,c,3 = MCO2,c,2b – ΔM CO2,j
1.B līmenim
MCO2,p,3 = (M CO2,p,1 – ΔM CO2,j )
MCO2,c,3 = (M CO2,c,2 – ΔM CO2,j )
kur:
ΔM CO2,j ir rezultāts no šā papildinājuma 4.5. punkta laikposmam j, g/km.
4.6. CO2 emisi jas, g/km, koriģēšanai izmanto Willans koeficientus no A6.App2/3. tabulas.
A6.App2/3. tabula
Willans koeficienti (kas attiecināms) 
Atmosfēriskais Pūtes
Dzirksteļaizdedze Benzīns (E0) l/MJ 0,0733 0,0778
gCO 2/MJ 175 186
Benzīns (E10) l/MJ 0,0756 0,0803
gCO 2/MJ 174 184LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/381  
Atmosfēriskais Pūtes
CNG (G20) m3/MJ 0,0719 0,0764
gCO 2/MJ 129 137
LPG l/MJ 0,0950 0,101
gCO 2/MJ 155 164
E85 l/MJ 0,102 0,108
gCO 2/MJ 169 179
Kompr esijaizde dze Dīzeļdegviela (B0) l/MJ 0,0611 0,0611
gCO 2/MJ 161 161
Dīzeļdegviela (B7) l/MJ 0,0611 0,0611
gCO 2/MJ 161 161LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/382 26.11.2021.  
3. papildinājums 
Gāzes enerģijas patēr iņa rādītāja aprēķināšana gāzv eida degvielām (LPG un NG/biometānam) 
1. 1. TIPA TEST A CIKL A LAIKĀ PATĒRĒTĀS GĀZVEID A DEGVIEL AS MAS AS MĒRĪŠANA
Ciklā patērētās gāzes masu mēra, izmantojot degvielas svēršanas sistēmu, kas spēj izmērīt uzglabāšanas tver tnes masu 
testa laikā atbilsto ši šādiem nosacījumiem:
a)precizitāte ± 2 procenti no starpības starp rādījumiem testa sākumā un testa beigās vai labāka;
b)veic piesardzības pasākumus, lai izvairīt os no mērījuma kļūdas.
Šādi piesardzības pasākumi ietver vismaz ierīces rūpīgu uzstādīšanu saskaņā ar instr umenta ražotāja ieteikumiem un 
labu inženier tehnisk o praksi;
c)ir atļautas citas mērīšanas metodes, ja var pierādīt ekvivalentu precizitāti.
2. GĀZES ENERĢIJAS KOEFICIENT A APRĒĶINĀŠANA
Degvielas patēr iņa vērtību aprēķina no ogļūdeņražu, oglekļa monoksīda un oglekļa dioks īda emisijām, kas noteiktas no 
mērījumu rezultātiem, pieņemot, ka testa laikā tiek dedzināta tikai gāzveida degviela.
Ciklā patērētās enerģijas koeficie ntu nosaka, izmant ojot šādu vienādojumu:
Ggas¼Mgas×cf×104
FCnorm ×dist×ρ� �
kur:
Ggas ir gāzes enerģijas koeficients, procenti;
Mgas ir ciklā patērētās gāzveida degvielas masa, kg;
FC norm ir degvielas patēr iņš (l/100 km attiecībā uz LPG, m3/100 km attiecībā uz NG/biometānu), aprēķināts 
saskaņā ar B7. pielikuma 6.6. un 6.7. punktu;
dist ir ciklā reģistrētais attālums, km;
ρ ir gāzes blīvums:
ρ = 0,654 kg/m3 NG/biometānam;
ρ = 0,538 kg/litrā attiecībā uz LPG;
cf ir korekcij as koefic ients, pieņemot šādas vērtības:
cf =1, ja izmant o LPG vai G20 standar tdegvielu;
cf = 0,78, ja izmanto G25 standar tdegvielu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/383  
B6.A PIELIKUMS 
Vides temperatūras korekcijas tests CO2 emisiju noteikšanai raksturīgos reģionālās temperatūras 
apstākļos 
Šo pielikumu piemēro tikai 1.A līmenim.
1. IEVADS
Šajā pielikumā ir apraks tīta papildinoša vides temperatūras korekcij as testa (ATCT) procedūra CO2 emisi ju 
noteikšanai raksturīgos reģionālās temperatūras apstākļos.
1.1. ICE transpor tlīdzekļu un NOV C-HEV CO2 emisijas un OVC-HEV uzlādi noturošo vērtību koriģē saskaņā ar šā 
pielikuma prasībām. Akumulēto enerģiju patērējoša testa CO 2 vērtības korekcij a netiek prasīta. Pilnuzlādes 
nobraukuma korekcija netiek prasīta.
2. VIDES TEMPERA TŪRAS KOREK CIJAS TEST A (ATCT) SAIME
2.1. Par tās pašas ATCT saimes daļām atļauts būt tikai tādiem transpor tlīdzekļiem, kam ir identiski šādi raksturlielumi:
a)spēka pārvada arhite ktūra (t. i., iekšdedze, hibrīds, degvielas elements vai elektr isks);
b)dedzes process (t. i., divtaktu vai četrtaktu);
c)cilindr u skaits un izkār tojum s;
d)dedzes metode motor ā (t. i., netiešā vai tiešā iesmidzināšana);
e)dzesēšanas sistēmas veids (t. i., gaisa, ūdens vai eļļas);
f)iesūkšanas metode (t. i., atmosfēr iskā vai ar pūti);
g)degviela, kādai motors konstr uēts (t. i., benzīns, dīzeļdegviela, NG, LPG utt.);
h)katalītiskais neitralizat ors (t. i., trīsk omponentu katalītiskais neitralizat ors, NOx uztvērējs ar skābekli bagātā 
vidē, SCR, NOx katalizator s ar skābekli bagātā vidē vai cits(-i));
i)ir vai nav uzstādīts cietdaļiņu filtrs; un
j)izplūdes gāzu recirkulāci ja (ar vai bez, dzesēta vai nedzesēta).
Turklāt transpor tlīdzekļiem jābūt līdzīgiem attiecībā uz šādiem rakst urlielumiem:
k)transpor tlīdzekļu motora cilindra tilpuma variācij a nav lielāka kā 30 procenti no transpor tlīdzekļa ar mazāk o 
tilpumu un
l)motor a nodalījuma izolāci ja ir līdzīg a veida attiecībā uz izolāci jas mate riāliem, daudzumu un atrašanās vietu. 
Ražotāji apstipr inātājai iestādei iesniedz pierādījumus (piem., CAD rasējumus), ka visiem saimes transpor tlī­
dzekļiem tiks uzstādīts izolācijas mater iāls, kura tilpums un masa ir lielāka nekā 90 procenti no tā, kas ir 
ATCT izmērītaj am atsauces transpor tlīdzeklim.
Atšķirības izolāci jas mat eriālā un atrašanās vietā arī drīkst pieņemt kā daļu vienas ATCT saimes ar nosacījumu, ka 
var pierādīt, ka testa transpor tlīdzeklis ir visnelabvēlīgākā gadījums attiecībā uz motora nodalījuma izolāci ju.
Ja ražotājs tipa apstipr inātājai iestādei var pierādīt, ka tiek uzturēta visnelabvēlīgākā gadījuma koncepcija (piem., 
testa transpor tlīdzeklim nav izolācijas) vai ka ATCT sastāv no vienas interpolācijas saimes, drīkst nepiemērot 
prasību dokumentēt izolāci jas mat eriālus.
2.1.1. Ja ir uzstādītas aktīvās siltuma uzglabāšanas ierīces, par tās pašas ATCT saimes elementiem uzskata tikai tādus 
transpor tlīdzekļus, kuri atbilst šādām prasībām:
a)siltumietilpība, noteikta ar sistēmā uzglabāto entalpiju, pārsniedz testa transpor tlīdzekļa entalpiju 0 līdz 
10 procentu diapazonā un
b)OEM var tehniska jam dienestam pierādīt, ka saimes ietvaros siltumatdeves laiks, iedarbinot mot oru, ir mazāks 
nekā siltumatdeves laiks testa transpor tlīdzeklim 0 līdz 10 procentu diapazonā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/384 26.11.2021.  
2.1.2. Par tās pašas ATCT saimes transpor tlīdzekļiem uzskata tikai tādus transpor tlīdzekļus, kas atbilst šā B6.a pielikuma 
3.9.4. punktā noteiktajiem kritērijiem.
3. ATCT PROCEDŪRA
Veic B6. pielikumā noteikto 1. tipa testu veic, nepiemērojot šī B6.a pielikuma 3.1. līdz 3.9. punktā noteiktās 
prasības. Tam vajadzīgs jauns aprēķins un pārnesumu pārslēgšanas punkti saskaņā ar B2. pielikumu, ņemot vērā 
atšķirīgu ceļa slodzi, kā note ikts šā B6.a pielikuma 3.4. punktā.
3.1. ATCT vajadzīgie apkār tējās vides apstākļi
3.1.1. Temperatūra (Treg), kurā transpor tlīdzeklis izgaro un tiek testēts attiecībā uz ATCT , ir 14 °C.
3.1.2. Minimālais izgar ošanas laiks (tsoak_A TCT) ATCT vajadzībām ir 9 stundas.
3.2. Testa telpa un izgar ojumu zona
3.2.1. Testa telpa
3.2.1.1. Testa telpā iestata temperatūr u, kas vienāda ar Treg. Fakti skā temperatūras vērtībai ir jābūt ± 3 °C robežās testa 
sākumā un ± 5 °C robežās – testa laikā.
3.2.1.2. Vai nu testa telpas gaisa, vai motora ieplūdes gaisa īpatnējam mitr umam H ir jābūt tādam, ka:
3,0 ≤ H ≤ 8,1 (g H2O/kg sausa gaisa)
3.2.1.3. Gaisa temperatūr u un mitr umu mēra pie dzesēšanas ventilatora atveres ar 0,1 Hz.
3.2.2. Izgar ošanas zona
3.2.2.1. Izgar ošanas zonā iestata temperatūr u Treg, un faktiskās temperatūras vērtībai jābūt ± 3 °C robežās 5 minūšu slīdošā 
vidējā aritmētiskaj ā laikposmā, un tā nedrīkst sistem ātiski novirzīties no iestatītās temperatūras. Tempe ratūr u 
nepār traukti mēra ar vismaz 0,033 Hz frekvenci.
3.2.2.2. Temperatūras devēja atrašanās vietai izgarošanas zonā ir jābūt reprezentatīvai, lai izmērītu vides temperatūr u ap 
transpor tlīdzekli, un to pārbauda tehnis kais dienests.
Devējam ir jāatrodas vismaz 10 cm attālumā no izgaroša nas zonas sienas, un tas jāaizsargā no tiešas gaisa 
plūsmas.
Gaisa plūsmas apstākļiem izgar ošanas telpā transpor tlīdzekļa tuvumā jāatveido dabiskās konvekcijas plūsmu, kas 
ir reprezentē telpas izmēr u (bez piespiedu konvekci jas).
3.3. Testa transpor tlīdzeklis
3.3.1. Testējama jam transpor tlīdzeklim jābūt to saimi reprezentējošam, kurai nosaka ATCT datus (kā apraks tīts šā B6. 
a pielikuma 2.1. punktā).
3.3.2. No ATCT saimes izvēlas interpolācijas saimi ar mazāk o motora tilpumu (skatīt šā B6.a pielikuma 2. punktu), un 
testa transpor tlīdzeklim jābūt šīs saimes “transpor tlīdzekļa H” konfigurāci jā.
3.3.3. Attiecīgos gadījumos no ATCT saimes izvēlas transpor tlīdzekli ar aktīvās siltuma uzglabāšanas ierīces zemāk o 
entalpi ju un lēnāk o siltumatdevi aktīvai siltuma uzglabāšanas ierīcei.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/385  
3.3.4. Testa transpor tlīdzeklim ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas B6. pielikuma 2.3. punktā un šā B6.a pielikuma 
2.1. punktā.
3.4. Iestatījumi
3.4.1. Ceļa slodzes un dinamometra iestatījumiem ir jābūt tādiem, kā note ikts B4. pielikumā, ieskait ot prasību telpas 
temperatūrai būt 23 oC.
Lai ņemtu vērā gaisa blīvuma atšķirības pie 14 °C salīdzinājumā ar gaisa blīvumu pie 20 °C, dinamometr isko 
stendu iestata, kā noteikts B4. pielikuma 7. un 8. punktā, izņemot to, ka par mērķa koeficientu Ct izmanto f2_TReg 
no šāda vienādojuma:
f2_TReg = f2 * (Tref + 273)/(T reg + 273)
kur:
f2 ir otrās kārtas ceļa slodzes koeficie nts standar tapstākļos, N/(km/h)2;
Tref ir ceļa slodzes atsauces temperatūra, kā noteikts šo noteikumu 3.2.10. punktā, C;
Treg ir reģionālā temperatūra, kā noteikts šī B6.a pielikuma 3.1.1. punktā, C.
Ja ir pieejams derīgs dinamometr iskā stenda iestatījums testam 23 °C, dinamometr iskā stenda otrās kārtas 
koefic ientu Cd pielāgo saskaņā ar šādu vienādojumu:
Cd_T reg = Cd + (f2_TReg – f2)
3.4.2. Ja attiecīgai s 1. tipa tests veikts 2WD dinamometrā, ATCT testu un tā ceļa slodzes iestatījumus veic 2WD 
dinamometrā; un ja attiecīgai s 1. tipa tests tika veikts 4WD dinamometrā, ATCT testu un ceļa slodzes iestatījumus 
veic 4WD dinamometrā.
3.5. Priekšsag atav ošana
Pēc ražotāja pieprasījuma priekšsag atav ošanu drīkst veikt pie Treg.
Moto ra temperatūrai jābūt ± 2 °C robežās no iestatītās temperatūras 23 °C vai no Treg, atkarībā no priekšsag a­
tavošanai izraudzītās temperatūras.
3.5.1. Pilnībā ICE transpor tlīdzekļus priekšsag atav o, kā apraks tīts B6. pielikuma 2.6. punktā.
3.5.2. NOVC-HEV priekšsagata vo saskaņā ar B8. pielikuma 3.3.1.1. punktu.
3.5.3. OVC-HEV priekšsagata vo saskaņā ar B8. pielikuma 4. papildinājuma 2.1.1. vai 2.1.2. punktu.
3.6. Izgar ošanas procedūra
3.6.1. Pēc priekšsag atav ošanas un pirms testēšanas transpor tlīdzekļus tur izgar ošanas zonā apkār tējās vides apstākļos, 
kas apraks tīti šā B6.a pielikuma 3.2.2. punktā.
3.6.2. No priekšsag atav ošanas pabeigšanas brīža līdz izgar ošanai Treg temperatūrā transpor tlīdzekli drīkst pakļaut citai 
temperatūrai, kas nav Treg, ilgāk par 10 minūtēm.
3.6.3. Tad transpor tlīdzekli tur izgaroš anas zonā tā, ka laiks no priekšsag atav ošanas testa beigām līdz ATCT testa 
sākumam ir vienāds ar tsoak_A TCT ar papildu 15 minūšu pielaidi. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstipr inātājas 
iestādes piekr išanu tsoak_A TCT drīkst pagar ināt par ne vairāk kā 120 minūtēm. Tādā gadījumā pagarināto laiku 
izmant o šā B6.a pielikuma 3.9. punktā noteiktajai atdzesēšanai.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/386 26.11.2021.  
3.6.4. Izgar ošanu veic bez dzesēšanas ventilatora un ar visām virsbūves daļām tādā pozīcijā, kāda ir paredzēta parastiem 
transpor tlīdzekļa stāvēšanas apstākļiem. Reģistrē laiku no priekšsagata vošanas pabeigšanas līdz ATCT testa 
sākšanai.
3.6.5. Pārvietošanu no izgaroša nas zonas uz testa telpu veic iespējami ātri. Transpor tlīdzekli nedrīk st pakļaut 
temperatūrai, kas atšķiras no Treg, ilgāk par 10 minūtēm.
3.7. ATCT TESTS
3.7.1. Testa cikls ir piemērojamais WLTC, kāds šīs klases transpor tlīdzeklim noteikts B1. pielikumā.
3.7.2. Ievēro emisi ju testa veikšanas procedūras, kas pilnībā ICE transpor tlīdzekļiem noteiktas B6. pielikumā, NOVC- 
HEV transpor tlīdzekļiem un OVC-HEV transpor tlīdzekļu uzlādi noturošam 1. tipa testam – B8. pielikumā, 
izņemot to, ka apkār tējās vides apstākļiem testa telpā jābūt tādiem, kā apraks tīts šā B6.a pielikuma 3.2.1. punktā.
3.7.3. Proti, izpūtēja emisijas, kas pilnībā ICE transpor tlīdzekļiem noteiktas A7/1. tabulas 2. solī un HEV transpor tlī­
dzekļiem – A8./5. tabulas 2. solī, ATCT testā nedrīk st pārsniegt emisijas robežas, ko piemēro testētajam transpor t­
līdzeklim, kā noteikts šo note ikumu 6.3.10. punktā.
3.8. Aprēķini un dokumentācija
3.8.1. Saimes korekcija s koeficientu FCF aprēķina šādi:
FCF = MCO2 ,Treg / MCO2,23°
kur
MCO2,23° ir vidējā CO 2 masas emisija no transpor tlīdzekļa H visiem piemērojamajiem 1. tipa testiem 23 ° 
C temperatūrā pēc B7. pielikuma A7/1. tabulas 3. soļa pilnībā ICE transpor tlīdzekļiem un pēc 
B8. pielikuma A8./5. tabulas 3. soļa – OVC-HEV un NOV C-HEV transpor tlīdzekļiem, bet bez 
jebkādām turpmākām korekcij ām, g/km;
MCO2,T reg ir CO 2 masas emisija pilnā WLTC testa ciklā reģionālaj ā temperatūrā pēc B7. pielikuma 
A7/1. tabulas 3. soļa pilnībā ICE transpor tlīdzekļiem un pēc B8. pielikuma A8./5. tabulas 
3. soļa OVC-HEV un NOVC-HEV transpor tlīdzekļiem, bet bez jebkādām turpmākām 
korekcijām, g/km. OVC-HEV un NOVC-HEV transpor tlīdzekļiem izmanto B8. pielikuma 
2. papildinājumā note ikto KCO2 koefic ientu.
Gan MCO2,23° , gan MCO2 ,Treg mēra tam pašam testa transpor tlīdzeklim.
FCF iekļauj visos attiecīga jos testa ziņojumos.
FCF noapaļo līdz 4 zīmēm aiz komata.
3.8.2. CO2 vērtības katram ATCT saimes pilnībā ICE transpor tlīdzeklim (kā noteikts šā B6.a pielikuma 2.3. punktā) 
aprēķina ar šādiem vienādojumiem:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4 × FCF
MCO2,p,5 = MCO2,p,4 × FCF
kur
MCO2,c,4 un MCO2,p,4 ir CO 2 masas emisijas pilnā WLTC, c, un cikla posmos, p, kas iegūtas iepr iekšējā 
aprēķina solī, g/km;
MCO2,c,5 un MCO2,p,5 ir CO 2 masas emisi jas pilnā WLTC, c, un cikla posmos, p, ietverot ATCT korekciju, un 
tās izmanto jebkādām turpmākām korekcij ām vai jebkādiem turpmākiem aprēķiniem, 
g/km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/387  
3.8.3. CO2 vērtības katram ATCT saimes OVC-HEV un NOV C-HEV transpor tlīdzeklim (kā noteikts šā B6.a pielikuma 
2.3. punktā) aprēķina ar šādiem vienādojumiem:
MCO2,CS,c,5 = MCO2,CS ,c,4 × FCF
MCO2,CS,p,5 = MCO2,CS,p,4 × FCF
kur
MCO2,CS,c,4 un MCO2,CS,p,4 ir CO 2 masas emisijas pilnā WLTC, c, un cikla posmos, p, kas iegūtas iepr iekšējā 
aprēķina solī, g/km;
MCO2,CS,c,5 un MCO2,CS,p,5 ir CO 2 masas emisi jas pilnā WLTC, c, un cikla posmos, p, ietverot ATCT korekciju, un 
tās izmanto jebkādām turpmākām korekcij ām vai jebkādiem turpmākiem aprēķiniem, 
g/km.
3.8.4. Ja FCF ir mazāks nekā viens, to uzskata par vienādu ar viens visnelabvēlīgākā gadījuma pieejā saskaņā ar šā B6. 
a pielikuma 4.1. punktu.
3.9. Atdzesēšanas noteikums
3.9.1. Testa transpor tlīdzeklim, kas kalpo par ATCT saimes atsauces transpor tlīdzekli, un visiem ATCT saimes 
interpolācijas saimes transpor tlīdzekļiem H motoru dzesējošās vielas beigu temperatūr u mēra pēc izgar ošanas 
23 °C temperatūrā laikposmu tsoak_A TCT ar papildu 15 minūšu pielaidi, pirms tam nobraucot attiecīgu 1. tipa testu 
23 °C temperatūrā. Ilgumu mēra, sākot no attiecīgā 1. tipa testa pabeigšanas brīža.
3.9.1.1. Ja attiecīga jā ATCT testā tsoak_A TCT tika pagarināts, izmant o tādu pašu izgarošanas laiku ar papildu 15 minūšu 
pielaidi.
3.9.2. Atdzesēšanas procedūr u izpilda iespējami drīz pēc 1. tipa testa pabeigšanas, ar ne ilgāku kā 20 minūšu kavēšanos. 
Izmērītais izgaroša nas laiks ir laiks starp beigu temperatūras mērīšanu un 1. tipa testa beigām 23 °C temperatūrā, 
un to iekļauj visās attiecīga jās testa lapās.
3.9.3. Vidējo temperatūr u izgar ošanas zonā pēdējās 3 stundās atņem no 3.9.1. punktā noteiktās izmērītās motor u 
dzesējošās vielas temperatūras izgarošanas laika beigās. To apzīmē ar ΔT_A TCT, noapaļojot līdz tuvākaj am 
veselaj am skaitlim.
3.9.4. Ja ΔT_A TCT ir vienāda ar –2 °C vai augstāka salīdzinājumā ar testa transpor tlīdzekļa ΔT_ATCT , šo interpolācijas 
saimi uzskata par tās pašas ATCT saimes elementu.
3.9.5. Visiem ATCT saimes transpor tlīdzekļiem dzesējošās vielas temperatūr u mēra vienā un tajā pašā vietā dzesēšanas 
sistēmā. Šai vietai jābūt iespējami tuvu motoram , lai dzesējošās vielas temperatūra pēc iespējas reprezentatīvāk 
atspoguļotu motor a temperatūr u.
3.9.6. Izgar ošanas zonu temperatūras mērīšanu veic, kā norādīts šā B6.a pielikuma 3.2.2.2. punktā.
4. MĒRĪJUMU PROCESA ALTERNA TĪVAS
4.1. Visnelabvēlīgākā gadījuma pieeja transpor tlīdzekļa atdzesēšanā vai attiecībā uz transpor tlīdzekļa izolāciju
Pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstipr inātāja iestādes piekr išanu šā B6.a pielikuma 3.6. punkt noteikumu vietā 
drīkst piemērot 1. tipa testa atdzesēšanas procedūr u. Šim nolūkam:
a)piemēro B6. pielikuma 2.7.2. punkta noteikumus ar papildu prasību par 9 stundu minimālo izga rošanas laiku;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/388 26.11.2021.  
b)pirms ATCT testa sākšanas motora temperatūrai ir jābūt ± 2 °C robežās no iestatījuma punkta Treg. Šo 
temperatūr u iekļauj visās attiecīga jās testa lapās. Šajā gadījumā visiem saimes transpor tlīdzekļiem drīkst 
nepiemērot šā B6.a pielikuma 3.9. punkta atdzesēšanas noteikumus un motor a nodalījuma izolācijas kritērijus.
Šī alternatīva nav atļauta, ja transpor tlīdzeklis ir aprīk ots ar aktīvo siltuma uzglabāšanas ierīci.
Šādas pieejas izmantoš anu norāda visos attiecīga jos testa ziņojumos.
Izolāci jas mat eriālu dokumentēšanas prasību drīk st neievērot.
4.2. No vienas interpolācijas saimes sastāvoša ATCT saime
Ja ATCT saime sastāv no tikai vienas interpolācijas saimes, drīkst neievērot šā B6.a pielikuma 3.9. punkta 
atdzesēšanas noteikumus. To iekļauj visos attiecīga jos testa ziņojumos.
4.3. Alternatīvs motor a temperatūras mērījums
Ja nav iespējams izmērīt dzesējošās vielas temperatūr u, pēc ražotāja pieprasījuma un ar apstipr inātājas iestādes 
piekr išanu šā B6.a pielikuma 3.9. punktā apraks tīto atdzesēšanas noteikumos norādītās dzesējošās vielas 
temperatūras vietā drīk st izmantot motor a eļļas temperatūr u. Šādā gadījumā visiem saimes transpor tlīdzekļiem 
izmant o motora eļļas temperatūr u.
Šādas procedūras izmantošanu norāda visos attiecīga jos testa ziņojumos.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/389  
B6.B PIELIKUMS 
CO 2 rezultātu korekcija attiecībā pret mērķa ātrumu un attālumu 
Šo pielikumu piemēro tikai 1.A līmenim.
1. VISPĀRĪGI
Šajā B6.b pielikumā ir noteikti konkrēti noteikumi attiecībā uz CO2 testa rezultātu korekciju, ņemot vērā pielaides, 
kas attiecas uz mērķa ātrumu un attālumu.
Šo B6.b pielikumu piemēro tikai uz pilnībā ICE transpor tlīdzekļiem.
2. TRANSPORTLĪDZEKĻA ĀTR UMA MĒRĪJUMS
2.1. Fakti skā/izmērītā transpor tlīdzekļa ātruma (vmi; km/h), ko iegūst no dinamometr iskā stenda ruļļa, paraugu ņem ar 
mērījumu frekvenci 10 Hz kopā ar faktisk o laiku, kas atbilst faktiska jam ātrumam.
2.2. Mērķātr umu (vi; km/h) starp B1. pielikuma A1/1. līdz A1/12. tabulas laika punktiem nosaka ar lineārās interpolācijas 
metod i ar 10 Hz frekvenci.
3. KORIĢĒŠANAS PROCEDŪRA
3.1. Rite ņu faktiskās/izmērītās un mērķa jaudas aprēķināšana
Jaudu un spēku uz riteņiem, kas izriet no mērķa un faktiskā/izmērītā ātruma, aprēķina ar šādiem vienādojumiem:
Fi = f0 + f1 x ðViþV i – 1Þ
2+ f2 x ðViþV i – 1Þ2
4+ (TM + mr) x ai
Pi = Fi x ðViþV i – 1Þ
3,6x2x 0,001
Fmi = f0 + f1 x ðVm iþVm i – 1Þ
2+ f2 x ðVm iþVm i – 1Þ2
4+ (TM + mr) x ami
Pmi = Fmi x ðVm iþVm i – 1Þ
3,6x2x 0,001
ai =ðVi – V i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
ami =ðVm i – Vm i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
kur:
Fi ir mērķa dzinējspēks laikposmā no (i–1) līdz (i), N;
Fmi ir faktiskais/izmērītais dzinējspēk s laikposmā no (i–1) līdz (i), N;
Pi ir mērķa jauda laikposmā no (i–1) līdz (i), kW;
Pmi ir faktiskā/izmērītā jauda laikposmā no (i–1) līdz (i), kW;
f0, f1, f2 ir ceļa slodzes koeficienti no B4. pielikuma, N, N/(km/h), N/(km/h)2;
Vi ir mērķātr ums laikā (i); km/h;
Vm i ir faktiskais/izmērītais ātrums laikā (i); km/h;
TM ir transpor tlīdzekļa testa masa, kg;
mr ir rotējošo sastāvdaļu ekvivalentā faktiskā masa saskaņā ar B4. pielikuma 2.5.1. punktu, kg;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/390 26.11.2021.  
ai ir mērķpaātr inājums laikposmā no (i–1) līdz (i), m/s2;
ami ir faktiskais/izmērītais paātr inājums laikposmā no (i–1) līdz (i), m/s2;
ti ir laiks, s.
3.2. Nākamajā solī aprēķina sākotnējo POVERR UN,1 ar šādu vienādojumu:
POVERR UN,1 = – 0,02 x PRATED
kur:
POVERR UN,1 ir sākotnējā pārsnieguma jauda, kW;
PRATED ir motora nominālā jauda, kW.
3.3. Visas aprēķinātās Pi un Pmi vērtības, kas ir mazākas nekā POVERR UN,1, iestata uz POVERR UN,1, lai izslēgtu negatīvas 
vērtības, kas neattiecas uz CO 2 emisijām.
3.4. Vērtības Pm,j aprēķina katram atsevišķam WLTC posmam ar šādu vienādojumu:
Pm,j =∑tend
t0Pmi/n
kur:
Pm,j ir vidējā faktiskā/izmērītā jauda attiecīga jā posmā j, kW;
Pmi ir faktiskā/izmērītā jauda laikposmā no (i–1) līdz (i), kW;
t0 ir laiks attiecīgā posma j sākumā, s;
tend ir laiks attiecīgā posma j beigās s;
n ir laika soļu skaits attiecīga jā posmā;
j ir attiecīgā posma indeks a skaitlis.
3.5. Vidējās RCB koriģētās CO 2 masas emisijas (g/km) katram piemērojamā WLTC posmam izsaka g/s mēr vienībās 
saskaņā ar šādu vienādojumu:
MCO2,j = MCO2,RCB,j x dm,j
tj
kur:
MCO2,j ir vidējā CO 2 masas emisi ja posmā j, g/s;
MCO2,RCB,j ir CO2 masas emisi ja no B7. pielikuma A7/1. tabulas 1. soļa attiecīga jam WLTC posmam j, koriģēta 
saskaņā ar B6. pielikuma 2. papildinājumu, ņemot vērā prasību piemērot RCB korekciju, neņemot 
vērā korekcij as kritēriju c;
dm,j ir faktiskais/izmērītais nobrauktais attālums attiecīga jā posmā j, km;
tj ir attiecīgā posma j ilgums, s.
3.6. Nākamajā solī šīs CO 2 masas emisijas (g/s) katrā WLTC posmā korelē ar vidējām Pm,j1 vērtībām, kas aprēķinātas 
saskaņā ar šā B6.b pielikuma 3.4. punktu.
Datu vislabākās atbilstības līniju aprēķina, izmantojot mazāk o kvadrātu regresijas metod i. Šīs regresijas līnijas (Veline 
līnija) piemērs ir dots A6.b/1. attēlā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/391  
A6.b/1. attēls
Veline regresijas līnijas piemērs
3.7. Konkrēta transpor tlīdzekļa Veline vienādojums-1, kas aprēķināts šā B6.b pielikuma 3.6. punktā, nosaka CO2 emisiju, 
izteikt u g/s, attiecīga jā posmā j korelāci ju ar vidējo izmērīto jaudu uz riteni tajā pašā posmā j, un to izsaka ar šādu 
vienādojumu:
MCO2,j = (kv,1 × Pm,j1) + Dv,1
kur:
MCO2,j ir vidējā CO 2 masas emisi ja posmā j, g/s;
Pm,j1 ir vidējā faktiskā/izmērītā jauda attiecīga jā posmā j, aprēķināta, izmantojot POVERR UN,1, kW;
kv,1 ir Veline vienādojuma-1 slīpums, g CO 2/kWs;
Dv,1 ir Veline vienādojuma-1 konstante , g CO2/s.
3.8. Nākamajā solī aprēķina otro POVERR UN,2 ar šādu vienādojumu:
POVERR UN,2 = - Dv,1/ kv,1
kur:
POVERR UN,2 ir otrā pārsnieguma jauda, kW;
kv,1 ir Veline vienādojuma-1 slīpums, g CO 2/kWs;
Dv,1 ir Veline vienādojuma-1 konstante , g CO2/s.
3.9. Visas šā B6.b pielikuma 3.1. punktā aprēķinātās Pi un Pmi vērtības, kas ir mazākas nekā POVERR UN,2, iestata uz 
POVERR UN,2, lai izslēgtu negatīvas vērtības, kas neattiecas uz CO2 emisijām.
3.10. Katram atsevišķam WLTC posmam atkal aprēķina Pm,j2 vērtības, izmantojot šā B6.b pielikuma 3.4. punkta 
vienādojumus.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/392 26.11.2021.  
3.11. Aprēķina jaunu konkrēta transpor tlīdzekļa Veline vienādojumu-2, izmant ojot šī B6.b pielikuma 3.6. punktā 
apraks tīto mazāk o kvadrātu regresijas metodi. Veline vienādojumu-2 izsaka ar šādu vienādojumu:
MCO2,j = (kv,2 × Pm,j2) + Dv,2
kur:
MCO2,j ir vidējā CO 2 masas emisi ja posmā j, g/s;
Pm,j2 ir vidējā faktiskā/izmērītā jauda attiecīga jā posmā j, aprēķināta, izmantojot POVERR UN,2, kW;
kv,2 ir Veline vienādojuma-2 slīpums, g CO 2/kWs;
Dv,2 ir Veline vienādojuma-2 konstante , g CO2/s.
3.12. Nākamajā solī katram atsevišķam WLTC posmam aprēķina Pi,j vērtības, ko ņem no mērķātr uma prof ila, ar šādu 
vienādojumu:
Pi,j2 =∑tend
t0Pi,2/n
kur:
Pi,j2 ir vidējā mērķa jauda attiecīga jā posmā j, aprēķināta, izmant ojot POVERR UN,2, kW;
Pi,2 ir mērķa jauda laikposmā no (i–1) līdz (i), aprēķināta, izmantojot POVERR UN,2, kW;
t0 ir laiks attiecīgā posma j sākumā, s;
tend ir laiks attiecīgā posma j beigās s;
n ir laika soļu skaits attiecīga jā posmā;
j ir attiecīgā WLTC posma indeks a skaitlis.
3.13. Tad aprēķina CO 2 masas emisijas deltu laikposmam j, izteiktu g/s, ar šādu vienādojumu:
ΔCO 2,j = kv,2 × (Pi,j2 – Pm,j2)
kur:
ΔCO 2,j CO 2 masas emisi jas delta laikposmā j, g/s;
kv,2 ir Veline vienādojuma-2 slīpums, g CO 2/kWs;
Pi,j2 ir vidējā mērķa jauda attiecīga jā laikposmā j, aprēķināta, izmantojot POVERR UN,2, kW;
Pm,j2 ir vidējā faktiskā/izmērītā jauda attiecīga jā laikposmā j, aprēķināta, izmant ojot POVERR UN,2, kW;
j ir attiecīgai s laikposms j, un tas var būt cikla posms vai viss cikls.
3.14. Galīgās CO2 masas emisi jas laikposmā j, kas koriģētas attiecībā uz attālumu un ātrumu, aprēķina ar šādu 
vienādojumu:
MCO2,j,2b = (ΔCO 2,jþM CO2,j,k x dm,j
tjÞxt j/di,j
kur:
MCO2,j,2b CO 2 masas emisi jas laikposmā j, kas koriģētas attiecībā uz attālumu un ātrumu, g/km;
MCO2,j,k ir CO2 masas emisijas laikposmā j saskaņā ar B7. pielikuma A7/1. tabulas soli k, g/km;
ΔCO 2,j CO 2 masas emisi jas delta laikposmā j, g/s;
tj ir attiecīgā laikposma j ilgums, s;
dm,j ir faktiskais/izmērītais nobrauktais attālums attiecīga jā posmā j, km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/393  
di,j ir mērķa attālums attiecīga jā laikposmā j, km;
j ir attiecīgai s laikposms j, kas var būt vai nu cikla posms “p”, vai viss cikls “c”;
k ir “1”, ja attiecīga is laikposms ir cikla posms, vai “2”, ja attiecīgai s laikposms ir viss cikls.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/394 26.11.2021.  
B7. PIELIKUMS 
Aprēķini 
1. VISPĀRĪGAS PRASĪBAS
1.1. Ja B8. pielikumā nav nepār protami note ikts citādi, visas šajā pielikumā noteiktās prasības un procedūras 
piemēro NOVC-HEV , OVC-HEV , NOV C-FCHV un PEV .
1.2. Šī pielikuma 1.4. punktā apraks tītos aprēķina soļus izmanto tikai pilnībā ICE transpor tlīdzekļiem.
1.3. Testa rezultātu noapaļošana
1.3.1. Aprēķinu starpsoļos noapaļošanu neveic, ja vien nav prasīta noapaļošana starpsoļos.
1.3.2. Galīgos kritēriju emisiju rezultātus noapaļo vienā solī saskaņā ar šo noteikumu 6.1.8. punktu līdz tādam 
zīmju skaitam aiz komata, kāds norādīts piemērojamajā emisi jas standar tā, pieskaitot vienu papildu 
zīmīgo cipar u.
1.3.3. NO x korekcij as koeficientu KH paziņo jau noapaļotu saskaņā ar šo note ikumu 6.1.8. punktu līdz divām 
zīmēm aiz komata.
1.3.4. Atšķaidījuma koeficientu DF paziņo jau noapaļotu saskaņā ar šo note ikumu 6.1.8. punktu līdz divām 
zīmēm aiz komata.
1.3.5. Saistībā ar informāci ju, kas nav saistīta ar standar tiem, pieņem kompet entu inženier tehnisk o spriedumu.
1.4. Ar dedzes motori em aprīk otu transpor tlīdzekļu galīgo testa rezultātu pakāpeniskas aprēķināšanas 
procedūra
Rezultātus aprēķina A7/1. tabulā norādītajā secībā. Reģistrē visus attiecināmos rezultātus slejā “Iznākums”. 
Slejā “Process” ir norādīti punkti, kuri jāizmanto aprēķinā vai kas satur papildu aprēķinus.
Šajā tabulā vienādojumos un rezultāto s izmant o šādu nomenklatūr u:
c pilns piemērojamais cikls;
p katrs piemērojamais cikla posms;
i katrs piemērojamais kritēriju emisi jas komponents bez CO 2;
CO 2 CO 2 emisi ja.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/395  
A7/1. tabula
Galīgo testa rezultātu aprēķināšanas procedūra (FE piemēro tikai 1.B līmenim) 
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
1 B6. pielikums Neapstrādāti testa 
rezultātiMasas emisijas
Šā pielikuma 3. līdz 3.2.2. punktsMi,p,1, g/km;
MCO2,p,1 , g/km.
2 Iznākums 1. solī Mi,p,1, g/km;
MCO2,p,1 , g/km.Kombinēt o cikla vērtību aprēķināšana:
Mi,c,2¼∑pMi,p,1×dp
∑pdp
MCO2,c,2 ¼∑pMCO2,p,1 ×dp
∑pdp kur:
Mi/CO2,c,2 ir emisiju rezultāti visā ciklā;
dp ir cikla posmos p nobrauktie 
attālumi.Mi,c,2, g/km;
MCO2,c,2 , g/km.
2b
Šo soli pie­
mēro tikai 1. 
A līmenim.Iznākums 1. solī
Iznākums 2. solīMCO2,p,1 , g/km;
MCO2,c,2 , g/km.CO 2 rezultātu korekcij a attiecībā pret 
mērķa ātrumu un attālumu
B6.b pielikums
Piezīme. Tā kā attālums arī ir koriģēts, 
sākot no šā aprēķina soļa, visas atsauces 
uz nobraukt o attālumu interpr etē kā 
atsauci uz mērķattālumu.MCO2,p,2b , g/km;
MCO2,c,2b , g/km.
3 1.A līmenim
Iznākums 2.b solīMCO2,p,2b , g/km;
MCO2,c,2b , g/km.RCB korekcij a
B6. pielikuma 2. papildinājumsMCO2,p,3 , g/km;
MCO2,c,3 , g/km.
1.B līmenim
Iznākums 1. solī
Iznākums 2. solīMCO2,p,1 , g/km;
MCO2,c,2 , g/km.RCB korekcij a
B6. pielikuma 2. papildinājumsMCO2,p,3 , g/km;
MCO2,c,3 , g/km.
4a Iznākums 2. solī
Iznākums 3. solīMi,c,2, g/km;
MCO2,c,3 , g/km.Visu ar periodiski reģenerējošām 
sistēmām aprīk otu transpor tlīdzekļu 
emisiju testa procedūra, Ki
B6. pielikuma 1. papildinājums
Mi,c,4a = Ki × Mi,c,2
vai
Mi,c,4a = Ki + Mi,c,2
un
MCO2,c,4a = KCO2 × MCO2,c,3
vai
MCO2,c,4a = KCO2 + MCO2,c,3
Pieskaitāmie nobīdes vai piereizināmie 
koeficienti, kas jāizmanto saskaņā ar Ki 
note ikšanu.Mi,c,4a, g/km;
MCO2,c,4a , g/km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/396 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
Ja Ki nav piemērojams:
Mi,c,4a = Mi,c,2
MCO2,c,4a = MCO2,c,3
4b Iznākums 3. solī
Iznākums 4.a solīMCO2,p,3 , g/km;
MCO2,c,3 , g/km;
MCO2,c,4a , g/km.Ja Ki ir piemērojams, salāgo CO 2 posma 
vērtības ar kombinēt o cikla vērtību:
MCO2,p,4 ¼MCO2,p,3 ×AF Ki
katram cikla posmam p;
kur:
AF Ki¼MCO2,c,4a
MCO2,c,3
Ja Ki nav piemērojams:
MCO2,p,4 = MCO2,p,3MCO2,p,4 , g/km.
4c Iznākums 4.a solī Mi,c,4a, g/km;
MCO2,c,4a , g/km.Ja šīs vērtības izmant o ražošanas 
atbilstības vajadzībām, kritēriju emisi ju 
vērtības un CO 2 masas emisijas vērtības 
reizina ar piestrādes koeficientu, kas 
note ikts saskaņā ar šo noteikumu 
8.2.4. punktu.
Mi,c,4c = RIC (j) × Mi,c,4a
MCO2,c,4c = RICO2 (j) × MCO2,c,4a
Ja šīs vērtības neizmant o ražošanas 
atbilstības vajadzībām:
Mi,c,4c = Mi,c,4a
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4aMi,c,4c;
MCO2,c,4c
Aprēķināt degvielas patēr iņa 
efektivitāti (FE c,4c_tem p) saskaņā ar 
B6. pielikuma 6. punktu.
Ja šo vērtību izmant o ražošanas 
atbilstības vajadzībām, degvielas 
patēr iņa efektivitātes vērtību reizina ar 
piestrādes koeficientu, kas note ikts 
saskaņā ar šo note ikumu 8.2.4. punktu.
FEc,4c = RIFE (j) × FEc,4c_tem p
Ja šīs vērtības neizmant o ražošanas 
atbilstības vajadzībām:
FEc,4c = FEc,4c_tem pFEc,4c, km/l;
5
Atsevišķa 
testa rezultātsIznākums 4.b un 4. 
c solīMCO2,c,4c , g/km;
MCO2,p,4 , g/km.1.A līmenim:
ATCT korekcij a MCO2 ,c,4c un MCO2,p,4 
saskaņā ar B6.a pielikuma 
3.8.2. punktu.
1.B līmenim:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c
MCO2,p,5 = MCO2,p,4MCO2,c,5 , g/km;
MCO2,p,5 , g/km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/397  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
Mi,c,4c, g/km;
FEc,4c, km/lKritēriju emisiju vērtībām piemēro 
nolietošan ās koeficie ntus, kas 
aprēķināti saskaņā ar C4. pielikumu.
Ja šīs vērtības izmant o ražošanas 
atbilstības vajadzībām, turpmākie soļi 
(6. līdz 10.) nav prasīti un iznākums šajā 
solī galīg ais rezultāts.Mi,c,5, g/km;
FEc,5, km/l;
6 1.A līmenim
Iznākums 5. solīKatram testam:
Mi,c,5, g/km;
MCO2,c,5 , g/km;
MCO2,p,5 , g/km.Testu vidējās vērtības iegūšana un 
deklarētā vērtība.
B6. pielikuma 1.2. līdz 1.2.3. punkts.Mi,c,6, g/km;
MCO2,c,6 , g/km;
MCO2,p,6 , g/km.
MCO2,c,declared , g/km.
1.B līmenim
Iznākums 5. solīFEc,5, km/l; Testu vidējās vērtības iegūšana un 
deklarētā vērtība.
B6. pielikuma 1.2. līdz 1.2.3. punkts.
Piemērojamajam ciklam pārrēķinu no 
FEc,declared uz MCO2,c,declared veic saskaņā 
ar B7. pielikuma 6. punktu. Šim 
nolūkam izmant o kritēriju emisijas 
piemērojamajā ciklā.FEc,declared , km/l
FEc,6, km/l
MCO2,c,declared , g/km.
7 1.A līmenim
Iznākums 6. solīMCO2,c,6 , g/km;
MCO2,p,6 , g/km.
MCO2,c,declared , g/km.Posma vērtību salāgošana.
B6. pielikuma 1.2.4. punkts
un:
MCO2,c,7 = MCO2,c,declaredMCO2,c,7 , g/km;
MCO2,p,7 , g/km.
1.B līmenim:
Iznākums 5. solī
Iznākums 6. solīMCO2,c,5 , g/km;
MCO2,p,5 , g/km;
MCO2,c,declared , g/km.Posma vērtību salāgošana.
B6. pielikuma 1.2.4. punktsMCO2,p,7 , g/km.
8
Testa trans ­
portlīdzekļa 
1. tipa testa 
rezultāts.1.A līmenim:
Iznākums 6. solī
Iznākums 7. solīMi,c,6, g/km;
MCO2,c,7 , g/km;
MCO2,p,7 , g/km.Degvielas patēr iņa aprēķināšana 
saskaņā ar šī pielikuma 6. punktu.
Degvielas patēr iņu aprēķina atsevišķi 
piemērojamam ciklam un tā posmiem. 
Šim nolūkam:
a)izmanto piemērojamā posma vai 
cikla CO 2 vērtības;
b)izmanto kritēriju emisijas visā ciklā.
un:
Mi,c,8 = Mi,c,6
MCO2,c,8 = MCO2,c,7
MCO2,p,8 = MCO2,p,7FC c,8, l/100 km;
FC p,8, l/100 km;
Mi,c,8, g/km;
MCO2,c,8 , g/km;
MCO2,p,8 , g/km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/398 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
1.B līmenim:
Iznākums 5. solī
Iznākums 7. solīMi,c,5, g/km;
MCO2,p,7 , g/km.Degvielas patēr iņa aprēķināšana un 
pārvēršana degvielas patēr iņa 
efektivitātē posma vērtībai tikai saskaņā 
ar šī pielikuma 6. punktu.
Degvielas patēr iņu posmos aprēķina 
atsevišķi. Šim nolūkam:
a)izmanto piemērojamā posma CO 2 
vērtības;
b)izmanto kritēriju emisijas visā ciklā.
un:
Mi,c,8 = Mi,c,5
FEc,8 = FEc,6FC p,8, l/100 km;
FEp,8, km/l;
Mi,c,8, g/km;
FEc,8, km/l.
9
Interp olācij as 
saimes 
rezultāts.
1.A līmenim
Galīgais kri­
tēriju emisi ju 
rezultāts.Iznākums 8. solī Katram testa 
transpor tlīdzek -
lim H un L:
Mi,c,8, g/km;
MCO2,c,8 , g/km;
MCO2,p,8 , g/km;
FC c,8, l/100 km;
FC p,8, l/100 km;
FEc,8, km/l.
FEp,8, km/l1.A līmenim
Ja papildus transpor tlīdzeklim H testēts 
arī transpor tlīdzeklis L un, ja 
attiecināms, transpor tlīdzeklis M, 
rezultējošā kritēriju emisi jas vērtībai 
jābūt lielāka jai no abām vai, ja 
attiecināms, trijām vērtībām, un to 
apzīmē ar Mi,c.
Kombinētu THC+NOx emisiju 
gadījumā tipa apstipr inājuma vērtība ir 
lielākā vērtība, kuru veido summa, kas 
attiecas vai nu uz transpor tlīdzekli H, 
vai transpor tlīdzekli L, vai, ja 
attiecināms, uz transpor tlīdzekli M.
Citādi, ja transpor tlīdzeklis L netika 
testēts,
Mi,c = Mi,c,8
1.A līmenim un 1.B līmenim
Attiecībā uz CO 2, FE un FC izmant o 
8. solī iegūtās vērtības, un CO 2 vērtības 
noapaļo saskaņā ar šo note ikumu 
6.1.8. punktu līdz divām zīmēm aiz 
komata, un FE un FC vērtības noapaļo 
saskaņā ar šo note ikumu 6.1.8. punktu 
līdz trijām zīmēm aiz komataMi,c, g/km;
MCO2,c,H , g/km;
MCO2,p,H , g/km;
FC c,H, l/100 km;
FC p,H, l/100 km;
FEc,H, km/l;
FEp,H, km/l;
un ja 
transpor tlīdzeklis L 
tika testēts:
MCO2,c,L , g/km;
MCO2,p,L , g/km;
FC c,L, l/100 km;
FC p,L, l/100 km;
FEc,L, km/l;
FEp,L, km/l.
10
Atsevišķa 
transpor tlīd-
zekļa 
rezultāts.
Galīgais CO2, 
FE un FC 
rezultāts.Iznākums 9. solī MCO2,c,H , g/km;
MCO2,p,H , g/km;
FC c,H, l/100 km;
FC p,H, l/100 km;
FEc,H, km/l;
FEp,H, km/l;
un ja 
transpor tlīdzeklis L 
tika testēts:
MCO2,c,L , g/km;Degvielas patēr iņa, degvielas patēr iņa 
efektivitātes un CO 2 aprēķini 
atsevišķiem transpor tlīdzekļiem 
interpolācijas saimē.
Šā pielikuma 3.2.3. punkts.
Degvielas patēr iņa, degvielas patēr iņa 
efektivitātes un CO 2 aprēķini 
atsevišķiem transpor tlīdzekļiem ceļa 
slodzes matr icas saimē
Šā pielikuma 3.2.4. punkts.MCO2,c,ind g/km;
MCO2,p,ind , g/km;
FC c,ind l/100 km;
FC p,ind, l/100 km;
FEc,ind, km/l;
FEp,ind, km/l.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/399  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
MCO2,p,L , g/km;
FC c,L, l/100 km;
FC p,L, l/100 km.
FEc,L, km/l;
FEp,L, km/l.CO 2 emisi jas ir jāizsaka gramos uz 
kilometr u (g/km), noapaļojot līdz 
tuvākaj am veselaj am skaitlim.
FC vērtības noapaļo saskaņā ar šo 
note ikumu 6.1.8. punktu līdz vienai 
zīmei aiz komata, izsak ot (l/100 km).
FE vērtības noapaļo saskaņā ar šo 
note ikumu 6.1.8. punktu līdz vienai 
zīmei aiz komata, izsak ot (km/l).
2. Atšķaidīto izplūdes gāzu tilpuma noteikšana
2.1. Tilpuma aprēķināšana mainīga s atšķaidīšanas ierīcei, kas spēj darboties ar nemainīgu vai mainīgu plūsmas 
ātrumu
Tilpuma plūsmu mēra nepār traukti. Kopējo tilpumu mēra visā testa laikā.
2.2. Tilpuma aprēķināšana mainīgas atšķaidīšanas ierīcei, kas izmant o tilpumsūkni
2.2.1. Tilpumu aprēķina ar šādu vienādojumu:
V¼V0×N
kur:
V ir atšķaidītās gāzes tilpums litros uz testu (pirms koriģēšanas);
V0 ir gāzes tilpums, ko piegādā tilpumsūknis testa apstākļos, litros uz vienu sūkņa apgr iezienu;
N ir apgr iezienu skaits uz testu.
2.2.1.1. Tilpuma koriģēšana līdz standar tapstākļiem
Atšķaidītās izplūdes gāzes tilpumu V koriģē līdz standar tapstākļiem saskaņā ar šādu vienādojumu:
Vmix¼V×K 1×PB – P 1
Tp��
kur:
K1¼273,15ðKÞ
101,325ðkPaÞ¼2,6961
PB ir barometr iskais spiediens testa telpā, kPa;
P1 ir spiediena tilpumsūkņa ieejā attiecība pret apkār tējās vides barometr isko spiedienu, kPa;
Tp ir vidējā aritmētiskā temperatūra atšķaidītajai izplūdes gāzei, kas ieplūst tilpumsūknī testa laikā, 
kelv ini (K).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/400 26.11.2021.  
3. Masas emisijas
3.1. Vispārīgas prasības (kas attiecināms)
3.1.1. Pieņemot saspiežamības ietekmes neesību, visas gāzes, kuras ir motora ieplūdē, dedzes un izplūdes 
procesos, drīkst uzskatīt par ideālām saskaņā ar Avogadro hipotēzi.
3.1.2. Testa laikā transpor tlīdzekļa emitēto gāzveida savienojumu masu M nosaka, reizinot konkrētās gāzes 
tilpuma koncentrācij u un atšķaidītās izplūdes gāzes tilpumu, pienācīgi ņemot vērā turpmāk norādīto s 
blīvumus standar tapstākļos, proti, pie 273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa:
oglekļa monoksī ds ρ¼1,25 g/l
oglekļa dioks īds (CO2) ρ¼1,964 g/l
ogļūdeņraži:
benzīnam (E0) (C1H1,85) ρ¼0,619 g/1
benzīnam (E10) (C1H1,93 O0,033 ) ρ¼0,646 g/l
dīzeļdegvielai (B0) (C1Hl,86) ρ¼0,620 g/1
dīzeļdegvielai (B7) (C1H1,86O0,007 ) ρ¼0,625 g/l
LPG (C1H2,525 ) ρ¼0,649 g/l
NG/biometānam (CH 4) ρ¼0,716 g/l
etanolam (E85) (C1H2,74O0,385 ) ρ¼0,934 g/l
slāpekļa oksīdiem (NO x) ρ¼2,05 g/1
Blīvumam NMHC masas aprēķiniem ir jābūt vienādam ar visu ogļūdeņražu blīvumu pie 273,15 K (0 °C) 
un 101,325 kPa, un tas ir atkarīgs no degvielas. Blīvums propāna masas aprēķiniem (sk. B5. pielikuma 
3.5. punktu) ir 1,967 g/l standar tapstākļos.
Ja degvielas veids šajā punktā nav uzskaitīts, šīs degvielas blīvumu aprēķina ar šā pielikuma 3.1.3. punktā 
doto vienādojumu.
3.1.3. Visu ogļūdeņražu blīvuma aprēķināšanas vispārīgais vienādojums katrai standar tdegvielai ar vidējo sastāvu 
CXHYOZ ir šāds:
ρTHC¼MW cþH
C×MW HþO
C×MW O
VM
kur:
ρTHC ir visu ogļūdeņražu un nemetāna ogļūdeņražu blīvums, g/l;
MW C ir oglekļa molmasa (12,011 g/mol);
MW H ir ūdeņraža molmasa (1,008 g/mol);
MW O ir skābekļa molmasa (15,999 g/mol);
VM ir ideālās gāzes moltilpums pie 273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa (22,413 l/mol);
H/C ir ūdeņraža un oglekļa attiecība konkrētai degvielai CXHYOZ;
O/C ir skābekļa un oglekļa attiecība konkrētai degvielai CXHYOZ.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/401  
3.2. Masas emisi ju aprēķināšana
3.2.1. Gāzveida savienojumu masas emisijas cikla posmā aprēķina ar šādiem vienādojumiem:
Mi,phase ¼Vmix,phase ×ρi×KH phase ×C i,phase ×10 – 6
dphase
kur:
Mi ir savienojuma i emisi ju masa testā vai posmā, g/km;
Vmix ir atšķaidītās izplūdes gāzes tilpums testā vai posmā, izteikt s litros uz testu/posmu un koriģēts 
līdz standar tapstākļiem (273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa) ;
ρi ir savienojum a i blīvums gramos uz litru standar ta temperatūrā un spiedienā (273,15 K (0 °C) 
un 101,325 kPa) ;
KH ir mitr uma korekcij as koeficie nts, kas piemērojams tikai slāpekļa oksīdu NO 2 un NO x masas 
emisijām testā vai posmā;
Ci ir savienojum a i koncentrācija testā vai posmā atšķaidītā izplūdes gāzē, izteikta ppm un koriģēta 
par savienojuma i daudzumu atšķaidīšanas gaisā;
d ir piemērojamajā WLTC nobrauktais attālums, km;
n ir piemērojamā WLTC posmu skaits.
3.2.1.1. Gāzveida savienojuma koncentrāciju atšķaidītajā izplūdes gāzē koriģē par gāzveida savienojuma 
daudzumu atšķaidīšanas gaisā, izmant ojot šādu vienādojumu
Ci¼Ce – C d×1 – 1
DF��
kur:
Ci ir gāzveida savienojuma i koncentrācij a atšķaidītajā izplūdes gāzē, koriģēta par gāzveida 
savienojuma i daudzumu atšķaidīšanas gaisā, ppm;
Ce ir gāzveida savienojuma i izmērītā koncentrācij a atšķaidītajā izplūdes gāzē, ppm;
Cd ir gāzveida savienojuma i koncentrācij a atšķaidīšanas gaisā, ppm;
DF ir atšķaidīšanas pakāpe.
3.2.1.1.1. Atšķaidīšanas koeficie ntu DF aprēķina ar vienādojumu konkrētajai degvielai (kas attiecināms):
DF¼13,4
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4benzīnam (E10) un dīzeļdegvielai (B0)
DF¼13,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4benzīnam (E0)
DF¼13,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4dīzeļdegvielai (B7)
DF¼11,9
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4LPG
DF¼9,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4NG/biometānam
DF¼12,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4etanolam (E85)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/402 26.11.2021.  
DF¼35,03
CH2O – C H2O – DA þC H2×10 – 4ūdeņradim
Attiecībā uz vienādojumu ūdeņradim:
CH2O ir H2O koncentrācij a atšķaidīta jā izplūdes gāzē paraugu maisā, tilpuma procentos;
CH2O-D A ir H2O koncentrācij a atšķaidīšanas gaisā, tilpuma procentos;
CH2 ir H2 koncentrācij a atšķaidīta jā izplūdes gāzē paraugu maisā, ppm.
Ja degvielas veids šajā punktā nav uzskaitīts, šīs degvielas DF aprēķina ar šā pielikuma 3.2.1.1.2. punkta 
vienādojumiem.
Ja ražotājs izmant o DF, kas aptv er vairākus posmus, ražotājam ir jāaprēķina DF, izmantojot gāzveida 
savienojumu vidējo koncentrācij u attiecīga jos posmos.
Gāzveida savienojuma vidējo koncentrācij u aprēķina ar šādu vienādojumu:
Ci¯¼∑n
phase¼1 ðCi,phase ×V mix,phase Þ
∑n
phase¼1 Vmix,phase
kur:
Ci¯ir gāzveida savienojuma vidējā koncentrācij a;
Ci,phase ir koncentrācij a katrā posmā;
Vmix, 
phaseir attiecīgā posma Vmix;
n ir posmu skaits.
3.2.1.1.2. Atšķaidīšanas koeficienta DF aprēķināšanas vispārīg ais vienādojums katrai standar tdegvielai ar vidējo 
aritmētisk o sastāvu CxHyOz ir šāds:
DF¼X
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4
kur:
X¼100×x
xþy
2þ3,76 xþy
4 – z
2��
CCO2 ir CO2 koncentrācij a atšķaidīta jā izplūdes gāzē paraugu maisā, tilpuma procentos;
CHC ir HC koncentrācija atšķaidītajā izplūdes gāzē paraugu maisā, oglekļa ekvivalenta ppm;
CCO ir CO koncentrācij a atšķaidītajā izplūdes gāzē paraugu maisā, ppm.
3.2.1.1.3. Metāna mērījums
3.2.1.1.3.1. Metāna mērīšanai ar GC-FID NMHC aprēķina ar šādu vienādojumu:
CNMHC ¼CTHC – ðRf CH4×C CH4ÞLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/403  
kur:
CNMHC ir NMHC koriģētā koncentrācij a atšķaidītajā izplūdes gāzē, oglekļa ekvivalenta ppm;
CTHC ir THC koncentrācij a atšķaidītajā izplūdes gāzē, oglekļa ekvivalenta ppm, un koriģēta par THC 
daudzumu atšķaidīšanas gaisā;
CCH4 ir CH 4 koncentrācij a atšķaidītajā izplūdes gāzē, oglekļa ekvivalenta ppm, un koriģēta par CH 4 
daudzumu atšķaidīšanas gaisā;
RfCH4 ir FID reakcijas uz metānu koeficients, kā noteikts un apraks tīts B5. pielikuma 5.4.3.2. punktā.
3.2.1.1.3.2. Metāna mērīšanai ar NMC-FID NMHC aprēķināšana ir atkarīga no kalibrēšanas gāzes/meto des, ko 
izmant o nulles/kalibrēšanas koriģēšanai.
THC mērīšanai izmantot o FID (bez NMC) normālā veidā kalibrē ar propānu/g aisu.
FID kalibrēšanai virknē ar NMC ir pieļaujamas šādas metodes:
a)kalibrēšanas gāze, kas sastāv no propāna/gai sa, apiet NMC;
b)kalibrēšanas gāze, kas sastāv no metāna/ga isa, plūst caur NMC.
Ļoti ieteicams kalibrēt metāna FID ar metānu/gai su, kas plūst caur NMC.
Šā punkta a) apakšpunkta gadījumā CH4 un NMHC koncentrācij u aprēķina ar šādiem vienādojumiem:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – E EÞ
RfCH4×ðEE – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ
EE – E M
Ja RfCH4 < 1,05, to drīkst neiekļaut minēta jā vienādojumā attiecībā uz CH 4.
Šā punkta b) apakšpunkta gadījumā CH 4 un NMHC koncentrācij u aprēķina ar šādiem vienādojumiem:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – E EÞ
RfCH4×ðE E – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ
EE – E M
kur:
CHCðw=NMC Þir HC koncentrācija parauga gāzē, kas plūst caur NMC, ppm C;
CHCðw=oNMC Þir HC koncentrācija parauga gāzē, kas apiet NMC, ppm C;
RfCH4 ir reakcijas uz metānu koeficie nts, kā noteikts B5. pielikuma 5.4.3.2. punktā;
EM ir metāna efektivitāt e, kā noteikts šā pielikuma 3.2.1.1.3.3.1. punktā;
EE ir etāna efektivitāte, kā noteikts šā pielikuma 3.2.1.1.3.3.2. punktā.
Ja RfCH4 < 1,05, to drīkst neiekļaut šā punkta b) apakšpunkta vienādojumos attiecībā uz CCH4 un CNMHC .LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/404 26.11.2021.  
3.2.1.1.3.3. Nemetāna frakci jas atdalītāja NMC konversijas efektivitāt es
NMC izmant o nemetāna ogļūdeņražu atdalīšanai no parauga gāzes, oksidējot visus ogļūdeņražus, izņemot 
metānu. Ideāli, ja metāna konversi ja ir 0 procenti, un citu, etāna reprezentētu ogļūdeņražu – 100 procenti. 
Lai precīzi izmērītu NMHC, abas efektivitātes nosaka un izmant o NMHC emisijas aprēķināšanai.
3.2.1.1.3.3.1. Metāna konversi jas efektivitāte EM
Metāna/gai sa kalibrēšanas gāzei liek plūst uz FID caur NMC un apejot NMC, un reģistrē abas 
koncentrācij as. Efekti vitāti nosaka ar šādu vienādojumu:
EM¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
kur:
CHCðw=NMC Þir HC koncentrācija, CH 4 plūstot caur NMC, ppm C;
CHCðw=oNMC Þir HC koncentrācija, CH 4 apejot NMC, ppm C.
3.2.1.1.3.3.2. Etāna konversi jas efektivitāte EE
Etāna/g aisa kalibrēšanas gāzei liek plūst uz FID caur NMC un apejot NMC, un reģistrē abas koncentrācijas. 
Efektivitāti nosaka ar šādu vienādojumu:
EE¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
kur:
CHCðw=NMC Þir HC koncentrācija, C2H6 plūstot caur NMC, ppm C;
CHCðw=oNMC Þir HC koncentrācija, C2H6 apejot NMC, ppm C.
Ja NMC etāna konversijas efektivitāt e ir 0,98 vai augstāka, jebkādos turpmāk os aprēķinos EE ir 1.
3.2.1.1.3.4. Ja metāna FID kalibrē caur atdalītāju, EM ir 0.
Vienādojums CCH4 aprēķināšanai šī pielikuma 3.2.1.1.3.2. punktā (b) apakšpunkta gadījums)) kļūst šāds:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ
Vienādojums CMNHC aprēķināšanai šī pielikuma 3.2.1.1.3.2. punktā (b) apakšpunkta gadījums)) kļūst 
šāds:
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ – CHCðw=NMC Þ×rh
Blīvumam, ko izmanto NMHC masas aprēķiniem, ir jābūt vienādam ar visu ogļūdeņražu blīvumu pie 
273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa, un tas ir atkarīgs no degvielas.
3.2.1.1.4. Plūsmas svēr tās vidējās aritmētiskās koncentrācij as aprēķināšana
Turpmāk izklāstīto aprēķina metodi piemēro tādām CVS sistēmām, kas nav aprīk otas ar siltummaini, vai 
CVS sistēmām ar siltummaini, kurš neatbilst B5. pielikuma 3.3.5.1. punktam.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/405  
Šo plūsmas svēr tās vidējās aritmētiskās koncentrācij as aprēķinu izmanto visos nepār trauktajiem 
atšķaidīta jiem mērījumiem, tostarp PN (ja prasīts PN mērījums). Pēc izvēles to drīkst piemērot CVS 
sistēmām ar siltummaini, kas atbilst B5. pielikuma 3.3.5.1. punktam.
Ce¼∑n
i¼1qVCVSðiÞ×Δt×Cði�
V
kur:
Ce ir plūsmas svēr tā vidējā aritmētiskā koncentrācija;
qVCVSðiÞ ir CVS plūsmas ātrums laikā t¼i×Δt , m3/min;
CðiÞ ir koncentrācij a laikā t¼i×Δt , ppm;
Δt paraugu ņemšanas inter vāls, s;
V kopējais CVS tilpums, m3;
n ir testa laiks, s.
3.2.1.2. NO x mitr uma korekcijas koeficienta aprēķināšana
Lai koriģētu mitr uma ietekmi uz slāpekļa oksīdu rezultātiem, piemēro šādus aprēķinus:
KH¼1
1 – 0,0329×ðH – 10,71Þ
kur:
H¼6,211×R a×Pd
PB – P d×R a×10 – 2
un:
H ir īpatnējais mitr ums, grami ūdens tvaika uz kilogramu sausa gaisa;
Ra ir apkār tējā gaisa relatīvais mitr ums, procenti;
Pd ir piesātināta tvaika spiediens vides temperatūrā, kPa;
PB ir atmosfēras spiediens telpā, kPa.
KH koefic ientu aprēķina katram testa cikla posmam.
Vides temperatūr u un relatīvo mitr umu nosaka kā katra posma laikā nepār traukti mērītu vērtību vidējo 
aritmētisk o.
3.2.2. HC masas emisi ju no kompr esijaizdedzes motor iem noteikšana
3.2.2.1. Lai aprēķinātu HC masas emisi ju no kompre sijaizdedzes motori em, aprēķina vidējo aritmētisk o HC 
koncentrācij u ar šādu vienādojumu:
Ce¼∫t2
t1CHCdt
t2 – t 1
kur:
∫t2
t1CHCdtir apsildāma FID vērtību integrālis (no t1 līdz t2);
Ce ir atšķaidītajā izplūdē izmērītā HC koncentrāci ja, izteikt a ppm no Ci, un ar ko aizvieto 
CHC visos attiecīga jos vienādojumos.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/406 26.11.2021.  
3.2.2.1.1. HC koncentrācij u atšķaidīšanas gaisā nosaka atšķaidīšanas gaisa maisos. Korekcij u veic saskaņā ar šā 
pielikuma 3.2.1.1. punktu.
3.2.3. Degvielas patēr iņa, degvielas patēr iņa efektivitāt es un CO2 aprēķini atsevišķiem transpor tlīdzekļiem 
interpolācijas saimē
3.2.3.1. Degvielas patēr iņš, degvielas patēr iņa efektivitāt e un CO2 emisijas, neizmantojot interpolācijas metodi (t. i., 
izmant ojot tikai transpor tlīdzekli H)
CO2 vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar šā pielikuma 3.2.1. līdz 3.2.1.1.2. punktu, un degvielas patēr iņa 
efektivitāti / degvielas patēr iņu, kurš aprēķinās saskaņā ar šā pielikuma 6. punktu, attiecina uz visiem 
atsevišķiem interpolācijas saimes transpor tlīdzekļiem, un interpolācijas metodi nepiemēro.
3.2.3.2. Degvielas patēr iņš un CO 2 emisijas, izmantojot interpolācijas metod i
CO2 emisi jas un degvielas patēr iņu katram atsevišķam interpolācijas saimes transpor tlīdzeklim var 
aprēķināt saskaņā ar šā pielikuma 3.2.3.2.1. līdz 3.2.3.2.5. punktu.
3.2.3.2.1. Degvielas patēr iņš un CO 2 emisijas testa transpor tlīdzekļiem L un H
Testa transpor tlīdzekļu L un H CO2 masas emisi jas MCO2 – Lun MCO2 – H, un tās posmus p MCO2 – L,p un 
MCO 2 – H,p , ko izmanto turpmāka jos aprēķinos, ņem no A7/1. tabulas 9. soļa.
Arī degvielas patēr iņa vērtības ņem no A7/1. tabulas 9. soļa un apzīmē ar FC L,p un FC H,p.
3.2.3.2.2. Ceļa slodzes aprēķināšana atsevišķam transpor tlīdzeklim
Ja interpolāci jas saime ir atvasināta no vienas vai vairākām ceļa slodzes saimēm, atsevišķu ceļa slodzi 
aprēķina tikai šim atsevišķam transpor tlīdzeklim piemērojamās ceļa slodzes saimes ietvaros.
3.2.3.2.2.1. Atsevišķa transpor tlīdzekļa masa
Transpor tlīdzekļu H un L testa masas izmant o kā ievaddatus interpol ācijas metod ei.
TM ind, izteikta kg, ir atsevišķa transpor tlīdzekļa atsevišķā testa masa saskaņā ar šo noteikumu 3.2.25. 
punktu.
Ja to pašu testa masu izmanto testa transpor tlīdzekļiem L un H, interpolācijas metodei TM ind vērtība ir 
testa transpor tlīdzekļa H masa.
3.2.3.2.2.2. Atsevišķā transpor tlīdzekļa rites pretestī ba
3.2.3.2.2.2.1. Kā interpolācijas metod es ievaddatus izmant o testa transpor tlīdzeklim L izraudzīto riepu faktiskās RRC 
vērtības RR L un testa transpor tlīdzeklim H – RR H. Skatīt B4. pielikuma 4.2.2.1. punktu.
Ja transpor tlīdzekļa L vai H priekšējās ass un aizmugurējās ass riepām ir atšķirīg as RRC vērtības, svēr tās 
vidējās rites pretestības vērtības aprēķina ar šā pielikuma 3.2.3.2.2.2.3. doto vienādojumu:
3.2.3.2.2.2.2. Atsevišķam transpor tlīdzeklim uzstādīt o riepu rites pret estības koeficie nta RR ind vērtība ir piemērojamās 
riepu energoefektivitāt es klases RRC vērtība saskaņā ar B4. pielikuma A4/2. tabulu.
Ja atsevišķus transpor tlīdzekļus var piegādāt ar standar ta riteņu un riepu pilnu komplekt u un papildus ar 
ziemas riepu komplek tu (marķētu ar 3 kalnu smailēm un sniegpārsliņu – 3PMS) ar vai bez riteņiem, 
papildu riteņus/r iepas neuzskata par neobligāto aprīk ojumu.
Ja priekšējās un aizmugurējās ass riepas pieder atšķirīgām energoef ektivitātes klasēm, izmant o svēr to 
vidējo vērtību un aprēķina ar šā pielikuma 3.2.3.2.2.2.3. punktā doto vienādojumu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/407  
Ja testa transpor tlīdzekļiem L un H ir uzstādītas vienādas riepas vai riepas ar tādu pašu rites pret estības 
koeficie ntu, interpolācijas metodei RR ind vērtība ir RR H.
3.2.3.2.2.2.3. Rites pretestību svēr tās vidējās vērtības aprēķināšana
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
kur:
x reprezentē transpor tlīdzekli L, H vai atsevišķu transpor tlīdzekli;
RR L, FA un RR H,FA ir attiecīgi transpor tlīdzekļa L un H priekšējās ass riepu faktiskie RRC, kg/tonna;
RR ind, FA ir atsevišķa transpor tlīdzekļa priekšējās ass riepām piemērojamās riepu 
energoef ektivitātes klases RRC vērtība saskaņā ar B4. pielikuma A4/2. tabulu, 
kg/tonna;
RR L,RA, un RR H,RA ir attiecīgi transpor tlīdzekļa L un H aizmugurējās ass riepu faktiskās RRC vērtības, 
kg/tonna;
RR ind,RA ir atsevišķa transpor tlīdzekļa aizmugurējās ass riepām piemērojamās riepu 
energoef ektivitātes klases RRC vērtība saskaņā ar B4. pielikuma A4/2. tabulu, 
kg/tonna;
mp x,FA ir transpor tlīdzekļa masas nokomplektētā stāvo klī daļa uz priekšējo asi;
RRx nenoapaļo un neklasificē atkarībā no riepu energoef ektivitātes klases.
3.2.3.2.2.3. Atsevišķa transpor tlīdzekļa aerodinamiskā pret estība
3.2.3.2.2.3.1. Neobligātā aprīk ojuma aerodinamiskās ietekmes noteikšana
Aerodinamisk o pret estību katram aerodinamisk o pret estību ietekmējošam neobligātā aprīk ojuma 
elementam un virsbūves formām mēra aerodinamiskajā tunelī, kurš atbilst B4. pielikuma 3.2. punkta 
prasībām un kuru verificējusi atbildīgā iestāde.
Interpolācijas metodes vajadzībām vienas ceļa slodzes saimes neobligātā aprīk ojuma aerodinamisk o 
pret estību mēra pie tāda paša vēja ātruma – vai nu vlow vai vhigh – vēlams vhigh, kā noteikts B4. pielikuma 
6.4.3. punktā. Ja vlow vai vhigh neeksistē (piem., VL un/vai VH ceļa slodze mērīta ar brīvskrējiena metodi), 
aerodinamisk o spēku mēra pie tāda paša vēja ātruma diapazonā ≥ 80 km/h un ≤ 150 km/h. To 1. klases 
transpor tlīdzekļiem mēra pie tāda paša vēja ātruma ≤ 150 km/h.
3.2.3.2.2.3.2. Alternatīva metode neobligātā aprīk ojuma aerodinamiskās ietekmes noteikšanai
Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu Δ(C D×A f) note ikšanai drīkst izmantot 
alternatīvu metod i (piem., CFD simulācij u (tikai 1.A līmenim), B4. pielikuma kritērijiem neatbilst ošu 
aerodinamisk o tuneli), ja ir atbilstība šādiem kritērijiem:
a)alternatīvās metod es Δ(C D×A f) precizitāte ir ± 0,015 m2.
Tikai 1.A līmenim – ja izmanto CFD simulācij u, CFD metodes precizitāti validē ar vismaz diviem Δ 
(CD×A f) uz neobligātā aprīk ojuma tipu no kopējā bāzes transpor tlīdzekļa virsbūves un ar kopā vismaz 
astoņiem Δ(C D×A f), kā parādīts A7/1.a attēla piemērā;
b)alternatīv o metod i izmanto tikai aerodinamiku ietekmējošā neobligātā aprīk ojuma tipiem (piem., 
riteņiem, dzeses gaisa vadības sistēmām, spoiler iem utt.), kuriem ekvivalence ir pierādīta;
c)ekvivalences pierādījumu, kas minēts a) un b) apakšpunktā, atbildīga jai iestādei iesniedz pirms ceļa 
slodzes saimes tipa apstipr ināšanas. Jebkādas altern atīvās metodes validēšanas pamatā ir mērījumi 
aerodinamiska jā tunelī, kas atbilst šo noteikumu kritērijiem;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/408 26.11.2021.  
d)ja neobligātā aprīk ojuma konkrētās vienības Δ(C D×A f) vairāk nekā divreiz pārsniedz tā neobligātā 
aprīk ojuma Δ(C D×A f), par kuru iesniegti pierādījumi, aerodinamisk o pret estību nedrīk st noteikt ar 
alternatīv o metodi; un
e)atkār tota validēšana ir nepieciešama ik pēc četriem gadiem, ja izmant o mērījumu metodi. Ja izmanto 
mat emātisk o metodi, atkār tota validēšana ir vajadzīga jebkādām izmaiņām simulācijas modelī vai 
programmatūrā, kas varētu padarīt validāci jas ziņojumu par nederīgu.
A7/1.a attēls
Alter natīvas metodes piemērošanas neobligātā aprīk ojuma aerodinamiskās ietekmes noteikšanai piemērs
3.2.3.2.2.3.2.1. Ražotājs atbildīga jai iestādei deklarē piemērojamo transpor tlīdzekļu tvēr umu altern atīvajai metodei, un 
deklarēt o tvēr umu dokumentē attiecīgos testa ziņojumos, kad ekvivalences pierādījums ir iesniegts 
atbildīga jai iestādei. Atbildīgā iestāde drīk st pieprasīt alternatīvās metod es ekvivalences apstipr inājumu, 
no ražotāja deklarētā tvēr uma izraugoties transpor tlīdzekli pēc tam, kad ekvivalence ir pierādīta. 
Rezultātam ir jāatbilst Δ(C D×A f) precizitātei ± 0,015 m2. Šīs procedūras pamatā jābūt mērījumiem 
aerodinamiska jā tunelī, kas atbilst šo noteikumu kritērijiem. Ja šī procedūra nav sekmīg a, alternatī vās 
metodes apstipr inājumu uzskata par nederīgu.
3.2.3.2.2.3.3. Aerodinamiskās ietekmes piemērošana atsevišķam transpor tlīdzeklim
ΔðC D×A fÞindir aerodinamiskās pret estības koeficie nta reizinājuma ar pieres laukumu atšķirība starp 
atsevišķu transpor tlīdzekli un testa transpor tlīdzekli L transpor tlīdzekļa opci ju un virsbūves formu dēļ, 
kuras atšķiras no testa transpor tlīdzekļa L, m2.
Šīs aerodinamiskās pretestības atšķirības Δ(C D×A f) nosaka ar precizitāti ± 0,015 m2.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/409  
Saskaņā ar turpmāk norādīto vienādojumu Δ(C D×A f)ind drīk st aprēķināt, saglabājot ± 0,015 m2, arī 
attiecībā uz neobligāta aprīk ojuma elementu un virsbūves formu summu:
ΔðC D×A fÞind¼∑n
i¼1ΔðC D×A fÞi
kur:
CD ir aerodinamiskās pret estības koeficients;
Af ir transpor tlīdzekļa pieres laukums, m2;
n ir to transpor tlīdzeklī uzstādīt o neobligātā aprīk ojuma elementu skaits, kas atsevišķam 
transpor tlīdzeklim atšķiras no transpor tlīdzekļa L;
ΔðC D×A fÞiir aerodinamiskās pret estības koeficienta reizinājuma ar pieres laukumu atšķirība 
transpor tlīdzekļa atsevišķas īpašības i dēļ, un tā ir pozitīva neobligātā aprīk ojuma 
elementam, kas palielina aerodinamisk o pret estību attiecībā pret testa transpor t­
līdzekli L un otrādi, m2.
Testa transpor tlīdzekļu L un H visu Δ(C D×A f)i atšķirību summai ir jāatbilst Δ(C D×A f)LH.
3.2.3.2.2.3.4. Testa transpor tlīdzekļu L un H pilnīgas aerodinamiskās deltas noteikšana
Aerodinamiskās pret estības koefic ienta un pieres laukuma reizinājuma kopējo atšķirību starp testa 
transpor tlīdzekļiem L un H apzīmē ar Δ(C D×A f)LH un reģistrē, m2.
3.2.3.2.2.3.5. Aerodinamisk o ietekmju dokumentēšana
Aerodinamiskās pret estības koeficie nta reizinājuma ar pieres laukumu, izteikta kā Δ(C D×A f), palielināšanos 
vai samazināšanos attiecībā uz visiem interpolācijas saimes neobligātā aprīk ojuma elementiem un 
virsbūves formām, kas:
a)ietekmē transpor tlīdzekļa aerodinamisk o pretestību un
b)ir jāietver interpolācijā,
jāreģistrē, m2.
3.2.3.2.2.3.6. Papildu noteikumi attiecībā uz aerodinamiskajām ietekmēm
Transpor tlīdzekļa H aerodinamisk o pret estību piemēro visai interpolācijas saimei un Δ(C D×A f)LH ir nulle, 
ja:
a)aerodinamiskā tuneļa infrastr uktūra nespēj nodrošināt precīzu Δ(C D×A f) note ikšanu vai
b)transpor tlīdzekļiem H un L nav neobligātā aprīk ojuma elementu, kas ietekmē pretestību un kas ir 
jāietver interpolācijas metodē.
3.2.3.2.2.4. Ceļa slodzes koeficientu aprēķināšana atsevišķiem transpor tlīdzekļiem
Ceļa slodzes koefic ientus f0, f1 un f2 (kā noteikts B4. pielikumā) testa transpor tlīdzekļiem H un L apzīmē 
attiecīgi ar f0,H, f1,H un f2,H, un f0,L, f1,L un f2,L. Testa transpor tlīdzekļa L koriģētu ceļa slodzes līkni nosaka 
šādi:
FLðvÞ¼f�
0,Lþf1,H×vþf�
2,L×v2
Piemērojot mazāk o kvadrātu regresijas metodi atsauces ātruma punktu diapazonā, nosaka koriģētos ceļa 
slodzes koefic ientus f�
0,Lun f�
2,Lattiecībā uz FLðvÞ ar lineāro koefic ientu f�
1,Lvienādu ar f1,H. Interp olācij as 
saimes atsevišķa transpor tlīdzekļa ceļa slodzes koeficie ntus f0,ind, f1,ind un f2,ind aprēķina ar šādiem 
vienādojumiem:
f0,ind¼f0,H – Δf 0×ðTM H×RR H – TM ind×RR indÞ
ðTM H×RR H – TM L×RR LÞLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/410 26.11.2021.  
vai, ja ðTM H×RR H – TM L×RR LÞ= 0, piemēro šādu f0,ind vienādojumu:
f0,ind¼f0,H – Δf 0
f1,ind¼f1,H
f2,ind¼f2,H – Δf 2ðΔ½C D×A f�LH – Δ½C d×A f�indÞ
ðΔ½C D×A f�LHÞ
vai, ja ΔðC D×A fÞLH¼0, piemēro šādu F2,ind vienādojumu:
f2,ind¼f2,H – Δf 2
kur:
Δf0¼f0,H – f�
0,L
Δf2¼f2,H – f�
2,L
Ceļa slodzes matr icas saimes gadījumā atsevišķa transpor tlīdzekļa ceļa slodzes koeficientus f0, f1 un f2 
aprēķina saskaņā ar B4. pielikuma 5.1.1. punkta vienādojumiem.
3.2.3.2.3. Ciklā vajadzīgās enerģijas aprēķins
Piemērojama jā WLTC ciklā vajadzīgo enerģiju Ek un vajadzīgo enerģiju visiem piemērojamā cikla posmiem 
Ek, p aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 5. punktā noteikto procedūr u šādiem ceļa slodzes koeficientu un 
masu kopumiem k:
k=1 : f0¼f�
0,L,f1¼f1,H,f2¼f�
2,L,m¼TM L
(testa transpor tlīdzeklis L)
k=2 : f0¼f0,H,f1¼f1,H,f2¼f2,H,m¼TM H
(testa transpor tlīdzeklis H)
k=3 : f0¼f0,ind,f1¼f1,H,f2¼f2,ind,m¼TM ind
(interpolācijas saimes atsevišķs transpor tlīdzeklis)
Šīs trīs ceļa slodžu kopas drīkst iegūt no dažādām ceļa slodzes saimēm.
3.2.3.2.4. 1.A līmenim
Atsevišķa interpolācijas saimes transpor tlīdzekļa CO 2 vērtības aprēķināšana, izmant ojot interpolācijas 
metodi
Katra piemērojamā cikla posmam p atsevišķa transpor tlīdzekļa CO 2 masas emisi jas, g/km, aprēķina ar 
šādu vienādojumu:
MCO2 – ind,p ¼MCO 2 – L,pþE3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p��
×ðM CO 2 – H,p  – M CO 2 – L,pÞ
Atsevišķa transpor tlīdzekļa CO 2 masas emisijas, g/km, visā ciklā aprēķina ar šādu vienādojumu:
MCO 2 – ind¼MCO 2 – LþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðM CO 2 – H – M CO 2 – LÞ
Locekļus attiecīgi E1,p, E2,p un E3,p, un E1, E2 un E3 aprēķina, kā noteikts šā pielikuma 3.2.3.2.3. punktā.
3.2.3.2.5. 1.A līmenim
Atsevišķa interpolācijas saimes transpor tlīdzekļa degvielas patēr iņa FC vērtības aprēķināšana, izmant ojot 
interpolācijas metod iLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/411  
Katra piemērojamā cikla posmam p atsevišķa transpor tlīdzekļa degvielas patēr iņu, l/100 km, aprēķina ar 
šādu vienādojumu:
FCind,p¼FCL,pþE3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p��
×ðFC H,p – FC L,pÞ
Atsevišķa transpor tlīdzekļa degvielas patēr iņu, l/100 km, visā ciklā aprēķina ar šādu vienādojumu:
FCind¼FCLþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðFC H – FC LÞ
Locekļus attiecīgi E1,p, E2,p un E3,p, un E1, E2 un E3 aprēķina, kā noteikts šā pielikuma 3.2.3.2.3. punktā.
1.B līmenim
Atsevišķa interpolācijas saimes transpor tlīdzekļa degvielas patēr iņa efektivitāt es FE vērtības aprēķināšana, 
izmant ojot interpolācijas metodi
Katra piemērojamā cikla posmam p atsevišķa transpor tlīdzekļa degvielas patēr iņa efektivitāti, km/l, 
aprēķina ar šādu vienādojumu:
FEind,p¼1
1=FE L,pþE3,p – E1,p
E2,p – E1,p !
×ð1=FE H,p – 1=FE L,pÞ
Atsevišķa transpor tlīdzekļa degvielas patēr iņa efektivitāti, km/l, visā ciklā aprēķina ar šādu vienādojumu:
FEind¼1
1=FE LþE3 – E1
E2 – E1��
×ð1=FE H – 1=FE LÞ
Locekļus attiecīgi E1,p, E2,p un E3,p, un E1, E2 un E3 aprēķina, kā noteikts šā pielikuma 3.2.3.2.3. punktā.
3.2.3.2.6. 1.A līmenim
Oriģinālā aprīk ojuma ražotājs (OEM) drīkst palielināt atsevišķu CO2 vērtību, kas noteikta šā pielikuma 
3.2.3.2.4. punktā. Šādos gadījumos:
a)posma CO 2 vērtību palielina par vērtību, kas ir palielinātās CO 2 vērtības un aprēķinātās CO 2 vērtības 
dalījums;
b)degvielas patēr iņa vērtības palielina par vērtību, kas ir palielinātās CO2 vērtības un aprēķinātās CO2 
vērtības dalījums.
Šādi nekompen sē tehnis kos elementus, kuru dēļ transpor tlīdzekli faktiski jāizslēdz no interpolācijas 
saimes.
1.B līmenim
Oriģinālā aprīk ojuma ražotājs (OEM) drīkst samazināt atsevišķu degvielas patēr iņa efektivitāt es vērtību, 
kas noteikta šā pielikuma 3.2.3.2.5. punktā. Šādos gadījumos:
a)posma degvielas patēr iņa efektivitāt es vērtību samazina par vērtību, kas ir samazinātās degvielas 
patēr iņa efektivitāt es vērtības un aprēķinātās degvielas patēr iņa efektivitātes vērtības dalījums.
Šādi nekompen sē tehnis kos elementus, kuru dēļ transpor tlīdzekli faktiski jāizslēdz no interpolācijas 
saimes.
3.2.4. Degvielas patēr iņa, degvielas patēr iņa efektivitāt es un CO2 aprēķini atsevišķiem transpor tlīdzekļiem ceļa 
slodzes matr icas saimē
CO2 emisijas un degvielas patēr iņa efektivitāti/degvielas patēr iņu katram atsevišķam ceļa slodzes matr icas 
saimes transpor tlīdzeklim aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 3.2.3.2.3. līdz 3.2.3.2.5. punktā apraks tīto 
interpolācijas metod i. Attiecīgā gadījumā atsauces uz transpor tlīdzekli L un/vai H aizstāj ar attiecīgām 
atsaucēm uz transpor tlīdzekli LM un/vai HM.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/412 26.11.2021.  
3.2.4.1. Transpor tlīdzekļu LM un HM degvielas patēr iņa, degvielas patēr iņa efektivitāte s un CO 2 emisi ju noteikšana
Transpor tlīdzekļu LM un HM CO 2 masas emisi jas MCO 2saskaņā ar šā pielikuma 3.2.1. punkta aprēķiniem 
nosaka piemērojamā WLTC atsevišķiem cikla posmiem p un attiecīgi apzīmē ar MCO2 – LM,p un MCO2 – HM,p . 
Degvielas patēr iņu un degvielas patēr iņa efektivitāti piemērojamā WLTC atsevišķos cikla posmos nosaka 
saskaņā ar šā pielikuma 6. punktu un attiecīgi apzīmē ar FC LM,p, FC HM,p, FELM,p un FELM,p.
3.2.4.1.1. Ceļa slodzes aprēķināšana atsevišķam transpor tlīdzeklim
Ceļa slodzes spēku aprēķina saskaņā ar B4. pielikuma 5.1. punktā apraks tīto procedūr u.
3.2.4.1.1.1. Atsevišķa transpor tlīdzekļa masa
Transpor tlīdzekļu HM un LM testa masas, kas izraudzītas saskaņā ar B4. pielikuma 4.2.1.4. punktu, izmanto 
kā ievaddatus.
TM ind, kg, ir atsevišķā transpor tlīdzekļa testa masa saskaņā ar testa masas definīcij u šo noteikumu 3.2.25. 
punktā.
Ja to pašu testa masu izmant o transpor tlīdzekļiem LM un HM, ceļa slodzes matr icas saimes metod ē TM ind 
vērtība ir transpor tlīdzekļa HM masa.
3.2.4.1.1.2. Atsevišķā transpor tlīdzekļa rites pretestī ba
3.2.4.1.1.2.1. Transpor tlīdzekļa LM transpor tlīdzekļa HM RRC vērtības RR LM un RR HM, kas izraudzītas saskaņā ar 
B4. pielikuma 4.2.1.4. punktu, izmant o kā ievaddatus.
Ja transpor tlīdzekļa L vai H priekšējās ass un aizmugurējās ass riepām ir atšķirīg as rites pret estības vērtības, 
svēr tās vidējās rites pretestības vērtības aprēķina ar šā pielikuma 3.2.4.1.1.2.3. punktā doto vienādojumu:
3.2.4.1.1.2.2. Atsevišķam transpor tlīdzeklim uzstādīt o riepu rites pret estības koeficie nta RR ind vērtība ir piemērojamās 
riepu energoefektivitāt es klases RRC vērtība saskaņā ar B4. pielikuma A4/2. tabulu.
Ja atsevišķus transpor tlīdzekļus var piegādāt ar standar ta riteņu un riepu pilnu komplekt u un papildus ar 
ziemas riepu komplek tu (marķētu ar 3 kalnu smailēm un sniegpārsliņu – 3PMS) ar vai bez riteņiem, 
papildu riteņus/r iepas neuzskata par neobligāto aprīk ojumu.
Ja priekšējās un aizmugurējās ass riepas pieder atšķirīgām energoef ektivitātes klasēm, izmant o svēr to 
vidējo vērtību un aprēķina ar šā pielikuma 3.2.4.1.1.2.3. punktā doto vienādojumu.
Ja to pašu rites pret estību izmant o transpor tlīdzekļiem LM un HM, ceļa slodzes matr icas saimes metodē 
RR ind vērtība ir RR HM.
3.2.4.1.1.2.3. Rites pretestības svēr tā vidējā aprēķināšana
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
kur:
x reprezentē transpor tlīdzekli L, H vai atsevišķu transpor tlīdzekli;
RR LM, FA un RR HM,F A ir attiecīgi transpor tlīdzekļa L un H priekšējās ass riepu faktis kie RRC, kg/tonna;
RR ind, FA ir atsevišķa transpor tlīdzekļa priekšējās ass riepām piemērojamās riepu 
energoef ektivitātes klases RRC vērtība saskaņā ar B4. pielikuma A4/2. tabulu, 
kg/tonna;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/413  
RR LM,RA un RR HM,RA ir attiecīgi transpor tlīdzekļa L un H aizmugurējās ass riepu faktiskās rites 
pret estības koeficienti, kg/ton na;
RR ind,RA ir atsevišķa transpor tlīdzekļa aizmugurējās ass riepām piemērojamās riepu 
energoef ektivitātes klases RRC vērtība saskaņā ar B4. pielikuma A4/2. tabulu, 
kg/tonna;
mp x,FA ir transpor tlīdzekļa masas nokomplektētā stāvo klī daļa uz priekšējo asi;
RR x nenoapaļo un neklasificē atkarībā no riepu energoef ektivitātes klases.
3.2.4.1.1.3. Atsevišķa transpor tlīdzekļa pieres laukums
Transpor tlīdzekļa LM un transpor tlīdzekļa HM pieres laukumus AfLM un AfHM, kas izraudzīti saskaņā ar 
B4. pielikuma 4.2.1.4. punktu, izmant o kā ievaddatus.
Af,ind, m2, ir atsevišķa transpor tlīdzekļa pieres laukums.
Ja to pašu pieres laukumu izmant o transpor tlīdzekļiem LM un HM, ceļa slodzes matr icas saimes metodē Af, 
ind vērtība ir transpor tlīdzekļa HM pieres laukums.
3.2.5. Alternatīva interpolācijas aprēķina metode
Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu ražotājs drīkst piemērot alternatīvu 
interpolācijas aprēķināšanas procedūr u, ja interpolācijas metod e rada nereālistiskus posma rezultātus vai 
nereālistisku ceļa slodzes līkni. Pirms šādas atļaujas piešķiršanas ražotājs pārbauda un, ja iespējams, koriģē:
a)transpor tlīdzekļa L un H ar ceļa slodzi saistītu rakst urlielumu mazu atšķirību cēloni nereālistisku 
posma rezultātu gadījumā;
b)koeficie ntu f1,L un f1,H negaidītu atšķirību cēloni nereālistiskas ceļa slodzes līknes gadījumā.
Ražotāja pieprasījumā atbildīga jai iestādei iekļauj pierādījumu, ka šāda korekcij a nav iespējama un ka 
rezultējošā kļūda ir būtiska.
3.2.5.1. Alternatīvs aprēķins nereālistisku posma rezultātu koriģēšanai
Alternatīvi šā pielikuma 3.2.3.2.4. un 3.2.3.2.5. punktā noteiktajām procedūrām posma CO 2, posma 
degvielas patēr iņa efektivitāti un posma degvielas patēr iņu drīk st aprēķināt saskaņā ar 3.2.5.1.1., 
3.2.5.1.2. un 3.2.5.1.3. punktā dotaji em vienādojumiem.
Katram parametram MCO2 aizstāj ar FC vai FE.
3.2.5.1.1. Attiecības noteikšana katram posmam VL un VH
Rp,L¼MCO2,p,L.
MCO2,c,L
Rp,H¼MCO2,p,H.
MCO2,c,H
kur:
MCO2 ,p,L, MCO2,c,L , MCO2,p,H andM CO2,c,H ņem no šī pielikuma A7/1. tabulas 9. soļa.
3.2.5.1.2. Attiecības noteikšana katram posmam transpor tlīdzeklim Vind
Rp,ind¼Rp,LþMCO2,c,ind  – M CO2,c,L
MCO2,c,H  – M CO2,c,L� �
×ðR p,H – R p,LÞ
kur:
MCO2 ,c,ind ņem no šī pielikuma A7/1. tabulas 10. soļa un noapaļo līdz tuvākaja m veselaj am skaitlim.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/414 26.11.2021.  
3.2.5.1.3. Transpor tlīdzekļa Vind masas emisijas posmu pēc posma
MCO2,p,ind ¼Rp,ind×M CO2,c,ind
3.2.5.2. Alternatīvs aprēķins nereālistiskas ceļa slodzes līknes koriģēšanai
Alternatīvi šā pielikuma 3.2.3.2.2.4. punktā noteiktaja i procedūrai ceļa slodzes koeficie ntus drīkst 
aprēķināt šādi:
FiðvÞ¼f�
0,iþf1,A×vþf�
2,i×v2
Piemērojot mazāk o kvadrātu regresi jas metodi atsauces ātruma punktu diapazonā, nosaka alternatī vus 
koriģētos ceļa slodzes koeficientus f*0,i un f*2,i attiecībā uz Fi(v), lineārajam koeficie ntam f*1,i esot 
vienādam ar f1,A.. f1,A aprēķina šādi:
f1,A¼ðEi – E LRÞ×f 1,HRþðE HR – E iÞ×f 1,LR
ðEHR – E LRÞ
kur:
E ciklā vajad zīgā enerģi ja, kā noteikts šā pielikuma 5. punktā, Ws;
i ir transpor tlīdzekļus L, H vai ind apzīmējošs indeks s;
HR ir testa transpor tlīdzeklis H, kā apraks tīts B4. pielikuma 4.2.1.2.3.2. punktā;
LR ir testa transpor tlīdzeklis L, kā apraks tīts B4. pielikuma 4.2.1.2.3.2. punktā.
3.3. PM
3.3.1. Aprēķins
PM aprēķina ar šādiem diviem vienādojumiem:
PM¼ðVmixþV epÞ×P e
Vep×d
ja izplūdes gāzes izvada no tuneļa;
un:
PM¼Vmix×Pe
Vep×d
ja izplūdes gāzes atgr iež tunelī;
kur:
Vmix ir atšķaidīto izplūdes gāzu tilpums (sk. šā pielikuma 2. punktu) standar tapstākļos;
Vep ir atšķaidītās izplūdes gāzes tilpums, kas izplūst caur cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtru 
standar tapstākļos;
Pe ir cietdaļiņu masa, ko savācis viens vai vairāki paraugu filtri, mg;
d ir nobrauktais attālums atbilsto ši testa ciklam, km.
3.3.1.1. Ja ir izmantota atšķaidīšanas sistēmas korekcija attiecībā uz cietdaļiņu fona masu, to nosaka saskaņā ar 
B6. pielikuma 2.1.3.1. punktu. Tādā gadījumā cietdaļiņu masu (mg/km) aprēķina ar šādiem 
vienādojumiem:
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixþV epÞ
dLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/415  
ja izplūdes gāzes izvada no tuneļa;
un:
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixÞ
d
ja izplūdes gāzes atgr iež tunelī;
kur:
Vap ir caur cietdaļiņu fona filtru plūstošā tuneļa gaisa tilpums standar tapstākļos;
Pa ir cietdaļiņu masa no atšķaidīšanas gaisa vai no atšķaidīšanas tuneļa fona gaisa, kā note ikts ar 
vienu no B6. pielikuma 2.1.3.1. punktā apraks tītajām metodēm;
DF ir atšķaidīšanas koeficients, kas noteikts šā pielikuma 3.2.1.1.1. punktā.
Ja fona korekcij as piemērošanas rezultātā iegūst negatīv u skaitli, uzskata, ka rezultāts ir nulle mg/km.
3.3.2. PM aprēķināšana, izmant ojot divkāršās atšķaidīšanas metodi
Vep¼Vset – V ssd
kur:
Vep ir caur cietdaļiņu paraugu filtru plūstošās atšķaidītās izplūdes gāzes tilpums standar tapstākļos;
Vset ir caur cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtriem plūstošās divkārši atšķaidītās izplūdes gāzes 
tilpums standar tapstākļos;
Vssd ir sekundārā atšķaidīšanas gaisa tilpums standar tapstākļos.
Ja sekundār i atšķaidīto parauga gāzi PM mērīšanai neatgr iež tunelī, CVS tilpumu aprēķina kā vienreizējai 
atšķaidīšanai, t. i.:
Vmix¼Vmixindicated þVep
kur:
Vmixindicated ir atšķaidītās izplūdes gāzes izmērītais tilpums atšķaidīšanas sistēmā pēc cietdaļiņu 
parauga izgūšanas standar tapstākļos.
4. PN noteikšana (ja prasīts PN mērījums)
PN aprēķina ar šādu vienādojumu:
PN¼V×k×ð Cs¯×fr¯ – C b×frb¯Þ×103
d
kur:
PN ir daļiņu skaita emisija, daļiņas uz kilometr u;
V ir atšķaidītās izplūdes gāzes tilpums litros testā (pēc primārās atšķaidīšanas tikai divkāršās 
atšķaidīšanas gadījumā), koriģēts līdz standar tapstākļiem (273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa) ;
k ir kalibrēšanas koeficients, lai koriģētu PNC mērījumus līdz atsauces instr umenta līmenim, ja tas 
netiek piemērots pašā PNC. Ja kalibrēšanas koeficientu piemēro pašā PNC, kalibrēšanas 
koeficients ir 1;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/416 26.11.2021.  
Cs¯ir koriģētā daļiņu skaita koncentrācij a atšķaidītajā izplūdes gāzē, izteikt a kā vidējais 
aritmētiskais daļiņu skaits uz kubikcentimetr u emisijas testā, ieskait ot visu braukšanas cikla 
ilgumu. Ja tilpuma vidējos koncentrācijas rezultātus C¯no PNC nemēra standar tapstākļos 
(273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa) , koncentrācijas koriģē līdz šādiem apstākļiem Cs¯;
Cb ir daļiņu skaita koncentrācij a vai nu atšķaidīšanas gaisā, vai atšķaidīšanas tuneļa fonā, ko atļāvusi 
atbildīgā iestāde, izteikta daļiņās uz kubikcentimetr u, koriģēta attiecībā uz sakr itību un līdz 
standar tapstākļiem (273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa) ;
fr¯ir VPR daļiņu vidējās koncentrācijas samazināšanas koeficients pie testā izmant otā atšķaidīšanas 
iestatījuma;
frb¯ir VPR daļiņu vidējās koncentrācij as samazināšanas koeficients pie fona mērījumam izmant otā 
atšķaidīšanas iestatījuma;
d ir nobrauktais attālums atbilsto ši piemērojama jam testa ciklam, km.
C¯aprēķina ar šādu vienādojumu:
C¯¼∑n
i¼1Ci
n
kur:
Ci ir daļiņu skaita koncentrācij as diskrēts mērījums atšķaidītajā izplūdes gāzē no PNC; daļiņas uz 
cm3, kas koriģētas attiecībā uz sakr itību;
n ir veikto daļiņu skaita koncentrācij as diskrēto mērījumu skaits piemērojamajā testa ciklā, un to 
ar šādu vienādojumu:
n¼t×f
kur:
t ir piemērojamā testa cikla ilgums, s;
f ir daļiņu skaitītāja datu reģistrēšanas frekvence, Hz.
5. CIKLĀ VAJADZĪGĀS ENERĢIJAS APRĒĶINS
Ja nav norādīts citādi, aprēķina pamatā ir mērķātr uma līkne, kas noteikta diskrētos laika paraugu punktos.
Visā ciklā vai konkrētā cikla posmā kopējo vajadzīgo enerģiju E aprēķina, summējot Ei attiecīga jā cikla 
laikā starp tstar t+1 un tend saskaņā ar šādu vienādojumu:
E¼∑tend
tstartþ1Ei
kur:
Ei¼Fi×di, ja Fi>0
Ei¼0, ja Fi≤0
un:
tstar t ir laiks, kad sākas piemērojamais testa cikls vai posms (sk. B1. pielikuma 3. punktu), s;
tend ir laiks, kad beidzas piemērojamais testa cikls vai posms (sk. B1. pielikuma 3. punktu), s;
Ei ir vajadzīgā enerģi ja laikposmā no (i–1) līdz (i), Ws;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/417  
Fi ir braukšanas spēk s laikposmā no (i–1) līdz (i), N;
di ir nobrauktais attālums laikposmā no (i–1) līdz (i), m.
Fi¼f0þf1×viþv i – 1
2��
þf2×ðviþv i – 1Þ2
4þð1,03×TMÞ×a i
kur:
Fi ir braukšanas spēk s laikposmā no (i–1) līdz (i), N;
vi ir mērķātr ums laikā ti, km/h;
TM ir testa masa, kg;
ai ir paātr inājums laikposmā no (i–1) līdz (i), m/s2;
f0, f1, f2 ir konkrētā testa transpor tlīdzekļa ceļa slodzes koeficienti (TM L, TM Hvai TM ind), izteikti attiecīgi 
N, N/km/h un N/(km/h)2.
di¼ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1Þ
kur:
di ir nobrauktais attālums laikposmā no (i–1) līdz (i), m;
vi ir mērķātr ums laikā ti, km/h;
ti ir laiks, s.
ai¼vi – v i – 1
3,6×ðt i – t i – 1Þ
kur:
ai ir paātr inājums laikposmā no (i–1) līdz (i), m/s2;
vi ir mērķātr ums laikā ti, km/h;
ti ir laiks, s.
6. DEGVIEL AS PATĒRIŅA UN DEGVIEL AS PATĒRIŅA EFEK TIVITĀTES APRĒĶINS (KAS ATTIECINĀMS)
6.1. Degvielas parametr us, kas vajadzīgi degvielas patēr iņa vērtību aprēķināšanai, ņem no B3. pielikuma.
6.2. 1.A līmenim
Degvielas patēr iņa vērtības aprēķina no ogļūdeņražu, oglekļa monoksīda un oglekļa dioks īda emisi jām, 
izmant ojot A7/1. tabulas 6. soļa rezultātus attiecībā uz kritēriju emisi jām un 7. soli – attiecībā uz CO 2.
1.B līmenim
Degvielas patēr iņa efektivitātes vērtības aprēķina no ogļūdeņražu, oglekļa monoksīda un oglekļa dioks īda 
emisi jām, izmant ojot A7/1. tabulas 2. soļa rezultātus attiecībā uz kritēriju emisijām un 4.a soli – attiecībā 
uz CO 2.
6.2.1. Degvielas patēr iņa aprēķināšanai izmanto šā pielikuma 6.12. punktā doto vispārīgo vienādojumu, 
izmant ojot H/C un O/C attiecības.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/418 26.11.2021.  
6.2.2. Visos šā pielikuma 6. punkta vienādojumos:
FC ir konkrētas degvielas patēr iņš, l/100 km (vai m3 uz 100 km dabasgāzes gadījumā, vai 
kg/100 km ūdeņraža gadījumā);
H/C ir ūdeņraža un oglekļa attiecība konkrētai degvielai CXHYOZ;
O/C ir skābekļa un oglekļa attiecība konkrētai degvielai CXHYOZ.
MW C ir oglekļa molmasa (12,011 g/mol);
MW H ir ūdeņraža molmasa (1,008 g/mol);
MW O ir skābekļa molmasa (15,999 g/mol);
ρfuel ir testa degvielas blīvums, kg/l; Gāzveida degvielām degvielas blīvums pie 15 °C;
HC ir ogļūdeņraža emisijas, g/km;
CO ir oglekļa monoksīda emisi jas, g/km;
CO 2 ir oglekļa dioks īda emisijas, g/km;
H2O ir ūdens emisijas, g/km;
H2 ir ūdeņraža emisijas, g/km;
p1 ir gāzes spiediens degvielas tver tnē pirms piemērojamā testa cikla, Pa;
p2 ir gāzes spiediens degvielas tver tnē pēc piemērojamā testa cikla, Pa;
T1 ir gāzes temperatūra degvielas tver tnē pirms piemērojamā testa cikla, K;
T2 ir gāzes temperatūra degvielas tver tnē pēc piemērojamā testa cikla, K;
Z1 ir gāzveida degvielas saspiežamības koeficie nts pie p1 un T1;
Z2 ir gāzveida degvielas saspiežamības koeficie nts pie p2 un T2;
V ir gāzveida degvielas tver tnes iekšējais tilpums, m3;
d ir piemērojamā posma vai cikla teorē tiskais garums, km.
6.3. Transpor tlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar benzīnu (E0)
FC¼0,1155
ρfuel��
×½ð0,866×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.4. [Rezer vēts]
6.5. Transpor tlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar benzīnu (E10)
FC¼0,1206
ρfuel��
×½ð0,829×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.6. Transpor tlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar LPG
FCnorm¼0,1212
0,538��
×½ð0,825×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.6.1. Ja testam izmant otās degvielas sastāvs atšķiras no sastāva, kas pieņemts normalizētā patēr iņa aprēķinam, 
pēc ražotāja pieprasījuma drīkst piemērot korekcijas koeficientu cf, izmant ojot šādu vienādojumu:
FCnorm¼0,212
0,538��
×cf×½ð0,825×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
Korekcijas koeficientu cf, ko drīkst piemērot, nosaka ar šādu vienādojumu:
cf¼0,825 þ0,0693×n actualLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/419  
kur:
nactual faktiskā H/C attiecība izmant otajā degvielā.
6.7. Transpor tlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar NG/biometānu
FCnorm¼0,1336
0,654��
×½ð0,749×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.8. Transpor tlīdzeklim ar kompr esijaizdedzes motoru, ko darbina ar dīzeļdegvielu (B0)
FC¼0,1156
ρfuel��
×½ð0,865×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.9. [Rezer vēts]
6.10. Transpor tlīdzeklim ar kompr esijaizdedzes motoru, ko darbina ar dīzeļdegvielu (B7)
FC¼0,1165
ρfuel��
×½ð0,858×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.11. Transpor tlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar etanolu (E85)
FC¼0,1743
ρfuel��
×½ð0,574×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.12. Jebkuras testa degvielas patēr iņu var aprēķināt ar šādu vienādojumu:
FC¼MW CþH
C×MW HþO
C×MW O
MW C×ρfuel×10×MW C
MW CþH
C×MW HþO
C×MW O×HC þMW C
MW CO×CO þMW C
MW CO2×CO 20
@1
A
6.13. Degvielas patēr iņš transpor tlīdzeklim ar dzirk steļaizdedzes motoru, ko darbina ar ūdeņradi
FC¼0,024×V
d×1
Z1×p1
T1 – 1
Z2×p2
T2� �
Ar apstipr inātājas iestādes atļauju un attiecībā uz transpor tlīdzekļiem, ko darbina ar gāzveida vai šķidro 
ūdeņradi, ražotājs drīkst izvēlēties degvielas patēr iņu aprēķināt vai nu ar turpmāk doto FC vienādojumu, 
vai ar tādu metodi, kurā izmanto standar ta protok olu, kā SAE J2572.
FC¼0,1×ð0,1119×H 2OþH2Þ
Saspiežamības koeficientu Z iegūst no šādas tabulas.
A7/2. tabula
Saspiežamības koeficients Z 
p (bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
33 0,859 1,051 1,885 2,648 3,365 4,051 4,712 5,352 5,973 6,576
53 0,965 0,922 1,416 1,891 2,338 2,765 3,174 3,570 3,954 4,329
73 0,989 0,991 1,278 1,604 1,923 2,229 2,525 2,810 3,088 3,358
93 0,997 1,042 1,233 1,470 1,711 1,947 2,177 2,400 2,617 2,829LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/420 26.11.2021.  
p (bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
113 1,000 1,066 1,213 1,395 1,586 1,776 1,963 2,146 2,324 2,498
133 1,002 1,076 1,199 1,347 1,504 1,662 1,819 1,973 2,124 2,271
153 1,003 1,079 1,187 1,312 1,445 1,580 1,715 1,848 1,979 2,107
173 1,003 1,079 1,176 1,285 1,401 1,518 1,636 1,753 1,868 1,981
T(K) 193 1,003 1,077 1,165 1,263 1,365 1,469 1,574 1,678 1,781 1,882
213 1,003 1,071 1,147 1,228 1,311 1,396 1,482 1,567 1,652 1,735
233 1,004 1,071 1,148 1,228 1,312 1,397 1,482 1,568 1,652 1,736
248 1,003 1,069 1,141 1,217 1,296 1,375 1,455 1,535 1,614 1,693
263 1,003 1,066 1,136 1,207 1,281 1,356 1,431 1,506 1,581 1,655
278 1,003 1,064 1,130 1,198 1,268 1,339 1,409 1,480 1,551 1,621
293 1,003 1,062 1,125 1,190 1,256 1,323 1,390 1,457 1,524 1,590
308 1,003 1,060 1,120 1,182 1,245 1,308 1,372 1,436 1,499 1,562
323 1,003 1,057 1,116 1,175 1,235 1,295 1,356 1,417 1,477 1,537
338 1,003 1,055 1,111 1,168 1,225 1,283 1,341 1,399 1,457 1,514
353 1,003 1,054 1,107 1,162 1,217 1,272 1,327 1,383 1,438 1,493
Ja vajad zīgās p un T ievaddatu vērtības tabulā nav norādītas, saspiežamības koeficientu iegūst ar lineāro 
interpolāciju starp tabulā norādītaj iem saspiežamības koeficientiem, izvēloties tos, kas ir vistuvākie 
meklēta jai vērtībai.
6.14. Degvielas patēr iņa efektivitātes (FE) aprēķins
Šo punktu piemēro tikai 1.B līmenim.
6.14.1. FE = 100/FC
kur
FC ir konkrētas degvielas patēr iņš, l/100 km (vai m3 uz 100 km dabasgāzes gadījumā, vai 
kg/100 km ūdeņraža gadījumā);
FE ir degvielas patēr iņa efektivitāt e; km/l (vai km/m3 dabasgāzei, vai km/kg ūdeņradim).
7. BRA UKŠANAS LĪKNES RĀDĪTĀJI
7.1. Vispārīga prasība
Norādīt o ātrumu starp laika punktiem A1/1. līdz A1/12. tabulās nosaka ar lineāro interpolāciju ar 10 Hz 
frekvenci.
Ja ir pilnībā aktivizēta akselerator a vadība, braukšanas līknes rādītāju aprēķināšanai transpor tlīdzekļa 
faktiskā ātruma vietā izmant o norādīto ātrumu šādos darbības periodos.
Lai konstatētu akseleratora vadības ierīces pozīciju, drīkst izmant ot iebūvētās diagnostikas (OBD) vai 
elektroniskā vadības bloka (ECU) pārraudzības (datu vākšanas) sistēmu. OBD un/vai ECU datu vākšana 
nedrīkst ietekmēt transpor tlīdzekļa emisi jas vai veiktspēju.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/421  
7.2. Braukšanas līknes rādītāju aprēķināšana
Turpmāk uzskaitītos rādītājus aprēķina saskaņā ar SAE J2951 (pārskatīts 2014. gada janv ārī):
a)IWR inerces darba rādītājs, procenti;
b)RMSSE vidējā kvadrātiskā ātruma kļūda, km/h.
7.3. [Rezer vēts]
7.4. Braukšanas līknes rādītāju piemērošana konkrētam transpor tlīdzeklim
7.4.1. Pilnībā ICE transpor tlīdzekļi, NOVC-HEV , NOVC-FC HV
Braukšanas līknes rādītājus IWR un RMSSE aprēķina piemērojama jam testa ciklam un paziņo.
7.4.2. OVC-HEV
7.4.2.1. Uzlādi noturošs 1. tipa tests (B8. pielikuma 3.2.5. punkts)
Braukšanas līknes rādītājus IWR un RMSSE aprēķina piemērojama jam testa ciklam un paziņo.
7.4.2.2. Akumulēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests (B8. pielikuma 3.2.4.3. punkts)
Ja akumulēt o enerģiju patērējošo 1. tipa testa ciklu skaits ir mazāks nekā četri, braukšanas līknes rādītājus 
IWR un RMSSE aprēķina katram atsevišķam piemērojamajam akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa 
ciklam un paziņo.
Ja akumulēto enerģiju patērējošo 1. tipa testa ciklu skaits ir lielāks nekā vai vienāds ar četri, braukšanas 
līknes rādītājus IWR un RMSSE aprēķina katram atsevišķam piemērojamajam akumulēt o enerģi ju 
patērējoša 1. tipa testa ciklam un paziņo. Šādā gadījumā vidējo IWR un vidējo RMSSE jebkur u divu ciklu 
kombināci jai akumulēto enerģi ju patērējošā testā salīdzina ar B6. pielikuma 2.6.8.3.1.3. punktā dotaji em 
attiecīga jiem kritērijiem, un aprēķinātais IWR jebkurā atsevišķā akumulēt o enerģi ju patērējoša testa ciklā 
nedrīkst būt ne mazāks kā –3,0, ne lielāks kā +5,0 procenti.
7.4.2.3. Pilsētas cikls tests (B8. pielikuma 3.2.4.3. punkts aizstāj WLTC ar WLTC city)
Braukšanas līknes rādītāja aprēķina piemērošanai divus secīgus, izbrauktus pilsētas testa ciklus (L un M) 
uzskata par vienu ciklu.
Pilsētas ciklam, kurā dedzes motors sāk patērēt degvielu, braukšanas rādītājus IWR un RMSSE neaprēķina 
atsevišķi. Tā vietā atkarībā no pabeigto pilsētas ciklu skaita pirms pilsētas cikla, kurā sāk darboties dedzes 
mot ors, nepabeigt o pilsētas ciklu apvieno ar iepr iekšējiem pilsētas cikliem šādi un uzskata par vienu ciklu 
braukšanas līknes rādītāju aprēķina kontekstā.
Ja pabeigt o pilsētas ciklu skaits ir pāra, nepabeigto pilsētas ciklu apvieno ar iepr iekšējiem diviem 
pabeigta jiem pilsētas cikliem. Piemēr u skatīt A7/1. attēlā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/422 26.11.2021.  
A7/1. attēls
Piemērs ar pāra skaitu pabeigtu pilsētas test a ciklu pirms pilsēta s cikla, kad sāk darboties iekšdedzes 
mot ors
Ja pabeigto pilsētas ciklu skaits ir nepāra, nepabeigto pilsētas ciklu apvieno ar iepr iekšējiem trijiem 
pabeigta jiem pilsētas cikliem. Piemēr u skatīt A7/2. attēlā.
A7/2. attēls
Piemērs ar nepāra skaitu pabeigtu pilsēta s testa ciklu pirms pilsēta s cikla, kad sāk darboties dedzes 
mot ors
Ja saskaņā ar A7/1. attēlu vai A7/2. attēlu iegūtais ciklu skaits ir mazāks nekā četri, braukšanas līknes 
rādītājus IWR un RMSSE aprēķina katram atsevišķam ciklam un paziņo.
Ja saskaņā ar A7/1. attēlu vai A7/2. attēlu iegūtais ciklu skaits ir četri vai lielāks, braukšanas līknes rādītājus 
IWR un RMSSE aprēķina katram atsevišķam ciklam. Šādā gadījumā vidējo IWR un vidējo RMSSE jebkur u 
divu ciklu kombinācijai salīdzina ar B6. pielikuma 2.6.8.3.1.3. punktā dotajie m attiecīga jiem kritērijiem, 
un IWR jebkurā atsevišķā ciklā nedrīk st būt ne mazāks kā –3,0, ne lielāks kā +5,0 procenti.
7.4.3. PEV
7.4.3.1. Secīg a cikla tests
Secīg a cikla testa procedūr u veic saskaņā ar B8. pielikuma 3.4.4.1. punktu. Braukšanas līknes rādītājus 
IWR un RMSSE aprēķina katram atsevišķam secīga cikla procedūras testa ciklam un paziņo. Testa ciklu, 
kurā tiek sasniegts apstāšanās kritērijs, kā noteikts B8. pielikuma 3.4.4.1.3. punktā, apvieno ar iepr iekšējo 
testa ciklu. Braukšanas līknes rādītājus IWR un RMSSE aprēķina, uzskatot to par vienu ciklu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/423  
7.4.3.2. Saīsināts 1. tipa tests
Braukšanas līknes rādītājus IWR un RMSSE saīsinātajai 1. tipa testa procedūrai, kas veikta saskaņā ar 
B8. pielikuma 3.4.4.2. punktu, aprēķina atsevišķi katram 1. un 2. dinamiskajam segmentam. Braukšanas 
līknes rādītāju aprēķināšanu nemainīga ātruma segmentiem neveic.
7.4.3.3. Pilsētas cikls testa procedūra (B8. pielikuma 3.4.4.1. punkts aizstāj WLTC ar WLTC city)
Braukšanas līknes rādītāja aprēķina piemērošanai divus secīgus, izbrauktus pilsētas testa ciklus uzskata par 
vienu ciklu.
Pilsētas ciklam, kurā tiek sasniegts apstāšanās kritērijs, kā note ikts B8. pielikuma 3.4.4.1.3. punktā, 
braukšanas līknes rādītājus IWR un RMSSE atsevišķi neaprēķina. Tā vietā atkarībā no pabeigto pilsētas 
ciklu skaita pirms pilsētas cikla, kurā tiek sasniegts apstāšanās kritērijs, nepabeigto pilsētas ciklu apvieno 
ar iepr iekšējiem pilsētas cikliem un uzskata par vienu ciklu braukšanas līknes rādītāju aprēķina kontekstā.
Ja pabeigt o pilsētas ciklu skaits ir pāra, nepabeigto pilsētas ciklu apvieno ar iepr iekšējiem diviem 
pabeigta jiem pilsētas cikliem. Piemēr u skatīt A7/3. attēlā.
A7/3. attēls
Piemērs ar pāra skaitu pabeigtu pilsēta s test a ciklu pirms pilsēta s cikla ar apstā šanās kritēr iju
Ja pabeigto pilsētas ciklu skaits ir nepāra, nepabeigto pilsētas ciklu apvieno ar iepr iekšējiem trijiem 
pabeigta jiem pilsētas cikliem. Piemēr u skatīt A7/4. attēlā.
A7/4. attēls
Piemērs ar nepāra skaitu pabeigtu pilsētas test a ciklu pirms pilsēta s cikla ar apstāšanās kritēr iju
Ja saskaņā ar A7/3. attēlu vai A7/4. attēlu iegūtais ciklu skaits ir mazāks nekā četri, braukšanas līknes 
rādītājus IWR un RMSSE aprēķina katram no šiem cikliem un paziņo.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/424 26.11.2021.  
Ja saskaņā ar A7/3. attēlu vai A7/4. attēlu iegūtais ciklu skaits ir četri vai lielāks, braukšanas līknes rādītājus 
IWR un RMSSE aprēķina katram no šiem cikliem un paziņo. Šādā gadījumā vidējo IWR un vidējo RMSSE 
jebkur u divu ciklu kombinācijai salīdzina ar B6. pielikuma 2.6.8.3.1. punktā dotajiem attiecīga jiem 
kritērijiem, un IWR jebkurā atsevišķā ciklā nedrīkst būt ne mazāks kā –3,0, ne lielāks kā +5,0 procenti.
8. N/V ATTIECĪBU APRĒĶINĀŠANA
n/v attiecības aprēķina ar šādu vienādojumu:
ðn
vÞi¼ðri×raxle×60000Þ=ðU dyn×3,6Þ
kur:
n ir motora apgr iezieni, min.-1;
v ir transpor tlīdzekļa ātrums, km/h;
ri ir pārnesumkārbas pārnesumskaitlis pārnesumā i;
raxle ir ass pārnesumskaitlis;
Udyn ir dzenošās ass riepu dinamiskā rites aploce, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:
Udyn¼3,05×ð2ðH=W
100Þ×W þðR×25,4ÞÞ
kur:
H/W ir riepas platuma un augstuma attiecība, piem., “45” riepai 225/45 R17;
W ir riepas platums, mm; piem., “225” riepai 225/45 R17;
R ir riteņa diametrs, colla; piem., “17” riepai 225/45 R17.
Udyn noapaļo saskaņā ar šo note ikumu 6.1.8. punktu līdz veseliem milimetr iem.
Ja priekšējās un aizmugurējās ass Udyn atšķiras, galven okār t dzenošās ass n/v vērtību piemēro 
dinamometram gan 2WD, gan 4WD darbībā.
Pēc pieprasījuma atbildīga jai iestādei iesniedz nepieciešamo informāciju par šādu izvēli.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/425  
B8. PIELIKUMS 
Pilnībā elektr iski, hibrīdelektr iski un saspiest a ūdeņraža ar degvielas elementu hibrīda transpor t­
līdzekļi 
1. VISPĀRĪGAS PRASĪBAS
NOVC-HEV , OVC-HEV un NOVC-FC HV, un OVC-FCHV (kas attiecināms) testēšana s gadījumā šā pielikuma 2. 
un 3. papildinājums aizstāj B6. pielikuma 2. papildinājumu.
Ja nav noteikts citādi, visas šā pielikuma prasības piemēro transpor tlīdzekļiem ar un bez vadītāja izvēles 
režīmiem. Ja šajā pielikumā nav nepār protami note ikts citādi, visas B6. pielikumā un B7. pielikumā noteiktās 
prasības un procedūras turpina piemērot NOVC-HEV , OVC-HEV , NOVC-FC HV, OVC-FCHV un PEV (attiecīgā 
gadījumā).
1.1. Elektr isko parametr u mēr vienības, precizitāte un izšķir tspēja
Mērījumu mēr vienībām, precizitātei un izšķir tspējai ir jāatbilst A8/1. tabulā norādītajai.
A8/1. tabula
Mērījumu parametr i, mēr vienības, precizitāte un izšķir tspēja 
ParametrsMēr vie-
nībasPrecizitāte Izšķir tspēja
Elektroenerģij a(a) Wh ± 1 procents 0,001 kWh (b)
Elektr iskā strāva A ± 0,3 procenti FSD vai ± 1 procenti no 
nolasījuma (c),(d)0,1 A
Elektr iskais spriegums V ± 0,3 procenti FSD vai ± 1 procenti no 
nolasījuma (c)0,1 V
(a)Iekār ta: aktīvās enerģijas statisks mērītājs.
(b)Maiņstrāvas vatstundu mērītājs, 1. klases saskaņā ar IEC 62053-21 vai līdzvēr tīgs.
(c)Izvēlas lielāk o no vērtībām.
(d)Strāvas integrēšana s frekvence ir 20 Hz vai lielāka.
[A8/2. tabula Rezer vēts]
1.2. Emisi ju un degvielas patēr iņa testēšana
Mērījumu parametr iem, mēr vienībām un precizitāte i jābūt tādai pašai, kāda prasīta pilnībā ICE transpor tlī­
dzekļiem.
1.3. Testa rezultātu noapaļošana
1.3.1. Aprēķinu starpsoļos noapaļošanu neveic, ja vien nav prasīta noapaļošana starpsoļos.
1.3.2. OVC-HEV un NOVC-HEV gadījumā galīgās kritēriju emisi jas rezultātus noapaļo saskaņā ar B7. pielikuma 
1.3.2. punktu, NOx korekcijas koeficientu KH noapaļo saskaņā ar B7. pielikuma 1.3.3. punktu un 
atšķaidīšanas koeficientu DF noapaļo saskaņā ar B7. pielikuma 1.3.4. punktu.
1.3.3. Saistībā ar informāci ju, kas nav saistīta ar standar tiem, pieņem kompet entu inženier tehnisk o spriedumu.
1.3.4. Diapazona, CO2, enerģijas patēr iņa un degvielas patēr iņa rezultātu noapaļošana ir apraks tīta šī pielikuma 
aprēķinu tabulās.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/426 26.11.2021.  
1.4. Transpor tlīdzekļu klasifi kāci ja
Visus OVC-HEV , NOV C-HEV , PEV un NOV C-FCHV klasif icē kā 3. klases transpor tlīdzekļus. Piemērojamo testa 
ciklu 1. tipa testa procedūrai nosaka saskaņā ar šā pielikuma 1.4.2. punktu, pamatojoties uz atbilsto šo atsauces 
testa ciklu, kas aprakstīts šā pielikuma 1.4.1. punktā.
1.4.1. Atsauces testa cikls
1.4.1.1. Atsauces testa cikli 3. klases transpor tlīdzekļiem ir noteikti B1. pielikuma 3.3. punktā.
1.4.1.2. Samazināšanas procedūr u saskaņā ar B1. pielikuma 8.2.3. un 8.3. punktu attiecībā uz PEV drīkst piemērot 
testa ciklos saskaņā ar B1. pielikuma 3.3. punktu, aizstājot nominālo jaudu ar maksimālo jaudu saskaņā ar 
Notei kumiem Nr. 85. Tādā gadījumā samazinātais cikls ir atsauces testa cikls.
1.4.2. Piemērojamais testa cikls
1.4.2.1. Piemērojamais WLTP testa cikls
Atsauces testa cikls saskaņā ar šā pielikuma 1.4.1. punktu ir piemērojamais WLTP testa cikls (WLTC) 1. tipa 
testa procedūrai.
Ja piemēro B1. pielikuma 9. punktu, pamat ojoties uz atsauces testa ciklu, kā aprakstīts šā pielikuma 1.4.1. 
punktā, šis pārveidotais testa cikls ir piemērojamais WLTP testa cikls (WLTC) 1. tipa testa procedūrai.
1.4.2.2. Tikai 1.A līmenim
Piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls
3. klases WLTP pilsētas testa cikls (WLTC city) ir note ikts B1. pielikuma 3.5. punktā.
1.5. OVC-HEV , NOVC-HEV , OVC-FC HV, NOVC-FC HV un PEV ar manuālām pārnesumkārbām
Transpor tlīdzekļus brauc saskaņā ar tehnisk o pārnesumu pārslēgšanas indikator , ja tāds ir, vai saskaņā ar 
ražotāja rokasgrāmatā dotajā instr ukcijām.
2. TEST A TRANSPORTLĪDZ EKĻA PIESTRĀDE
Saskaņā ar šo pielikumu testējamo transpor tlīdzekli iesniedz labā tehni skā stāvoklī, un tam jābūt piestrādātam 
saskaņā ar ražotāja ieteikumiem. Ja REESS darbina temperatūrā, kas pārsniedz normālas darbības temperatūras 
diapazonu, operat oram ir jāievēro transpor tlīdzekļa ražotāja ieteiktā procedūra, lai REESS temperatūr u 
saglabātu tās normālas ekspluatācijas diapazonā. Ražotājs nodrošina pierādījumus, ka REESS siltuma vadības 
sistēma nav ne atspējota, ne ierobežota.
2.1. OVC-HEV un NOVC-HEV jābūt piestrādātiem saskaņā ar B6. pielikuma 2.3.3. punkta prasībām.
2.2. NOVC-FC HV un OVC-FCHV jābūt piestrādātiem vismaz 300 km ar uzstādītu degvielas elementu un REESS.
2.3. PEV jābūt piestrādātiem vismaz 300 km vai vienu pilnuzlādes nobraukumu, vadoties pēc lielākā attāluma.
2.4. Pārraudzībā neiekļauj visas tās REESS, kas neiet ekmē CO2 masas emisijas vai H2 patēr iņu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/427  
3. TEST A PROCEDŪRA
3.1. Vispārīgas prasības
3.1.1. Visiem OVC-HEV , NOV C-HEV , PEV , OVC-FC HV un NOV C-FCHV , kad attiecināms, piemēro šādus 
noteikumus.
3.1.1.1. Transpor tlīdzekļus testē saskaņā ar šā pielikuma 1.4.2. punktā apraks tītajiem piemērojamiem testa cikliem.
3.1.1.2. Ja transpor tlīdzeklis nespēj veikt piemērojamo testa ciklu ātruma līknes pielaižu robežās saskaņā ar 
B6. pielikuma 2.6.8.3.1.2. punktu, akseleratora vadības ierīcei jābūt pilnībā aktivizētai, ja nav noteikts citādi, 
līdz ir atkār toti sasniegta vajadzīgā ātruma līkne.
3.1.1.3. Spēka pārvada iedarbināšanas procedūr u sāk ar ierīcēm, kas šim nolūkam nodrošinātas saskaņā ar ražotāja 
instr ukcijām.
3.1.1.4. Attiecībā uz OVC-HEV , NOVC-HEV , NOVC-FC HV, OVC-FC HV un PEV izplūdes emisiju paraugu ņemšanu un 
elektroenerģi jas patēr iņa mērīšanu katrā piemērojama jā testa ciklā sāk pirms transpor tlīdzekļa iedarbināšanas 
procedūras uzsākšanas vai tās laikā un beidz līdz ar katra piemērojamā testa cikla pabeigšanu.
3.1.1.5. OVC-HEV un NOVC-HEV gāzveida emisijas savienojumus analizē katrā atsevišķā testa posmā. Ir atļauts 
neveikt posma analīzi posmos, kur dedzes motor s nedarbojas.
3.1.1.6. Ja attiecināms, daļiņu skaitu analizē katrā atsevišķā posmā, un cietdaļiņu emisiju analizē katrā piemērojamajā 
testa ciklā.
3.1.2. B6. pielikuma 2.7.2. punktā apraks tītā piespiedu dzesēšana ir atļauta tikai OVC-HEV uzlādi noturošam 1. tipa 
testam saskaņā ar šā pielikuma 3.2. punktu un NOV C-HEV testēšanai saskaņā ar šā pielikuma 3.3. punktu.
3.1.3. B6. pielikuma 2.2.2.1.2. un 2.2.2.1.3. punkta prasības nepiemēro, ja PEV testēšana notiek saskaņā ar 
3.4. punktu un FCH V – saskaņā ar 3.2. punktu un 3.5. punktu.
3.2. OVC-HEV un OVC-FC HV
3.2.1. Transpor tlīdzekļus testē akumulēt o enerģiju patērējošā ekspluatāci jas stāvoklī (CD stāvo klis) un uzlādi 
noturošā ekspluatācijas stāvoklī (CS stāvo klis).
3.2.2. Transpor tlīdzekļus var testēt saskaņā ar četrām iespējamām testa secībām:
3.2.2.1. 1. iespēja: akumulēto enerģi ju patērējošs 1. tipa tests bez sekojoša uzlādi noturoša 1. tipa testa;
3.2.2.2. 2. iespēja: uzlādi noturošs 1. tipa tests bez sekojoša akumulēt o enerģiju patērējoša 1. tipa testa;
3.2.2.3. 3. iespēja: akumulēto enerģi ju patērējošs 1. tipa tests ar sekojošu uzlādi noturošu 1. tipa testu;
3.2.2.4. 4. iespēja: uzlādi noturošs 1. tipa tests ar sekojošu akumulēt o enerģiju patērējošu 1. tipa testu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/428 26.11.2021.  
A8/1. attēls
Iespējamās testu secības OVC-HEV un OVC-FC HVtestēšanas gadījumā
3.2.3. Vadītāja izvēles režīmu iestata, kā apraks tīts turpmāk apraks tītajās testu secībās (no 1. līdz 4. iespējai).
3.2.4. Akumulēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests bez sekojoša uzlādi noturoša 1. tipa testa (1. iespēja)
Testa secība saskaņā ar 1. iespēju, kā aprakstīts šā pielikuma 3.2.4.1. līdz 3.2.4.7. punktā, kā arī attiecīgais 
REESS uzlādes stāvo kļa profils ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma A8.App1/1. attēlā.
3.2.4.1. Priekšsag atav ošana
Transpor tlīdzekli sagata vo saskaņā ar šā pielikuma 4. papildinājuma 2.2. punkta procedūrām.
3.2.4.2. Testa apstākļi
3.2.4.2.1. Testu veic ar pilnībā uzlādētu REESS saskaņā ar šā pielikuma 4. papildinājuma 2.2.3. punktā apraks tītajām 
uzlādes prasībām, transpor tlīdzekli darbinot akumulēto enerģiju patērējošā ekspluatācijas stāvo klī, kā noteikts 
šo noteikumu 3.3.5. punktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/429  
3.2.4.2.2. Vadītāja izvēles režīma iestatīšana
Transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar vadītāja izvēles režīmu, režīmu akumulēto enerģiju patērējošam 1. tipa 
testam izvēlas saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājuma 2. punktu.
3.2.4.3. Akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa procedūra
3.2.4.3.1. Akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa procedūra sastāv no vairākiem secīgiem cikliem, kam katram seko 
ne vairāk kā 30 minūšu ilgs izgarošanas laikposms, līdz ir sasniegts uzlādi noturošs ekspluatācijas stāvoklis.
3.2.4.3.2. Izgar ošanas laikā starp atsevišķiem piemērojamiem testa cikliem spēka pārvadu deaktivē un REESS nedrīkst 
atkār toti uzlādēt no ārēja elektroenerģi jas avota. Star p testa cikla posmiem nedrīk st izslēgt mēr instr umentus 
visu REESS elektr iskās strāvas mērīšanai un visu REESS elektr iskā sprieguma noteikšanai saskaņā ar šā 
pielikuma 3. papildinājumu. Ampērstundu mērītāja mērījumu gadījumā integrē šanai jāpaliek aktīvai visā testa 
laikā, līdz tas pabeigts.
Atkār toti iedarbinot pēc izgarošanas, transpor tlīdzekli darbina vadītāja izvēles režīmā saskaņā ar šā pielikuma 
3.2.4.2.2. punktu.
3.2.4.3.3. Atkāpjoties no B5. pielikuma 5.3.1. punkta un papildus B5. pielikuma 5.3.1.2. punktam, analizat orus drīkst 
kalibrēt un pārbaudīt ar nulles gāzēm pirms un pēc akumulēt o enerģi ju patērējoša 1. tipa testa.
3.2.4.4. Akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa beigas
Akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa beig as uzskata par sasniegtām, kad pirmo reizi tiek sasniegts 
apstāšanās kritērijs saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.5. punktu. Piemērojamo WLTP testa ciklu skaitu līdz 
apstāšanās kritērija pirmajai sasniegšanai, ieskait ot ciklu, kurā tas notika, apzīmē ar n+1.
Piemērojamo WLTP testa ciklu n definē kā pārejas ciklu.
Piemērojamo WLTP testa ciklu n+1 definē kā apliecinājuma ciklu.
Transpor tlīdzekļiem bez uzlādes noturēšanas spējas visā piemērojamā WLTP testa ciklā akumulēt o enerģi ju 
patērējoša 1. tipa testa beigas ir sasniegtas līdz ar indikāci ju standar ta iebūvētā kontrolmēr instr umentu panelī, 
ka transpor tlīdzeklis ir jāap tur, vai kad transpor tlīdzeklis novi rzās no vajadzīgās ātruma līknes pielaides uz 
4 secīgām sekundēm vai ilgāk . Deaktivē akseleratora vadību, un bremzējot apstādina transpor tlīdzekli 60 
sekunžu laikā.
3.2.4.5. Apstāšanās kritērijs
3.2.4.5.1. Izvēr tē, vai katrā izbrauktā, piemērojamā WLTP testa ciklā ir sasniegts apstāšanās kritērijs.
3.2.4.5.2. Apstāšanās kritērijs akumulēt o enerģi ju patērējošā 1. tipa testā ir sasniegts, kad relatīvā elektroenerģi jas 
izmaiņa REEC i, kas aprēķinātas ar turpmāk norādīto vienādojumu, ir mazāka nekā 0,04.
REEC i¼jΔE REESS,i j
Ecycle×1
3600
kur:
REEC i ir akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa konkrētā piemērojamā testa cikla i relatīvā 
elektroenerģijas izmaiņa;
ΔEREESS,i ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa konkrētajā akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa 
ciklā i, aprēķināta saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu, Wh;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/430 26.11.2021.  
Ecycle ir ciklā vajadzīgā enerģi ja konkrētajā piemērojamajā WLTP testa ciklā, aprēķināta saskaņā ar 
B7. pielikuma 5. punktu, Ws;
i ir konkrētā piemērojamā WLTP testa cikla indeks a skaitlis;
1
3600ir koeficie nts ciklā vajadzīgās enerģijas pārrēķināšanai Wh.
3.2.4.6. REESS uzlāde un atkār toti uzlādētās elektroenerģijas mērīšana
3.2.4.6.1. Transpor tlīdzekli pievieno elektrotīklam 120 minūšu laikā pēc piemērojamā WLTP testa cikla n+1, kurā pirmo 
reizi ir sasniegts akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa apstāšanās kritērijs.
REESS ir pilnībā uzlādēta, kad ir sasniegts uzlādes pabeigšanas kritērijs, kā noteikts šā pielikuma 4. 
papildinājuma 2.2.3.2. punktā.
3.2.4.6.2. Elektroenerģij as mēr iekār tai, kas ieslēgta starp transpor tlīdzekļa uzlādes ierīci un elektrotīklu, jāmēra no 
elektrotīkla plūstošā atkār totas uzlādes elektroenerģija EAC, kā arī tās ilgums. Elektroenerģijas mērīšanu drīkst 
pārtraukt, kad ir sasniegts uzlādes pabeigšanas kritērijs, kā noteikts šā pielikuma 4. papildinājuma 2.2.3.2. 
punktā.
3.2.4.7. Katram atsevišķam piemērojamajam WLTP testa ciklam akumulēto enerģi ju patērējošā 1. tipa testā ir jāatbilst 
piemērojama jām kritēriju emisi ju robežām saskaņā ar B6. pielikuma 1.2. punktu.
3.2.5. Uzlādi noturošs 1. tipa tests bez sekojoša akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa (2. iespēja)
Testa secība saskaņā ar 2. iespēju, kā apraks tīts šā pielikuma 3.2.5.1. līdz 3.2.5.3.3. punktā, kā arī attiecīgais 
REESS uzlādes stāvo kļa profils ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma A8.App1/2. attēlā.
3.2.5.1. Priekšsag atav ošana un izgarošana
Transpor tlīdzekli sagata vo saskaņā ar šā pielikuma 4. papildinājuma 2.1. punkta procedūrām.
3.2.5.2. Testa apstākļi
3.2.5.2.1. Testus veic, transpor tlīdzekli darbinot uzlādi noturošā ekspluatācijas stāvo klī, kā noteikts šo noteikumu 3.3.6. 
punktā.
3.2.5.2.2. Vadītāja izvēles režīma iestatīšana
Transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar vadītāja izvēles režīmu, režīmu uzlādi noturošam 1. tipa testam izvēlas 
saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājuma 3. punktu.
3.2.5.3. 1. tipa testa procedūra
3.2.5.3.1. Transpor tlīdzekļus testē saskaņā ar B6. pielikumā apraks tītajām 1. tipa testa procedūrām.
3.2.5.3.2. Ja prasīts, CO2 masas emisiju koriģē saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumu.
3.2.5.3.3. Testam saskaņā ar šā pielikuma 3.2.5.3.1. punktu ir jāatbilst piemērojamajām kritēriju emisiju robežām 
saskaņā ar B6. pielikuma 1.2. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/431  
3.2.6. Akumulēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests ar sekojošu uzlādi noturošu 1. tipa testu (3. iespēja)
Testa secība saskaņā ar 3. iespēju, kā aprakstīts šā pielikuma 3.2.6.1. līdz 3.2.6.3. punktā, kā arī attiecīgais 
REESS uzlādes stāvo kļa profils ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma A8.App1/3. attēlā.
3.2.6.1. Akumulēto enerģi ju patērējošā 1. tipa testā izpilda šā pielikuma 3.2.4.1. līdz 3.2.4.5. punktā un 3.2.4.7. 
punktā apraks tīto procedūr u.
3.2.6.2. Pēc tam izpilda šā pielikuma 3.2.5.1. līdz 3.2.5.3. punktā apraks tīto uzlādi noturoša 1. tipa testa procedūr u. Šī 
pielikuma 4. papildinājuma 2.1.1. un 2.1.2. punktu nepiemēro.
3.2.6.3. REESS uzlāde un atkār toti uzlādētās elektroenerģijas mērīšana
3.2.6.3.1. Transpor tlīdzekli pievieno elektrotīklam 120 minūšu laikā pēc uzlādi noturoša 1. tipa testa pabeigšanas.
REESS ir pilnībā uzlādēta, kad ir sasniegts uzlādes pabeigšanas kritērijs, kā noteikts šā pielikuma 4. 
papildinājuma 2.2.3.2. punktā.
3.2.6.3.2. Enerģij as mēr iekār tai, kas ieslēgta starp transpor tlīdzekļa uzlādes ierīci un elektrotīklu, jāmēra no elektrotīkla 
plūstošā atkār totas uzlādes elektroenerģija EAC, kā arī tās ilgums. Elektroenerģij as mērīšanu drīkst pārtraukt, 
kad ir sasniegts uzlādes pabeigšanas kritērijs, kā noteikts šā pielikuma 4. papildinājuma 2.2.3.2. punktā.
3.2.7. Uzlādi noturošs 1. tipa tests ar sekojošu akumulēto enerģiju patērējošu 1. tipa testu (4. iespēja)
Testa secība saskaņā ar 4. iespēju, kā aprakstīts šā pielikuma 3.2.7.1. līdz 3.2.7.2. punktā, kā arī attiecīgais 
REESS uzlādes stāvo kļa profils ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma A8.App1/4. attēlā.
3.2.7.1. Uzlādi noturošā 1. tipa testā izpilda šā pielikuma 3.2.5.1. līdz 3.2.5.3. punktā un 3.2.6.3.1. punktā aprakstīto 
procedūr u.
3.2.7.2. Pēc tam izpilda šā pielikuma 3.2.4.2. līdz 3.2.4.7. punktā apraks tīto akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa 
procedūr u.
3.3. NOVC-HEV
Šā pielikuma 3.3.1. līdz 3.3.3. punktā apraks tītā testu secība, kā arī attiecīgai s REESS uzlādes stāvo kļa profils ir 
parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma A8.App1/5. attēlā.
3.3.1. Priekšsag atav ošana un izgarošana
3.3.1.1. Transpor tlīdzekli iepr iekšēji sagatav o saskaņā ar B6. pielikuma 2.6. punktu.
Papildus B6. pielikuma 2.6. punkta prasībām vilces REESS uzlādes stāvo kļa līmeni uzlādi noturošam testam 
drīkst iestatīt saskaņā ar ražotāja ieteikumu pirms iepr iekšējas saga tavošanas, lai panāktu, ka tests notiek 
uzlādi noturošā ekspluatācijas stāvo klī.
3.3.1.2. Transpor tlīdzekļi izgaro saskaņā ar B6. pielikuma 2.7. punktu.
3.3.2. Testa apstākļi
3.3.2.1. Transpor tlīdzekļus testē uzlādi noturošā ekspluatācijas stāvo klī, kā noteikts šo note ikumu 3.3.6. punktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/432 26.11.2021.  
3.3.2.2. Vadītāja izvēles režīma iestatīšana
Transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar vadītāja izvēles režīmu, režīmu uzlādi noturošam 1. tipa testam izvēlas 
saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājuma 3. punktu.
3.3.3. 1. tipa testa procedūra
3.3.3.1. Transpor tlīdzekļus testē saskaņā ar B6. pielikumā apraks tīto 1. tipa testa procedūr u.
3.3.3.2. Ja prasīts, CO2 masas emisiju koriģē saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumu.
3.3.3.3. Uzlādi noturošam 1. tipa testam ir jāatbilst piemērojamām kritēriju emisiju robežām saskaņā ar B6. pielikuma 
1.2. punktu.
3.4. PEV
3.4.1. Vispārīgas prasības
Testa procedūr u pilnuzlādes nobraukuma pilnībā elektr iskā režīmā un elektroenerģijas patēr iņa noteikšanai 
izvēlas saskaņā ar aplēsto testa transpor tlīdzekļa pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā (PER) no 
A8/3. tabulas. Ja piemēro interpolācijas metodi, piemērojamo testa procedūr u izvēlas saskaņā ar konkrētas 
interpolāci jas saimes transpor tlīdzekļa H PER.
A8/3. tabula
Procedūras pilnuzlādes nobraukuma pilnībā elektr iskā režīmā un elektroenerģijas patēr iņa noteikšanai 
Piemērojamais testa cikls Aplēstais PER ir… Piemērojamā testa procedūra
Testa cikls saskaņā ar šī 
pielikuma 1.4.2.1. punktu, 
ietverot ļoti liela ātruma 
posmu…mazāks nekā 3 piemērojamo 
WLTP testa ciklu ilgums.Secīgu ciklu 1. tipa testa procedūra 
(saskaņā ar šā pielikuma 3.4.4.1. 
punktu)
…vienāds ar vai lielāks par 3 
piemērojamo WLTP testa ciklu 
ilgumu.Saīsināta 1. tipa testa procedūra (saskaņā 
ar šā pielikuma 3.4.4.2. punktu)
Testa cikls saskaņā ar šī 
pielikuma 1.4.2.1. punktu, 
ietverot ļoti liela ātruma 
posmu…mazāks nekā 4 piemērojamo 
WLTP testa ciklu ilgums.Secīgu ciklu 1. tipa testa procedūra 
(saskaņā ar šā pielikuma 3.4.4.1. 
punktu)
…vienāds ar vai lielāks par 4 
piemērojamo WLTP testa ciklu 
ilgumu.Saīsināta 1. tipa testa procedūra (saskaņā 
ar šā pielikuma 3.4.4.2. punktu)
Pilsētas cikls saskaņā ar šā 
pielikuma 1.4.2.2. punktu…na v pieejams piemērojamajā 
WLTP testa ciklā.Secīgu ciklu 1. tipa testa procedūra 
(saskaņā ar šā pielikuma 3.4.4.1. 
punktu)
Ražotājs atbildīga jai iestādei pirms testa iesniedz pierādījumus par aplēsto pilnuzlādes nobraukumu pilnībā 
elektr iskā režīmā (PER). Ja piemēro interpolāci jas metodi, piemērojamo testa procedūr u nosaka, pamat ojoties 
uz interpolācijas saimes transpor tlīdzekļa H aplēst o PER. Ar piemēroto testa procedūr u noteiktais PER 
apstipr ina, ka ir piemērota pareiza testa procedūra.
Secīgu ciklu 1. tipa testa procedūras testu secība, kā apraks tīts šā pielikuma 3.4.2., 3.4.3. un 3.4.4.1. punktā, 
kā arī attiecīgai s REESS uzlādes stāvo kļa profils ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma A8.App1/6. attēlā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/433  
Saīsinātas 1. tipa testa procedūras testu secība, kā apraks tīts šā pielikuma 3.4.2., 3.4.3. un 3.4.4.2. punktā, kā 
arī attiecīgais REESS uzlādes stāvokļa prof ils ir parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma A8.App1/7. attēlā.
3.4.2. Priekšsag atav ošana
Transpor tlīdzekli sagata vo saskaņā ar šā pielikuma 4. papildinājuma 3. punkta procedūrām.
3.4.3. Vadītāja izvēles režīma iestatīšana
Transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar vadītāja izvēles režīmu, testa režīmu izvēlas saskaņā ar šā pielikuma 
6. papildinājuma 4. punktu.
3.4.4. PEV 1. tipa testa procedūra
3.4.4.1. Secīgu ciklu 1. tipa testa procedūra
3.4.4.1.1. Ātruma līkne un pārtraukumi
Testu veic, braucot secīgus piemērojamos testa ciklus, līdz tiek sasniegts apstāšanās kritērijs saskaņā ar šā 
pielikuma 3.4.4.1.3. punktu.
Pārtraukumi vadītājam un/vai operat oram ir atļauti tikai starp testa cikliem, un maksi mālais kopējais 
pārtraukumu ilgums ir 10 minūtes. Pārtraukuma laikā izslēdz spēka pārvadu.
3.4.4.1.2. REESS strāvas un sprieguma mērīšana
No testa sākuma līdz apstāšanās kritērija sasniegšanai visu REESS elektr isko strāvu mēra saskaņā ar šā 
pielikuma 3. papildinājumu un elektr isko spriegumu nosaka saskaņā ar šā pielikuma 3. papildinājumu.
3.4.4.1.3. Apstāšanās kritērijs
Apstāšanās kritērijs ir sasniegts, kad transpor tlīdzeklis 4 secīg as sekundes vai ilgāk pārsniedz B6. pielikuma 
2.6.8.3.1.2. punktā note ikto ātruma līknes pielaidi. Deaktivē akseler ator a vadību. Transpor tlīdzekli bremzējot 
apstādina 60 sekunžu laikā.
3.4.4.2. Saīsinātā 1. tipa testa procedūra
3.4.4.2.1. Ātruma līkne
Saīsinātā 1. tipa testa procedūra sastāv no diviem dinamiskiem segmentiem (DS 1 un DS 2) apvienojumā ar 
diviem nemainīga ātruma segmentiem (CSS M un CSS E), kā parādīts A8/2. attēlā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/434 26.11.2021.  
A8/2. attēls
Saīsinātās 1. tipa test a procedūras ātruma līkne
Izmant o dinamisk os segmentus DS 1 un DS 2, lai aprēķinātu enerģijas patēr iņu konkrētajā posmā, 
piemērojama jā WLTP pilsētas ciklā un piemērojamajā WLTP testa ciklā.
nemainīga ātruma segmenti CSS M un CSS E ir paredzēti testa ilguma samazināšanai, izlādējot REESS ātrāk nekā 
secīgu ciklu 1. tipa testa procedūrā.
3.4.4.2.1.1. Dinamiskie segmenti
Katrs dinamiskais segments DS 1 un DS 2 sastāv no piemērojamā WLTP testa cikla saskaņā ar šā pielikuma 
1.4.2.1. punktu, kam seko piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls saskaņā ar šā pielikuma 1.4.2.2. punktu.
3.4.4.2.1.2. Nemainīg a ātruma segments
Nemainīg a ātruma segmentiem CSS M un CSS E ir jābūt identiskiem. Ja piemēro interpolāci jas metodi, 
interpolāci jas saimes ietvaros izmant o to pašu nemainīgo ātrumu.
a) Ātruma specifi kāci ja
Minimālais ātrums nemainīga ātruma segmentos ir 100 km/h. Ja ļoti liela ātruma (Extr a High 3) posms ir 
izslēgts (kad attiecināms), nemainīga ātruma segmentos jāiestata minimālais ātrums 80 km/h. Pēc ražotāja 
pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu nemainīga ātruma segmentos drīkst izvēlēties lielāku 
nemainīgo ātrumu.
Paātr inājumam līdz nemainīgā ātruma līmenim jābūt vienmērīg am un pabeigtam 1 minūtes laikā pēc 
dinamisk o segmentu pabeigšanas un, ja ir izmantots pārtraukums saskaņā ar A8/4. tabulu, pēc spēka pārvada 
iedarbināšanas procedūras uzsākšanas.
Palēninājumam no nemainīgā ātruma līmeņa jābūt vienmērīg am un pabeigtam 1 minūtes laikā pēc nemainīga 
ātruma segmentu pabeigšanas.
Ja transpor tlīdzekļa maksi mālais ātrums ir mazāks nekā nemainīg a ātruma segmentiem prasītais minimālais 
ātrums saskaņā ar šī punkta ātruma specifikāciju, prasītajam ātrumam nemainīga ātruma segmentos ir jābūt 
vienādam ar transpor tlīdzekļa maksimālo ātrumu.
b) CSS E un CSS M garuma noteikšana
Nemainīg a ātruma segmenta CSS E garumu nosaka, pamatojoties uz REESS izmant ojamās enerģijas 
procentuālo daudzumu UBE STPsaskaņā ar šā pielikuma 4.4.2.1. punktu. Atlikuša jai enerģi jai vilces REESS pēc 
dinamiskā ātruma segmenta DS 2 ir jābūt vienādai ar 10 procentiem no UBE STP vai mazākai. Pēc testa ražotājs 
atbildīga jai iestādei iesniedz pierādījumu, ka šī prasība ir izpildīta.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/435  
Nemainīg a ātruma segmenta CSS M garumu dCSSM var aprēķināt ar šādu vienādojumu:
dCSSM ¼PER est – d DS1 – d DS2 – d CSSE
kur:
dCSSM ir nemainīga ātruma segmenta CSS M garums, km;
PER est ir konkrētā PEV aplēstais pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā, km;
dDS1 ir dinamiskā ātruma 1. segmenta garums, km;
dDS2 ir dinamiskā ātruma 2. segmenta garums, km;
dCSSE ir nemainīga ātruma segmenta CSS E garums, km.
3.4.4.2.1.3. Pārtraukumi
Pārtraukumi vadītājam un/vai operat oram ir atļauti tikai nemainīga ātruma segmentos, kā noteikts A8/4. 
tabulā.
A8/4. tabula
Pārtraukumi vadītājam un/vai operat oram 
Nemainīga ātruma segmentā CSS M nobrauktais attālums 
(km)Maksimālais kopējais pārtraukums (min.)
Līdz 100 10
Līdz 150 20
Līdz 200 30
Līdz 300 60
Vairāk nekā 300 Balstoties uz ražotāja ieteikumu
Piezīme. Pārtraukuma laikā izslēdz spēka pārvadu.
3.4.4.2.2. REESS strāvas un sprieguma mērīšana
No testa sākuma līdz apstāšanās kritērija sasniegšanai visu REESS elektr isko strāvu un visu REESS elektr isko 
spriegumu nosaka saskaņā ar šā pielikuma 3. papildinājumu.
3.4.4.2.3. Apstāšanās kritērijs
Apstāšanās kritērijs ir sasniegts, kad transpor tlīdzeklis 4 secīg as sekundes vai ilgāk otrajā nemainīga ātruma 
segmentā CSS E pārsniedz norādīto ātruma līknes pielaidi, kā noteikts B6. pielikuma 2.6.8.3.1.2. punktā. 
Deaktivē akseleratora vadību. Transpor tlīdzekli bremzējot apstādina 60 sekunžu laikā.
3.4.4.3. REESS uzlāde un atkār toti uzlādētās elektroenerģijas mērīšana
3.4.4.3.1. Pēc apstāšanās saskaņā ar šā pielikuma 3.4.4.1.3. punktu secīgu ciklu 1. tipa testa procedūrā un saskaņā ar šā 
pielikuma 3.4.4.2.3. punktu saīsinātajā 1. tipa testa procedūrā transpor tlīdzekli 120 minūšu laikā pieslēdz 
elektrotīklam.
REESS ir pilnībā uzlādēta, kad ir sasniegts uzlādes pabeigšanas kritērijs, kā noteikts šā pielikuma 4. 
papildinājuma 2.2.3.2. punktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/436 26.11.2021.  
3.4.4.3.2. Enerģij as mēr iekār tai, kas ieslēgta starp transpor tlīdzekļa uzlādes ierīci un elektrotīklu, jāmēra no elektrotīkla 
plūstošā atkār totas uzlādes elektroenerģija EAC, kā arī tās ilgums. Elektroenerģij as mērīšanu drīkst pārtraukt, 
kad ir sasniegts uzlādes pabeigšanas kritērijs, kā noteikts šā pielikuma 4. papildinājuma 2.2.3.2. punktā.
3.5. NOVC-FCHV
Šā pielikuma 3.5.1. līdz 3.5.3. punktā apraks tītā testu secība, kā arī attiecīgai s REESS uzlādes stāvo kļa profils ir 
parādīts šā pielikuma 1. papildinājuma A8.App1/5. attēlā.
3.5.1. Priekšsag atav ošana un izgarošana
Transpor tlīdzekļus sagatav o un pakļauj izgarošanai saskaņā ar šā pielikuma 3.3.1. punktu.
3.5.2. Testa apstākļi
3.5.2.1. Transpor tlīdzekļus testē uzlādi noturošos ekspluatācijas stāvo kļos, kā note ikts šo noteikumu 3.3.6. punktā.
3.5.2.2. Vadītāja izvēles režīma iestatīšana
Transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar vadītāja izvēles režīmu, režīmu uzlādi noturošam 1. tipa testam izvēlas 
saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājuma 3. punktu.
3.5.3. 1. tipa testa procedūra
3.5.3.1. Transpor tlīdzekļus testē saskaņā ar B6. pielikumā aprakstīto 1. tipa testa procedūr u, un degvielas patēr iņu 
aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 7. papildinājumu.
3.5.3.2. Ja prasīts, degvielas patēr iņu koriģē saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumu.
4. APRĒĶINI HIBRĪDELEK TRISKIEM, PILNĪBĀ ELEK TRISKIEM UN SASPIEST A ŪDEŅRAŽA DEGVIEL AS 
ELEMENT A TRANSPORTLĪD ZEKĻIEM
4.1. Gāzveida emisi ju savienojum u, cietdaļiņu emisijas un daļiņu skaita emisijas aprēķini
4.1.1. OVC-HEV un NOVC-HEV uzlādi noturošas gāzveida emisiju savienojumu masas emisija, cietdaļiņu emisi ja un 
daļiņu skaita emisija
Uzlādi noturošu cietdaļiņu emisi ju PM CS aprēķina saskaņā ar B7. pielikuma 3.3. punktu.
Uzlādi noturošu daļiņu skaita emisi ju PN CS aprēķina saskaņā ar B7. pielikuma 4. punktu.
4.1.1.1. Galīgo testa rezultātu pakāpeniskas aprēķināšanas procedūra attiecībā uz OVC-HEV un NOVC-HEV uzlādi 
noturošu 1. tipa testu
Rezultātus aprēķina A8/5. tabulā norādītajā secībā. Reģistrē visus attiecināmos rezultātus slejā “Iznākums”. 
Slejā “Process” ir norādīti punkti, kuri jāizmanto aprēķinā vai kas satur papildu aprēķinus.
Šajā tabulā vienādojumos un rezultāto s izmant o šādu nomenklatūr u:
c pilns piemērojamais testa cikls;
p katrs piemērojamais cikla posms; EAER city aprēķinā (ja attiecināms), ar p apzīmē pilsētas 
braukšanas ciklu;
i piemērojamais kritēriju emisijas kompon ents (izņemot CO2);
CS uzlādi noturošs;
CO 2 CO 2 masas emisi ja.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/437  
A8/5. tabula
Galīgo uzlādi noturošas gāzv eida emisijas un degvielas patēr iņa efektivitātes vērtību aprēķins (FE attiecas tikai uz 
1.B līmeni) 
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
1 B6. pielikums Neapstrādāti 
testa rezultātiUzlādi noturošu emisi ju masa
B7. pielikuma 3. līdz 3.2.2. punkts.Mi,CS,p,1 , g/km;
MCO2,CS,p,1 , g/km.
2 Iznākums 1. solī Mi,CS,p,1 , g/km;
MCO2,CS,p,1 ,  
g/km.Kombinētā uzlādi noturoša cikla vērtību 
aprēķināšana:
Mi,CS,c,2 ¼∑pMi,CS,p,1 ×dp
∑pdp
MCO2,CS,c,2 ¼∑pMCO2,CS,p,1 ×dp
∑pdp
kur:
Mi,CS,c,2 ir uzlādi noturošu emisi ju masas rezultāts 
visā ciklā;
MCO2,CS,c,2 ir uzlādi noturošu CO 2 masas emisi ju 
rezultāts visā ciklā;
dp ir cikla posmos p nobrauktie attālumi.Mi,CS,c,2 , g/km;
MCO2,CS,c,2 , g/km.
3 Iznākums 1. solī MCO2,CS,p,1 ,  
g/km;REESS elektroenerģi jas izmaiņu korekcij a
Šā pielikuma 4.1.1.2. līdz 4.1.1.5. punkts.MCO2,CS,p,3 , g/km;
MCO2,CS,c,3 , g/km.
Iznākums 2. solī MCO2,CS,c,2 ,  
g/km.
4a Iznākums 2. solī Mi,CS,c,2 , g/km; Uzlādi noturošu emisi ju masas korekcija Ki 
visiem transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar 
periodiski reģenerējošām sistēmām saskaņā ar 
B6. pielikuma 1. papildinājumu.
Mi,CS,c,4a ¼Ki×M i,CS,c,2 vai
Mi,CS,c,4a ¼KiþMi,CS,c,2
un
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,Ki×M CO2,CS,c,3
vai
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,KiþMCO2,CS,c,3
Pieskaitāmie nobīdes vai piereizināmie 
koeficienti, kas jāizmanto saskaņā ar Ki 
note ikšanu.
Ja Ki nav piemērojams:
Mi,CS,c,4a ¼Mi,CS,c,2 MCO2,CS,c,4a ¼MCO2,CS,c,3Mi,CS,c,4a , g/km;
MCO2,CS,c,4a , g/km.
Iznākums 3. solī MCO2,CS,c,3 ,  
g/km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/438 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
4b Iznākums 3. solī MCO2,CS,p,3 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,3 ,  
g/km;Ja Ki ir piemērojams, salāgo CO2 posma vērtības 
ar kombinētā cikla vērtību:
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3 ×AF Ki
katram cikla posmam p;
kur:
AF Ki¼MCO2,CS,c,4a
MCO2,CS,c,3
Ja Ki nav piemērojams:
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3MCO2,CS,p,4 , g/km.
Iznākums 4.a 
solīMCO2,CS,c,4a ,  
g/km.
4c Iznākums 4.a 
solīMi,CS,c,4a , g/km;
MCO2,CS,c,4a ,  
g/km.Ja šīs vērtības izmant o ražošanas atbilstības 
vajad zībām, kritēriju emisiju vērtības un CO2 
masas emisi jas vērtības reizina ar piestrādes 
koeficientu RI, kas noteikts saskaņā ar šo 
note ikumu 8.2.4. punktu.
Mi,CS,c4c = RIC (j) × Mi,CS,c,4a
MCO2,CS,c,4c = RICO2 (j) x MCO2,CS,c,4a
Ja šīs vērtības neizmant o ražošanas atbilstības 
vajad zībām:
Mi,c,4c = Mi,c,4a
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4aMi,CS,c,4c;
MCO2,CS,c,4c
Aprēķina degvielas patēr iņa efektivitāti 
(FE c,4c_tem p) saskaņā ar B7. pielikuma 
6.14.1. punktu.
Ja šo vērtību izmant o ražošanas atbilstības 
vajad zībām, degvielas patēr iņa efektivitāt es 
vērtību reizina ar piestrādes koefic ientu, kas 
note ikts saskaņā ar šo noteikumu 8.2.4. punktu.
FEc,4c = RIFE (j) x FEc,4c_tem p
Ja šīs vērtības neizmant o ražošanas atbilstības 
vajad zībām:
FEc,4c = FEc,4c_tem pFEc,4c, km/l;
5
Atsevišķa 
testa 
rezultātsIznākums 4.b 
un 4.c solīMCO2,CS,p,4 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,4c ,  
g/km;1.A līmenim
ATCT korekcija MCO2,CS,c,4c un MCO2 ,CS,p,4 saskaņā 
ar B6.a pielikuma 3.8.2. punktu.
1.B līmenim:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c
MCO2,p,5 = MCO2,p,4MCO2,CS,c,5 , g/km;
MCO2,CS,p,5 , g/km.
Mi,CS,c,4c , g/km; 
FEc,4c, km/l;Kritēriju emisiju vērtībām piemēro nolietoša nās 
koeficientus, kas aprēķināti saskaņā ar 
C4. pielikumu.
Ja šīs vērtības izmant o ražošanas atbilstības 
vajad zībām, turpmākie soļi (6. līdz 9.) nav prasīti 
un iznākums šajā solī galīgais rezultāts.Mi,CS,c,5 , g/km;
FEc,5, km/l;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/439  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
6
Mi,CS testa 
transpor -
tlīdzekļa 1. 
tipa testa 
rezultāts.1.A līmenim 
iznākums 5. solīKatram testam:
Mi,CS,c,5 , g/km;
MCO2,CS,c,5 ,  
g/km;
MCO2,CS,p,5 ,  
g/km.Testu vidējās vērtības iegūšana un deklarētā 
vērtība saskaņā ar B6. pielikuma 1.2. līdz 
1.2.3. punktu.Mi,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,p,6 , g/km;
MCO2,CS,c,declared ,  
g/km.
1.B līmenim
Iznākums 5. solīFEc,5, km/l; Testu vidējās vērtības iegūšana un deklarētā 
vērtība.
B6. pielikuma 1.2. līdz 1.2.3. punkts.
Piemērojamajam ciklam veic pārrēķinu no FEc, 
declared uz MCO2,c,declared . Šim nolūkam izmanto 
kritēriju emisi jas pilnā ciklā.FEc,declared , km/l
MCO2,c,declared , g/km.
7
MCO2,CS 
testa 
transpor -
tlīdzekļa 1. 
tipa testa 
rezultāts.1.A līmenim
Iznākums 6. solīMCO2,CS,c,6 ,  
g/km;
MCO2,CS,p,6 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,declared ,  
g/km.Posma vērtību salāgošana.
B6. pielikuma 1.2.4. punkts
un:
MCO2,CS,c,7 ¼MCO2,CS,c,declaredMCO2,CS,c,7 , g/km;
MCO2,CS,p,7 , g/km.
1.B līmenim:
Iznākums 5. solī
Iznākums 6. solīMCO2,CS,c,5 ,  
g/km;
MCO2,CS,p,5 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,declared ,  
g/km.Posma vērtību salāgošana.
B6. pielikuma 1.2.4. punktsMCO2,CS,p,7 , g/km.
Tikai 1.A 
līmenim
8
Interp olāci -
jas saimes 
rezultāts
Galīga is 
kritērija 
emisiju 
rezultāts
Ja 
interpolāci -
jas metodi 
nepiemēro, 
9. solis nav 
prasīts, un 
iznākums 
šajā solī ir 
galīgais 
CO 2 
rezultāts.Iznākums 6. solī Katram testa 
transpor tlīdzek -
lim H un L, ja 
attiecināms, 
transpor tlīdzek -
lim M:
Mi,CS,c,6 , g/km;Ja papildus transpor tlīdzeklim H testēts arī 
transpor tlīdzeklis L un, ja attiecināms, 
transpor tlīdzeklis M, rezultējošajai kritēriju 
emisijas vērtībai jābūt lielākajai no abām vai, ja 
attiecināms, trijām vērtībām, un to apzīmē ar Mi, 
CS,c.
Kombinētu THC+NO x emisiju gadījumā tipa 
apstipr inājuma vērtība ir lielākā vērtība, kuru 
veido summa, kas attiecas vai nu uz 
transpor tlīdzekli H, vai transpor tlīdzekli L, vai, ja 
attiecināms, uz transpor tlīdzekli M.
Pretējā gadījumā, ja nav testēts transpor tlīdzek ­
lis L vai attiecīgā gadījumā transpor tlīdzeklis M 
–Mi,CS,c¼Mi,CS,c,6 .
Ja piemēro interpolācijas metodi, noapaļošanu 
starpsoļos veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.
Šīs tabulas 7. solī iegūtās CO 2 vērtības noapaļo 
līdz divām zīmēm aiz komata. Arī CO 2 
iznākumu, ja tas zināms transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L, un, ja attiecināms, 
transpor tlīdzeklim M.
Ja nepiemēro interpol ācijas metod i, galīgo 
noapaļošanu veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.Mi,CS,c, g/km;
MCO2,CS,c , g/km;
MCO2,CS,p , g/km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/440 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
Šīs tabulas 7. solī iegūtās CO 2 vērtības noapaļo 
līdz tuvākaj am veselaj am skaitlim.
Tikai 1.A 
līmenim
9
Atsevišķa 
transpor -
tlīdzekļa 
rezultāts.
Galīga is 
CO 2 
rezultātsIznākums 8. solī MCO2,CS,c , g/km;
MCO2,CS,p , g/km;CO 2 masas emisi ju aprēķins saskaņā ar šā 
pielikuma 4.5.4.1. punktu interpolācijas saimes 
atsevišķiem transpor tlīdzekļiem.
Atsevišķa transpor tlīdzekļa CO2 vērtību galīgo 
noapaļošanu veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.
CO 2 vērtības noapaļo līdz tuvākajam veselajam 
skaitlim.
Iznākums ir pieejams katram atsevišķam 
transpor tlīdzeklim.MCO2,CS,c,ind , g/km;
MCO2,CS,p,ind , g/km.
4.1.1.2. Ja nepiemēro korekcij u saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 1.1.4. punktu, izmant o šādu uzlādi noturošu 
CO2 masas emisiju:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb
kur:
MCO2,CS ir uzlādi noturoša 1. tipa testa uzlādi noturošas CO2 masas emisija saskaņā ar A8/5. tabula 
3. soli, g/km;
MCO2,CS,nb ir uzlādi noturoša 1. tipa testa uzlādi noturošas CO 2 neizlīdzinātās masas emisi ja, kas nav 
koriģēta attiecībā uz enerģijas bilanci, note ikta saskaņā ar A8/5. tabulas 2. soli, g/km.
4.1.1.3. Ja uzlādi noturošas CO2 masa emisijas korekcija ir prasīta saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 
1.1.3. punktu vai ja ir piemērota korekcij a saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 1.1.4. punktu, CO 2 
masas emisi jas korekcij as koeficie ntu nosaka saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 2. punktu. Koriģēto 
uzlādi noturošo CO 2 masas emisi ju nosaka ar šādu vienādojumu:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb  – K CO2×EC DC,CS
kur:
MCO2,CS ir uzlādi noturoša 1. tipa testa uzlādi noturošas CO2 masas emisija saskaņā ar A8/5. tabula 
3. soli, g/km;
MCO2,CS,nb ir uzlādi noturoša 1. tipa testa uzlādi noturošas CO 2 neizlīdzinātās masas emisi ja, kas nav 
koriģēta attiecībā uz enerģijas bilanci, note ikta saskaņā ar A8/5. tabulas 2. soli, g/km;
EC DC,CS ir elektroenerģi jas patēr iņš uzlādi noturošā 1. tipa testā saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu, 
Wh/km;
KCO2 ir CO 2 masas emisi jas korekcij as koeficients saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 2.3.2. 
punktu, (g/km)/(Wh/km).
4.1.1.4. Ja nav noteikti posma CO 2 masas emisi jas korekcij as koeficienti, posma CO 2 masas emisi ju aprēķina ar šādu 
vienādojumu:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2×EC DC,CS,pLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/441  
kur:
MCO2,CS,p ir uzlādi noturošas CO 2 masas emisi ja uzlādi noturoša 1. tipa testa posmā p saskaņā ar 
A8/5. tabula 3. soli, g/km;
MCO2,CS,nb,p ir uzlādi noturošas CO2 neizlīdzinātās masas emisija uzlādi noturoša 1. tipa testa posmā p, kas 
nav koriģēta attiecībā uz enerģijas bilanci, noteikta saskaņā ar A8/5. tabulas 1. soli, g/km;
EC DC,CS,p ir elektroenerģijas patēr iņš uzlādi noturoša 1. tipa testa posmā p saskaņā ar šā pielikuma 4.3. 
punktu, Wh/km;
KCO2 ir CO 2 masas emisi jas korekcij as koeficients saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 2.3.2. 
punktu, (g/km)/(Wh/km).
4.1.1.5. Ja nav noteikti posma CO 2 masas emisi jas korekcij as koeficienti, posma CO 2 masas emisi ju aprēķina ar šādu 
vienādojumu:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2,p ×EC DC,CS,p
kur:
MCO2,CS,p ir uzlādi noturošas CO 2 masas emisi ja uzlādi noturoša 1. tipa testa posmā p saskaņā ar 
A8/5. tabula 3. soli, g/km;
MCO2,CS,nb,p ir uzlādi noturošas CO2 neizlīdzinātās masas emisija uzlādi noturoša 1. tipa testa posmā p, kas 
nav koriģēta attiecībā uz enerģijas bilanci, noteikta saskaņā ar A8/5. tabulas 1. soli, g/km;
EC DC,CS,p ir elektroenerģijas patēr iņš uzlādi noturoša 1. tipa testa posmā p, noteikts saskaņā ar šā 
pielikuma 4.3. punktu, Wh/km;
KCO2,p ir CO2 masas emisi jas korekcij as koeficie nts saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 2.3.2.2. 
punktu, (g/km)/(Wh/km);
p ir atsevišķa posma indeks s piemērojamā WLTP testa ciklā.
4.1.2. OVC-HEV uzlādi patērējoša CO 2 masas emisi ja
1.A līmenim
Lietderības koeficienta svēr to akumulēt o enerģi ju patērējošu CO2 masas emisi ju MCO2,CD aprēķina ar šādu 
vienādojumu:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×M CO2,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
1.B līmenim
Akumulēto enerģiju patērējošu CO2 emisi ju masu MCO2,CD aprēķina ar šādu vienādojumu:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
kur:
MCO2,CD ir lietderības koeficie nta svēr tā akumulēt o enerģiju patērējoša CO 2 masas emisi ja, g/km;
MCO2,CD,j ir CO2 masas emisi ja akumulēt o enerģiju patērējoša 1. tipa testa posmā j, noteikta saskaņā ar 
B7. pielikuma 3.2.1. punktu, g/km;
UF j ir posma j lietderības koeficients saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājumu;
j ir konkrētā posma indeks a skaitlis;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/442 26.11.2021.  
k ir nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla beigām saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metodi, k ir transpor tlīdzekļa L nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla beigām, 
nveh_L .
Ja transpor tlīdzekļa H nobraukto pārejas ciklu skaits nveh Hun, ja attiecināms, transpor tlīdzekļu interpolācijas 
saimes atsevišķa transpor tlīdzekļa nobraukto pārejas ciklu skaits nveh indir mazāks nekā transpor tlīdzekļa L 
nobraukt o pārejas ciklu skaits nveh_L , aprēķinā iekļauj transpor tlīdzekļa H un, ja attiecināms, atsevišķa 
transpor tlīdzekļa apliecinājuma ciklu. CO 2 masas emisi ju katrā apliecinājuma cikla posmā tad koriģē līdz 
elektroenerģi jas nulles patēr iņam ðEC DC,CD,j ¼0Þ, izmantojot CO 2 korekcij as koeficientu saskaņā ar šā 
pielikuma 2. papildinājumu.
4.1.3. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
OVC-HEV lietderības koeficienta svēr tā gāzveida savienojumu masas emisi ja, cietdaļiņu emisija un daļiņu 
skaita emisija
4.1.3.1. Lietderības koefic ienta svēr tā gāzveida savienojumu masas emisija
Mi,weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×M i,CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×M i,CS
kur:
Mi, weighted ir lietderības koeficie nta svēr tā emisi ju masa savienojumam i, g/km;
i ir konkrētā gāzveida emisijas savienojum a indeks s (izņemot CO 2);
UF j ir posma j lietderības koeficients saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājumu;
Mi,CD, j ir gāzveida emisijas savienojuma i masas emisija akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa 
posmā j, noteikta saskaņā ar B7. pielikuma 3.2.1. punktu, g/km;
Mi, CS ir uzlādi noturoša gāzveida emisijas savienojuma i masas emisija uzlādi noturošā 1. tipa testā 
saskaņā ar A8/5. tabulas 6.soli, g/km;
j ir konkrētā posma indeks a skaitlis;
k ir nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla beigām saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu.
Lai aprēķinātu lietderības koeficienta svēr to CO2 masas emisiju, izmant o šādu vienādojumu:
MCO2,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞave×M CO2,CD,declared þ�
1 – ð∑k
j¼1UF jÞave�
×M CO2,CS,declared
kur:
MCO2,weight ed ir lietderības koeficie nta svēr tā akumulēt o enerģiju patērējoša CO 2 masas emisi ja, g/km;
MCO2,CD,declared ir deklarētā akumulēto enerģi ju patērējoša CO2 masas emisija saskaņā ar A8/8. tabulas 
14. soli, g/km;
MCO2,CS,declared ir deklarētā uzlādi noturoša CO2 masas emisi ja saskaņā ar A8/5. tabulas 7. soli, g/km;
ð∑k
j¼1UF jÞaveir lietderības koeficie ntu summa katrā akumulēto enerģiju patērējošā testā.
j ir konkrētā posma indeks a skaitlis;
k ir nobraukt o posmu skaits līdz pārejas cikla beigām saskaņā ar šā pielikuma 
3.2.4.4. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/443  
Ja CO 2 piemēro interpolācijas metodi, k ir transpor tlīdzekļa L nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla 
beigām nveh_L ., lai piemērotu abus šī punkta vienādojumus.
Ja transpor tlīdzekļa H nobraukto pārejas ciklu skaits nvehHun, ja attiecināms, transpor tlīdzekļu interpolācijas 
saimes atsevišķa transpor tlīdzekļa nobraukto pārejas ciklu skaits nvehindir mazāks nekā transpor tlīdzekļa L 
nobraukt o pārejas ciklu skaits nveh_L , aprēķinā iekļauj transpor tlīdzekļa H un, ja attiecināms, atsevišķa 
transpor tlīdzekļa apliecinājuma ciklu. CO 2 masas emisi ju katrā apliecinājuma cikla posmā tad koriģē līdz 
elektroenerģi jas nulles patēr iņam ðEC DC,CD,j ¼0, izmant ojot CO2 korekcij as koeficie ntu saskaņā ar šā 
pielikuma 2. papildinājumu.
4.1.3.2. Lietderības koefic ienta svēr to daļiņu skaita emisi ju aprēķina ar šādu vienādojumu:
PN weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×PN CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×PN CS
kur:
PN weighted ir lietderības koeficie nta svēr tā daļiņu skaita emisija, daļiņas uz kilometr u;
UF j ir posma j lietderības koeficients saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājumu;
PN CD,j ir daļiņu skaita emisi ja akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa posmā j, noteikta saskaņā ar 
B7. pielikuma 4. punktu, daļiņas uz kilometr u;
PN CS ir daļiņu skaita emisija uzlādi noturošā 1. tipa testā, noteikta saskaņā ar šā pielikuma 4.1.1. 
punktu, daļiņas uz kilometr u;
j ir konkrētā posma indeks a skaitlis;
k ir nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla n beigām saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu.
4.1.3.3. Lietderības koefic ienta svēr to cietdaļiņu emisi ju aprēķina ar šādu vienādojumu:
PM weighted ¼∑nc
c¼1ðUF c×PM CD,cÞþð1 – ∑nc
c¼1UF cÞ×PM CS
kur:
PM weighted ir lietderības koeficie nta svēr tā cietdaļiņu emisija, mg/km;
UF c ir lietderības koeficie nts ciklā c saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājumu;
PM CD,c ir akumulēt o enerģiju patērējoša cietdaļiņu emisija akumulēt o enerģiju patērējoša 1. tipa testa 
ciklā c, noteikta saskaņā ar B7. pielikuma 3.3. punktu, mg/km;
PM CS ir cietdaļiņu emisija uzlādi noturošā 1. tipa testā saskaņā ar šā pielikuma 4.1.1. punktu, mg/km;
c ir konkrētā cikla indeks a skaitlis;
nc ir nobraukto piemērojamo WLTP testa ciklu skaits līdz pārejas cikla n beigām saskaņā ar šā 
pielikuma 3.2.4.4. punktu.
4.2. Degvielas patēr iņa un degvielas patēr iņa efektivitāt es aprēķins
4.2.1. OVC-HEV , OVC-FC HV, NOVC-HEV un NOVC-FC HV uzlādi noturošs degvielas patēr iņš un degvielas patēr iņa 
efektivitāt e
4.2.1.1. OVC-HEV un NOVC-HEV uzlādi noturošu degvielas patēr iņu un degvielas patēr iņa efektivitāti aprēķina 
pakāpeniski saskaņā ar A8/6. tabulu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/444 26.11.2021.  
A8/6. tabula
OVC-HEV , NOV C-HEV uzlādi noturoša degvielas patēr iņa un degvielas patēr iņa efektiv itātes galīgo vērtību 
aprēķins (FE attiecas tikai uz 1.B līmeni) 
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
1 Iznākums 6. solī
A8/5. tabulaMi,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,c,6 ,  
g/km;
FECS,declared ,  
km/l;Degvielas patēr iņa FC CS,c aprēķināšana saskaņā ar 
B7. pielikuma 6. punktu, pamatojoties uz MCO2, 
CS,C,7 un pārvēršanu degvielas patēr iņa 
efektivitātē FECS,c attiecībā uz posma vērtību
FECS,c, = FECS,declared ,
Degvielas patēr iņu atsevišķi aprēķina 
piemērojamam ciklam un tā posmiem.
Šim nolūkam:
a)izmanto piemērojamā posma vai cikla CO 2 
vērtības;
b)izmanto kritēriju emisijas visā ciklā.FC CS,c,1 , l/100 km; 
FECS,c,1 , km/l;
FC CS,p,1 , l/100 km. 
FECS,p,1 km/l
Iznākums 7. solī
A8/5. tabulaMCO2,CS,c,7 ,  
g/km;
MCO2,CS,p,7 ,  
g/km.
2
Interp olāci -
jas saimes 
rezultāts.
Ja 
interpolāci -
jas metodi 
nepiemēro, 
3. solis nav 
prasīts, un 
iznākums 
šajā solī ir 
galīgais 
rezultāts.Iznākums 1. solī FC CS,c,1 ,  
l/100 km;
FC CS,p,1 ,  
l/100 km;
FECS,c,1 , km/l. 
FECS,p,1 , km/lAttiecībā uz FC un FE izmanto vērtības, kas 
iegūtas šīs tabulas 1. solī.
Ja piemēro interpolācijas metodi, aprēķinu 
starpsoļos veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.
FC un FE vērtības noapaļo līdz trim zīmēm aiz 
komata.
Iznākums ir pieejams transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L, un, ja attiecināms, 
transpor tlīdzeklim M.
Ja nepiemēro interpol ācijas metod i, galīgo 
noapaļošanu veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.
FC un FE vērtības noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.FC CS,c, l/100 km;
FC CS,p, l/100 km;
FECS,c, km/l.
FECS,p, km/l.
3
Atsevišķa 
transpor -
tlīdzekļa 
rezultāts.
Galīgais FC 
un FE 
rezultātsIznākums 2. solī FC CS,c, l/100 km;
FC CS,p,  
l/100 km;
FECS,c, km/l.
FECS,p, km/l.Degvielas patēr iņa aprēķins saskaņā ar šā 
pielikuma 4.5.5.1.1. punktu interpolācijas 
saimes atsevišķiem transpor tlīdzekļiem
Degvielas patēr iņa efektivitāte s aprēķins saskaņā 
ar šā pielikuma 4.5.5.1.2. punktu interpol ācijas 
saimes atsevišķiem transpor tlīdzekļiem
Atsevišķa transpor tlīdzekļa vērtību galīgo 
noapaļošanu veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.
FC un FE vērtības noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.
Iznākums ir pieejams katram atsevišķam 
transpor tlīdzeklim.FC CS,c,ind , l/100 km;
FC CS,p,ind , l/100 km;
FECS,c,ind , km/l.
FECS,p,ind , km/l.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/445  
4.2.1.2. NOVC-FC HV un OVC-FCHV uzlādi noturošs degvielas patēr iņš un degvielas patēr iņa efektivitāt e
4.2.1.2.1. Galīgo testa degvielas patēr iņa un degvielas patēr iņa efektivitāt es rezultātu pakāpeniskas aprēķināšanas 
procedūra attiecībā uz NOV C-FCHV un OVC-FC HV uzlādi noturošu 1. tipa testu
Rezultātus aprēķina A8/7. tabulā norādītajā secībā. Reģistrē visus attiecināmos rezultātus slejā “Iznākums”. 
Slejā “Process” ir norādīti punkti, kuri jāizmanto aprēķinā vai kas satur papildu aprēķinus.
Šajā tabulā vienādojumos un rezultāto s izmant o šādu nomenklatūr u:
c pilns piemērojamais testa cikls;
p katrs piemērojamais cikla posms; EAER city aprēķinā (ja attiecināms), ar p apzīmē pilsētas 
braukšanas ciklu;
CS uzlādi noturošs
A8/7. tabula
NOV C-FC HV un OVC-FC HV galīgā degvielas patēr iņa un degvielas patēr iņa efektivitātes galīgo vērtību 
aprēķins (FE attiecas tikai uz 1.B līmeni) 
1.A līmenis – visi aprēķini šajā tabulā attiecas tikai uz pilniem cikliem  
1.B līmenis – visi aprēķini šajā tabulā attiecas uz pilniem cikliem un arī uz atsevišķiem posmiem  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
1 Šī pielikuma 7. 
papildinājumsNeizlīdzināts 
uzlādi noturošs 
degvielas 
patēr iņš
FC CS,nb,  
kg/100 kmUzlādi noturošs degvielas patēr iņš FC CS,c,1 
saskaņā ar šā pielikuma 7. papildinājuma 
2.2.6. punktu
Degvielas patēr iņu atsevišķi aprēķina 
piemērojamam ciklam un tā posmiem
Šim nolūkam izmant o piemērojamā posma 
vai cikla FC vērtības
Posma vērtības saskaņā ar šā pielikuma 7. 
papildinājuma 2.2.7. punktuFC CS,p,1 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,1 , kg/100 km.
2 Iznākums 1. solī FC CS,p,1 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,1 ,  
kg/100 km.REESS elektroenerģi jas izmaiņas korekcij a
Šī pielikuma 4.2.1.2.2. līdz 4.2.1.2.5. (kas 
attiecināms) punktsFC CS,c,2 , kg/100 km;
1.B līmenim
FC CS,p,2 ,  
kg/100 km;
3
Atsevišķa testa 
rezultātsIznākums 2. solī FC CS,p,2 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,2 ,  
kg/100 km.FCCS,p,3 ¼FCCS,p,2 FCCS,c,3 ¼FCCS,c,2
1.B līmenim
Degvielas patēr iņa FC pārvēršana degvielas 
patēr iņa efektivitātē FEFC CS,p,3 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,3 , kg/100 km. 
FECS,p,3 , km/kg. 
FECS,c,3 , km/kg.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/446 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
4 Iznākums 3. solī Katram testam:
FC CS,p,3 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,3 ,  
kg/100 km.
FECS,p,3 , km/kg. 
FECS,c,3 , km/kg.Testu vidējās vērtības iegūšana un deklarētā 
vērtība saskaņā ar B6. pielikuma 1.2. līdz 
1.2.3. punktu.FC CS,p,4 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,4 , kg/100 km. 
FECS,p,4 , km/kg. 
FECS,c,4 , km/kg.
5
Interp olācij as 
saimes 
rezultāts.
Ja interpolācijas 
metodi 
nepiemēro, 
6. solis nav 
prasīts, un 
iznākums šajā 
solī ir galīg ais 
rezultāts.
FC CS testa 
transpor tlīd-
zekļa 1. tipa 
testa rezultāts.Iznākums 4. solī FC CS,p,4 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,4 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,declared ,  
kg/100 km.
FECS,p,4 , km/kg. 
FECS,c,4 , km/kg;
FECS,c,declared , 
km/ kg.Posma vērtību salāgošana
B6. pielikuma 1.2.4. punkts
un:
FCCS,c,5 ¼FCCS,c,declared
FECS,c,5 ¼FECS,c,declared
FC un FE vērtības noapaļo saskaņā ar šo 
note ikumu 6.1.8. punktu līdz otrajai zīmei 
aiz komata.
Ja nepiemēro interpol ācijas metod i, galīgo 
noapaļošanu veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu līdz pirmajai zīmei aiz komata.FC CS,p,5 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,5 , kg/100 km
FECS,p,5 , km/kg. 
FECS,c,5 , km/kg.
6
Atsevišķa 
transpor tlī­
dzekļa rezultāts
Galīgais FC 
rezultātsIznākums 5. solī FC CS,c,5 ,  
kg/100 km;Degvielas patēr iņa aprēķins saskaņā ar šā 
pielikuma 4.5.5.1.3. punktu interpolācijas 
saimes atsevišķiem transpor tlīdzekļiem
Atsevišķa transpor tlīdzekļa vērtību galīgo 
noapaļošanu veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.
FC vērtības noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.
Iznākums ir pieejams katram atsevišķam 
transpor tlīdzeklim.FC CS,c,ind ,  
kg/100 km;
4.2.1.2.2. Ja nepiemēro korekcij u saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 1.1.4. punktu, izmant o šādu uzlādi noturošu 
degvielas patēr iņu:
FCCS¼FCCS,nb
kur:
FC CS ir uzlādi noturošs degvielas patēr iņš uzlādi noturoša 1. tipa testā saskaņā ar A8/7. tabulas 2. 
soli, kg/100 km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/447  
FC CS,nb ir neizlīdzināts degvielas patēr iņš uzlādi noturoša 1. tipa testā, nekoriģēts attiecībā uz enerģijas 
bilanci, saskaņā ar A8/7. tabulas 1. soli, kg/100 km;
4.2.1.2.3. Ja degvielas patēr iņa korekcij a ir prasīta saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 1.1.3. punktu vai ja ir 
piemērota korekcij a saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 1.1.4. punktu, degvielas patēr iņa korekcijas 
koeficie ntu nosaka saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 2. punktu. Koriģēto uzlādi noturošo degvielas 
patēr iņu nosaka ar šādu vienādojumu:
FCCS¼FCCS,nb  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS
kur:
FC CS ir uzlādi noturošs degvielas patēr iņš uzlādi noturoša 1. tipa testā saskaņā ar A8/7. tabulas 2. 
soli, kg/100 km;
FC CS,nb ir neizlīdzināts degvielas patēr iņš 1. tipa testā, nekoriģēts attiecībā uz enerģijas bilanci saskaņā 
ar A8/7. tabulas 1. soli, kg/100 km;
EC DC,CS ir elektroenerģi jas patēr iņš uzlādi noturošā 1. tipa testā saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu, 
Wh/km;
Kfuel,FCHV ir degvielas patēr iņa korekcijas koeficie nts saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 2.3.1. 
punktu, (kg/100 km)/(Wh/km).
4.2.1.2.4. Šo punktu piemēro tikai 1.B līmenim.
Ja nav noteikti posma degvielas patēr iņa korekcij as koeficienti, posma degvielas patēr iņu aprēķina ar šādu 
vienādojumu:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS,p
kur:
FC CS,p ir uzlādi noturošs degvielas patēr iņš uzlādi noturoša 1. tipa testa posmā p saskaņā ar A8/7. 
tabulas 2. soli, kg/100 km;
FC CS,nb,p ir neizlīdzināts degvielas patēr iņš uzlādi noturoša 1. tipa testa posmā p, nekoriģēts attiecībā uz 
enerģijas bilanci, saskaņā ar A8/7. tabulas 1. soli, kg/100 km;
EC DC,CS,p ir elektroenerģijas patēr iņš uzlādi noturoša 1. tipa testa posmā p, noteikts saskaņā ar šā 
pielikuma 4.3. punktu, Wh/km;
Kfuel,FCHV ir degvielas patēr iņa korekcijas koeficie nts saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājuma 2.3.1. 
punktu, (kg/100 km)/(Wh/km);
p ir atsevišķa posma indeks s piemērojamā WLTP testa ciklā.
4.2.1.2.5. Šo punktu piemēro tikai 1.B līmenim.
Ja nav noteikti posma degvielas patēr iņa korekcij as koeficienti, posma degvielas patēr iņu aprēķina ar šādu 
vienādojumu:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV,p ×EC DC,CS,p
kur:
FC CS,p ir uzlādi noturošs degvielas patēr iņš uzlādi noturoša 1. tipa testa posmā p saskaņā ar A8/7. 
tabulas 2. soli, kg/100 km;
FC CS,nb,p ir neizlīdzināts degvielas patēr iņš uzlādi noturoša 1. tipa testa posmā p, nekoriģēts attiecībā uz 
enerģijas bilanci, saskaņā ar A8/7. tabulas 1. soli, kg/100 km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/448 26.11.2021.  
EC DC,CS,p ir elektroenerģijas patēr iņš uzlādi noturoša 1. tipa testa posmā p, noteikts saskaņā ar šā 
pielikuma 4.3. punktu, Wh/km;
Kfuel,FCHV ,p ir degvielas patēr iņa korekcijas koeficie nts korekcijai posmā p saskaņā ar šā pielikuma 2. 
papildinājuma 2.3.1.2. punktu, (kg/100 km)/(Wh/km);
p ir atsevišķa posma indeks s piemērojamā WLTP testa ciklā.
4.2.2. OVC-HEV un OVC-FC HV akumulēto enerģiju patērējošs degvielas patēr iņš
1.A līmenim
Lietderības koeficienta svēr to akumulēto enerģiju patērējošo degvielas patēr iņu FC CD aprēķina ar šādu 
vienādojumu:
FCCD¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ
∑k
j¼1UF j
kur:
FC CD ir lietderības koeficienta svēr tais akumulēt o enerģi ju patērējošs degvielas patēr iņš, l/100 km 
OVC-HEV gadījumā un kg/100 km OVC-FC HV gadījumā;
FC CD,j ir degvielas patēr iņš akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa posmā j, noteikts saskaņā ar 
B7. pielikuma 6. punktu, l/100 km OVC-HEV gadījumā un kg/100 km OVC-FC HV gadījumā;
UF j ir posma j lietderības koeficients saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājumu;
j ir attiecīgā posma indeks a skaitlis;
k ir nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla beigām saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metodi, k ir transpor tlīdzekļa L nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla beigām 
nveh_L .
Ja transpor tlīdzekļa H nobraukto pārejas ciklu skaits nveh Hun, ja attiecināms, transpor tlīdzekļu interpolācijas 
saimes atsevišķa transpor tlīdzekļa nobraukto pārejas ciklu skaits nveh indir mazāks nekā transpor tlīdzekļa L 
nobraukt o pārejas ciklu skaits nveh_L , aprēķinā iekļauj transpor tlīdzekļa H un, ja attiecināms, atsevišķa 
transpor tlīdzekļa apliecinājuma ciklu.
Katrā apliecinājuma cikla posmā patērēto degvielu aprēķina saskaņā ar B7. pielikuma 6. punktu, ņemot vērā 
kritēriju emisi ju visā apliecinājuma ciklā un piemērojamo CO2 posma vērtību, kuru koriģē līdz nulles 
elektroenerģijas patēr iņam EC DC,CD,j ¼0, izmantojot CO 2 masas korekcija s koeficie ntu (KCO2) saskaņā ar šā 
pielikuma 2. papildinājumu.
1.B līmenim
Akumulēto enerģiju patērējošu degvielas patēr iņa efektivitāti FECD aprēķina ar šādu vienādojumu:
FECD¼RCDA
∑n – 1
c¼1dc×1
FECD,cþd n×kCD
FECD,n
kur:
FECD ir akumulēt o enerģiju patērējošu degvielas patēr iņa efektivitāte, km/l;
RCDA ir faktiskais nobraukums akumulēto enerģi ju patērējošā režīmā, kas noteikts šā pielikuma 
4.4.5. punktā, km;
FECD,c ir degvielas patēr iņa efektivitāte akumulēt o enerģiju patērējoša 1. tipa testa ciklā c, noteikta 
saskaņā ar B7. pielikuma 6. punktu, km/l;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/449  
c ir konkrētā cikla indeks a skaitlis;
n ir piemērojamo WLTP testēšanas ciklu skaits, kas nobraukti līdz pārejas cikla beigām saskaņā ar 
šā pielikuma 3.2.4.4. punktu;
dc ir akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa piemērojamā WLTP testa ciklā c nobrauktais 
attālums, km;
dn ir akumulēt o enerģiju patērējoša 1. tipa testa piemērojamā WLTP testa ciklā n nobrauktais 
attālums, km.
kCDkcd¼MCO2,CS – MCO2,CD,n,
MCO2,CS – MCO2,CD,ave,n – 1
4.2.3. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
OVC-HEV un OVC-FC HV lietderības koeficie nta svēr tais degvielas patēr iņš
Akumulēto enerģi ju patērējošā un uzlādi noturošā 1. tipa testā lietderības koeficienta svēr to degvielas patēr iņu 
OVC-HEV aprēķina ar šādu vienādojumu:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
kur:
FC weighted ir lietderības koeficie nta svēr tais degvielas patēr iņš, l/100 km;
UF j ir lietderības koeficie nts posmā j saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājumu;
FC CD, j ir degvielas patēr iņš akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa posmā j, noteikts saskaņā ar 
B7. pielikuma 6. punktu, l/100 km;
MCO2,CD,declared ir deklarētā akumulēt o enerģiju patērējoša CO 2 masas emisi ja saskaņā ar A8/8. tabulas 14. 
soli, g/km;
MCO2,CD,a ve ir vidējā akumulēto enerģiju patērējoša CO2 masas emisija saskaņā ar A8/8. tabulas 13. soli, 
g/km;
FC CS ir degvielas patēr iņš, kas noteikts saskaņā ar A8/6. tabulas 1. soli, l/100 km;
j ir attiecīgā posma indeks a skaitlis;
k ir nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla beigām saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu.
Akumulēto enerģi ju patērējošā un uzlādi noturošā 1. tipa testā lietderības koeficienta svēr to degvielas patēr iņu 
OVC-FC HV aprēķina ar šādu vienādojumu:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×FCCD,declared
FCCD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
kur:
FC weighted ir lietderības koeficie nta svēr tais degvielas patēr iņš, l/100 km;
UF j ir lietderības koeficie nts posmā j saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājumu;
FC CD, j ir degvielas patēr iņš akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa posmā j, noteikts saskaņā ar 
B7. pielikuma 6. punktu, l/100 km;
FC CD,declared ir deklarētais akumulēto enerģiju patērējošais degvielas patēr iņš saskaņā ar A8/9.a tabulas 11. 
soli, kg/100 km;
FC CD,ave ir vidējā akumulēto enerģi ju patērējoša CO2 masas emisi ja saskaņā ar A8/9.a tabulas 10. soli, 
kg/100 km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/450 26.11.2021.  
FC CS ir degvielas patēr iņš, kas noteikts saskaņā ar A8/7. tabulas 1. soli, kg/100 km;
j ir attiecīgā posma indeks a skaitlis;
k ir nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla beigām saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metodi, k ir transpor tlīdzekļa L nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla beigām 
nveh_L ..
Ja transpor tlīdzekļa H nobraukto pārejas ciklu skaits nveh Hun, ja attiecināms, transpor tlīdzekļu interpolācijas 
saimes atsevišķa transpor tlīdzekļa nobraukto pārejas ciklu skaits nvehindir mazāks nekā transpor tlīdzekļa L 
nobraukt o pārejas ciklu skaits nveh_L , aprēķinā iekļauj transpor tlīdzekļa H un, ja attiecināms, atsevišķa 
transpor tlīdzekļa apliecinājuma ciklu.
Katrā apliecinājuma cikla posmā patērēto degvielu aprēķina saskaņā ar B7. pielikuma 6. punktu, ņemot vērā 
kritēriju emisi ju visā apliecinājuma ciklā un piemērojamo CO2 posma vērtību, kuru koriģē līdz nulles 
elektroenerģijas patēr iņam EC DC,CD,j ¼0, izmant ojot CO 2 masas korekcij as koeficientu (KCO2) saskaņā ar šā 
pielikuma 2. papildinājumu.
4.3. Elektroenerģij as patēr iņa aprēķins
Lai noteiktu elektroenerģi jas patēr iņu, pamatojoties uz strāvu un spriegumu, kas noteikti saskaņā ar šā 
pielikuma 3. papildinājumu, izmant o šādus vienādojumus:
EC DC,j¼ΔEREESS,j
dj
kur:
EC DC,j ir elektroenerģi jas patēr iņš konkrētajā laikposmā j, pamatojoti es uz REESS izlādi, Wh/km;
ΔEREESS,j ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa konkrētajā laikposmā j, Wh;
dj ir konkrētajā laikposmā j nobrauktais attālums, km;
un
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i
kur:
ΔEREESS,j,i ir REESS i elektroenerģijas izmaiņa attiecīga jā laikposmā j, Wh;
un
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×∫tend
t0UðtÞREESS,j,i×IðtÞj,idt
kur:
UðtÞREESS,j,i ir REESS i spriegums konkrētajā laikposmā j, noteikts saskaņā ar šā pielikuma 
3. papildinājumu, V;
t0 ir laiks attiecīgā laikposma j sākumā, s;
tend ir laiks konkrētā laikposma j beigās, s;
IðtÞj,iir REESS i elektr iskā strāva konkrētajā laikposmā j, note ikta saskaņā ar šā pielikuma 3. 
papildinājumu, A;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/451  
i ir konkrētās REESS indeks a skaitlis;
n ir REESS kopskaits;
j ir konkrētā laikposma indekss, kur laikposms var būt jebkāda posmu vai ciklu kombināci ja;
1
3600ir koeficie nts pārrēķināšanai no Ws uz kWh.
4.3.1. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
OVC-HEV lietderības koeficie nta svēr tais akumulēt o enerģi ju patērējošs elektroenerģijas patēr iņš, pamatojoti es 
uz atkār tota s uzlādes elektroenerģi ju no elektrotīkla
Lietderības koeficienta svēr to akumulēt o enerģiju patērējošo elektroenerģi jas patēr iņu, pamatojoti es uz 
atkār totas uzlādes elektroenerģiju no elektrotīkla, aprēķina ar šādu vienādojumu:
EC AC,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×EC AC,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
kur:
EC AC,CD ir lietderības koeficie nta svēr tais akumulēt o enerģiju patērējošs elektroenerģijas patēr iņš, 
pamatojoti es uz atkār tota s uzlādes elektroenerģi ju no elektrotīkla, Wh/km;
UF j ir posma j lietderības koeficients saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājumu;
EC AC,CD,j ir elektroenerģijas patēr iņš, pamatojoties uz atkār totas uzlādes elektroenerģiju no elektrotīkla, 
posmā j, Wh/km;
un
EC AC,CD,j ¼EC DC,CD,j ×EAC
∑k
j¼1ΔEREESS,j
kur:
EC DC,CD,j ir elektroenerģijas patēr iņš akumulēt o enerģiju patērējoša 1. tipa testa posmā j, pamatojoti es 
uz REESS izlādi, saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu, Wh/km;
EAC ir atkār totas uzlādes elektroenerģija no elektrotīkla, noteikta saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.6. 
punktu, Wh;
ΔEREESS,j ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa posmā j saskaņā ar šā papildinājuma 4.3. punktu, Wh;
j ir attiecīgā posma indeks a skaitlis;
k ir nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla beigām saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metodi, k ir transpor tlīdzekļa L nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla beigām, 
nveh_L .
4.3.2. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
OVC-HEV un OVC-FC HV lietderības koeficie nta svēr tais elektroenerģijas patēr iņš, pamatojoti es uz atkār totas 
uzlādes elektroenerģiju no elektrotīkla
Lietderības koeficie nta svēr to elektroenerģi jas patēr iņu, pamat ojoties uz atkār totas uzlādes elektroenerģi ju no 
elektrotīkla, aprēķina ar šādu vienādojumu:
EC AC,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞ×EC AC,CD,declaredLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/452 26.11.2021.  
kur:
EC AC,weighted ir lietderības koeficienta svēr tais elektroenerģijas patēr iņš, pamatojoties uz atkār tota s uzlādes 
elektroenerģiju no elektrotīkla, Wh/km;
UF j ir posma j lietderības koeficients saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājumu;
EC AC,CD,declared ir deklarētais akumulēt o enerģi ju patērējošais elektroenerģijas patēr iņš, pamat ojoties uz 
atkār toti uzlādēto elektroenerģiju no elektrotīkla OVC-HEV saskaņā ar A8/8. tabulas 14. soli 
un OVC-FC HV – saskaņā ar A8/9.a tabulas 11. soli, Wh/km;
j ir attiecīgā posma indeks a skaitlis;
k ir nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla beigām saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metodi, k ir transpor tlīdzekļa L nobraukto posmu skaits līdz pārejas cikla beigām, 
nveh_L .
4.3.3. OVC-HEV un OVC-FC HV (kas attiecināms) elektroenerģijas patēr iņš
4.3.3.1. Elektroenerģij as patēr iņa noteikšana konkrētā ciklā
Elektroenerģij as patēr iņu, pamatojoties uz atkār totas uzlādes elektroenerģiju no elektrotīkla un ekvivalento 
kopējo pilnuzlādes nobraukumu, aprēķina ar šādu vienādojumu:
EC¼EAC
EAER
kur:
EC ir elektroenerģijas patēr iņš piemērojamā WLTP testa ciklā, pamatojoties uz atkār totas uzlādes 
elektroenerģiju no elektrotīkla un ekvivalento kopējo pilnuzlādes nobraukumu, Wh/km;
EAC ir atkār totas uzlādes elektroenerģija no elektrotīkla, noteikta saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.6. 
punktu, Wh;
EAER ir OVC-HEV ekvivalentais kopējais pilnuzlādes nobraukum saskaņā ar šī pielikuma 
4.4.4.1. punktu un OVC-FCHV – saskaņā ar šī pielikuma 4.4.6.1. punktu, km.
4.3.3.2. Elektroenerģij as patēr iņa noteikšana posmā
Elektroenerģij as patēr iņu posmā, pamat ojoties uz atkār totas uzlādes elektroenerģiju no elektrotīkla un 
ekvivalento kopējo pilnuzlādes nobraukumu posmā, aprēķina ar šādu vienādojumu:
EC p¼EAC
EAER p
kur:
EC p ir elektroenerģi jas patēr iņš posmā, pamat ojoties uz atkār totas uzlādes elektroenerģiju no 
elektrotīkla un ekvivalento kopējo pilnuzlādes nobraukumu, Wh/km;
EAC ir atkār totas uzlādes elektroenerģija no elektrotīkla, noteikta saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.6. 
punktu, Wh;
EAER p ir ekvivalentais kopējais pilnuzlādes nobraukums posmā saskaņā ar šā pielikuma 4.4.4.2. 
punktu, km.
4.3.4. PEV elektroenerģijas patēr iņš
4.3.4.1. Šajā punktā noteikt o elektroenerģi jas patēr iņu aprēķina tikai tad, ja transpor tlīdzeklis ir spējis izbraukt 
piemērojamo WLTP testa ciklu ātruma līknes pielaižu robežās saskaņā ar B6. pielikuma 2.6.8.3.1.2. punktu 
visā konkrētajā laikposmā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/453  
4.3.4.2. Elektroenerģij as patēr iņa noteikšana piemērojamā WLTP testa ciklā
Elektroenerģij as patēr iņu piemērojamā WLTP testa ciklā, pamatojoties uz atkār totas uzlādes elektroenerģiju no 
elektrotīkla un pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā, aprēķina ar šādu vienādojumu:
EC WLTC ¼EAC
PER WLTC
kur:
EC WLTC ir elektroenerģijas patēr iņš piemērojamā WLTP testa ciklā, pamatojoties uz atkār totas uzlādes 
elektroenerģiju no elektrotīkla un pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā 
piemērojamajā WLTP testa ciklā, Wh/km;
EAC ir atkār totas uzlādes elektroenerģija no elektrotīkla, noteikta saskaņā ar šā pielikuma 3.4.4.3. 
punktu, Wh;
PER WLTC ir pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā piemērojamā WLTP testa ciklā, 
aprēķināts saskaņā ar šā pielikuma 4.4.2.1.1. vai 4.4.2.2.1. punktu atkarībā no 
izmantojamās PEV testa procedūras, km.
4.3.4.3. Šo soli piemēro tikai 1.A līmenim.
Elektroenerģij as patēr iņa noteikšana piemērojamā WLTP pilsētas testa ciklā
Elektroenerģij as patēr iņu piemērojamā WLTP pilsētas testa ciklā, pamatojoties uz atkār tota s uzlādes 
elektroenerģi ju no elektrotīkla un pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā piemērojamajā WLTP 
pilsētas testa ciklā, aprēķina ar šādu vienādojumu:
EC city¼EAC
PER city
kur:
EC city ir elektroenerģi jas patēr iņš piemērojamā WLTP pilsētas testa ciklā, pamatojoties uz atkār totas 
uzlādes elektroenerģi ju no elektrotīkla un pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā 
piemērojamajā WLTP pilsētas testa ciklā, Wh/km;
EAC ir atkār totas uzlādes elektroenerģija no elektrotīkla, noteikta saskaņā ar šā pielikuma 3.4.4.3. 
punktu, Wh;
PER city ir pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā piemērojamā WLTP pilsētas testa ciklā, 
aprēķināts saskaņā ar šā pielikuma 4.4.2.1.2. vai 4.4.2.2.2. punktu atkarībā no izmant ojamās 
PEV testa procedūras, km.
4.3.4.4. Posma elektroenerģijas patēr iņa vērtību noteikšana
Elektroenerģij as patēr iņu katrā atsevišķā posmā, pamatojoties uz atkār totas uzlādes elektroenerģiju no 
elektrotīkla un posma pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā, aprēķina ar šādu vienādojumu:
EC p¼EAC
PER p
kur:
EC p ir elektroenerģijas patēr iņš katrā atsevišķā posmā p, pamatojoties uz atkār totas uzlādes 
elektroenerģiju no elektrotīkla un posma pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā, 
Wh/km;
EAC ir atkār totas uzlādes elektroenerģija no elektrotīkla, noteikta saskaņā ar šā pielikuma 3.4.4.3. 
punktu, Wh;
PER p ir posma pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā, aprēķināts saskaņā ar šā pielikuma 
4.4.2.1.3. vai 4.4.2.2.3. punktu atkarībā no izmant ojamās PEV testa procedūras, km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/454 26.11.2021.  
4.4. Pilnuzlādes nobraukumu aprēķināšana
1.B līmenim
EAER p aprēķināšanu, kur p ir pilsētas braukšanas cikls, neveic.
4.4.1. OVC-HEV un OVC-FC HV (kas attiecināms) kopējie pilnuzlādes nobraukumi AER un AER city
4.4.1.1. Kopējais pilnuzlādes nobraukums AER
OVC-HEV kopējo pilnuzlādes nobraukumu AER nosaka akumulēto enerģi ju patērējošā 1. tipa testā, kas 
aprakstīts šā pielikuma 3.2.4.3. punktā kā 1. iespējas testu secības daļa un kas minēts šā pielikuma 3.2.6.1. 
punktā kā 3. iespējas testu secības daļa, izbraucot piemērojamo WLTP testa ciklu saskaņā ar šā pielikuma 
1.4.2.1. punktu. AER definē kā attālumu, kas nobraukts no akumulēt o enerģiju patērējoša 1. tipa testa 
sākuma līdz brīdim, kad OVC-FCHV dedzes motors vai degvielas elements sāk patērēt degvielu.
4.4.1.2. Kopējais pilnuzlādes nobraukums pilsētā AER city
Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
4.4.1.2.1. OVC-HEV vai OVC-FC HV kopējo pilnuzlādes nobraukumu pilsētā AER city nosaka akumulēto enerģi ju 
patērējošā 1. tipa testā, kas apraks tīts šā pielikuma 3.2.4.1., 3.2.4.2. un 3.2.4.3. punktā kā 1. iespējas testu 
secības daļa, izbraucot piemērojamo WLTP pilsētas testa ciklu saskaņā ar šā pielikuma 1.4.2.2. punktu. 
AER city definē kā attālumu, kas nobraukts no akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa sākuma līdz brīdim, 
kad OVC-FC HV dedzes motors vai degvielas elements sāk patērēt degvielu.
Brīdi, kad OVC-FC HV dedzes motors vai degvielas elements sāk patērēt degvielu, uzskata par apstāšanās 
kritēriju, un tas aizstāj 3.2.4.4. punktā apraks tīto apstāšanās kritēriju.
4.4.1.2.2. Kā alternatīvu šā pielikuma 4.4.1.2.1. punktam kopējo pilnuzlādes nobraukumu pilsētā AER city drīk st noteikt 
akumulēt o enerģiju patērējošā 1. tipa testā, kas aprakstīts šā pielikuma 3.2.4.3. punktā, izbraucot 
piemērojamos WLTP testa ciklus saskaņā ar šā pielikuma 1.4.2.1. punktu. Tādā gadījumā akumulēt o enerģi ju 
patērējošo 1. tipa testu, kurā izbrauc piemērojamo WLTP pilsētas testa ciklu, neveic, un kopējo pilnuzlādes 
nobraukumu pilsētā AER city aprēķina ar šādu vienādojumu:
AER city¼UBE city
ECDC,city
kur:
AER city kopējais pilnuzlādes nobraukums pilsētā, km;
UBE city ir izmant ojamā REESS enerģija, kas noteikta no šā pielikuma 3.2.4.3. punktā apraks tītā 
akumulēto enerģiju patērējošā 1. tipa testa sākuma, izbraucot piemērojamos WLTP testa 
ciklus, līdz brīdim, kad dedzes motor s sāk patērēt degvielu, Wh;
EC DC,city ir svēr tais elektroenerģijas patēr iņš piemērojamos WLTP pilsētas testa ciklos, kas izbraukti 
tikai ar elektroenerģiju akumulēt o enerģiju patērējošā 1. tipa testā, kas apraks tīts šā 
pielikuma 3.2.4.3. punktā, izbraucot piemērojamo(-os) WLTP testa ciklu(-us), Wh/km;
un
UBE city¼∑kþ1
j¼1ΔEREESS,j
kur:
ΔEREESS,j ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa posmā j, Wh;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/455  
j ir konkrētā posma indeks a skaitlis;
k+1 ir posmu skaits, kas izbraukti no testa sākuma līdz brīdim, kad dedzes motors sāk patērēt 
degvielu;
un
EC DC,city ¼∑ncity,pe
j¼1 EC DC,city,j ×K city,j
kur:
EC DC,city ,j ir elektroenerģi jas patēr iņš WLTP pilsētas testa ciklā j, kas izbraukts tikai ar elektroenerģiju 
akumulēto enerģi ju patērējošā 1. tipa testā saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.3. punktu, 
izbraucot piemērojamos WLTP testa ciklus, Wh/km;
Kcity,j ir svēr uma koeficients piemērojama jam WLTP pilsētas testa ciklam j, kas izbraukts tikai ar 
elektroenerģiju akumulēt o enerģi ju patērējošā 1. tipa testā saskaņā ar šā pielikuma 
3.2.4.3. punktu, izbraucot piemērojamos WLTP testa ciklus;
j ir konkrētā, piemērojamā WLTP pilsētas testa cikla, kas izbraukts tikai ar elektroenerģiju, 
indeks a skaitlis;
ncity,pe ir piemērojamo WLTP pilsētas testa ciklu skaits, kuri izbraukti tikai ar elektroenerģiju;
un
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE city
kur:
ΔEREESS,city,1 ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa akumulēt o enerģiju patērējoša 1. tipa testa pirmā 
piemērojamā WLTP pilsētas testa ciklā, Wh;
un
Kcity,j¼1 – K city,1
ncity,pe  – 1attiecībā uz j¼2ton city,pe .
4.4.2. PEV pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā
Šajā punktā noteiktos nobraukumus aprēķina tikai tad, ja transpor tlīdzeklis ir spējis izbraukt piemērojamo 
WLTP testa ciklu ātruma līknes pielaides robežās saskaņā ar B6. pielikuma 2.6.8.3.1.2. punktu visā konkrētajā 
laikposmā.
4.4.2.1. Pilnuzlādes nobraukuma pilnībā elektr iskā režīmā noteikšana, piemērojot saīsināto 1. tipa testa procedūr u
4.4.2.1.1. PEV pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā piemērojamajā WLTP testa ciklā PER WLTC aprēķina no 
šā pielikuma 3.4.4.2. punktā apraks tītā saīsinātā 1. tipa testa, izmant ojot šādus vienādojumus:
PER WLTC ¼UBE STP
ECDC,WLTC
kur:
PER WLTC PEV pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā piemērojamajā WLTC testa ciklā, km;
UBE STP ir izmant ojamā REESS enerģija, kas noteikta no saīsinātās 1. tipa testa procedūras sākuma līdz 
brīdim, kad sasniegts šā pielikuma 3.4.4.2.3. punktā noteiktais apstāšanās kritērijs, Wh;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/456 26.11.2021.  
EC DC,WL TC ir svēr tais elektroenerģijas patēr iņš saīsinātās 1. tipa testa procedūras piemērojama jā WLTP 
testa ciklā, Wh/km;
un
UBE STP¼ΔEREESS,DS 1þΔEREESS,DS 2þΔEREESS,CSS MþΔEREESS,CCSE
kur:
ΔEREESS,DS1ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa saīsinātas 1. tipa testa procedūras DS 1 laikā, Wh;
ΔEREESS,DS 2 ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa saīsinātas 1. tipa testa procedūras DS 2 laikā, Wh;
ΔEREESS,CSS Mir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa saīsinātas 1. tipa testa procedūras CSS M laikā, Wh;
ΔEREESS,CSSEir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa saīsinātas 1. tipa testa procedūras CSS E laikā, Wh;
un
EC DC,WLTC ¼∑2
j¼1EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
kur:
EC DC,WL TC,j ir elektroenerģi jas patēr iņš saīsinātas 1. tipa testa procedūras piemērojamā WLTP testa cikla 
DS j saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu, Wh/km;
KWLTC,j ir svēr uma koeficients saīsinātas 1. tipa testa procedūras piemērojamā WLTP testa cikla DS j;
un:
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE STPandK WLTC,2 ¼1 – K WLTC,1
kur:
KWLTC,j ir svēr uma koeficients saīsinātas 1. tipa testa procedūras piemērojamā WLTP testa cikla DS j;
ΔEREESS,WLTC,1 ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa saīsinātas 1. tipa testa procedūras piemērojamā WLTP 
testa cikla laikā no DS 1, Wh.
4.4.2.1.2. Pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā pilsētā (PER city)
Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
PEV pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā piemērojamajā WLTP pilsētas testa ciklā PER city 
aprēķina no šā pielikuma 3.4.4.2. punktā aprakstītās saīsinātās 1. tipa testa procedūras ar šādiem 
vienādojumiem:
PER city¼UBE STP
ECDC,city
kur:
PERcity ir PEV pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā piemērojama jā WLTC pilsētas testa 
ciklā, km;
UBE STP ir izmantojamā REESS enerģija saskaņā ar šā pielikuma 4.4.2.1.1. punktu, Wh;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/457  
EC DC,city ir svēr tais elektroenerģijas patēr iņš saīsinātās 1. tipa testa procedūras piemērojamām WLTP 
pilsētas testa ciklā no DS 1 un DS 2, Wh/km;
un
EC DC,city ¼∑4
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
kur:
EC DC,city ,j ir elektroenerģijas patēr iņš saīsinātās 1. tipa testa procedūras saskaņā ar šī pielikuma 
4.3. punktu piemērojama jā WLTP pilsētas testa ciklā, kur DS 1 pirmais piemērojamais WLTP 
pilsētas testa cikls apzīmēts ar j = 1, DS 1 otrais piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls 
apzīmēts ar j = 2, DS 2 pirmais piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls apzīmēts ar j = 3 un 
DS 2 otrais piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls apzīmēts ar j = 4, Wh//km;
Kcity,j ir svēr uma koeficients piemērojamajā WLTP pilsētas testa ciklā, kur DS 1 pirmais 
piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls apzīmēts ar j = 1, DS 1 otrais piemērojamais WLTP 
pilsētas testa cikls apzīmēts ar j = 2, DS 2 pirmais piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls 
apzīmēts ar j = 3 un DS 2 otrais piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls apzīmēts ar j = 4;
un
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE STPandK city,j¼1 – K city,1
3forj¼2…4
kur:
ΔEREESS,city,1 ir visu REESS enerģijas izmaiņa saīsinātās 1. tipa testa procedūras pirmā piemērojamā WLTP 
pilsētas testa cikla DS 1, Wh.
4.4.2.1.3. PEV posma pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā aprēķina no šā pielikuma 3.4.4.2. punktā 
aprakstītā 1. tipa testa ar šādiem vienādojumiem:
PER p¼UBE STP
ECDC,p
kur:
PER p ir PEV posma pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā, km;
UBE STP ir izmantojamā REESS enerģija saskaņā ar šā pielikuma 4.4.2.1.1. punktu, Wh;
EC DC,p ir svēr tais elektroenerģijas patēr iņš saīsinātas 1. tipa testa procedūras DS 1 un DS 2 katrā 
atsevišķā posmā, Wh/km;
Ja posms p = maz ātruma un posms p = vidēja ātruma, izmant o šādus vienādojumus:
EC DC,p¼∑4
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
kur:
EC DC,p,j ir elektroenerģijas patēr iņš posmā p, kur saīsinātas 1. tipa testa procedūras saskaņā ar šā 
pielikuma 4.3. punktu DS 1 pirmais posms p ir apzīmēts ar j = 1, DS 1 otrais posms p ir 
apzīmēts ar j = 2, DS 2 pirmais posms p ir apzīmēts ar j = 3 un DS 2 otrais posms p ir 
apzīmēts ar j = 4, Wh/km;
Kp,j ir svēr uma koeficients posmā p, kur saīsinātas 1. tipa testa procedūras DS 1 pirmais posms p ir 
apzīmēts ar j = 1, DS 1 otrais posms p ir apzīmēts ar j = 2, DS 2 pirmais posms p ir apzīmēts ar j 
= 3 un DS 2 otrais posms p ir apzīmēts ar j = 4;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/458 26.11.2021.  
un
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPandK p,j¼1 – K p,1
3forj¼2…4
kur:
ΔEREESS,p,1 ir visu REESS enerģijas izmaiņa saīsinātas 1. tipa testa procedūras DS 1 pirmā posma p laikā, 
Wh.
Ja posms p = liela ātruma un posms p = ļoti liela ātruma, izmant o šādus vienādojumus:
EC DC,p¼∑2
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
kur:
EC DC,p,j ir elektroenerģi jas patēr iņš saīsinātas 1. tipa testa procedūras saskaņā ar šā pielikuma 4.3. 
punktu DS j posmā p, Wh/km;
Kp,j ir svēr uma koeficients saīsinātas 1. tipa testa procedūras DS j posmā p;
un
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPandK p,2¼1 – K p,1
kur:
ΔEREESS,p,1 ir visu REESS enerģijas izmaiņa saīsinātas 1. tipa testa procedūras DS 1 pirmā posma p laikā, 
Wh.
4.4.2.2. Pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā noteikšana, piemērojot secīgu ciklu 1. tipa testa procedūr u
4.4.2.2.1. PEV pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā piemērojama jā WLTP testa ciklā PER WLTP aprēķina no 
šā pielikuma 3.4.4.1. punktā apraks tītā saīsinātā 1. tipa testa, izmant ojot šādus vienādojumus:
PER WLTC ¼UBE CCP
ECDC,WLTC
kur:
UBE CCP ir izmantojamā REESS enerģija, kas noteikta no secīgu ciklu 1. tipa testa procedūras sākuma 
līdz brīdim, kad tiek sasniegts apstāšanās kritērijs saskaņā ar šā pielikuma 3.4.4.1.3. punktu, 
Wh;
EC DC,WL TC ir elektroenerģijas patēr iņš piemērojamajā WLTP testa ciklā, noteikts secīgu ciklu 1. tipa testa 
procedūras pilnībā izbrauktos piemērojamos WLTP testa ciklos, Wh/km;
un
UBE CCP¼∑k
j¼1ΔEREESS,j
kur:
ΔEREESS,j ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa secīgu ciklu 1. tipa testa procedūras posma j laikā, Wh;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/459  
j ir konkrētā posma indeks a skaitlis;
k ir posmu skaits, kas izbraukti no sākuma līdz posmam, kad tiek sasniegts apstāšanās kritērijs, 
to ieskait ot;
un:
EC DC,WLTC ¼∑nWLTC
j¼1 EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
kur:
EC DC,WL TC,j ir elektroenerģi jas patēr iņš secīgu ciklu 1. tipa testa procedūras piemērojamā WLTP testa cikla 
posmā j saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu, Wh/km;
KWLTC,j ir svēr uma koeficients secīgu ciklu 1. tipa testa procedūras piemērojamā WLTP testa ciklā j;
j ir piemērojamā WLTP testa cikla indeksa skaitlis;
nWLTC ir pilnu izbraukto piemērojamo WLTP testa ciklu kopējais skaits;
un
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE CCPandK WLTC,j ¼1 – K WLTC,1
nWLTC  – 1forj¼2…n WLTC
kur:
ΔEREESS,WLTC,1 ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa secīgu ciklu 1. tipa testa procedūras pirmā 
piemērojamā WLTP testa cikla laikā, Wh.
4.4.2.2.2. Pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā pilsētā (PER city)
Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
PEV pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā piemērojamajā WLTP pilsētas testa ciklā PER city 
aprēķina no šā pielikuma 3.4.4.1. punktā aprakstītā 1. tipa testa, izmantojot šādus vienādojumus:
PER city¼UBE CCP
ECDC,city
kur:
PER city ir PEV pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā piemērojamajā WLTP pilsētas testa 
ciklā, km;
UBE CCP ir izmantojamā REESS enerģija saskaņā ar šā pielikuma 4.4.2.2.1. punktu, Wh;
EC DC,city ir elektroenerģijas patēr iņš piemērojamā WLTP pilsētas testa ciklā, kas noteikts secīgu ciklu 1. 
tipa testa procedūras pilnībā izbraukt os piemērojamos WLTP pilsētas testa ciklos, Wh/km;
un
EC DC,city ¼∑ncity
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
kur:
EC DC,city ,j ir elektroenerģijas patēr iņš secīgu ciklu 1. tipa testa procedūras piemērojamā WLTP pilsētas 
testa ciklā j saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu, Wh/km;
Kcity,j ir svēr uma koeficie nts secīgu ciklu 1. tipa testa procedūras piemērojamā WLTP pilsētas testa 
ciklā j;
j ir piemērojamā WLTP testa cikla indeksa skaitlis;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/460 26.11.2021.  
ncity ir pilnu izbraukto piemērojamo WLTP pilsētas testa ciklu kopējais skaits;
un
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE CCPandK city,j¼1 – K city,1
ncity – 1forj¼2…n city
kur:
ΔEREESS,city,1 ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa secīgu ciklu 1. tipa testa procedūras pirmajā 
piemērojamajā WLTP pilsētas testa ciklā, Wh.
4.4.2.2.3. PEV posma pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā PER p aprēķina no šā pielikuma 3.4.4.1. punktā 
aprakstītā 1. tipa testa ar šādiem vienādojumiem:
PER p¼UBE CCP
ECDC,p
kur:
PER p ir PEV posma pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā, km;
UBE CCP ir izmantojamā REESS enerģija saskaņā ar šā pielikuma 4.4.2.2.1. punktu, Wh;
EC DC,p ir elektroenerģi jas patēr iņš konkrētā posmā p, note ikts secīgu ciklu 1. tipa testa procedūras 
pilnībā izbrauktos posmos p, Wh/km;
un
EC DC,p¼∑np
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
kur:
EC DC,p,j ir elektroenerģijas patēr iņš j secīgu ciklu 1. tipa testa procedūras konkrētā posmā p saskaņā ar 
šā pielikuma 4.3. punktu, Wh/km;
Kp,j ir svēr uma koeficients j secīgu ciklu 1. tipa testa procedūras attiecīgā posmā p;
j ir konkrētā posma p indeks a skaitlis;
np ir pilnu izbraukto WLTC posmu p kopskaits;
un
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE CCPandK p,j¼1 – K p,1
np – 1forj¼2…n p
kur:
ΔEREESS,p,1 ir visu REESS elektroenerģi jas izmaiņa secīgu ciklu 1. tipa testa procedūras pirmā izbrauktā 
posma p laikā, Wh.
4.4.3. OVC-HEV cikla pilnuzlādes nobraukums akumulēto enerģiju patērējošā režīmā
Cikla pilnuzlādes nobraukumu akumulēt o enerģiju patērējošā režīmā RCDC nosaka akumulēto enerģiju 
patērējošā 1. tipa testā, kas šā pielikuma 3.2.4.3. punktā apraks tīts kā 1. iespējas testu secības daļa un kas šā 
pielikuma 3.2.6.1. punktā minēts kā 3. iespējas testu secības daļa. RCDC ir attālums, kas nobraukts no 
akumulēt o enerģi ju patērējoša 1. tipa testa sākuma līdz pārejas cikla beigām saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. 
punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/461  
4.4.4. OVC-HEV ekvivalentais kopējais pilnuzlādes nobraukums
4.4.4.1. Ekvivalentā kopējā pilnuzlādes nobraukuma note ikšana konkrētā ciklā
Ekvivalent o kopējo pilnuzlādes nobraukumu konkrētā ciklā aprēķina ar šādu vienādojumu:
EAER ¼MCO2,CS,declared  – M CO2,CD,avg ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
kur:
EAER ir ekvivalentais kopējais pilnuzlādes nobraukums konkrētā ciklā, km;
MCO2, CS,declared ir deklarētā uzlādi noturošā CO2 masas emisi ja saskaņā ar A8/5. tabulas 7. soli, g/km;
MCO2, CD,avg ir vidējā aritmētiskā akumulēt o enerģiju patērējoša CO2 masas emisi ju saskaņā ar turpmāk 
norādīto vienādojumu, g/km;
MCO2, CD,declared ir deklarētā akumulēt o enerģiju patērējoša CO 2 masas emisi ja saskaņā ar A8/8. tabulas 14. 
soli, g/km;
MCO2, CD,ave ir vidējā akumulēto enerģiju patērējoša CO2 masas emisija saskaņā ar A8/8. tabulas 13. soli, 
g/km;
RCDC ir cikla pilnuzlādes nobraukums akumulēt o enerģi ju patērējošā režīmā saskaņā ar šā 
pielikuma 4.4.2. punktu, km;
un
MCO2,CD,avg ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
kur:
MCO2, CD,avg ir vidējā aritmētiskā akumulēto enerģiju patērējoša CO 2 masas emisija, g/km. Ja veic vairāk 
nekā vienu akumulēto enerģiju patērējošu testu, papildus aprēķina katra testa vidējo;
MCO2,CD,j ir CO2 masas emisi ja akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa posmā j, note ikta saskaņā ar 
B7. pielikuma 3.2.1. punktu, g/km;
dj ir akumulēt o enerģiju patērējoša 1. tipa testa posmā j nobrauktais attālums, km;
j ir konkrētā posma indeks a skaitlis;
k ir nobraukt o posmu skaits līdz pārejas cikla n beigām saskaņā ar šā pielikuma 
3.2.4.4. punktu.
4.4.4.2. Posma ekvivalentā kopējā pilnuzlādes nobraukuma noteikšana
Posma ekvivalento kopējo pilnuzlādes nobraukumu aprēķina ar šādu vienādojumu:
EAER p¼MCO2,CS,p  – M CO2,CD,avg,p ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
kur:
EAER p ir posma ekvivalentais kopējais pilnuzlādes nobraukums konkrētā posmā p, km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/462 26.11.2021.  
MCO2, CS,p ir posma CO 2 masas emisi ja uzlādi noturošā 1. tipa testā konkrētam posmam p saskaņā ar 
A8/5. tabulas 7. soli, g/km;
MCO2, CD,declared ir deklarētā akumulēt o enerģiju patērējoša CO 2 masas emisi ja saskaņā ar A8/8. tabulas 14. 
soli, g/km;
MCO2, CD,ave ir vidējā akumulēto enerģiju patērējoša CO2 masas emisija saskaņā ar A8/8. tabulas 13. soli, 
g/km;
ΔEREESS,j ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa konkrētā posmā j, Wh. Ja veic vairāk nekā vienu 
akumulēto enerģiju patērējošu testu, papildus aprēķina katra testa vidējo;
ECDC,CD,p ir elektroenerģi jas patēr iņš konkrētajā posmā p, pamatojoties uz REESS izlādi, Wh/km;
j ir konkrētā posma indeks a skaitlis;
k ir nobraukt o posmu skaits līdz pārejas cikla n beigām saskaņā ar šā pielikuma 
3.2.4.4. punktu;
un
MCO2,CD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðM CO2,CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
kur:
MCO2, CD,avg,p ir vidējā aritmētiskā akumulēto enerģiju patērējoša CO 2 masas emisiju konkrēta jā posmā p, 
g/km; Ja veic vairāk nekā vienu akumulēto enerģiju patērējošu testu, papildus aprēķina katra 
testa vidējo;
MCO2,CD,p,c ir CO 2 masas emisija akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa cikla c posmā j, noteikta 
saskaņā ar B7. pielikuma 3.2.1. punktu, g/km;
dp,c ir nobrauktais attālums akumulēt o enerģi ju patērējoša 1. tipa testa cikla c konkrēta jā posmā p, 
km;
c ir konkrētā piemērojamā WLTP testa cikla indeks a numurs;
p ir piemērojamā WLTP testa cikla atsevišķa posma indeks s;
nc ir piemērojamo WLTP testēšanas ciklu skaits, kas nobraukti līdz pārejas cikla n beigām 
saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu;
un:
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
kur:
EC DC,CD,p ir elektroenerģijas patēr iņš konkrētā posmā p, pamatojoti es uz REESS izlādi akumulēto 
enerģiju patērējošā 1. tipa testā, Wh/km. Ja veic vairāk nekā vienu akumulēt o enerģi ju 
patērējošu testu, papildus aprēķina katra testa vidējo;
EC DC,CD,p,c ir elektroenerģijas patēr iņš cikla c konkrētā posmā p, pamatojoties uz REESS izlādi akumulēto 
enerģiju patērējošā 1. tipa testā saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu, Wh/km;
dp,c ir nobrauktais attālums akumulēt o enerģi ju patērējoša 1. tipa testa cikla c konkrēta jā posmā p, 
km;
c ir konkrētā piemērojamā WLTP testa cikla indeks a numurs;
p ir piemērojamā WLTP testa cikla atsevišķa posma indeks s;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/463  
nc ir nobraukto piemērojamo WLTP testēšanas ciklu skaits līdz pārejas cikla n beigām saskaņā ar 
šā pielikuma 3.2.4.4. punktu.
1.A līmenim
Konkrētais posms ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms, ļoti liela ātruma posms un 
pilsētas braukšanas cikls.
1.B līmenim
Konkrētais posms ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms un liela ātruma posms.
4.4.5. OVC-HEV faktiskais pilnuzlādes nobraukums akumulēto enerģiju patērējošā režīmā
Fakt isko nobraukumu akumulēto enerģiju patērējošā režīmā aprēķina ar šādu vienādojumu:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþMCO2,CS  – M CO2,n,cycle
MCO2,CS  – M CO2,CD,avg,n – 1� �
×dn
kur:
RCDA ir faktiskais pilnuzlādes nobraukums akumulēto enerģi ju patērējošā režīmā, km;
MCO2, CS ir uzlādi noturošā CO 2 masas emisija saskaņā ar A8/5. tabulas 7. soli, g/km;
MCO2,n,cy cle ir CO2 masas emisi ja akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa piemērojama jā WLTP testa 
ciklā n, g/km;
MCO2,CD,avg,n – 1 ir vidējā aritmētiskā CO2 masas emisija akumulēto enerģi ju patērējošā 1. tipa testā no 
akumulēto enerģiju patērējošā 1. tipa testa sākuma līdz piemērojamam WLTP testa ciklam 
(n–1), to ieskait ot, g/km;
dc ir akumulēt o enerģi ju patērējoša 1. tipa testa piemērojamā WLTP testa ciklā c nobrauktais 
attālums, km;
dn ir akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa piemērojamā WLTP testa ciklā n nobrauktais 
attālums, km.
c ir konkrētā piemērojamā WLTP testa cikla indeks a numurs;
n ir nobraukto piemērojamo WLTP testa ciklu skaits, ieskait ot pārejas ciklu saskaņā ar šā 
pielikuma 3.2.4.4. punktu;
un:
MCO2,CD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðM CO2,CD,c ×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
kur:
MCO2,CD,avg,n – 1 ir vidējā aritmētiskā CO2 masa emisi ja akumulēt o enerģiju patērējošā 1. tipa testā no 
akumulēto enerģiju patērējošā 1. tipa testa sākuma līdz piemērojamam WLTP testa ciklam 
(n–1), to ieskait ot, g/km;
MCO2,CD,c ir CO2 masas emisi ja akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa piemērojama jā WLTP testa 
ciklā c, noteikta saskaņā ar B7. pielikuma 3.2.1. punktu, g/km;
dc ir akumulēt o enerģi ju patērējoša 1. tipa testa piemērojamā WLTP testa ciklā c nobrauktais 
attālums, km;
c ir konkrētā piemērojamā WLTP testa cikla indeks a numurs;
n ir nobraukto piemērojamo WLTP testa ciklu skaits, ieskait ot pārejas ciklu saskaņā ar šā 
pielikuma 3.2.4.4. punktu;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/464 26.11.2021.  
4.4.6. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
OVC-FC HV ekvivalentais kopējais pilnuzlādes nobraukums
4.4.6.1. Ekvivalentā kopējā pilnuzlādes nobraukuma note ikšana konkrētā ciklā
Ekvivalent o kopējo pilnuzlādes nobraukumu konkrētā ciklā aprēķina ar šādu vienādojumu:
EAER ¼FCCS,declared  – FC CD,avg xFCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
kur:
EAER ir ekvivalentais kopējais pilnuzlādes nobraukums konkrētā ciklā, km;
FC CS,declared ir deklarētais uzlādi noturošais degvielas patēr iņš saskaņā ar A8/7. tabulas 5. soli, kg/100 km;
FC CD,avg ir vidējais aritmētiskais akumulēto enerģiju patērējošais degvielas patēr iņš saskaņā ar 
turpmāk norādīto vienādojumu, kg/100 km;
FC CD,declared ir deklarētais uzlādi noturošais degvielas patēr iņš saskaņā ar A8/9.a tabulas 11. soli, 
kg/100 km;
FC CD,ave ir vidējais akumulēto enerģiju patērējošais degvielas patēr iņš saskaņā ar A8/9.a tabulas 10. 
soli, kg/100 km;
RCDC ir cikla pilnuzlādes nobraukums akumulēt o enerģi ju patērējošā režīmā saskaņā ar šā 
pielikuma 4.4.2. punktu, km;
un
FCCD,avg ¼∑k
j¼1ðFC CD,j×djÞ
∑k
j¼1dj
kur:
FC CD,avg vidējais aritmētiskais akumulēt o enerģiju patērējošais degvielas patēr iņš, kg/100 km. Ja veic 
vairāk nekā vienu akumulēt o enerģiju patērējošu testu, papildus aprēķina katra testa vidējo;
FC CD,j ir degvielas patēr iņš akumulēt o enerģi ju patērējoša 1. tipa testa posmā j, kg/100 km;
dj ir akumulēt o enerģiju patērējoša 1. tipa testa posmā j nobrauktais attālums, km;
j ir konkrētā posma indeks a skaitlis;
k ir nobraukt o posmu skaits līdz pārejas cikla n beigām saskaņā ar šā pielikuma 
3.2.4.4. punktu.
4.4.6.2. OVC-FC HV posma ekvivalentā kopējā pilnuzlādes nobraukuma noteikšana
Posma ekvivalento kopējo pilnuzlādes nobraukumu aprēķina ar šādu vienādojumu:
EAER p¼FCCS,p – FC CD,avg,p ×FCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
kur:
EAER p ir posma ekvivalentais kopējais pilnuzlādes nobraukums konkrētā posmā p, km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/465  
FC CS,p ir posma degvielas patēr iņš uzlādi noturošā 1. tipa testā konkrētam posmam p saskaņā ar 
A8/7. tabulas 5. soli, kg/100 km;
FC CD,declared ir deklarētais akumulēto enerģiju patērējošais degvielas patēr iņš saskaņā ar A8/9.a tabulas 11. 
soli, kg/100 km;
FC CD,ave ir vidējais akumulēto enerģiju patērējošais degvielas patēr iņš saskaņā ar A8/9.a tabulas 10. 
soli, kg/100 km;
ΔEREESS,j ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņa konkrētā posmā j, Wh. Ja veic vairāk nekā vienu 
akumulēto enerģiju patērējošu testu, papildus aprēķina katra testa vidējo;
ECDC,CD,p ir elektroenerģi jas patēr iņš konkrētajā posmā p, pamatojoties uz REESS izlādi, Wh/km;
j ir konkrētā posma indeks a skaitlis;
k ir nobraukt o posmu skaits līdz pārejas cikla n beigām saskaņā ar šā pielikuma 
3.2.4.4. punktu;
un
FCCD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðFC CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
kur:
FC CD,avg,p vidējais aritmētiskais akumulēt o enerģiju patērējošais degvielas patēr iņš konkrētajā posmā p, 
kg/100 km. Ja veic vairāk nekā vienu akumulēt o enerģiju patērējošu testu, papildus aprēķina 
katra testa vidējo, kg/100 km;
FC CD,p,c ir degvielas patēr iņš akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa cikla c posmā j, noteikts 
saskaņā ar B7. pielikuma 3.2.1. punktu, kg/100 km;
dp,c ir nobrauktais attālums akumulēt o enerģi ju patērējoša 1. tipa testa cikla c konkrēta jā posmā p, 
km;
c ir konkrētā piemērojamā WLTP testa cikla indeks a numurs;
p ir piemērojamā WLTP testa cikla atsevišķa posma indeks s;
nc ir piemērojamo WLTP testēšanas ciklu skaits, kas nobraukti līdz pārejas cikla n beigām 
saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu;
un:
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
kur:
EC DC,CD,p ir elektroenerģijas patēr iņš konkrētā posmā p, pamatojoti es uz REESS izlādi akumulēto 
enerģiju patērējošā 1. tipa testā, Wh/km. Ja veic vairāk nekā vienu akumulēt o enerģi ju 
patērējošu testu, papildus aprēķina katra testa vidējo;
EC DC,CD,p,c ir elektroenerģijas patēr iņš cikla c konkrētā posmā p, pamatojoties uz REESS izlādi akumulēto 
enerģiju patērējošā 1. tipa testā saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu, Wh/km;
dp,c ir nobrauktais attālums akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa cikla c konkrēta jā 
posmā p, km;
c ir konkrētā piemērojamā WLTP testa cikla indeks a numurs;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/466 26.11.2021.  
p ir piemērojamā WLTP testa cikla atsevišķa posma indeks s;
nc ir nobraukto piemērojamo WLTP testēšanas ciklu skaits līdz pārejas cikla n beigām saskaņā ar 
šā pielikuma 3.2.4.4. punktu.
1.A līmenim
Konkrētais posms ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms, ļoti liela ātruma posms un 
pilsētas braukšanas cikls.
4.4.7. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
OVC-FC HV faktiskais pilnuzlādes nobraukums akumulēto enerģiju patērējošā režīmā
Fakt isko nobraukumu akumulēto enerģiju patērējošā režīmā aprēķina ar šādu vienādojumu:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþFCCS – FC n,cycle
FCCS – FC CD,avg,n – 1� �
×dn
kur:
RCDA ir faktiskais pilnuzlādes nobraukums akumulēto enerģi ju patērējošā režīmā, km;
FC CS ir uzlādi noturošais degvielas patēr iņš saskaņā ar A8/7. tabulas 5. soli, kg/100 km;
FC n,cy cle ir degvielas patēr iņš akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa piemērojama jā WLTP testa 
ciklā n, kg/100 km;
FCCD,avg,n – 1 ir vidējais aritmētiskais degvielas patēr iņš akumulēto enerģiju patērējošā 1. tipa testā no 
akumulēto enerģi ju patērējošā 1. tipa testa sākuma līdz piemērojamam WLTP testa ciklam 
(n-1), to ieskaitot, kg/100 km;
dc ir akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa piemērojamā WLTP testa ciklā c nobrauktais 
attālums, km;
dn ir akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa piemērojamā WLTP testa ciklā n nobrauktais 
attālums, km.
c ir konkrētā piemērojamā WLTP testa cikla indeks a numurs;
n ir nobraukto piemērojamo WLTP testa ciklu skaits, ieskaitot pārejas ciklu saskaņā ar šā 
pielikuma 3.2.4.4. punktu;
un
kur FCCD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðFC CD,c×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
FCCD,avg,n – 1 ir vidējais aritmētiskais degvielas patēr iņš akumulēto enerģiju patērējošā 1. tipa testā no 
akumulēto enerģi ju patērējošā 1. tipa testa sākuma līdz piemērojamam WLTP testa ciklam 
(n–1), to ieskait ot, kg/100 km;
FC CD,c ir degvielas patēr iņš akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa piemērojama jā WLTP testa 
ciklā c, kg/100 km;
dc ir akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa piemērojamā WLTP testa ciklā c nobrauktais 
attālums, km;
c ir konkrētā piemērojamā WLTP testa cikla indeks a numurs;
n ir nobraukto piemērojamo WLTP testa ciklu skaits, ieskaitot pārejas ciklu saskaņā ar šā 
pielikuma 3.2.4.4. punktu;
4.5. Atsevišķa transpor tlīdzekļa vērtību interpolācija
4.5.1. Interpolācijas diapazons
4.5.1.1. NOVC-HEV un OVC-HEV interpolācijas diapazonsLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/467  
4.5.1.1.1. Interpolācijas metodi izmanto tikai tad, ja testa transpor tlīdzekļu L un H uzlādi noturoša CO2 atšķirība 
piemērojama jā ciklā, kas iegūta B8. pielikuma A8/5. tabulas 8. solī, ir starp 5 g/km minimumu un šī 
pielikuma 4.5.1.1.2. punktā noteikto maksi mumu.
4.5.1.1.2. Testa transpor tlīdzekļu L un H maksi mālā atļautā uzlādi noturošo CO 2 emisi ju atšķirība piemērojamajā ciklā, 
kas iegūta uzlādi noturošas CO2 masas emisijas MCO2,CS aprēķinā B8. pielikuma A8/5. tabulas 8. solī, 
ir 20 procenti plus 5 g/km no transpor tlīdzekļa H uzlādi noturošajām CO2 emisijām, bet ir vismaz 15 g/km 
un nepārsniedz 20 g/km. Skatīt A8/3. attēlu. Šo ierobežojumu nepiemēro ceļa slodzes matr icas piemērošanai, 
vai ja transpor tlīdzekļu L un H ceļa slodzes aprēķina pamatā ir ceļa slodzes noklusējuma vērtība.
A8/3. attēls
Inter polācijas diapazons starp transpor tlīdzekli H un transpor tlīdzekli L, piemērots EV
4.5.1.1.3. Šī pielikuma 4.5.1.1.2. punktā note ikto atļauto interpolācijas diapazonu drīk st palielināt par 10 g/km uzlādi 
noturoša CO 2, ja transpor tlīdzeklis M ir testēts šīs saimes ietvaros un ir izpildīti šā pielikuma 
4.5.1.1.5. punkta nosacījumi. Šāds palielinājums interpolācijas saimē ir atļauts tikai vienu reizi. Skatīt 
A8/4. attēlu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/468 26.11.2021.  
A8/4. attēls
EV inter polācijas diapazons transpor tlīdzeklim M
4.5.1.1.4. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu interpolācijas metodes piemērošanu atsevišķa 
transpor tlīdzekļa vērtībām saimē drīkst paplašināt, ja maksimālā ekstrapolācij a atsevišķam transpor tlīdzeklim 
(A8/5. tabulas 9. solis) nav par 3 g/km lielāka kā transpor tlīdzekļa H uzlādi noturošas CO 2 emisijas līmenis 
(A8/5. tabulas 8. solis) un/vai nav par 3 g/km mazāka kā transpor tlīdzekļa L uzlādi noturoša CO2 emisi ja 
(A8/5. tabulas 8. solis). Šī ekstrapolācija ir spēkā tikai šajā punktā noteiktā interpolāci jas diapazona 
absolūtajās robežās.
Ekstrapolācija nav atļauta ceļa slodzes matr icas saimes piemērošanai vai, ja transpor tlīdzekļa L un H ceļa 
slodzes aprēķina pamatā ir ceļa slodzes noklusējuma vērtība.
4.5.1.1.5. Transpor tlīdzeklis M
Transpor tlīdzeklis M ir transpor tlīdzeklis interpolācijas saimē starp transpor tlīdzekļiem L un H ar ciklā 
vajadzīgo enerģi ju, kam vēlams būt vistuvāk transpor tlīdzekļa L un H vidējam rādītājam.
Transpor tlīdzekļa M (sk. A8/5. attēlu) izvēles robežas ir tādas, ka ne CO2 emisijas vērtību atšķirība starp 
transpor tlīdzekļiem H un M, ne uzlādi noturošas CO 2 masas emisi jas vērtību atšķirība starp transpor tlī­
dzekļiem M un L ir lielāka nekā atļautais uzlādi noturošais CO 2 diapazons saskaņā ar šā pielikuma 
4.5.1.1.2. punktu. Reģistrē noradīto s ceļa slodzes koeficie ntus un norādīto testa masu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/469  
A8/5. attēls
Transpor tlīdzekļa M atlases robežas
1.A līmenim
CO2 masas emisi jas lineārās interpolācijas nolūkā transpor tlīdzekļa M koriģētās izmērītās vidējās uzlādi 
noturošās CO 2 masas emisi jas MCO2 ,c,6,M linear itāti saskaņā ar B8. pielikuma A8/5. tabulas 6. soli verificē 
attiecībā pret lineār i interpolēto uzlādi noturošo CO2 masas emisiju starp transpor tlīdzekļiem L un H 
piemērojama jā ciklā, izmantojot transpor tlīdzekļa H koriģēto izmērīto vidējo uzlādi noturošo CO2 masas 
emisi ju MCO2,c,6,H un transpor tlīdzekļa L – MCO2,c,6,L saskaņā ar B8. pielikuma A8/5. tabulas 6. soli.
1.B līmenim
Ir nepieciešama testa papildu vidējās vērtības noteikšana, izmant ojot uzlādi noturoša CO2 iznākumu 4.a solī 
(nav aprakstīts A8/5. tabulā). CO 2 masas emisijas lineārās interpolācijas nolūkā transpor tlīdzekļa M koriģētās 
izmērītās vidējās uzlādi noturošās CO2 masas emisijas MCO2,c,4a,M linear itāti saskaņā ar B8. pielikuma 
A8/5. tabulas 4.a soli verificē attiecībā pret lineār i interpolēto CO 2 masas emisi ju starp transpor tlīdzekļiem L 
un H piemērojamajā ciklā, izmantojot transpor tlīdzekļa H koriģēto izmērīto vidējo uzlādi noturošo CO2 
masas emisi ju MCO2,c,4a,H un transpor tlīdzekļa L – MCO2,c,4a,L saskaņā ar B8. pielikuma A8/5. tabulas 4.a soli.
1.A līmenim un 1.B līmenim
Uzskata, ka transpor tlīdzeklis M atbilst linear itātes kritērijam, ja transpor tlīdzekļa M uzlādi noturošā CO2 
masas emisija piemērojama jā WLTC, no kuras atņemta uzlādi noturošā CO 2 masas emisi ja, kas iegūta ar 
interpolāci ju, ir mazāka nekā 2 g/km vai 3 procenti no interpolēt ās vērtības, vadoties pēc mazākās vērtības, 
bet vismaz 1 g/km. Skatīt A8/6. attēlu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/470 26.11.2021.  
A8/6. attēls
Linear itātes kritēr ijs transpor tlīdzeklim M
Ja ir atbilstība linear itātes kritērijam, interpolācijas metod e ir piemērojama visām atsevišķu transpor tlīdzekļu 
vērtībām starp transpor tlīdzekļiem L un H interpolācijas saimē.
Ja nav atbilstības linear itātes kritērijam, interpolācijas saimi sadala divās apakšsaimēs transpor tlīdzekļiem ar 
ciklā vajadzīgo enerģiju starp transpor tlīdzekļiem L un M un transpor tlīdzekļiem ar ciklā vajadzīgo enerģiju 
starp transpor tlīdzekļiem M un H. Šādā gadījumā transpor tlīdzekļa M galīgās uzlādi noturošās CO 2 masas 
emisi jas nosaka saskaņā ar to pašu procesu, kā transpor tlīdzekļiem L vai H. Skatīt A8/5. tabulu, A8/6. tabulu, 
A8/8. tabulu un A8/9. tabulu.
Transpor tlīdzekļiem ar ciklā vajadzīgo enerģi ju robežās starp transpor tlīdzekļa L un M vērtību katr u transpor t­
līdzekļa H parametr u, kas nepieciešams, lai piemērotu interpol ācijas metodi atsevišķām OVC-HEV un NOV C- 
HEV vērtībām, aizstāj ar attiecīgo transpor tlīdzekļa M parametr u.
Transpor tlīdzekļiem ar ciklā vajadzīgo enerģiju robežās starp transpor tlīdzekļa M un H vērtību katr u 
transpor tlīdzekļa L parametr u, kas nepieciešams, lai piemērotu interpol ācijas metodi atsevišķām OVC-HEV 
un NOVC-HEV vērtībām, aizstāj ar attiecīgo transpor tlīdzekļa M parametr u.
4.5.2. Vajadzīgās enerģijas aprēķināšana laikposmam
Vajadzīgo enerģi ju Ek, p un nobraukto attālumu dc, p laikposmā p, kas piemērojams atsevišķiem interpolāci jas 
saimes transpor tlīdzekļiem, aprēķina saskaņā ar B7. pielikuma 5. punktā noteikto procedūr u, ceļa slodzes 
koeficie ntu un masu kopām k, kuras atbilst B7. pielikuma 3.2.3.2.3. punktam.
4.5.3. Interpolācijas koeficienta aprēķināšana atsevišķiem transpor tlīdzekļiem Kind,p
Interpolācijas koeficientu Kind,p laikposmam katram konkrētam laikposmam p aprēķina ar šādu vienādojumu:
Kind,p¼E3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p
kur:
Kind,p ir interpolācijas koeficie nts konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim laikposmā p;
E1,p ir transpor tlīdzeklim L vajadzīgā enerģi ja konkrēta jā laikposmā saskaņā ar B7. pielikuma 5. 
punktu, Ws;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/471  
E2,p ir transpor tlīdzeklim H vajadzīgā enerģija konkrētajā laikposmā saskaņā ar B7. pielikuma 5. 
punktu, Ws;
E3,p ir atsevišķam transpor tlīdzeklim vajadzīgā enerģija konkrētajā laikposmā saskaņā ar 
B7. pielikuma 5. punktu, Ws;
p ir atsevišķa laikposma indekss piemērojamā testa ciklā.
Ja konkrētais laikposms p ir piemērojamais WLTP testa cikls, Kind,p sauc par Kind.
4.5.4. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
CO2 masas emisijas interpolācija atsevišķiem transpor tlīdzekļiem
4.5.4.1. Atsevišķa OVC-HEV un NOV C-HEV transpor tlīdzekļa uzlādi noturoša CO2 masas emisija
Atsevišķa transpor tlīdzekļa uzlādi noturošu CO2 masas emisiju aprēķina ar šādu vienādojumu:
MCO2 – ind,CS,p ¼MCO2 – L,CS,p þKind,p×ðM CO2 – H,CS,p  – MCO2 –  L,CS,pÞ
kur:
MCO2 – ind,CS,p ir atsevišķa transpor tlīdzekļa uzlādi noturoša CO 2 masas emisija konkrētā laikposmā p 
saskaņā ar A8/5. tabulas 9. soli, g/km;
MCO2 – L,CS,p ir transpor tlīdzekļa L uzlādi noturoša CO2 masas emisi ja konkrētā laikposmā p saskaņā ar 
A8/5. tabulas 8. soli, g/km;
MCO2 – H,CS,p ir transpor tlīdzekļa H uzlādi noturoša CO2 masas emisi ja konkrētā laikposmā p saskaņā ar 
A8/5. tabulas 8. soli, g/km;
Kind,p ir interpolācijas koeficie nts konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim laikposmā p;
p ir konkrētā laikposma indekss piemērojamā WLTP testa ciklā.
Konkrētie laikposmi ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms, ļoti liela ātruma posms 
un piemērojamais WLTP testa cikls.
4.5.4.2. OVC-HEV individuālā lietderības koeficienta svēr tā akumulēto enerģiju patērējošā CO2 masas emisija
Atsevišķa transpor tlīdzekļa lietderības koeficie nta svēr to akumulēto enerģi ju patērējošo CO 2 masas emisi ju 
aprēķina ar šādu vienādojumu:
MCO2 – ind,CD ¼MCO2 – L,CD þKind×ðM CO2 – H,CD  – M CO2 – L,CD Þ
kur:
MCO2 – ind,CD ir atsevišķa transpor tlīdzekļa lietderības koeficienta svēr tā akumulēto enerģi ju patērējoša CO2 
masas emisi ja, g/km;
MCO2 – L,CD ir transpor tlīdzekļa L lietderības koefic ienta svēr tā akumulēto enerģiju patērējoša CO 2 masas 
emisija, g/km;
MCO2 – H,CD ir transpor tlīdzekļa H lietderības koeficienta svēr tā akumulēt o enerģi ju patērējoša CO2 masas 
emisija, g/km;
Kind ir interpolācijas koeficients konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim piemērojamā WLTP 
testa ciklā.
4.5.4.3. OVC-HEV individuālā lietderības koeficienta svēr tā CO 2 masas emisi ja
Atsevišķa transpor tlīdzekļa lietderības koeficienta svēr to CO2 masas emisiju aprēķina ar šādu vienādojumu:
MCO2 – ind,weighted ¼MCO2 – L,weighted þKind×ðM CO2 – H,weighted  – M CO2 – L,weighted ÞLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/472 26.11.2021.  
kur:
MCO2 – ind,weighted ir atsevišķa transpor tlīdzekļa lietderības koeficie nta svēr tā CO2 masas emisija, g/km;
MCO2 – L,weighted ir transpor tlīdzekļa L lietderības koeficie nta svēr tā CO2 masas emisija, g/km;
MCO2 – H,weighted ir transpor tlīdzekļa H lietderības koeficie nta svēr tā CO2 masas emisija, g/km;
Kind ir interpolācijas koeficients konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim piemērojamā WLTP 
testa ciklā.
4.5.5. Degvielas patēr iņa un degvielas patēr iņa efektivitāt es interpolācija atsevišķiem transpor tlīdzekļiem
4.5.5.1. OVC-HEV , NOVC-HEV , NOV C-FCHV un OVC-FC HV individuālais uzlādi noturošais degvielas patēr iņš un 
degvielas patēr iņa efektivitāt e
4.5.5.1.1. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
OVC-HEV un NOVC-HEV individuālais uzlādi noturošais degvielas patēr iņš
Atsevišķa transpor tlīdzekļa uzlādi noturošu degvielas patēr iņu aprēķina ar šādu vienādojumu:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
kur:
FC ind,CS,p ir atsevišķa transpor tlīdzekļa uzlādi noturošs degvielas patēr iņš konkrētā laikposmā p 
saskaņā ar A8/6. tabulas 3. soli, l/100 km;
FC L,CS,p ir transpor tlīdzekļa L uzlādi noturošs degvielas patēr iņš konkrētā laikposmā p saskaņā ar 
A8/6. tabulas 2. soli, l/100 km;
FC H,CS,p ir transpor tlīdzekļa H uzlādi noturošs degvielas patēr iņš konkrētā laikposmā p saskaņā ar 
A8/6. tabulas 2. soli, l/100 km;
Kind, p ir interpolācijas koeficie nts konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim laikposmā p;
p ir konkrētā laikposma indekss piemērojamā WLTP testa ciklā.
Konkrētie laikposmi ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms, ļoti liela ātruma posms 
un piemērojamais WLTP testa cikls.
4.5.5.1.2. Šo punktu piemēro tikai 1.B līmenim.
OVC-HEV un NOVC-HEV individuālais uzlādi noturošā degvielas patēr iņa efektivitāte
Atsevišķa transpor tlīdzekļa uzlādi noturošu degvielas patēr iņa efektivitāti aprēķina ar šādu vienādojumu:
FEind,CS,p ¼1
1=FE L,CS,pþK ind,p×ð1=FE H,CS,p  – 1=FE L,CS,pÞ
kur:
FEind,CS,p ir atsevišķa transpor tlīdzekļa uzlādi noturoša degvielas patēr iņa efektivitāt e konkrētā 
laikposmā p saskaņā ar A8/6. tabulas 3. soli, km/l;
FEL,CS,p ir transpor tlīdzekļa L uzlādi noturoša degvielas patēr iņa efektivitāte konkrētā laikposmā p 
saskaņā ar A8/6. tabulas 2. soli, km/l;
FEH,CS,p ir transpor tlīdzekļa H uzlādi noturoša degvielas patēr iņa efektivitāte konkrētā laikposmā p 
saskaņā ar A8/6. tabulas 2. soli, km/l;
Kind, p ir interpolācijas koeficie nts konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim laikposmā p;
p ir konkrētā laikposma indekss piemērojamā WLTP testa ciklā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/473  
Konkrētie laikposmi ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms un piemērojamais 
WLTP testa cikls.
4.5.5.1.3. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
OVC-FC HV un NOV C-FCHV individuālais uzlādi noturošais degvielas patēr iņš
Atsevišķa transpor tlīdzekļa uzlādi noturošu degvielas patēr iņu aprēķina ar šādu vienādojumu:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
kur:
FC ind,CS,p ir atsevišķa transpor tlīdzekļa uzlādi noturošs degvielas patēr iņš konkrētā laikposmā p 
saskaņā ar A8/7. tabulas 6. soli, kg/100 km;
FC L,CS,p ir transpor tlīdzekļa L uzlādi noturošs degvielas patēr iņš konkrētā laikposmā p saskaņā ar 
A8/7. tabulas 5. soli, kg/100 km;
FC H,CS,p ir transpor tlīdzekļa H uzlādi noturošs degvielas patēr iņš konkrētā laikposmā p saskaņā ar 
A8/7. tabulas 5. soli, kg/100 km;
Kind, p ir interpolācijas koeficie nts konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim laikposmā p;
p ir konkrētā laikposma indekss piemērojamā WLTP testa ciklā.
Konkrētie laikposmi ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms, ļoti liela ātruma posms 
un piemērojamais WLTP testa cikls.
4.5.5.2. OVC-HEV un OVC-FC HV individuālais akumulēto enerģiju patērējošais degvielas patēr iņš
1.A līmenim
Atsevišķa transpor tlīdzekļa lietderības koeficienta svēr to akumulēto enerģiju patērējošu degvielas patēr iņu 
aprēķina ar šādu vienādojumu:
FCind,CD ¼FCL,CDþKind×ðFC H,CD  – FC L,CDÞ
kur:
FC ind,CD ir atsevišķa transpor tlīdzekļa lietderības koeficienta svēr tais akumulēt o enerģi ju patērējošs 
degvielas patēr iņš, l/100 km OVC-HEV gadījumā un kg/100 km OVC-FC HV gadījumā;
FC L,CD ir transpor tlīdzekļa L lietderības koeficienta svēr tais akumulēto enerģiju patērējošs degvielas 
patēr iņš, l/100 km OVC-HEV gadījumā un kg/100 km OVC-FC HV gadījumā;
FC H,CD ir transpor tlīdzekļa H lietderības koefic ienta svēr tais akumulēt o enerģiju patērējošs degvielas 
patēr iņš, l/100 km OVC-HEV gadījumā un kg/100 km OVC-FC HV gadījumā;
Kind ir interpolācijas koeficients konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim piemērojamā WLTP 
testa ciklā.
1.B līmenim
Atsevišķa transpor tlīdzekļa akumulēto enerģi ju patērējoša degvielas patēr iņa efektivitāti aprēķina ar šādu 
vienādojumu:
FEind,CD ¼1
1=FE L,CDþK ind,p×ð1=FE H,CD  – 1=FE L,CDÞ
kur:
FEind,CD ir atsevišķa transpor tlīdzekļa akumulēto enerģiju patērējoša degvielas patēr iņa efektivitāt e, 
km/l;
FEL,CD ir transpor tlīdzekļa L akumulēt o enerģiju patērējoša degvielas patēr iņa efektivitāte, km/l;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/474 26.11.2021.  
FEH,CD ir transpor tlīdzekļa H akumulēt o enerģiju patērējoša degvielas patēr iņa efektivitāte, km/l;
Kind ir interpolācijas koeficients konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim piemērojamā WLTP 
testa ciklā.
4.5.5.3. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
OVC-HEV un OVC-FC HV individuālais lietderības koeficienta svēr tais degvielas patēr iņš
Atsevišķa transpor tlīdzekļa lietderības koeficienta svēr to degvielas patēr iņu aprēķina ar šādu vienādojumu:
FCind,weighted ¼FCL,weighted þKind×ðFC H,weighted  – FC L,weighted Þ
kur:
FC ind,weighted ir atsevišķa transpor tlīdzekļa lietderības koeficie nta svēr tais degvielas patēr iņš, l/100 km 
OVC-HEV gadījumā un kg/100 km OVC-FC HV gadījumā;
FC L,weighted ir transpor tlīdzekļa L lietderības koeficie nta svēr tais degvielas patēr iņš, l/100 km OVC-HEV 
gadījumā un kg/100 km OVC-FC HV gadījumā;
FC H,weighted ir transpor tlīdzekļa H lietderības koeficienta svēr tais degvielas patēr iņš, l/100 km OVC-HEV 
gadījumā un kg/100 km OVC-FC HV gadījumā;
Kind ir interpolācijas koeficients konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim piemērojamā WLTP 
testa ciklā.
4.5.6. Atsevišķu transpor tlīdzekļu elektroenerģi jas patēr iņa interpolācija
4.5.6.1. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
OVC-HEV un OVC-FC HV individuālais lietderības koefic ienta svēr tais elektroenerģijas patēr iņš, pamatojoti es 
uz atkār tota s uzlādes elektroenerģi ju no elektrotīkla
Atsevišķa transpor tlīdzekļa lietderības koeficie nta svēr to akumulēto enerģi ju patērējošo elektroenerģijas 
patēr iņu, pamatojoties uz atkār totas uzlādes elektroenerģiju no elektrotīkla, aprēķina ar šādu vienādojumu:
EC AC – ind,CD ¼EC AC – L,CD þKind×ðEC AC – H,CD  – EC AC – L,CD Þ
kur:
EC AC – ind,CD ir atsevišķa transpor tlīdzekļa lietderības koeficienta svēr tais akumulēt o enerģi ju patērējošs 
elektroenerģijas patēr iņš, pamatojoties uz atkār totas uzlādes elektroenerģiju no elektrotīkla, 
Wh/km;
EC AC – L,CD ir transpor tlīdzekļa L lietderības koeficienta svēr tais akumulēt o enerģiju patērējošs 
elektroenerģijas patēr iņš, pamatojoties uz atkār totas uzlādes elektroenerģiju no elektrotīkla, 
Wh/km;
EC AC – H,CD ir transpor tlīdzekļa H lietderības koeficienta svēr tais akumulēto enerģiju patērējošs 
elektroenerģijas patēr iņš, pamatojoties uz atkār totas uzlādes elektroenerģiju no elektrotīkla, 
Wh/km;
Kind ir interpolācijas koeficients konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim piemērojamā WLTP 
testa ciklā.
4.5.6.2. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
OVC-HEV un OVC-FC HV individuālais lietderības koefic ienta svēr tais elektroenerģijas patēr iņš, pamatojoti es 
uz atkār tota s uzlādes elektroenerģi ju no elektrotīkla
Atsevišķa transpor tlīdzekļa lietderības koeficienta svēr to elektroenerģijas patēr iņu, pamatojoties uz atkār totas 
uzlādes elektroenerģiju no elektrotīkla, aprēķina ar šādu vienādojumu:
EC AC – ind,weighted ¼EC AC – L,weighted þKind×ðEC AC – H,weighted  – EC AC – L,weighted ÞLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/475  
kur:
EC AC – ind,weighted ir atsevišķa transpor tlīdzekļa lietderības koeficienta svēr tais elektroenerģi jas patēr iņš, 
pamatojoti es uz atkār tota s uzlādes elektroenerģi ju no elektrotīkla, Wh/km;
EC AC – L,weighted ir transpor tlīdzekļa L lietderības koeficienta svēr tais elektroenerģijas patēr iņš, pamatojoti es 
uz atkār totas uzlādes elektroenerģiju no elektrotīkla, Wh/km;
EC AC – H,weighted ir transpor tlīdzekļa H lietderības koeficienta svēr tais elektroenerģi jas patēr iņš, pamatojoti es 
uz atkār totas uzlādes elektroenerģiju no elektrotīkla, Wh/km;
Kind ir interpolāci jas koeficie nts konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim piemērojamā WLTP 
testa ciklā.
4.5.6.3. OVC-HEV , OVC-FC HV un PEV individuālais elektroenerģijas patēr iņš
Atsevišķa transpor tlīdzekļa elektroenerģijas patēr iņu saskaņā ar šā pielikuma 4.3.3. punktu OVC-HEV un 
saskaņā ar šā pielikuma 4.3.4. punktu PEV aprēķina ar šādu vienādojumu:
EC ind,p¼EC L,pþKind,p×ðEC H,p – EC L,pÞ
kur:
EC ind,p ir atsevišķa transpor tlīdzekļa elektroenerģi jas patēr iņš konkrētā laikposmā p, Wh/km;
EC L,p ir transpor tlīdzekļa L elektroenerģi jas patēr iņš konkrētā laikposmā p, Wh/km;
EC H,p ir transpor tlīdzekļa H elektroenerģijas patēr iņš konkrētā laikposmā p, Wh/km;
Kind,p ir interpolācijas koeficie nts konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim laikposmā p;
p ir atsevišķa laikposma indekss piemērojamā testa ciklā.
1.A līmenim
Konkrētie laikposmi ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms, ļoti liela ātruma posms, 
piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls un piemērojamais WLTP testa cikls.
1.B līmenim
Konkrētie laikposmi ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms un piemērojamais 
WLTP testa cikls.
4.5.7. Atsevišķu transpor tlīdzekļu pilnuzlādes nobraukumu interpolāci ja
4.5.7.1. OVC-HEV un OVC-FC HV individuālais kopējais pilnuzlādes nobraukums
Ja šādam kritērijam:
jAER L
RCDA,L – AER H
RCDA,Hj≤0,1
kur:
AER L ir transpor tlīdzekļa L kopējais pilnuzlādes nobraukums piemērojamā WLTP testa ciklā, km;
AER H ir transpor tlīdzekļa H kopējais pilnuzlādes nobraukums piemērojamā WLTP testa ciklā, km;
RCDA,L ir transpor tlīdzekļa L faktiskais pilnuzlādes nobraukums akumulēto enerģiju patērējošā 
režīmā, km;
RCDA,H ir transpor tlīdzekļa H faktiskais pilnuzlādes nobraukums akumulēt o enerģiju patērējošā 
režīmā, km;
ir atbilstība, atsevišķa transpor tlīdzekļa kopējo pilnuzlādes nobraukumu aprēķina ar šādu vienādojumu:
AER ind,p¼AER L,pþKind,p×ðAER H,p – AER L,pÞLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/476 26.11.2021.  
kur:
AER ind,p ir atsevišķa transpor tlīdzekļa kopējais pilnuzlādes nobraukums konkrētā laikposmā p, km;
AER L,p ir transpor tlīdzekļa L kopējais pilnuzlādes nobraukums konkrētā laikposmā p, km;
AER H,p ir transpor tlīdzekļa H kopējais pilnuzlādes nobraukums konkrētā laikposmā p, km;
Kind,p ir interpolācijas koeficie nts konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim laikposmā p;
p ir atsevišķa laikposma indekss piemērojamā testa ciklā.
1.A līmenim
Konkrētie laikposmi ir piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls piemērojamais WLTP testa cikls.
1.B līmenim
Konkrētie laikposmi ir piemērojamais WLTP testa cikls.
Ja nav atbilstības šajā punktā noteikta jam kritērijam, transpor tlīdzeklim H noteiktais AER ir piemērojams 
visiem interpolācijas saimes transpor tlīdzekļiem.
4.5.7.2. PEV individuālais pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā
Atsevišķa transpor tlīdzekļa pilnuzlādes nobraukumu pilnībā elektr iskā režīmā aprēķina ar šādu vienādojumu:
PER ind,p¼PER L,pþKind,p×ðPER H,p – PER L,pÞ
kur:
PER ind,p ir atsevišķa transpor tlīdzekļa pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā konkrētā 
laikposmā p, km;
PER L,p ir transpor tlīdzekļa L pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā konkrētā laikposmā 
p, km;
PER H,p ir transpor tlīdzekļa H pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā režīmā konkrētā laikposmā 
p, km;
Kind,p ir interpolācijas koeficie nts konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim laikposmā p;
p ir atsevišķa laikposma indekss piemērojamā testa ciklā.
1.A līmenim
Konkrētie laikposmi ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms, ļoti liela ātruma posms, 
piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls un piemērojamais WLTP testa cikls.
1.B līmenim
Konkrētie laikposmi ir piemērojamais WLTP testa cikls.
4.5.7.3. OVC-HEV un OVC-FC HV individuālais ekvivalentais kopējais pilnuzlādes nobraukums
Atsevišķa transpor tlīdzekļa ekvivalento kopējo pilnuzlādes nobraukumu aprēķina ar šādu vienādojumu:
EAER ind,p¼EAER L,pþKind,p×ðEAER H,p – EAER L,pÞ
kur:
EAER ind,p ir atsevišķa transpor tlīdzekļa ekvivalentais kopējais pilnuzlādes nobraukums konkrētā 
laikposmā p, km;
EAER L,p ir transpor tlīdzekļa L ekvivalentais kopējais pilnuzlādes nobraukums konkrētā laikposmā p, 
km;
EAER H,p ir transpor tlīdzekļa H ekvivalentais kopējais pilnuzlādes nobraukums konkrētā laikposmā p, 
km;
Kind,p ir interpolācijas koeficie nts konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim laikposmā p;
p ir atsevišķa laikposma indekss piemērojamā testa ciklā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/477  
1.A līmenim
Konkrētie laikposmi ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms, ļoti liela ātruma posms, 
piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls un piemērojamais WLTP testa cikls.
1.B līmenim
Konkrētie laikposmi ir piemērojamais WLTP testa cikls.
4.5.8. Vērtību korekcij a
Ražotājs drīkst samazināt saskaņā ar šā pielikuma 4.5.7.3. punktu noteikto EAER vērtību. Šādos gadījumos:
EAER posma vērtības samazina par vērtību, kas ir samazinātās EAER un aprēķinātās EAER vērtības dalījums. 
Šādi nekompe nsē tehni skos elementus, kuru dēļ transpor tlīdzekli faktiski jāizslēdz no interpolācijas saimes.
4.6. OVC-HEV galīgo testa rezultātu pakāpeniskas aprēķināšanas procedūra
Papildus gāzveida savienojumu emisijas uzlādi noturošā testā galīgo rezultātu pakāpeniskas aprēķināšanas 
procedūrai saskaņā ar šā pielikuma 4.1.1.1. punktu un degvielas patēr iņa un degvielas patēr iņa efektivitātes 
aprēķināšanas procedūrai saskaņā ar šā pielikuma 4.2.1.1. punktu šā pielikuma 4.6.1. un 4.6.2. punktā ir 
aprakstīta pakāpeniskas aprēķināšanas procedūra, lai note iktu galīgos akumulēt o enerģiju patērējošo, kā arī 
galīgos svēr tos uzlādi noturošo un akumulēt o enerģiju patērējošo testa rezultātus.
4.6.1. OVC-HEV akumulēto enerģiju patērējošu 1. tipa testu galīgo testa rezultātu pakāpeniskas aprēķināšanas 
procedūra
Rezultātus aprēķina A8/8. tabulā norādītajā secībā. Reģistrē visus attiecināmos rezultātus slejā “Iznākums”. 
Slejā “Process” ir norādīti punkti, kuri jāizmanto aprēķinā vai kas satur papildu aprēķinus.
A8/8. tabulā vienādojumos un rezultātos izmanto šādu nomenklatūr u:
c pilns piemērojamais testa cikls;
p katrs piemērojamais cikla posms; EAER city aprēķinā (ja attiecināms), ar p apzīmē pilsētas 
braukšanas ciklu;
i piemērojamais kritēriju emisijas kompon ents;
CS uzlādi noturošs;
CO 2 CO 2 masas emisi ja.
A8/8. tabula
Galīgo akumulēto enerģiju patērējošo vērtību aprēķins (FE attiecas tikai uz 1.B līmeni) 
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
1 B8. pielikums Akumulēto enerģi ju 
patērējoša testa 
rezultātiRezultāti izmērīti saskaņā ar šā pielikuma 
3. papildinājumu, sākotnēji aprēķināti 
saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu.ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
Atkārtotas uzlādes elektroenerģi ja saskaņā 
ar šā pielikuma 3.2.4.6. punktu.EAC, Wh;
Cikla enerģija saskaņā ar B7. pielikuma 
5. punktu.Ecycle, Ws;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/478 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
CO 2 masas emisi ja saskaņā ar B7 
pielikuma 3.2.1. punktu.MCO2,CD,j , g/km;
Gāzveida emisijas savienojuma i masa 
saskaņā ar B8. pielikuma 4.1.3.1. punktu.Mi,CD,j, g/km;
Kopējais pilnuzlādes nobraukums saskaņā 
ar šā pielikuma 4.4.1.1. punktu.AER, km;
CO 2 masas emisi jas korekcijas koeficients 
KCO2 varētu būt nepieciešams saskaņā ar šā 
pielikuma 2. papildinājumu.
Iznākums ir pieejams katram testam. KCO2,
(g/km)/(Wh/km).
Ja piemēro inte rpolācij as met odi, 
iznākums (izņemot KCO2) ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.
1.A līmenim
B8. pielikumsIzmantojamā akumulatoru bate rijas 
enerģija saskaņā ar šā pielikuma 
4.4.1.2.2. punktu.UBE city, Wh;
Ja tika braukts piemērojamais WLTP 
pilsētas testa cikls: kopējais pilnuzlādes 
nobraukums pilsētā saskaņā ar šā 
pielikuma 4.4.1.2.1. punktu.AER city, km.
Daļiņu skaita emisijas (ja attiecināms) 
saskaņā ar B7. pielikuma 4. punktu.PN CD,j, daļiņas uz 
kilometr u;
Cietdaļiņu emisi jas saskaņā ar 
B7. pielikuma 4. punktu.PM CD,c, mg/km;
2 Iznākums 1. solī ΔE REESS,j , Wh;
Ecycle, Ws.Relatīvās elektroenerģijas izmaiņas 
aprēķināšana katram ciklam saskaņā ar šā 
pielikuma 3.2.4.5.2. punktu.
Iznākums ir pieejams katram testam un 
katram piemērojama jam WLTP testa 
ciklam.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.REEC i.
3 Iznākums 2. solī REEC i. Pārejas un apliecinājuma cikla note ikšana 
saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu.nveh;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/479  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
Ja attiecībā uz vienu transpor tlīdzekli ir 
pieejami vairāki akumulēto enerģi ju 
patērējoši testi, vidējās vērtības 
note ikšanas vajadzībām katrā testā ir jābūt 
tam pašam ciklu skaitam nveh.
Nobraukuma akumulēt o enerģiju 
patērējošā režīmā noteikšana saskaņā ar šā 
pielikuma 4.4.3. punktu.RCDC; km.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.
4 Iznākums 3. solī nveh; Ja izmanto interpolācijas metod i, pārejas 
ciklu nosaka transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.
Pārbaudīt, vai ir atbilstība interpolācijas 
kritērijam saskaņā ar šo noteikumu 
6.3.2.2. punkta d) apakšpunktu.nveh,L;
nveh,H ;
ja attiecināms
nveh,M.
1.A līme ­
nim
5Iznākums 1. solī Mi,CD,j, g/km;
PM CD,c, mg/km;
PN CD,j, daļiņas uz 
kilometr u;Emisiju kombinēto vērtību aprēķināšana 
nveh cikliem; ja piemēro interpolācijas 
metod i, nveh,H cikliem un nveh,M cikliem 
izmanto nveh,L ciklus, ja attiecināms.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.Mi,CD,c , g/km;
PM CD,c, mg/km;
PN CD,c, daļiņas uz 
kilometr u;
1.A līme ­
nim
6Iznākums 5. solī Mi,CD,c , g/km;
PM CD,c, mg/km;
PN CD,c, daļiņas uz 
kilometr u;Emisijas vidējošana testos katrā 
piemērojamajā WLTP testa ciklā 
akumulēto enerģi ju patērējošā 1. tipa testa 
ietvaros un robežvēr tību pārbaude saskaņā 
ar B6. pielikuma A6/2. tabulu.Mi,CD,c,ave , g/km;
PM CD,c,ave , mg/km;
PN CD,c, ave, daļiņas uz 
kilometr u;
1.A līme ­
nim
7Iznākums 1. solī ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
UBE city, Wh.Ja AER city iegūst no 1. tipa testa, braucot 
piemērojamos WLTP testa ciklus, vērtību 
aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 
4.4.1.2.2. punktu.
Ja ir vairāk nekā viens tests,
ncity,pe jābūt vienādam katrā testā.
Iznākums ir pieejams katram testam.
AER city vidējošana.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.AER city, km;
AER city,ave, km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/480 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
1.A līme ­
nim
8Iznākums 1. solī dj, km; UF aprēķināšana posmam un ciklam.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.UF phase,j ;
UF cycle,c.
Iznākums 3. solī nveh;
Iznākums 4. solī nveh,L;
1.A līme ­
nim
9Iznākums 1. solī ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
EAC, Wh;Elektroenerģij as patēr iņa aprēķināšana, 
pamatojoti es uz atkār tota s uzlādes 
enerģiju saskaņā ar šā pielikuma 
4.3.1. punktu.
Interp olācij as gadījumā izmant o nveh,L 
ciklus. Tāpēc prasītās CO 2 masas emisijas 
korekcijas dēļ elektroenerģijas patēr iņam 
apliecinājuma ciklā un tā posmos ir jābūt 
nulle.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.EC AC,CD, Wh/km;
Iznākums 3. solī nveh;
Iznākums 4. solī nveh,L;
Iznākums 8. solī UF phase,j ;
10 Iznākums 1. solī MCO2,CD,j , g/km;
KCO2,  
(g/km)/(Wh/km);
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
nveh;
nveh,L;
UF phase,j .Akumulēto enerģi ju patērējošas CO2 
masas emisijas aprēķināšana saskaņā ar šā 
pielikuma 4.1.2. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metod i, izmant o 
nveh,L ciklus. Atsaucoties uz šā pielikuma 
4.1.2. punktu, apliecinājuma ciklu koriģē 
saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumu.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.MCO2,CD , g/km;
Iznākums 3. solī dj, km;
Iznākums 4. solī nveh;
Iznākums 8. solī nveh,L;
UF phase,j .
11 Iznākums 1. solī MCO2,CD,j , g/km;
Mi,CD,j, g/km;
KCO2,  
(g/km)/(Wh/km).
nveh;
nveh,L;
UF phase,j ;Akumulēto enerģi ju patērējoša degvielas 
patēr iņa un degvielas patēr iņa efektivitātes 
aprēķināšana saskaņā ar šā pielikuma 
4.2.2. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metod i, izmant o 
nveh,L ciklus. Atsaucoties uz šā pielikuma 
4.1.2. punktu, apliecinājuma cikla MCO2,CD, 
j koriģē saskaņā ar šā pielikuma 
2. papildinājumu.1.A līmenim
FC CD,j, l/100 km;
FC CD, l/100 km.
1.B līmenim
FECD, km/l.
Iznākums 3. solī nveh;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/481  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
Attiecībā uz 1.A līmeni posma degvielas 
patēr iņu FC CD,j aprēķina, izmantojot 
koriģēto CO 2 masas emisi ju saskaņā ar 
B7. pielikuma 6. punktu.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.Iznākums 4. solī nveh,L;
Iznākums 8. solī UF phase,j ;
12 Iznākums 1. solī ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;Ja attiecināms, elektroenerģijas patēr iņa 
aprēķināšana no pirmā piemērojamā 
WLTP testa cikla, kā apraks tīts šā 
pielikuma 8. papildinājuma 2.1. punktā.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.EC DC,CD,firs t, Wh/km
13 Iznākums 9. solī EC AC,CD, Wh/km; Testu vidējo vērtību noteikšana katram 
transpor tlīdzeklim.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams katram transpor tlīdzeklim H, L 
un, ja attiecināms – M.Ja attiecināms:
EC DC,CD,firs t,ave,  
Wh/km
1.A līmenim
EC AC,CD,ave , Wh/km;
MCO2,CD,a ve, g/km;
FC CD,ave , l/100 km;
1.B līmenim
FECD,ave , km/l.Iznākums 10. solī MCO2,CD , g/km;
Iznākums 11. solī FC CD, l/100 km;
FECD, km/l.
Iznākums 12. solī Ja attiecināms:
EC DC,CD,firs t, Wh/km.
14 Iznākums 13. solī EC AC,CD,ave , Wh/km;
MCO2,CD,a ve, g/km.
FECD,ave , km/l.Akumulēto enerģi ju patērējoša 
elektroenerģijas patēr iņa, degvielas 
patēr iņa efektivitātes un CO 2 masas 
emisijas deklarēšana katram 
transpor tlīdzeklim.
EC AC,weighted aprēķināšana saskaņā ar šī 
pielikuma 4.3.2. punktu.1.A līmenim
EC AC,CD,declared ,  
Wh/km;
EC AC,weighted ,  
Wh/km;
MCO2,CD,declared ,  
g/km.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams katram transpor tlīdzeklim H, L 
un, ja attiecināms – M.1.B līmenim
FECD,declared , km/l.
15 Iznākums 13. solī EC AC,CD,ave , Wh/km;
Ja attiecināms:
EC DC,CD,firs t,ave,  
Wh/km;Ja attiecināms:
Elektroenerģij as patēr iņa korekcij a COP 
vajad zībām, kā apraks tīts šā pielikuma 
8. papildinājuma 2.1. punktā.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams katram transpor tlīdzeklim H, L 
un, ja attiecināms – M.EC DC,CD,COP ,  
Wh/km;
Iznākums 14. solī EC AC,CD,declared ,  
Wh/km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/482 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
16
Interp o-
lācijas 
saimes 
rezultāts.
Ja 
interpolā -
cijas 
metodi 
nepie -
mēro, 
17. solis 
nav 
prasīts, 
un 
iznākums 
šajā solī ir 
galīg ais 
rezultāts.Iznākums 15. solī Ja attiecināms: EC DC, 
CD,COP , Wh/km;Ja piemēro interpolācijas metodi, 
noapaļošanu starpsoļos veic saskaņā ar šo 
note ikumu 6.1.8. punktu.
MCO2,CD noapaļots līdz otrajai zīmei aiz 
komata.Ja attiecināms: EC DC, 
CD,COP ,final, Wh/km;
EC AC,CD,final 1.A 
līmenim, Wh/km;
MCO2,CD,final , g/km;
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km;
FC CD,final , l/100 km;Iznākums 14. solī EC AC,CD,declared ,  
Wh/km;
EC AC,weighted, Wh/km;
FECD,declared , km/l;
MCO2,CD,declared , g/km.
Iznākums 13. solī FC CD,ave , l/100 km; EC AC,CD,final un EC AC,weighted,final noapaļo līdz 
pirmajai zīmei aiz komata.
Ja attiecināms:
EC DC,CD,COP noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.
FC CD un FECD noapaļo līdz trešaja i zīmei aiz 
komata.
Iznākums ir pieejams transpor tlīdzeklim 
H un transpor tlīdzeklim L, un, ja 
attiecināms, transpor tlīdzeklim M.
Ja nepiemēro interpolācijas metodi, galīgo 
noapaļošanu veic saskaņā ar šo note ikumu 
6.1.8. punktu.
EC AC,CD , EC AC,weighted un MCO2,CD noapaļo 
līdz tuvākaj am veselaj am skaitlim.
Ja attiecināms:
EC DC,CD,COP noapaļo līdz tuvākaj am 
veselaj am skaitlim.
FC CD un FECD noapaļo līdz pirmajai zīmei 
aiz komata.1.B līmenim
FECD,final , km/l;
17
Atsevišķa 
transpor -
tlīdzekļa 
rezultāts
Testa 
galīg ais 
rezultāts.Iznākums 16. solī Ja attiecināms: EC DC, 
CD,COP ,final, Wh/km;
EC AC,CD,final , Wh/km;
MCO2,CD,final , g/km;
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km;
FC CD,final , l/100 km; 
FECD,final , km/l;Individuālo vērtību interpolācija, 
pamatojoti es uz transpor tlīdzekļa H un L 
un, ja attiecināms, transpor tlīdzekļa M 
ievaddatiem.
Atsevišķa transpor tlīdzekļa vērtību galīgo 
noapaļošanu veic saskaņā ar šo note ikumu 
6.1.8. punktu.
EC AC,CD , EC AC,weighted un MCO2,CD noapaļo 
līdz tuvākaj am veselaj am skaitlim.
Ja attiecināms:
EC DC,CD,COP noapaļo līdz tuvākaj am 
veselaj am skaitlim.
FC CD noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.
Iznākums ir pieejams katram atsevišķam 
transpor tlīdzeklim.Ja attiecināms: EC DC, 
CD,COP ,ind, Wh/km;
1.A līmenim
EC AC,CD,ind , Wh/km;
MCO2,CD,ind , g/km;
EC AC,weighted,ind ,  
Wh/km;
FC CD,ind , l/100 km;
1.B līmenim
FECD,ind , km/l;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/483  
4.6.2. OVC-HEV 1. tipa testa galīgo svēr to uzlādi noturošo un akumulēto enerģiju patērējošo testu rezultātu 
pakāpeniskas aprēķināšanas procedūra
Rezultātus aprēķina A8/9. tabulā norādītajā secībā. Reģistrē visus attiecināmos rezultātus slejā “Iznākums”. 
Slejā “Process” ir norādīti punkti, kuri jāizmanto aprēķinā vai kas satur papildu aprēķinus.
Šajā tabulā vienādojumos un rezultāto s izmant o šādu nomenklatūr u:
c konkrētais laikposms ir pilns piemērojamais testa cikls;
p katrs piemērojamais cikla posms; EAER city aprēķinā (ja attiecināms), ar p apzīmē pilsētas 
braukšanas ciklu;
i piemērojamais kritēriju emisijas kompon ents (izņemot CO2);
j konkrētā laikposma indeks s;
CS uzlādi noturošs;
CD akumulēto enerģiju patērējošs;
CO 2 CO 2 masas emisi ja;
REESS Atkārtoti uzlādējama elektroenerģijas akumulēšanas sistēma.
A8/9. tabula
Galīgo svēr to akumulēto enerģiju patērējošo uzlādi noturošo vērtību aprēķins (FE attiecas tikai uz 1.B līmeni) 
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
1 Iznākums 1. solī,  
A8/8. tabulaMi,CD,j, g/km;
PN CD,j, daļiņas uz 
kilometr u;
PM CD,c, mg/km;
MCO2,CD,j , g/km;
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
AER, km;
EAC, Wh;Ievaddati no CD un CS pēcapstrādes. MCO2,CD,j , g/km;
AER, km;
EAC, Wh;
MCO2,CS,declared ,  
g/km;
MCO2,CD,declared ,  
g/km;
MCO2,CD,a ve, g/km;
1.A līmenim
Mi,CD,j, g/km;
PN CD,j, daļiņas uz 
kilometr u;
PM CD,c, mg/km;
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
AER city,ave, km;
nveh;
RCDC, km;
nveh,L;
nveh,H ;
UF phase,j ;
UF cycle,c;
Mi,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS ,pIznākums 7. solī,  
A8/8. tabulaAER city,ave, km;
Iznākums 3. solī,  
A8/8. tabulanveh;
RCDC, km;
Iznākums 4. solī,  
A8/8. tabulanveh,L;
nveh,H ;
Iznākums 8. solī,  
A8/8. tabulaUF phase,j ;
UF cycle,c;
Iznākums 6. solī,  
A8/5. tabulaMi,CS,c,6 , g/km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/484 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
Iznākums 7. solī,  
A8/5. tabulaMCO2,CS,declared , g/km;
MCO2,CS ,pIznākums CD gadījumā ir pieejams katram 
CD testam. Iznākums CS gadījumā ir 
pieejams vienreiz CS testa vidējo vērtību 
dēļ.
Ja piemēro inte rpolācij as met odi, 
iznākums (izņemot KCO2) ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.
CO 2 masas emisi jas korekcijas koeficients 
KCO2 varētu būt nepieciešams saskaņā ar šā 
pielikuma 2. papildinājumu.KCO2,
(g/km)/(Wh/km).
Iznākums 14. solī,  
A8/8. tabulaMCO2,CD,declared , g/km;
Iznākums 13. solī,  
A8/8. tabulaMCO2,CD,a ve, g/km;
KCO2,
(g/km)/(Wh/km).
1.A līme ­
nim
2Iznākums 1. solī Mi,CD,j, g/km;
PN CD,j, daļiņas uz 
kilometr u;
PM CD,c, mg/km;
nveh;
nveh,L;
UF phase,j ;
UF cycle,c;
Mi,CS,c,6 , g/km;Svēr to emisi jas (izņemot MCO2,weight ed) 
savienojumu aprēķināšana saskaņā ar šā 
pielikuma 4.1.3.1. līdz 4.1.3.3. punktu.
Piezīme.
Mi,CS,c,6 ietver PN CS,c un PM CS,c.
Iznākums ir pieejams katram CD testam.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams katram transpor tlīdzeklim H, L 
un, ja attiecināms – M.Mi,weighted , g/km;
PN weighted , daļiņas uz 
kilometr u;
PM weighted , mg/km;
3 Iznākums 1. solī MCO2,CD,j , g/km;
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
nveh;
RCDC, km
MCO2,CS,declared , g/km;
MCO2,CS ,pEkvivalentā kopējā pilnuzlādes 
nobraukuma saskaņā ar šā pielikuma 
4.4.4.1. un 4.4.4.2. punktu un 
nobraukuma akumulēto enerģiju 
patērējošā režīmā saskaņā ar šā pielikuma 
4.4.5. punktu aprēķināšana.
Iznākums ir pieejams katram CD testam.
RCDA noapaļo saskaņā ar šo note ikumu 
6.1.8. punktu līdz tuvākaj am veselaj am 
skaitlim.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams katram transpor tlīdzeklim H, L 
un, ja attiecināms – M.EAER, km;
EAER p, km;
RCDA, km.
4 Iznākums 1. solī AER, km; Iznākums ir pieejams katram CD testam. AER interpolācijas 
pieejamība.
Iznākums 3. solī RCDA, km. Ja piemēro interpolācijas metodi, 
pārbauda AER interpolācijas pieejamību 
starp transpor tlīdzekli H, L un, ja 
attiecināms – M saskaņā ar šā pielikuma 
4.5.7.1. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metodi, katram 
testa m ir jāatbilst šai prasībai.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/485  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
5
Interp o-
lācijas 
saimes 
rezultāts.
Ja 
interpolā -
cijas 
metodi 
nepie -
mēro, 
9. solis 
nav 
prasīts, 
un 
iznākums 
šajā solī ir 
galīg ais 
rezultāts.Iznākums 1. solī AER, km. Vidējā AER un AER deklarāci ja.
Deklarēto AER noapaļo saskaņā ar šo 
note ikumu 6.1.8. punktu līdz 
B6. pielikuma A6/1. tabulā norādītaj am 
zīmju skaitam aiz komata.
Ja nepiemēro interpol ācijas metod i un ir 
atbilstība AER interpolācijas pieejamības 
kritērijam, AER noapaļo saskaņā ar šo 
note ikumu 6.1.8. punktu līdz pirmajai 
zīmei aiz komata.
Iznākums ir pieejams transpor tlīdzeklim 
H un L, un, ja attiecināms, 
transpor tlīdzeklim M.
Ja piemēro interpolācijas metodi, bet nav 
atbilstības kritērijam, transpor tlīdzekļa H 
AER piemēro visai interpolācijas saimei un 
noapaļo saskaņā ar šo note ikumu 
6.1.8. punktu līdz tuvākaj am veselaj am 
skaitlim.
Ja nepiemēro interpol ācijas metod i, AER 
noapaļo saskaņā ar šo note ikumu 
6.1.8. punktu līdz tuvākaj am veselam 
skaitlim.AER ave, km;
1.A līmenim
AER dec, km.
1.A līme ­
nim
6Iznākums 1. solī Mi,CD,j, g/km;
MCO2,CD,j , g/km;
nveh;
nveh,L;
UF phase,j ;
Mi,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,declared , g/km.
MCO2,CD,declared , g/km;
MCO2,CD,a ve, g/km;Svēr tās CO 2 masas emisi jas un degvielas 
patēr iņa aprēķināšana saskaņā ar šā 
pielikuma 4.1.3.1. un 4.2.3. punktu.
Iznākums ir pieejams katram CD testam.
Ja piemēro interpolācijas metod i, izmant o 
nveh,L ciklus. Atsaucoties uz šā pielikuma 
4.1.2. punktu, apliecinājuma cikla MCO2,CD, 
j koriģē saskaņā ar šā pielikuma 
2. papildinājumu.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams katram 
transpor tlīdzeklim H, transpor tlīdzeklim 
L un, ja attiecināms, transpor tlīdzeklim M.MCO2,weight ed, g/km;
FC weighted , l/100 km;
7 Iznākums 1. solī EAC, Wh; Elektroenerģij as patēr iņa aprēķināšana, 
pamatojoti es uz EAER, saskaņā ar šā 
pielikuma 4.3.3.1. un 4.3.3.2. punktu.
Iznākums ir pieejams katram CD testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams katram 
transpor tlīdzeklim H, transpor tlīdzeklim 
L un, ja attiecināms, transpor tlīdzeklim M.EC, Wh/km;
EC, Wh/km;Iznākums 3. solī EAER, km;
EAER p, km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/486 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
8
Interp o-
lācijas 
saimes 
rezultāts.
Ja 
interpolā -
cijas 
metodi 
nepie -
mēro, 
9. solis 
nav 
prasīts, 
un 
iznākums 
šajā solī ir 
galīg ais 
rezultāts.Iznākums 1. solī AER city, ave, km; 1.B līmenim
Vidējā EC un EC deklarācija.
ECp,final ¼ECp,ave×ECdec
ECave
1.A līmenim un 1.B līmenim
Vidējošanu un noapaļošanu aprēķinu 
starpsoļos veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metod i, aprēķinu 
starpsoļos veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
AER city,ave, EAER un EAER p noapaļo līdz 
pirmajai zīmei aiz komata.
MCO2,weight ed noapaļots līdz otrajai zīmei aiz 
komata.
FC weighted noapaļo līdz trešaja i zīmei aiz 
komata.
EC un EC p noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.
Iznākums ir pieejams transpor tlīdzeklim 
H, transpor tlīdzeklim L un, ja attiecināms, 
transpor tlīdzeklim M.
Ja nepiemēro interpol ācijas metod i, testa 
rezultātu galīgo noapaļošanu veic saskaņā 
ar šo noteikumu 6.1.8. punktu.
AER city,ave, EAER un EAER p noapaļo līdz 
tuvākaj am veselaj am skaitlim.
MCO2,weight ed noapaļo līdz tuvākajam 
veselaj am skaitlim.
FC weighted noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.
EC un EC p noapaļo līdz tuvākaj am 
veselaj am skaitlim.1.B līmenim
EC dec, Wh/km;
EC p,final , Wh/km;
EAER final, km;
1.A līmenim
AER city,final, km;
MCO2,weight ed,final ,  
g/km;
FC weighted,final ,  
l/100 km;
EC final, Wh/km;
EC p,final , Wh/km;
EAER final, km;
EAER p,final , km.Iznākums 6. solī MCO2,weight ed, g/km;
FC weighted , l/100 km;
Iznākums 7. solī EC, Wh/km;
EC, Wh/km;
Iznākums 3. solī EAER, km;
EAER p, km;
Iznākums 5. solī AER dec, km;
AER ave, km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/487  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
9
Atsevišķa 
transpor -
tlīdzekļa 
rezultāts
Testa 
galīg ais 
rezultāts.Iznākums 5. solī AER dec, km; Atsevišķu vērtību interpolācija, 
pamatojoti es uz transpor tlīdzekļa maza 
ātruma, vidēja ātruma un liela ātruma 
ievaddatiem saskaņā ar šā pielikuma 
4.5. punktu, un galīgā noapaļošana 
saskaņā ar šo note ikumu 6.1.8. punktu.
AER ind,AER city,ind, EAER ind un EAER p,ind 
noapaļo līdz tuvākaj am veselajam skaitlim.
MCO2,weight ed,ind noapaļo līdz tuvākajam 
veselaj am skaitlim.
EC weighted,ind noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.
FC weighted,ind noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.
EC ind un EC p,ind noapaļo līdz tuvākaj am 
veselaj am skaitlim.
Iznākums ir pieejams katram atsevišķam 
transpor tlīdzeklim.EC ind, Wh/km;
EC p,ind, Wh/km;
EAER ind, km;
1.A līmenim
AER ind, km;
AER city,ind, km;
MCO2,weight ed,ind ,  
g/km;
FC weighted,ind ,  
l/100 km;
EAER p,ind, km.Iznākums 8. solī AER city,final, km;
MCO2,weight ed,final ,  
g/km;
FC weighted,final ,  
l/100 km;
EC final, Wh/km;
EC p,final , Wh/km;
EAER final, km;
EAER p,final , km;
Iznākums 4. solī AER interpolācijas 
pieejamība.
Iznākums 1. solī RCDC
RCDC noapaļo saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu līdz tuvākaj am veselaj am 
skaitlim.RCDC,fina l
4.6.3. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
OVC-FC HV galīgo testa rezultātu pakāpeniskas aprēķināšanas procedūra
Šajā punktā ir aprakstīta galīgo akumulēto enerģi ju patērējošo, kā arī svēr to galīgo uzlādi uzturošo un 
akumulēt o enerģiju patērējošo testa rezultātu pakāpeniska aprēķināšana.
4.6.3.1. OVC-FC HV akumulēt o enerģiju patērējoša 1. tipa testa galīgo testa rezultātu pakāpeniskas aprēķināšanas 
procedūra
Rezultātus aprēķina A8/9.a tabulā norādītajā secībā. Reģistrē visus attiecināmos rezultātus slejā “Iznākums”. 
Slejā “Process” ir norādīti punkti, kuri jāizmanto aprēķinā vai kas satur papildu aprēķinus.
A8/8. tabulā vienādojumos un rezultātos izmanto šādu nomenklatūr u:
c pilns piemērojamais testa cikls;
p katrs piemērojamais cikla posms; EAER city aprēķinā (ja attiecināms), ar p apzīmē pilsētas 
braukšanas ciklu;
CS uzlādi noturošs;
A8/9.a tabula
OVC-FC HV akumulēto enerģiju patērējošo galīgo vērtību aprēķināšana 
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
1 B8. pielikums Akumulēto enerģi ju 
patērējoša testa 
rezultātiRezultāti izmērīti saskaņā ar šā pielikuma 
3. papildinājumu, sākotnēji aprēķināti 
saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu.ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
Izmantojamā akumulatoru bate rijas 
enerģija saskaņā ar šā pielikuma 
4.4.1.2.2. punktu.UBE city, Wh;
Atkārtotas uzlādes elektroenerģi ja saskaņā 
ar šā pielikuma 3.2.4.6. punktu.EAC, Wh;
Cikla enerģija saskaņā ar B7. pielikuma 
5. punktu.Ecycle, Ws;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/488 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
CO 2 masas emisi ja saskaņā ar B7 
pielikuma 3.2.1. punktu.FC CD,j, kg/100 km;
Kopējais pilnuzlādes nobraukums saskaņā 
ar šā pielikuma 4.4.1.1. punktu.AER, km;
Ja tika braukts piemērojamais WLTP 
pilsētas testa cikls: kopējais pilnuzlādes 
nobraukums pilsētā saskaņā ar šā 
pielikuma 4.4.1.2.1. punktu.AER city, km.
H2 degvielas patēr iņa korekcij as 
koeficients Kfuel,FCHV varētu būt 
nepieciešams saskaņā ar šā pielikuma 
2. papildinājumu.Kfuel,FCHV ,
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km).
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums (izņemot Kfuel,FCHV ) ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H, L un, ja attiecināms – 
M.
2 Iznākums 
1. solīΔE REESS,j , Wh;
Ecycle, Ws.Relatīvās elektroenerģijas izmaiņas 
aprēķināšana katram ciklam saskaņā ar šā 
pielikuma 3.2.4.5.2. punktu.
Iznākums ir pieejams katram testam un 
katram piemērojama jam WLTP testa 
ciklam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H, L un, ja attiecināms – 
M.REEC i.
3 Iznākums 
2. solīREEC i. Pārejas un apliecinājuma cikla note ikšana 
saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu.
Ja attiecībā uz vienu transpor tlīdzekli ir 
pieejami vairāki akumulēto enerģi ju 
patērējoši testi, vidējās vērtības 
note ikšanas vajadzībām katrā testā ir jābūt 
tam pašam ciklu skaitam nveh.nveh;
Nobraukuma akumulēt o enerģiju 
patērējošā režīmā noteikšana saskaņā ar šā 
pielikuma 4.4.3. punktu.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H, L un, ja attiecināms – 
M.RCDC; km.
4 Iznākums 
3. solīnveh; Ja izmanto interpolācijas metod i, pārejas 
ciklu nosaka transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.
Pārbauda, vai ir atbilstība interpolācijas 
kritērijam saskaņā ar šo noteikumu 
6.3.2.2. punktu.nveh,L;
nveh,H ;
ja attiecināms
nveh,M.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/489  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
5 Iznākums 
1. solīΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
UBE city, Wh.Ja AER city iegūst no 1. tipa testa, braucot 
piemērojamos WLTP testa ciklus, vērtību 
aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 
4.4.1.2.2. punktu.
Ja ir vairāk nekā viens tests,
ncity,pe jābūt vienādam katrā testā.
Iznākums ir pieejams katram testam.
AER city vidējošana.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.AER city, km;
AER city,ave, km.
6 Iznākums 
1. solīdj, km; UF aprēķināšana posmam un ciklam. UF phase,j ;
UF cycle,c.
Iznākums 
3. solīnveh; Iznākums ir pieejams katram testam.
Iznākums 
4. solīnveh,L; Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.
7 Iznākums 
1. solīΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
EAC, Wh;Elektroenerģij as patēr iņa aprēķināšana, 
pamatojoti es uz atkār tota s uzlādes 
enerģiju saskaņā ar šā pielikuma 4.3.1. 
un 4.3.2. punktu.
Interp olācij as gadījumā izmant o nveh,L 
ciklus. Tāpēc prasītās CO 2 masas emisijas 
korekcijas dēļ elektroenerģijas patēr iņam 
apliecinājuma ciklā un tā posmos ir jābūt 
nulle.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.EC AC,weighted ,  
Wh/km;
EC AC,CD, Wh/km;
Iznākums 
3. solīnveh;
Iznākums 
4. solīnveh,L;
Iznākums 
6. solīUF phase,j ;
8 Iznākums 
1. solīFC CD,j, l/100 km
Kfuel,FCHV , (kg/ 
100 km)/(Wh/ 
100 km);Akumulēto enerģi ju patērējoša degvielas 
patēr iņa aprēķināšana saskaņā ar šā 
pielikuma 4.2.2. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metod i, izmant o 
nveh,L ciklus. Atsaucoties uz šā pielikuma 
4.1.2. punktu, apliecinājuma ciklu koriģē 
saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumu.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.FC CD, kg/100 km;
Iznākums 
3. solīΔE REESS,j , Wh;
Iznākums 
4. solīdj, km;
Iznākums 
6. solīnveh;
nveh,L;
UF phase,j .LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/490 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
[rezer vēts]
10 Iznākums 
7. solī
Iznākums 
8. solīEC AC,weighted , Wh/km;
EC AC,CD, Wh/km;
FC CD, kg/100 km.Testu vidējo vērtību noteikšana katram 
transpor tlīdzeklim.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams katram transpor tlīdzeklim H, L 
un, ja attiecināms – M.EC AC,weighted,ave ,  
Wh/km;
EC AC,CD,ave , Wh/km;
FC CD,ave , kg/100 km.
11 Iznākums 
10. solīEC AC,CD,ave , Wh/km;
FC CD,ave , kg/100 km;Akumulēto enerģi ju patērējoša 
elektroenerģijas patēr iņa un degvielas 
patēr iņa deklarēšana attiecībā uz katr u 
transpor tlīdzekli.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams katram transpor tlīdzeklim H, L 
un, ja attiecināms – M.EC AC,CD,declared ,  
Wh/km;
FC CD,declared ,  
kg/100 km;
[Rezer vēts]
13
Interp olācij as 
saimes rezul ­
tāts.
Ja interpolā ­
cijas metodi 
nepiemēro, 
17. solis nav 
prasīts, un 
iznākums 
šajā solī ir 
galīg ais 
rezultāts.Iznākums 
11. solīEC AC,CD,declared ,  
Wh/km;Ja piemēro interpolācijas metod i, aprēķinu 
starpsoļos veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.
MCO2,CD noapaļots līdz otrajai zīmei aiz 
komata.
EC AC,CD un EC AC,weighted noapaļo līdz 
pirmajai zīmei aiz komata.
Iznākums ir pieejams transpor tlīdzeklim 
H un transpor tlīdzeklim L, un, ja 
attiecināms, transpor tlīdzeklim M.
Ja nepiemēro interpolācijas metodi, galīgo 
noapaļošanu veic saskaņā ar šo note ikumu 
6.1.8. punktu.
EC AC,CD , EC AC,weighted un MCO2,CD noapaļo 
līdz tuvākaj am veselaj am skaitlim.EC AC,CD,final ,  
Wh/km;
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km;
FC CD,final , l/100 km;
Iznākums 
10. solīEC AC,weighted,ave ,  
Wh/km;
FC CD,ave , kg/100 km;
14
Atsevišķa 
transpor tlīd-
zekļa 
rezultāts
Testa galīg ais 
rezultāts.Iznākums 
13. solīEC AC,CD,final , Wh/km;
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km;
FC CD,final , kg/100 km;Individuālo vērtību interpolācija, 
pamatojoti es uz transpor tlīdzekļa H un L 
un, ja attiecināms, transpor tlīdzekļa M 
ievaddatiem.
Atsevišķa transpor tlīdzekļa vērtību galīgo 
noapaļošanu veic saskaņā ar šo note ikumu 
6.1.8. punktu.
EC AC,CD , EC AC,weighted noapaļo līdz 
tuvākaj am veselaj am skaitlim.
Iznākums ir pieejams katram atsevišķam 
transpor tlīdzeklim.EC AC,CD,ind , Wh/km;
EC AC,weighted,ind ,  
Wh/km;
FC CD,ind , kg/100 km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/491  
4.6.3.2. OVC-FC HV 1. tipa testa galīgo svēr to uzlādi noturošo un akumulēto enerģi ju patērējošo testu rezultātu 
pakāpeniskas aprēķināšanas procedūra
Testa rezultātus aprēķina A8/9.a tabulā norādītajā secībā. Reģistrē visus piemērojamos rezultātus slejā 
“Iznākums”. Slejā “Process” ir norādīti punkti, kuri jāizmanto aprēķinā vai kas satur papildu aprēķinus.
Šajā tabulā vienādojumos un rezultāto s izmant o šādu nomenklatūr u:
c konkrētais laikposms ir pilns piemērojamais testa cikls;
p katrs piemērojamais cikla posms; EAER city aprēķinā (ja attiecināms), ar p apzīmē pilsētas 
braukšanas ciklu;
j konkrētā laikposma indeks s;
CS uzlādi noturošs;
CD akumulēto enerģiju patērējošs;
REESS Atkārtoti uzlādējama elektroenerģijas akumulēšanas sistēma.
A8/9.b tabula
OVC-FC HV akumulēto enerģiju patērējošo un uzlādi noturošo galīgo svēr to vērtību aprēķināšana 
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
1 Iznākums 
1. solī,  
A8/9.a tabulaFC CD,j, kg/100 km
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
AER, km;
EAC, Wh;Ievaddati no CD un CS pēcapstrādes.
Iznākums CD gadījumā ir pieejams katram 
CD testam. Iznākums CS gadījumā ir 
pieejams vienreiz CS testa vidējo vērtību 
dēļ.
Ja piemēro inte rpolācij as met odi, 
iznākums (izņemot Kfuel,FCHV ) ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H, L un, ja 
attiecināms – M.FC CD,j, kg/100 km;
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
AER, km;
EAC, Wh;
AER city,ave, km;
nveh;
RCDC, km;
nveh,L;
nveh,H ;
UF phase,j ;
UF cycle,c;
FC CS,declared ,  
kg/100 km;
FC CS,p, kg/100 km;
FC CD,declared ,  
kg/100 km;
FC CD,ave , kg/100 km;Iznākums 
5. solī,  
A8/9.a tabulaAER city,ave, km;
Iznākums 
3. solī,  
A8/9.a tabulanveh;
RCDC, km;
Iznākums 
4. solī,  
A8/9.a tabulanveh,L;
nveh,H ;
Iznākums 
6. solī,  
A8/9.a tabulaUF phase,j ;
UF cycle,c;
Iznākums 
5. solī,  
A8/7. tabulaFC CS,declared ,  
kg/100 km;
FC CS,p, kg/100 km;
Iznākums 
11. solī,  
A8/9.a tabulaFC CD,declared ,  
kg/100 km;
Iznākums 
10. solī,  
A8/9.a tabulaFC CD,ave , kg/100 km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/492 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
Kfuel,FCHV ,
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km).H2 korekcij as koefic ients Kfuel,FCHV varētu 
būt nepieciešams saskaņā ar šā pielikuma 
2. papildinājumu.Kfuel,FCHV ,
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km).
2 Iznākums 
1. solī,FC CD,j, kg/100 km;
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
nveh;
RCDC, kmEkvivalentā kopējā pilnuzlādes 
nobraukuma saskaņā ar šā pielikuma 
4.4.4.1. un 4.4.4.2. punktu un 
nobraukuma akumulēto enerģiju 
patērējošā režīmā saskaņā ar šā pielikuma 
4.4.5. punktu aprēķināšana.
Iznākums ir pieejams katram CD testam.
RCDA noapaļo saskaņā ar šo note ikumu 
6.1.8. punktu līdz tuvākaj am veselaj am 
skaitlim.
Ja piemēro inter polāci jas metodi, iznākums 
ir pieejams katram transpor tlīdzeklim H, L 
un, ja attiecināms – M.EAER, km;
EAER p, km;
RCDA, km.
3 Iznākums 
1. solīAER, km; Iznākums ir pieejams katram CD testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
pārbauda AER interpolācijas pieejamību 
starp transpor tlīdzekli H, L un, ja 
attiecināms – M saskaņā ar šā pielikuma 
4.5.7.1. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metodi, katram 
testa m ir jāatbilst šai prasībai.AER interpolācijas 
pieejamība.
Iznākums 
2. solīRCDA, km.
4
Interp olācij as 
saimes 
rezultāts.
Ja interpolā ­
cijas metodi 
nepiemēro, 
9. solis nav 
prasīts, un 
iznākums 
šajā solī ir 
galīg ais 
rezultāts.Iznākums 
1. solīAER, km. Vidējā AER un AER deklarāci ja.
Deklarēto AER noapaļo saskaņā ar šo 
note ikumu 6.1.8. punktu līdz 
B6. pielikuma A6/1. tabulā norādītaj am 
zīmju skaitam aiz komata.
Ja nepiemēro interpol ācijas metod i un ir 
atbilstība AER interpolācijas pieejamības 
kritērijam, AER noapaļo saskaņā ar šo 
note ikumu 6.1.8. punktu līdz pirmajai 
zīmei aiz komata.
Iznākums ir pieejams transpor tlīdzeklim 
H un L, un, ja attiecināms, 
transpor tlīdzeklim M.
Ja piemēro interpolācijas metodi, bet nav 
atbilstības kritērijam, transpor tlīdzekļa H 
AER piemēro visai interpolācijas saimei un 
noapaļo saskaņā ar šo note ikumu 
6.1.8. punktu līdz tuvākaj am veselaj am 
skaitlim.
Ja nepiemēro interpol ācijas metod i, AER 
noapaļo saskaņā ar šo note ikumu 
6.1.8. punktu līdz tuvākaj am veselam 
skaitlim.AER ave, km;
AER dec, km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/493  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
5 Iznākums 
1. solīFC CD,j, kg/100 km
nveh;
nveh,L;
UF phase,j ;
FC CS,declared ,  
kg/100 km;
FC CD,declared ,  
kg/100 km;
FC CD,ave , kg/100 km;Svēr tās CO 2 masas emisi jas un degvielas 
patēr iņa aprēķināšana saskaņā ar šā 
pielikuma 4.1.3.1. un 4.2.3. punktu.
Iznākums ir pieejams katram CD testam.
Ja piemēro interpolācijas metod i, izmant o 
nveh,L ciklus. Atsaucoties uz šā pielikuma 
4.1.2. punktu, apliecinājuma cikla MCO2,CD, 
j koriģē saskaņā ar šā pielikuma 
2. papildinājumu.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams katram 
transpor tlīdzeklim H, transpor tlīdzeklim 
L un, ja attiecināms, transpor tlīdzeklim M.FC weighted ,  
kg/100 km;
6 Iznākums 
1. solīEAC, Wh; Elektroenerģij as patēr iņa aprēķināšana, 
pamatojoti es uz EAER, saskaņā ar šā 
pielikuma 4.3.3.1. un 4.3.3.2. punktu.
Iznākums ir pieejams katram CD testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams katram 
transpor tlīdzeklim H, transpor tlīdzeklim 
L un, ja attiecināms, transpor tlīdzeklim M.EC, Wh/km;
EC, Wh/km;
Iznākums 
2. solīEAER, km;
EAER p, km;
7
Interp olācij as 
saimes 
rezultāts.
Ja interpolā ­
cijas metodi 
nepiemēro, 
9. solis nav 
prasīts, un 
iznākums 
šajā solī ir 
“galīg ais 
rezultāts”.Iznākums 
1. solīAER city, ave, km; Vidējošanu un noapaļošanu aprēķinu 
starpsoļos veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metod i, aprēķinu 
starpsoļos veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
AER city,final, EAER un EAER p noapaļo līdz 
pirmajai zīmei aiz komata.
FC weighted noapaļo līdz trešaja i zīmei aiz 
komata.
EC un EC p noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.
Iznākums ir pieejams transpor tlīdzeklim 
H, transpor tlīdzeklim L un, ja attiecināms, 
transpor tlīdzeklim M.
Ja nepiemēro interpol ācijas metod i, testa 
rezultātu galīgo noapaļošanu veic saskaņā 
ar šo noteikumu 6.1.8. punktu.
AER city,ave, EAER un EAER p noapaļo līdz 
tuvākaj am veselaj am skaitlim.
FC weighted noapaļo līdz trešaja i zīmei aiz 
komata.
EC un EC p noapaļo līdz tuvākaj am 
veselaj am skaitlim.AER city,final, km;
FC weighted,final ,  
kg/100 km;
EC final, Wh/km;
EC p,final , Wh/km;
EAER final, km;
EAER p,final , km.Iznākums 
5. solīFC weighted , kg/100 km;
Iznākums 
6. solīEC, Wh/km;
EC, Wh/km;
Iznākums 
3. solīEAER, km;
EAER p, km.
Iznākums 
5. solīAER dec, km;
AER ave, km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/494 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
8 Iznākums 
5. solīAER dec, km; Atsevišķu vērtību interpolācija, 
pamatojoti es uz transpor tlīdzekļa maza 
ātruma, vidēja ātruma un liela ātruma 
ievaddatiem saskaņā ar šā pielikuma 
4.5. punktu, un galīgā noapaļošana 
saskaņā ar šo note ikumu 6.1.8. punktu.
AER ind,AER city,ind, EAER ind un EAER p,ind 
noapaļo līdz tuvākaj am veselajam skaitlim.
EC weighted,ind noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.
FC weighted,ind noapaļo līdz trešajai zīmei aiz 
komata.
EC ind un EC p,ind noapaļo līdz tuvākaj am 
veselaj am skaitlim.
Iznākums ir pieejams katram atsevišķam 
transpor tlīdzeklim.AER ind, km;
AER city,ind, km;
FC weighted,ind ,  
kg/100 km;
EC ind, Wh/km;
EC p,ind, Wh/km;
EAER ind, km;
EAER p,ind, km.Iznākums 
7. solīAER city,final, km;
FC weighted,final ,  
kg/100 km;
EC final, Wh/km;
EC p,final , Wh/km;
EAER final, km;
EAER p,final , km;
Iznākums 
4. solīAER interpolācijas 
pieejamība.
Iznākums 
1. solīRCDC
RCDC noapaļo saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu līdz tuvākaj am veselaj am 
skaitlim.RCDC,fina l
4.7. PEV galīgo testa rezultātu pakāpeniskas aprēķināšanas procedūra
Rezultātus secīgu ciklu procedūras gadījumā aprēķina A8/10. tabulā norādītajā secībā un saīsinātas testa 
procedūras gadījumā – A8/11. tabulā norādītaj ā secībā. Reģistrē visus attiecināmos rezultātus slejā 
“Iznākums”. Slejā “Process” ir norādīti punkti, kuri jāizmanto aprēķinā vai kas satur papildu aprēķinus.
4.7.1. PEV galīgo testa rezultātu pakāpeniskas aprēķināšanas procedūra secīgu ciklu procedūras gadījumā
Šajā tabulā jautājumos un rezultātos izmanto šādu nomenklatūr u:
j konkrētā laikposma indeks s.
A8/10. tabula
Secīgu ciklu 1. tipa procedūrā noteikto PEV galīgo vērtību aprēķināšana 
1.A līmenim  
Konkrētie laikposmi ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms, ļoti liela ātruma posms, 
piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls un piemērojamais WLTP testa cikls.  
1.B līmenim  
Konkrētie laikposmi ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms un piemērojamais WLTP 
testa cikls.  LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/495  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
1 B8. 
pielikumsTesta rezultāti Rezultāti izmērīti saskaņā ar šā pielikuma 
3. papildinājumu un sākotnēji aprēķināti 
saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu.ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
Izmantojamā akumulatoru bate rijas 
enerģija saskaņā ar šā pielikuma 
4.4.2.2.1. punktu.UBE CCP, Wh;
Atkārtotas uzlādes elektroenerģi ja saskaņā 
ar šā pielikuma 3.4.4.3. punktu.
Iznākums ir pieejams katram testam.
EAC noapaļo saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu līdz pirmajai zīmei aiz 
komata. Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L.EAC, Wh.
2 Iznākums 
1. solīΔE REESS,j , Wh;
UBE CCP, Wh.Pilnu izbraukt o piemērojamo WLTC 
posmu un ciklu skaita note ikšana saskaņā 
ar šā pielikuma 4.4.2.2. punktu.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L.nWLTC;
ncity;
nlow;
nmed;
nhigh;
nexHigh .
3 Iznākums 
1. solīΔE REESS,j , Wh;
UBE CCP, Wh.Svēr uma koeficientu aprēķināšana 
saskaņā ar šā pielikuma 4.4.2.2. punktu.
Piezīme. Svēr uma koeficientu skaits ir 
atkarīgs no izmant otā piemērojamā cikla 
(3 vai 4 posmu WLTC). Papildus varētu būt 
vajad zīgs iznākums iekavās 4 posmu 
WLTC gadījumā.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L.KWLTC,1
KWLTC,2
KWLTC,3
(KWLTC,4)
Kcity,1
Kcity,2
Kcity,3
(Kcity,4)
Klow,1
Klow,2
Klow,3
(Klow,4)
Kmed,1
Kmed,2
Kmed,3
(Kmed,4 )
Khigh,1
Khigh,2
Khigh,3
(Khigh,4 )
KexHigh,1
KexHigh,2
KexHigh,3
(KexHigh,4 )Iznākums 
2. solīnWLTC;
ncity;
nlow;
nmed;
nhigh;
nexHigh .LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/496 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
4 Iznākums 
1. solīΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
UBE CCP, Wh.Elektroenerģij as patēr iņa REESS 
aprēķināšana saskaņā ar šā pielikuma 
4.4.2.2. punktu.EC DC,WL TC, Wh/km;
EC DC,city , Wh/km;
EC DC,low , Wh/km;
EC DC,med , Wh/km;
EC DC,high , Wh/km;
EC DC,exHigh , Wh/km;
EC DC,first , Wh/km.Iznākums 
2. solīnWLTC;
ncity;
nlow;
nmed;
nhigh;
nexHigh .Elektroenerģij as patēr iņa aprēķināšana no 
pirmā piemērojamā WLTP testa cikla EC DC, 
first, kā apraks tīts šā pielikuma 
8. papildinājuma 1.1. punktā.
Iznākums 
3. solīVisi svēr uma
koeficientiIznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L.
5 Iznākums 
1. solīUBE CCP, Wh; Pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā 
režīmā aprēķināšana saskaņā ar šā 
pielikuma 4.4.2.2. punktu.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L.PER WLTC, km;
PER city, km;
PER low, km;
PER med, km;
PER high, km;
PER exHigh , km.Iznākums 
4. solīEC DC,WL TC, Wh/km;
EC DC,city , Wh/km;
EC DC,low , Wh/km;
EC DC,med , Wh/km;
EC DC,high , Wh/km;
EC DC,exHigh , Wh/km.
6 Iznākums 
1. solīEAC, Wh; Elektroenerģij as patēr iņa no elektrotīkla 
aprēķināšana saskaņā ar šā pielikuma 
4.3.4. punktu.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L.EC WLTC, Wh/km;
EC city, Wh/km;
EC low, Wh/km;
EC med, Wh/km;
EC high, Wh/km;
EC exHigh , Wh/km.Iznākums 
5. solīPER WLTC, km;
PER city, km;
PER low, km;
PER med, km;
PER high, km;
PER exHigh , km.
7
Ja interpolācijas 
metodi nepie ­
mēro, 10. solis 
nav prasīts, un 
PER WLTC,dec un 
EC WLTC,dec iznā ­
kums šajā solī ir 
galīgais rezul ­
tāts.Iznākums 
5. solīPER WLTC, km;
PER city, km;
PER low, km;
PER med, km;
PER high, km;
PER exHigh , km;Testu vidējās vērtības iegūšana visām 
ievaddatu vērtībām.
PER WLTC,dec un EC WLTC,dec deklarēšana, 
pamatojoti es uz PER WLTC,ave un EC WLTC,ave .PER WLTC,dec , km;
PER WLTC,ave , km;
PER city,ave, km;
PER low,ave, km;
PER med,ave , km;
PER high,ave , km;
PER exHigh,ave , km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/497  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
Iznākums 
6. solīEC WLTC, Wh/km;
EC city, Wh/km;
EC low, Wh/km;
EC med, Wh/km;
EC high, Wh/km;
EC exHigh , Wh/km.PER salāgošana pilsētas, maza ātruma, 
vidēja ātruma, liela ātruma un ļoti liela 
ātruma gadījumā, pamatojoties uz 
PER WLTC,dec un PER WLTC,ave attiecību:
AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
EC salāgošana pilsētas, maza ātruma, 
vidēja ātruma, liela ātruma un ļoti liela 
ātruma gadījumā, pamatojoties uz EC WLTC, 
dec un EC WLTC,ave attiecību:
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Ja interpolācijas metodi piemēro, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L. PER WLTC,dec , kā arī 
EC WLTC,dec noapaļo saskaņā ar šo 
note ikumu 6.1.8. punktu līdz 
B6. pielikuma A6/1. tabulā norādītaj am 
zīmju skaitam aiz komata.
Ja interpolācijas metodi nepiemēro, 
PER WLTC,dec un EC WLTC,dec noapaļo saskaņā 
ar šo noteikumu 6.1.8. punktu līdz 
tuvākaj am veselam skaitlim.EC WLTC,dec , Wh/km;
EC WLTC,ave , Wh/km;
EC city,ave, Wh/km;
EC low,ave, Wh/km;
EC med,ave , Wh/km;
EC high,ave , Wh/km;
EC exHigh,ave , Wh/km;
EC DC,first,ave , Wh/km.Iznākums 
4. solīEC DC,first , Wh/km.
8 Iznākums 
7. solīEC WLTC,dec , Wh/km;
EC WLTC,ave , Wh/km;
EC DC,first,ave , Wh/km.Elektroenerģij as patēr iņa korekcij a COP 
vajad zībām, kā apraks tīts šā pielikuma 
8. papildinājuma 1.1. punktā.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L.EC DC,COP , Wh/km.
9
Ja interpolācijas 
metodi 
nepiemēro, 
10. solis nav 
prasīts, un 
iznākums šajā 
solī ir galīg ais 
rezultāts.Iznākums 
7. solīPER city,ave, km;
PER low,ave, km;
PER med,ave , km;
PER high,ave , km;
PER exHigh,ave , km;Aprēķinu starpsoļos noapaļo saskaņā ar šo 
note ikumu 6.1.8. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metod i, aprēķinu 
starpsoļos veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.
PER city un PER pnoapaļo līdz pirmajai zīmei 
aiz komata.PER city,final, km;
PER low,final, km;
PER med,final , km;
PER high,final , km;
PER exHigh,final , km;
EC city,ave, Wh/km;
EC low,ave, Wh/km;
EC med,ave , Wh/km;
EC high,ave , Wh/km;
EC exHigh,ave , Wh/km;EC city,final, Wh/km;
EC low,final, Wh/km;
EC med,final , Wh/km;
EC high,final , Wh/km;
EC exHigh,fin al,  
Wh/km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/498 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
Iznākums 
8. solīEC DC,COP , Wh/km. EC city un EC p noapaļo līdz pirmajai zīmei 
aiz komata.
EC DC,COP noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.
Iznākums ir pieejams transpor tlīdzeklim 
H un transpor tlīdzeklim L.
Ja interpolācijas metodi nepiemēro, testa 
rezultātu galīgo noapaļošanu veic saskaņā 
ar šo noteikumu 6.1.8. punktu.
PER city un PER p noapaļo līdz tuvākaj am 
veselaj am skaitlim.
EC city un EC p noapaļo līdz tuvākajam 
veselaj am skaitlim.
EC DC,COP noapaļo līdz tuvākajam veselaj am 
skaitlim.EC DC,COP ,final,  
Wh/km.
10
Atsevišķa 
transpor tlīd-
zekļa rezultāts
Testa galīgais 
rezultāts.Iznākums 
7. solīPER WLTC,dec , km;
EC WLTC,dec , Wh/kmAtsevišķu vērtību interpolācija, 
pamatojoti es uz transpor tlīdzekļa H un 
transpor tlīdzekļa L ievaddatiem saskaņā ar 
šā pielikuma 4.5. punktu, un galīgā 
noapaļošana saskaņā ar šo note ikumu 
6.1.8. punktu.PER WLTC,ind , km;
PER city,ind, km;
PER low,ind, km;
PER med,ind , km;
PER high,ind , km;
PER exHigh,ind , km;Iznākums 
9. solīPER city,final, km;
PER low,final, km;
PER med,final , km;
PER high,final , km;
PER exHigh,final , km; PER ind, PER city,ind, un PER p,ind noapaļo līdz 
tuvākaj am veselaj am skaitlim.
EC ind, ECc ity un EC p,ind noapaļo līdz 
tuvākaj am veselaj am skaitlim.EC WLTC,ind , Wh/km;
EC city,ind, Wh/km;
EC low,ind, Wh/km;
EC med,ind , Wh/km;
EC high,ind , Wh/km;
EC exHigh,ind , Wh/km;EC city,final, Wh/km;
EC low,final, Wh/km;
EC med,final , Wh/km;
EC high,final , Wh/km;
EC exHigh,fin al, Wh/km;
EC DC,COP ,ind noapaļo līdz tuvākaj am 
veselaj am skaitlim.
EC DC,COP ,final, Wh/km. Iznākums ir pieejams katram atsevišķam 
transpor tlīdzeklim.EC DC,COP ,ind,  
Wh/km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/499  
4.7.2. PEV galīgo testa rezultātu pakāpeniskā aprēķināšanas procedūra saīsinātas testa procedūras gadījumā
Šajā tabulā jautājumos un rezultātos izmanto šādu nomenklatūr u:
j konkrētā laikposma indeks s.
A8/11. tabula
Saīsinātā 1. tipa test a procedūrā noteikto PEV galīgo vērtību aprēķināšana 
1.A līmenim  
Konkrētie laikposmi ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms, ļoti liela ātruma posms, 
piemērojamais WLTP pilsētas testa cikls un piemērojamais WLTP testa cikls.  
1.B līmenim  
Konkrētie laikposmi ir maza ātruma posms, vidēja ātruma posms, liela ātruma posms un piemērojamais WLTP 
testa cikls.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
1 B8. 
pielikumsTesta rezultāti Rezultāti izmērīti saskaņā ar šā pielikuma 
3. papildinājumu un sākotnēji aprēķināti 
saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu.ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
Izmantojamā akumulatoru bate rijas 
enerģija saskaņā ar šā pielikuma 
4.4.2.1.1. punktu.UBE STP, Wh;
Atkārtotas uzlādes elektroenerģi ja saskaņā 
ar šā pielikuma 3.4.4.3. punktu.
Iznākums ir pieejams katram testam.
EAC noapaļo saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L.EAC, Wh.
2 Iznākums 
1. solīΔE REESS,j , Wh;
UBE STP, Wh.Svēr uma koeficientu aprēķināšana 
saskaņā ar šā pielikuma 4.4.2.1. punktu.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L.KWLTC,1
KWLTC,2
Kcity,1
Kcity,2
Kcity,3
Kcity,4
Klow,1
Klow,2
Klow,3
Klow,4
Kmed,1
Kmed,2
Kmed,3
Kmed,4
Khigh,1LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/500 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
Khigh,2
KexHigh,1
KexHigh,2
3 Iznākums 
1. solīΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
UBE STP, Wh.Elektroenerģij as patēr iņa REESS 
aprēķināšana saskaņā ar šā pielikuma 
4.4.2.1. punktu.
Elektroenerģij as patēr iņa aprēķināšana no 
pirmā piemērojamā WLTP testa cikla EC DC, 
first, kā apraks tīts šā pielikuma 
8. papildinājuma 1.1. punktā.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L.EC DC,WL TC, Wh/km;
EC DC,city , Wh/km;
EC DC,low , Wh/km;
EC DC, med, Wh/km;
EC DC,high , Wh/km;
EC DC,exHigh , Wh/km;
EC DC,first , Wh/km.Iznākums 
2. solīVisi svēr uma 
koeficienti
4 Iznākums 
1. solīUBE STP, Wh; Pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektr iskā 
režīmā aprēķināšana saskaņā ar šā 
pielikuma 4.4.2.1. punktu.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L.PER WLTC, km;
PER city, km;
PER low, km;
PER med, km;
PER high, km;
PER exHigh , km.Iznākums 
3. solīEC DC,WL TC, Wh/km;
EC DC,city , Wh/km;
EC DC,low , Wh/km;
EC DC, med, Wh/km;
EC DC,high , Wh/km;
EC DC,exHigh ,
Wh/km.
5 Iznākums 
1. solīEAC, Wh; Elektroenerģij as patēr iņa no elektrotīkla 
aprēķināšana saskaņā ar šā pielikuma 
4.3.4. punktu.
Iznākums ir pieejams katram testam.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L.EC WLTC, Wh/km;
EC city, Wh/km;
EC low, Wh/km;
EC med, Wh/km;
EC high, Wh/km;
EC exHigh , Wh/km.Iznākums 
4. solīPER WLTC, km;
PER city, km;
PER low, km;
PER med, km;
PER high, km;
PER exHigh , km.
6
Ja interpolācijas 
metodi 
nepiemēro, 
9. solis nav 
prasīts, un 
PER WLTC,dec un 
EC WLTC,dec Iznākums 
4. solīPER WLTC, km;
PER city, km;
PER low, km;
PER med, km;
PER high, km;
PER exHigh , km;Testu vidējās vērtības iegūšana visām 
ievaddatu vērtībām.
PER WLTC,dec un EC WLTC,dec deklarēšana, 
pamatojoti es uz PER WLTC,ave un EC WLTC,ave .
PER salāgošana pilsētas, maza ātruma, 
vidēja ātruma, liela ātruma un ļoti liela 
ātruma gadījumā, pamatojoties uz 
PER WLTC,dec un PER WLTC,ave attiecību:PER WLTC,dec , km;
PER WLTC,ave , km;
PER city,ave, km;
PER low,ave, km;
Iznākums 
5. solīEC WLTC, Wh/km;
EC city, Wh/km;
EC low, Wh/km;
EC med, Wh/km;
EC high, Wh/km;
EC exHigh , Wh/km.
Iznākums 
3. solīEC DC,first , Wh/km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/501  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
iznākums šajā 
solī ir galīg ais 
rezultāts.AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
EC salāgošana pilsētas, maza ātruma, 
vidēja ātruma, liela ātruma un ļoti liela 
ātruma gadījumā, pamatojoties uz EC WLTC, 
dec un EC WLTC,ave attiecību:
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Ja interpolācijas metodi piemēro, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L. PER WLTC,dec , kā arī 
EC WLTC,dec noapaļo saskaņā ar šo 
note ikumu 6.1.8. punktu līdz 
B6. pielikuma A6/1. tabulā norādītaj am 
zīmju skaitam aiz komata.
Ja interpolācijas metodi nepiemēro, 
PER WLTC,dec un EC WLTC,dec noapaļo saskaņā 
ar šo noteikumu 6.1.8. punktu līdz 
tuvākaj am veselam skaitlim.PER med,ave , km;
PER high,ave , km;
PER exHigh,ave , km;
EC WLTC,dec , Wh/km;
EC WLTC,ave , Wh/km;
EC city,ave, Wh/km;
EC low,ave, Wh/km;
EC med,ave , Wh/km;
EC high,ave , Wh/km;
EC exHigh,ave , Wh/km;
EC DC,first,ave , Wh/km.
7 Iznākums 
6. solīEC WLTC,dec , Wh/km;
EC WLTC,ave , Wh/km;
EC DC,first,ave , Wh/km.Elektroenerģij as patēr iņa korekcij a COP 
vajad zībām, kā apraks tīts šā pielikuma 
8. papildinājuma 1.1. punktā.
Ja piemēro interpolācijas metodi, 
iznākums ir pieejams 
transpor tlīdzeklim H un 
transpor tlīdzeklim L.EC DC,COP , Wh/km.
8
Interp olācij as 
saimes 
rezultāts.
Ja interpolācijas 
metodi 
nepiemēro, 
9. solis nav 
prasīts, un 
iznākums šajā 
solī ir galīg ais 
rezultāts.Iznākums 
6. solīPER city,ave, km;
PER low,ave, km;
PER med,ave , km;
PER high,ave , km;
PER exHigh,ave , km;
EC city,ave, Wh/km;
EC low,ave, Wh/km;
EC med,ave , Wh/km;
EC high,ave , Wh/km;Aprēķinu starpsoļos noapaļo saskaņā ar šo 
note ikumu 6.1.8. punktu.
Ja piemēro interpolācijas metod i, aprēķinu 
starpsoļos veic saskaņā ar šo noteikumu 
6.1.8. punktu.
PER city un PER pnoapaļo līdz pirmajai zīmei 
aiz komata.
EC city un EC p noapaļo līdz pirmajai zīmei 
aiz komata.
EC DC,COP noapaļo līdz pirmajai zīmei aiz 
komata.
Iznākums ir pieejams transpor tlīdzeklim 
H un transpor tlīdzeklim L.PER city,final, km;
PER low,final, km;
PER med,final , km;
PER high,final , km;
PER exHigh,final , km;
EC city,final, Wh/km;
EC low,final, Wh/km;
EC med,final , Wh/km;
EC high,final , Wh/km;
EC exHigh,fin al,  
Wh/km;
EC DC,COP ,final,  
Wh/km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/502 26.11.2021.  
Solis Nr. Avots Ievaddati Process Iznākums
EC exHigh,ave , Wh/km; Ja interpolācijas metodi nepiemēro, testa 
rezultātu galīgo noapaļošanu veic saskaņā 
ar šo noteikumu 6.1.8. punktu.
PER city un PER p noapaļo līdz tuvākaj am 
veselaj am skaitlim.
EC city un EC p noapaļo līdz tuvākajam 
veselaj am skaitlim.
EC DC,COP noapaļo līdz tuvākajam veselaj am 
skaitlim.Iznākums 
7. solīEC DC,COP , Wh/km.
9
Atsevišķa 
transpor tlīd-
zekļa rezultāts
Testa galīgais 
rezultāts.Iznākums 
6. solīPER WLTC,dec , km;
EC WLTC,dec , Wh/km;Atsevišķu vērtību interpolācija, 
pamatojoti es uz transpor tlīdzekļa H un 
transpor tlīdzekļa L ievaddatiem saskaņā ar 
šā pielikuma 4.5. punktu, un galīgā 
noapaļošana saskaņā ar šo note ikumu 
6.1.8. punktu.PER WLTC,ind , km;
PER city,ind, km;
PER low,ind, km;
PER med,ind , km;
PER high,ind , km;
PER exHigh,ind , km;Iznākums 
8. solīPER city,final, km;
PER low,final, km;
PER med,final , km;
PER high,final , km;
PER exHigh,final , km;
EC city,final, Wh/km;
EC low,final, Wh/km;
EC med,final , Wh/km;
EC high,final , Wh/km;
EC exHigh,fin al, Wh/km;
EC DC,COP ,final, Wh/km.PER ind, PER city,ind, un PER p,ind noapaļo līdz 
tuvākaj am veselaj am skaitlim.EC WLTC,ind , Wh/km;
EC city,ind, Wh/km;
EC low,ind, Wh/km;
EC med,ind , Wh/km;
EC high,ind , Wh/km;
EC exHigh,ind , Wh/km;
EC ind, ECc ity un EC p,ind noapaļo līdz 
tuvākaj am veselaj am skaitlim.
EC DC,COP ,ind noapaļo līdz tuvākaj am 
veselaj am skaitlim.
Iznākums ir pieejams katram atsevišķam 
transpor tlīdzeklim.EC DC,COP ,ind,  
Wh/km.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/503  
1. papildinājums 
REESS uzlādes stāvokļa prof ils 
1. TEST A SECĪB AS UN REESS PROFILI: OVC-HEV UN OVC-FCHV (KAS ATTIECINĀMS) AKUMULĒTO ENERĢIJU PATĒRĒJOŠS UN 
UZLĀDI NOTUR OŠS TESTS
1.1. Testa secība OVC-HEV un OVC-FCHV saskaņā ar 1. iespēju
Akumulēto enerģi ju patērējošs 1. tipa tests bez sekojoša uzlādi noturoša 1. tipa testa (A8.App1/1. attēls)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/504 26.11.2021.  
A8.App1/1. attēls
OVC-HEV un OVC-FC HV akumulēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/505  
1.2. Testa secība OVC-HEV un OVC-FCHV saskaņā ar 2. iespēju
Uzlādi noturošs 1. tipa tests bez sekojoša akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa (A8.App1/2. attēls)
A8.App1/2. attēls
OVC-HEV un OVC-FC HV uzlādi noturošs 1. tipa tests
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/506 26.11.2021.  
1.3. Testa secība OVC-HEV un OVC-FCHV saskaņā ar 3. iespēju
Akumulēto enerģi ju patērējošs 1. tipa tests ar sekojošu uzlādi noturošu 1. tipa testu (A8.App1/3. attēls)
A8.App1/3. attēls
OVC-HEV un OVC-FC HV akumulēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests ar sekojošu uzlādi noturošu 1. tipa testu
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/507  
1.4. Testa secība OVC-HEV un OVC-FCHV saskaņā ar 4. iespēju
Uzlādi noturošs 1. tipa tests ar sekojošu akumulēto enerģi ju patērējošu 1. tipa testu (A8.App1/4. attēls)
A8.App1/4. attēls
OVC-HEV un OVC-FC HV uzlādi noturošs 1. tipa tests ar sekojošu akumulēto enerģiju patērējošu 1. tipa testu
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/508 26.11.2021.  
2. NOV C-HEV UN NOV C-FCHV TESTU SECĪB A
Uzlādi noturošs 1. tipa tests (A8.App1/5. attēls)
A8.App1/5. attēls
NOV C-HEV un NOV C-FC HV uzlādi noturošs 1. tipa tests
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/509  
3. PEV TESTU SECĪBA
3.1. Secīgu ciklu procedūra (A8.App1/6. attēls)
A8.App1/6. attēls
PEV secīgu ciklu testa secība
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/510 26.11.2021.  
3.2. Saīsināta testa procedūra (A8.App1/7. attēls)
A8.App1/7. attēls
PfEV saīsinātās testa procedūras testu secība
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/511  
2. papildinājums 
Korekcijas procedūra, bals toties uz REESS enerģijas izmaiņām 
Šajā papildinājumā ir apraks tīta NOVC-HEV un OVC-HEV uzlādi noturoša 1. tipa testa CO2 masas emisijas un NOVC-FC HV 
un OVC-FC HV (ja attiecināms) degvielas patēr iņa korekcijas procedūra atkarībā no visu REESS elektroenerģijas izmaiņas.
1. VISPĀRĪGAS PRASĪBAS
1.1. Šā papildinājuma piemērojamība
1.1.1. Korekciju piemēro NOVC-FC HV un OVC-FC HV posma degvielas patēr iņam uzlādi noturošā 1. tipa testā un 
NOVC-HEV un OVC-HEV posma CO2 masas emisijām uzlādi noturošā 1. tipa testā.
1.1.2. Korekcijas piemērošanas visā ciklā NOVC-FC HV un OVC-FC HV degvielas patēr iņam, NOV C-HEV un OVC-HEV 
CO2 masas emisi jai pamatā ir uzlādi noturoša REESS enerģi jas izmaiņa ΔEREESS,CS uzlādi noturošā 1. tipa testā un 
korekcij as kritērijs c.
Lai aprēķinātu ΔEREESS,CS , izmant o šā pielikuma 4.3. punktu. Šā pielikuma 4.3. punktā izmantot o konkrēto 
laikposmu j nosaka uzlādi noturošs 1. tipa tests. Korekcij as kritēriju c nosaka saskaņā ar šā papildinājuma 
1.2. punktu.
1.1.3. Korekciju visā ciklā piemēro NOV C-FCHV un OVC-FC HV degvielas patēr iņam, NOVC-HEV un OVC-HEV CO 2 
masas emisi jai, ja ΔEREESS,CS ir negat īva, kas atbilst REESS izlādei, un korekcijas kritērijs c, kas aprēķināts šā 
papildinājuma 1.2. punktā, ir lielāks nekā saskaņā ar A8.App2/1. tabulu piemērojamā robeža.
1.1.4. NOVC-FC HV un OVC-FC HV degvielas patēr iņa, NOV C-HEV un OVC-HEV CO2 masas emisijas korekciju visā 
ciklā drīkst neveikt un drīk st izmantot nekoriģētās vērtības, ja:
a)ΔEREESS,CS ir pozitīva, kas atbilst REESS uzlādei, un korekcij as kritērijs c, kas aprēķināts šā papildinājuma 
1.2. punktā, ir lielāks nekā saskaņā ar A8.App2/1. tabulu piemērojamā robeža;
b)korekcij as kritērijs c, kurš aprēķināts šā papildinājuma 1.2. punktā, ir mazāks nekā saskaņā ar A8.App2/1. 
tabulu piemērojamā robeža;
c)ražotājs var atbildīga jai iestādei ar mērījumiem pierādīt, ka nav saistības starp attiecīgi ΔEREESS,CS un uzlādi 
noturošu CO 2 masas emisiju un ΔEREESS,CS , un degvielas patēr iņu.
1.2. Korekcijas kritērijs c ir REESS elektroenerģijas izmaiņas ΔEREESS,CS absolūtās vērtības un degvielas enerģijas 
starpība, un to aprēķina šādi:
c¼jΔE REESS,CS j
Efuel,CS
kur:
ΔEREESS,CS ir uzlādi noturošas REESS enerģi jas izmaiņa saskaņā ar šā papildinājuma 1.1.2. punktu, Wh;
Efuel,CS ir patērētās degvielas uzlādi noturošs enerģijas saturs saskaņā ar šā papildinājuma 1.2.1. punktu 
NOVC-HEV un OVC-HEV gadījumā un saskaņā ar šā papildinājuma 1.2.2. punktu NOVC-FC HV 
un OVC-FC HV gadījumā, Wh.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/512 26.11.2021.  
1.2.1. NOVC-HEV un OVC-HEV uzlādi noturoša degvielas enerģija
NOVC-HEV un OVC-HEV patērētās degvielas uzlādi noturošu enerģi jas satur u aprēķina ar šādu vienādojumu:
Efuel,CS ¼10×HV×FC CS,nb ×dCS
kur:
Efuel,CS ir uzlādi noturoša 1. tipa testa piemērojamā WLTP testa ciklā patērētās degvielas uzlādi noturošs 
enerģijas saturs, Wh;
HV ir siltumspēja saskaņā ar A6.App2/1. tabulu, kWh/l;
FC CS,nb ir neizlīdzināts uzlādi noturošais degvielas patēr iņš uzlādi noturošā 1. tipa testā, nekoriģēts 
attiecībā uz enerģijas bilanci, noteikts saskaņā ar B7. pielikuma 6. punktu, izmant ojot gāzveida 
emisiju savienojumu vērtības saskaņā ar A8/5. tabulas 2. soli, l/100 km;
dCS ir attiecīga jā piemērojama jā WLTP testa ciklā nobrauktais attālums, km;
10 ir koeficie nts pārrēķināšanai uz Wh.
1.2.2. NOVC-FC HV un OVC-FCHV uzlādi noturoša degvielas enerģi ja
NOVC-FC HV un OVC-FCHV patērētās degvielas uzlādi noturošu enerģijas satur u aprēķina ar šādu vienādojumu:
Efuel,CS ¼1
0,36×121×FC CS,nb ×dCS
kur:
Efuel,CS ir uzlādi noturoša 1. tipa testa piemērojamā WLTP testa ciklā patērētās degvielas uzlādi noturošs 
enerģijas saturs, Wh;
121 ir ūdeņraža zemākā siltumspēja, MJ/kg;
FC CS,nb ir neizlīdzināts uzlādi noturošais degvielas patēr iņš uzlādi noturošā 1. tipa testā, nekoriģēts 
attiecībā uz enerģijas bilanci, noteikts saskaņā ar A8/7. tabulas 1. soli, kg/100 km;
dCS ir attiecīga jā piemērojama jā WLTP testa ciklā nobrauktais attālums, km;
1
0,36ir koeficie nts pārrēķināšanai uz Wh.
A8.App2/1. tabula
RCB korekcijas kritēr iju robežas 
Piemērojamais 1. tipa testa 
ciklsMaza ātruma + Vidēja 
ātrumaMaza ātruma + Vidēja 
ātruma +
Liela ātrumaMaza ātruma + Vidēja ātruma 
+
Liela ātruma + Ļoti liela 
ātruma
Korekcijas kritērija c 
robežas0,015 0,01 0,005
2. KOREK CIJAS KOEFICIENTU APRĒĶINĀŠANA
2.1. CO2 masas emisi jas korekcij as koeficie ntu KCO2, degvielas patēr iņa korekcijas koeficientus Kfuel,FCHV , kā arī, ja to 
pieprasa ražotājs, posma korekcij as koeficientus KCO2,p un Kfuel,FCHV ,p izstrādā, pamatojoties uz piemērojamiem 
uzlādi noturoša 1. tipa testa cikliem.
Ja NOVC-HEV un OVC-HEV CO 2 masas emisi jas korekcijas koeficienta izstrādes nolūkā ir testēts transpor t­
līdzeklis H, koeficientu drīkst piemērot transpor tlīdzekļiem, kuri atbilst tiem pašiem interpolācijas saimes 
kritērijiem. Interp olācij as saimēm, kas atbilst šo noteikumu 6.3.11. punktā noteiktās KCO2 korekcij as koeficienta 
saimes kritērijiem, drīk st piemērot to pašu KCO2 vērtību.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/513  
2.2. Korekcijas koeficientus nosaka no uzlādi noturošu 1. tipa testu kopuma saskaņā ar šā papildinājuma 3. punktu. 
Ražotāja veikto testu skaitam ir jābūt vienādam ar pieci vai lielākam.
Ar atbildīgās iestādes piekr išanu REESS uzlādes stāvo kli pirms testa drīkst iestatīt saskaņā ar ražotāja ieteikumu 
un kā aprakstīts šā papildinājuma 3. punktā. Šādu praksi izmanto tikai uzlādi noturoša 1. tipa testa sasniegšanai 
ar pretējas zīmes ΔEREESS,CS .
Mērījumu kopumam ir jāatbilst šādiem kritērijiem.
a)Kopumā ir jābūt vismaz vienam testa m ar ΔEREESS,CS,n ≤0 un vismaz vienam testam ar 
ΔEREESS,CS,n >0.ΔEREESS,CS,n ir visu REESS elektroenerģijas izmaiņu summa testā n, aprēķināta saskaņā ar šā 
papildinājuma 4.3. punktu.
b)MCO2,CS atšķirībai starp testu ar lielāk o negat īvo elektroenerģijas izmaiņu un testu ar lielāk o pozitīv o 
elektroenerģi jas izmaiņu jābūt lielākai par vai vienādai ar 5 g/km. Šo kritēriju nedrīk st piemērot Kfuel,FCHV 
noteikšanai.
KCO2 noteikšanas gadījumā vajadzīgo testu skaitu drīk st samazināt līdz trim testiem, ja papildus a) un b) 
apakšpunkta kritērijiem ir atbilstība visiem šādiem kritērijiem.
c)MCO2,CS atšķirībai starp diviem blakus veiktiem mērījumiem, kas saistīti ar elektroenerģi jas izmaiņu testa 
laikā, jābūt vienādai ar 10 g/km vai mazākai.
d)Papildus b) apakšpunkta kritērijam tests ar lielāk o negatīv o elektroenerģi jas izmaiņu un tests ar lielāk o 
pozitīv o elektroenerģijas izmaiņu nedrīkst būt apgabalā, ko apraks ta:
 – 0,01≤ΔEREESS
Efuel≤þ0,01 ,
kur:
Efuel ir patērētās degvielas enerģijas saturs, aprēķināts saskaņā ar šā papildinājuma 1.2. punktu, 
Wh.
e)MCO2,CS atšķirībai starp testu ar lielāk o negat īvo elektroenerģijas izmaiņu un vidējo punktu un MCO2,CS 
atšķirībai starp vidējo punktu un testu ar lielāk o pozitīvo elektroenerģijas izmaiņu jābūt līdzīg ai, un tai 
vēlams iekļauties d) apakšpunktā noteikta jā diapazonā. Ja šī prasība nav izpildāma, atbildīgā iestāde nolemj, 
vai ir nepieciešams atkār tots tests.
Ražotāja note iktos korekcijas koeficientus pirms to piemērošanas pārbauda un apstipr ina atbildīgā iestāde.
Ja vismaz piecu testu kopums neatbilst a) apakšpunkta vai b) apakšpunkta kritērijam, vai abiem, ražotājs 
atbildīga jai iestādei iesniedz pierādījumu, kādēļ transpor tlīdzeklis nespēj atbilst kādam vai abiem kritērijiem. Ja 
pierādījums atbildīgo iestādi neapmier ina, tā drīkst pieprasīt veikt papildu testus. Ja arī pēc papildu testiem 
atbilstības kritērijiem nav, atbildīgā iestāde nosaka konser vatīvu korekcij as koeficie ntu, pamatojoties uz 
mērījumiem.
2.3. Korekcijas koeficientu Kfuel,FCHV un KCO2 aprēķināšana
2.3.1. Degvielas patēr iņa korekcij as koeficienta Kfuel,FC HV noteikšana
NOVC-FC HV un OVC-FCHV degvielas patēr iņa korekcij as koeficie ntu Kfuel,FCHV , kas noteikts, izbraucot uzlādi 
noturošu 1. tipa testu kopumu, definē ar šādu vienādojumu:
Kfuel,FCHV ¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðFC CS,nb,n  – FC CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/514 26.11.2021.  
kur:
Kfuel,FCHV ir degvielas patēr iņa korekcij as koeficie nts, (kg/100 km)/(Wh/km);
EC DC,CS,n ir uzlādi noturošs elektroenerģijas patēr iņš testā n, pamatojoties uz REESS izlādi saskaņā ar šādu 
vienādojumu, Wh/km;
EC DC,CS,avg ir vidējais uzlādi noturošs elektroenerģi jas patēr iņš nCS testos, pamatojoties uz REESS izlādi 
saskaņā ar šādu vienādojumu, Wh/km;
FC CS,nb,n ir uzlādi noturošs degvielas patēr iņš testā n, nekoriģēts attiecībā uz enerģi jas bilanci, saskaņā ar 
A8/7. tabulas 1. soli, kg/100 km;
FC CS,nb,avg ir vidējais aritmētiskais uzlādi noturošs degvielas patēr iņš nCS testos, pamatojoties uz degvielas 
patēr iņu, nekoriģētu attiecībā uz enerģijas bilanci saskaņā ar šādu vienādojumu, kg/100 km;
n ir konkrētā testa indeks a skaitlis;
nCS ir testu kopskaits;
un:
EC DC,CS,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1EC DC,CS,n
un:
FCCS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1FCCS,nb,n
un:
EC DC,CS,n ¼ΔEREESS,CS,n
dCS,n
kur:
ΔEREESS,CS,n ir uzlādi noturoša REESS elektroenerģijas izmaiņa testā n saskaņā ar šā papildinājuma 1.1.2. 
punktu, Wh;
dCS,n ir attālums, kas nobraukts attiecīgā uzlādi noturošā 1. tipa testā n, km.
Degvielas patēr iņa korekcijas koeficientu noapaļo saskaņā ar šo noteikumu 6.1.8. punktu līdz četriem zīmīgiem 
cipar iem. Atbildīgā iestāde izvēr tē degvielas patēr iņa korekcija s koeficienta statistisk o nozīmīgumu.
2.3.1.1. Ir atļauts izmantot degvielas patēr iņa korekcij as koeficientu, kas izstrādāts visa piemērojamā WLTP testa cikla 
testos korekcijai katrā atsevišķā posmā.
2.3.1.2. Papildus šā papildinājuma 2.2. punkta prasībām, pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu 
drīkst izstrādāt atsevišķus degvielas patēr iņa korekcija s koeficientus Kfuel,FCHV ,p katram atsevišķam posmam. 
Tādā gadījumā katrā atsevišķajā posmā jābūt atbilstībai tiem pašiem kritērijiem, kas apraks tīti šā papildinājuma 
2.2. punktā, un katram atsevišķaj am posmam piemēro šā papildinājuma 2.3.1. punktā apraks tīto procedūr u, lai 
noteiktu korekcija s koeficientu katram posmam.
2.3.2. CO2 masas emisijas korekcij as koeficie nta KCO2 noteikšana
OVC-HEV un NOVC-HEV CO2 masas emisi jas korekcij as koeficientu KCO2, kas noteikts, izbraucot uzlādi 
noturošu 1. tipa testu kopumu, definē ar šādu vienādojumu:
KCO2¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðM CO2,CS,nb,n  – M CO2,CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/515  
kur:
KCO2 ir CO2 masas emisijas korekcij as koeficie nts, (g/km)/(Wh/km);
EC DC,CS,n ir uzlādi noturošs elektroenerģijas patēr iņš testā n, pamatojoties uz REESS izlādi saskaņā ar šā 
papildinājuma 2.3.1. punktu, Wh/km;
EC DC,CS,avg ir vidējais aritmētiskais uzlādi noturošs elektroenerģijas patēr iņš nCS testos, pamatojoties uz 
REESS izlādi saskaņā ar šā papildinājuma 2.3.1. punktu, Wh/km;
MCO2,CS,nb,n ir uzlādi noturoša CO2 masas emisi ja testā n, nekoriģēta attiecībā uz enerģijas bilanci, aprēķināta 
saskaņā ar A8/5. tabulas 2. soli, g/km;
MCO2,CS,nb,a vg ir vidējā aritmētiskā uzlādi noturoša CO2 masas emisi ja nCS testos, pamatojoties uz CO2 masas 
emisiju, nekoriģētu attiecībā uz enerģijas bilanci, saskaņā ar šādu vienādojumu, g/km;
n ir konkrētā testa indeks a skaitlis;
nCS ir testu kopskaits;
un:
MCO2,CS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1MCO2,CS,nb,n
CO2 masas emisijas korekcij as koeficientu noapaļo saskaņā ar šo noteikumu 6.1.8. punktu līdz četriem 
zīmīgiem cipar iem. Atbildīgā iestāde izvēr tē CO2 masas emisijas korekcij as koeficie nta statistisk o nozīmīgumu.
2.3.2.1. Ir atļauts izmantot CO 2 masas emisi jas korekcij as koeficie ntu, kas izstrādāts visa piemērojamā WLTP testa cikla 
testos korekcijai katrā atsevišķā posmā.
2.3.2.2. Papildus šā papildinājuma 2.2. punkta prasībām, pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu 
drīkst izstrādāt atsevišķus CO2 masas emisijas korekcij as koeficientus KCO2,p katram atsevišķam posmam. Tādā 
gadījumā katrā atsevišķaj ā posmā jābūt atbilstībai tiem pašiem kritērijiem, kas apraks tīti šā papildinājuma 2.2. 
punktā, un katram atsevišķaj am posmam piemēro šā papildinājuma 2.3.2. punktā apraks tīto procedūr u, lai 
noteiktu korekcija s koeficientu katram posmam.
3. KOREK CIJAS KOEFICIENTU NOTEIKŠANAS TEST A PROCEDŪRA
3.1. OVC-HEV un OVC-FC HV
OVC-HEV un OVC-FCHV izmant o vienu no turpmāk norādītaj ām testu secībām saskaņā ar A8.App2/1. attēlu, 
lai izmērītu visas vērtības, kas nepieciešamas korekcij as koeficie ntu noteikšanai saskaņā ar šā papildinājuma 2. 
punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/516 26.11.2021.  
A8.App2/1. attēls
OVC-HEV un OVC-FC HV testa secības
3.1.1. 1. iespējas testa secība
3.1.1.1. Priekšsag atav ošana un izga rošana
Priekšsag atav ošanu un izgar ošanu veic saskaņā ar šā pielikuma 4. papildinājuma 2.1. punktu.
3.1.1.2. REESS noregulēšana
Pirms testa procedūras saskaņā ar šā papildinājuma 3.1.1.3. punktu ražotājs drīkst noregulēt REESS. Ražotājs 
iesniedz pierādījumu, ka ir izpildītas prasības testa sākšanai saskaņā ar šā papildinājuma 3.1.1.3. punktu.
3.1.1.3. Testa procedūra
3.1.1.3.1. Vadītāja izvēles režīmu piemērojama jam WLTP testa ciklam izvēlas saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājuma 
3. punktu.
3.1.1.3.2. Testēšanas vajad zībām izbrauc piemērojamo WLTP testa ciklu saskaņā ar šā pielikuma 1.4.2. punktu.
3.1.1.3.3. Ja šajā papildinājumā nav noteikts citādi, transpor tlīdzekli testē saskaņā ar B6. pielikumā apraks tīto 1. tipa testa 
procedūr u.
3.1.1.3.4. Lai iegūtu piemērojamo WLTP testa ciklu kopumu, kas prasīts korekcij as koeficie ntu noteikšanai, pēc testa var 
veikt vairākas secības, kuras vajadzīgas saskaņā ar šā papildinājuma 2.2. punktu un kuras satur šā 
papildinājuma 3.1.1.1. līdz 3.1.1.3. punktu.
3.1.2. 2. iespējas testa secība
3.1.2.1. Priekšsag atav ošana
Testa transpor tlīdzekli iepr iekšēji saga tavo saskaņā ar šā pielikuma 4. papildinājuma 2.1.1. punktu vai 2.1.2. 
punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/517  
3.1.2.2. REESS noregulēšana
Pēc priekšsag atav ošanas neveic izgarošanu saskaņā ar šā pielikuma 4. papildinājuma 2.1.3. punktu, un 
pārtraukumu, kura laikā drīkst noregulēt REESS, nosaka maksimāli 60 minūšu apmērā. Līdzīgu pārtraukumu 
piemēro pirms katra testa. Tūlīt pēc šā pārtraukuma beigām piemēro šā papildinājuma 3.1.2.3. punkta prasības.
Pēc ražotāja pieprasījuma pirms REESS regulēšanas drīk st veikt papildu iesildīšanas procedūr u, lai nodrošinātu 
līdzīgus uzsākšanas apstākļus korekcij as koeficientu noteikšanai. Ja ražotājs pieprasa šo papildu iesildīšanas 
procedūr u, identisku iesildīšanas procedūr u atkār toti veic testu secības ietvaros.
3.1.2.3. Testa procedūra
3.1.2.3.1. Vadītāja izvēles režīmu piemērojama jam WLTP testa ciklam izvēlas saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājuma 
3. punktu.
3.1.2.3.2. Testēšanas vajad zībām izbrauc piemērojamo WLTP testa ciklu saskaņā ar šā pielikuma 1.4.2. punktu.
3.1.2.3.3. Ja šajā papildinājumā nav noteikts citādi, transpor tlīdzekli testē saskaņā ar B6. pielikumā apraks tīto 1. tipa testa 
procedūr u.
3.1.2.3.4. Lai iegūtu piemērojamo WLTP testa ciklu kopumu, kas prasīts korekcij as koeficientu noteikšanai, pēc testa drīkst 
veikt vairākas secības, kuras vajadzīg as saskaņā ar šā papildinājuma 2.2. punktu un kuras satur šā papildinājuma 
3.1.2.2. un 3.1.2.3. punktu.
3.2. NOVC-HEV un NOV C-FC HV
NOVC-HEV un NOV C-FCHV izmant o vienu no turpmāk norādītaj ām testu secībām saskaņā ar A8.App2/2. 
attēlu, lai izmērītu visas vērtības, kas nepieciešamas korekcij as koeficie ntu noteikšanai saskaņā ar šā 
papildinājuma 2. punktu.
A8.App2/2. attēls
NOVC-HEV un NOVC-FCHV testa secības
3.2.1. 1. iespējas testa secībaLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/518 26.11.2021.  
3.2.1.1. Priekšsag atav ošana un izga rošana
Testa transpor tlīdzekli iepr iekšēji sagatav o un pakļauj izgar ošanai saskaņā ar šā pielikuma 3.3.1. punktu.
3.2.1.2. REESS noregulēšana
Pirms testa procedūras saskaņā ar šā papildinājuma 3.2.1.3. punktu ražotājs drīkst noregulēt REESS. Ražotājs 
iesniedz pierādījumu, ka ir izpildītas prasības testa sākšanai saskaņā ar šā papildinājuma 3.2.1.3. punktu.
3.2.1.3. Testa procedūra
3.2.1.3.1. Vadītāja izvēles režīmu izvēlas saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājuma 3. punktu.
3.2.1.3.2. Testēšanas vajad zībām izbrauc piemērojamo WLTP testa ciklu saskaņā ar šā pielikuma 1.4.2. punktu.
3.2.1.3.3. Ja šajā papildinājumā nav noteikts citādi, transpor tlīdzekli testē saskaņā ar B6. pielikumā apraks tīto uzlādi 
noturoša 1. tipa testa procedūr u.
3.2.1.3.4. Lai iegūtu piemērojamo WLTP testa ciklu kopumu, kas prasīts korekcij as koeficie ntu noteikšanai, pēc testa var 
veikt vairākas secības, kuras vajadzīgas saskaņā ar šā papildinājuma 2.2. punktu un kuras satur šā 
papildinājuma 3.2.1.1. līdz 3.2.1.3. punktu.
3.2.2. 2. iespējas testa secība
3.2.2.1. Priekšsag atav ošana
Testa transpor tlīdzekli iepr iekšēji sagatav o saskaņā ar šā pielikuma 3.3.1.1. punktu.
3.2.2.2. REESS noregulēšana
Pēc priekšsag atav ošanas neveic izgaroš anu saskaņā ar šā pielikuma 3.3.1.2. punktu un pārtraukumu, kura laikā 
drīkst regulēt REESS, nosaka maksimāli 60 minūšu apmērā. Līdzīgu pārtraukumu piemēro pirms katra testa. 
Tūlīt pēc šā pārtraukuma beigām piemēro šā papildinājuma 3.2.2.3. punkta prasības.
Pēc ražotāja pieprasījuma pirms REESS regulēšanas drīk st veikt papildu iesildīšanas procedūr u, lai nodrošinātu 
līdzīgus uzsākšanas apstākļus korekcij as koeficientu noteikšanai. Ja ražotājs pieprasa šo papildu iesildīšanas 
procedūr u, identisku iesildīšanas procedūr u atkār toti veic testu secības ietvaros.
3.2.2.3. Testa procedūra
3.2.2.3.1. Vadītāja izvēles režīmu piemērojama jam WLTP testa ciklam izvēlas saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājuma 
3. punktu.
3.2.2.3.2. Testēšanas vajad zībām izbrauc piemērojamo WLTP testa ciklu saskaņā ar šā pielikuma 1.4.2. punktu.
3.2.2.3.3. Ja šajā papildinājumā nav noteikts citādi, transpor tlīdzekli testē saskaņā ar B6. pielikumā apraks tīto 1. tipa testa 
procedūr u.
3.2.2.3.4. Lai iegūtu piemērojamo WLTP testa ciklu kopumu, kas prasīts korekcij as koeficientu noteikšanai, pēc testa drīkst 
veikt vairākas secības, kuras vajadzīg as saskaņā ar šā papildinājuma 2.2. punktu un kuras satur šā papildinājuma 
3.2.2.2. un 3.2.2.3. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/519  
4. Ražotājam ir atļauts izvēlēties piemērot B6. pielikuma 2. papildinājuma 4.5. punktā note ikto ΔM CO2,j , ievērojot 
šādu pārveidojumu:
ηalter nator ir maiņstrāvas ģenerator a efektivitāte
0,67, ja ΔEREESS,p ir negatīva (atbilst izlādei)
1,00, ja ΔEREESS,p ir pozitīva (atbilst uzlādei)
4.1. Šajā gadījumā šī pielikuma 4.1.1.3., 4.1.1.4. un 4.1.1.5. punktā noteikto koriģēto uzlādi noturošo CO2 masas 
emisi ju aizstāj ar ΔM CO2,j , nevis ar KCO2,j ×EC DC,CS,j .LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/520 26.11.2021.  
3. papildinājums 
NOV C-HEV , OVC-HEV , OVC-FC HV, PEV un NOV C-FC HV (kas attiecināms) REESS strāvas un REESS 
sprieguma noteikšana 
1. IEVADS
1.1. Šajā papildinājumā ir noteikta metode un vajad zīgie mēr instr umenti NOV C-HEV , OVC-HEV , OVC-FC HV, PEV un 
NOVC-FC HV REESS strāvas un REESS sprieguma noteikšanai.
1.2. REESS strāvas un REESS sprieguma mērījumus sāk vienlaikus ar testa sākumu un beidz uzreiz pēc tam, kad 
transpor tlīdzeklis ir pabeidzis testu.
1.3. Nosaka REESS strāvu un REESS spriegumu katrā posmā.
1.4. Mēr instr umentu sarakstu, kurus ražotājs izmant ojis, lai izmērītu REESS spriegumu un strāvu (tostar p norādot 
mēr instr umenta ražotāju, modeļa numur u, sērijas numur u, pēdējo kalibrēšanu datumus (attiecīgā gadījumā)):
a)1. tipa testā saskaņā ar šā pielikuma 3. punktu;
b)korekcijas koeficientu noteikšanas procedūras laikā saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumu (attiecīgā 
gadījumā);
c)1.A līmenim:
atbildīga jai iestādei nodrošina vides temperatūras korekcij as testu (ATCT), kā norādīts B6.a pielikumā.
2. REESS STRĀV A
REESS izlādi uzskata par negat īvu strāvu.
2.1. REESS strāvas ārēja mērīšana
2.1.1. REESS strāvu(-as) testa laikā mēra, izmant ojot spaiļu vai slēgta tipa strāvas mēr pārveidotāju. Strāvas mērīšanas 
sistēmai ir jāatbilst šā pielikuma A8/1. tabulā note iktajām prasībām. Strāvas mēr pārveidotājam(-iem) jāspēj izturēt 
maksimālās strāvas, iedarbinot motoru, un temperatūras apstākļus mērījumu punktā.
Lai iegūtu precīzus mērījumus, pirms testa ieregulē nulles stāvo kli un veic demagnetizēšanu saskaņā ar instr umenta 
ražotāja norādījumiem.
2.1.2. Strāvas mēr pārveidotājus uzstāda jebkurai REESS uz viena no kabeļiem, kas ir tieši savienots ar REESS, un tiem 
jāietver REESS kopējo strāvu.
Ekranētu vadu gadījumā izmant o atbilstīgas metodes saskaņā ar atbildīgās iestādes norādījumiem.
Lai ar ārējām ierīcēm būtu vienkārši izmērīt REESS strāvu, ražotājam būtu jānodrošina piemērotus, drošus un 
pieejamus savienojuma punktus transpor tlīdzeklī. Ja tas nav iespējams, ražotājam ir pienākums sniegt atbildīga jai 
iestādei atbalstu strāvas mēr pārveidotāja pievienošanā vienam no kabeļiem, kas ir tieši savienots ar REESS iepr iekš 
apraks tītajā veidā.
2.1.3. Strāvas mēr pārveidotāja izvades datu paraugus ņem ar vismaz 20 Hz frekvenci. Izmērīto strāvu integrē laikā, 
iegūst ot izmērīto vērtību Q, izteikt u ampērstun dās Ah. Integrē šana drīkst notikt strāvas mērīšanas sistēmā.
2.2. Transpor tlīdzekļa REESS strāvas dati
Kā altern atīvu šā papildinājuma 2.1. punktam ražotājs drīkst izmantot transpor tlīdzekļa REESS strāvas mērījumu 
datus. Atbildīg ajai iestādei pierāda šo datu precizitāti.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/521  
3. REESS SPRIEGUMS
3.1. REESS sprieguma ārēja mērīšana
Šā pielikuma 3. punktā aprakstīto testu laikā REESS spriegumu mēra ar šā pielikuma 1.1. punktā noteikta jām 
prasībām atbilstošu iekār tu un precizitāti. Lai izmērītu REESS spriegumu ar ārējām mēr iekār tām, ražotājiem ir 
jāsniedz atbalsts atbildīga jai iestādei, nodrošinot REESS sprieguma mērīšanas punktus un drošības instr ukcijas.
3.2. REESS nominālais spriegums
NOVC-HEV , NOV C-FCHV , OVC-HEV un OVC-FC HV gadījumā saskaņā ar šā papildinājuma 3.1. punktu izmērītā 
REESS sprieguma vietā drīk st izmantot REESS nominālo spriegumu, kas noteikts saskaņā ar IEC 60050-482.
3.3. Transpor tlīdzekļa REESS sprieguma dati
Kā alternatī vu šā papildinājuma 3.1. un 3.2. punktam ražotājs drīk st izmantot paša transpor tlīdzekļa sprieguma 
mērījumu datus. Atbildīga jai iestādei pierāda šo datu precizitāti.
A8 App3/1. tabula
Testa notikumi 3.1. p.3.2. p.
3.3. p.
60V vai vairākMazāk nekā 
60V
NOVC-HEV
nedrīkst 
izmantotjāizmantonedrīk st 
izmantotOVC-HEV CS stāvo klis
NOVC-FCHV
OVC-FC HV CS stāvoklis
REESS enerģijas izmaiņā balstīta korekcij as 
procedūra (2. papildinājums)
OVC-HEV CD stāvo klis
jāizmantonedrīkst 
izmantotatļauts 
izmantotatļauts izmantot OVC-FC HV CD stāvo klis
PEVLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/522 26.11.2021.  
4. papildinājums 
PEV , OVC-HEV un OVC-FC HV (attiecīgā gadījumā) priekšsagatav ošanas, izgarošanas un REESS 
uzlādes nosacījumi 
1. Šajā papildinājumā ir aprakstīta testa procedūra REESS un dedzes motora priekšsagata vošanai, gatavojoties:
a)pilnuzlādes nobraukuma, akumulēto enerģiju patērējošu un uzlādi noturošu mērījumu veikšanai, testējot OVC- 
HEV un OVC-FCHV , un
b)pilnuzlādes nobraukuma un elektroenerģijas patēr iņa mērījumu veikšanai, testējot PEV .
2. OVC-HEV UN OVC-FCHV PRIEKŠSA GATAVOŠANA UN IZGAR OŠANA
2.1. Priekšsag atav ošana un izga rošana, kad testa procedūr u sāk ar uzlādi noturošu testu
2.1.1. Lai veiktu dedzes motor a priekšsag atav ošanu, ar transpor tlīdzekli izbrauc vismaz vienu piemērojamo WLTP testa 
ciklu. Katra izbrauktā priekšsag atav ošanas cikla laikā nosaka REESS uzlādes bilanci. Priekšsag atav ošanu pārtrauc 
tā piemērojamā WLTP testa cikla beigās, kurā ir izpildīts apstāšanās kritērijs saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.5. 
punktu.
2.1.2. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu, kā alternatīvu šā papildinājuma 2.1.1. punktam, 
REESS uzlādes stāvo kli uzlādi noturošam 1. tipa testam drīk st iestatīt saskaņā ar ražotāja ieteikumu, lai tests 
notiktu uzlādi noturošā ekspluatācijas stāvoklī.
Tādā gadījumā piemēro tādu priekšsagata vošanas procedūr u, kāda ir piemērojama pilnībā ICE transpor tlī­
dzekļiem, kā aprakstīts B6. pielikuma 2.6. punktā.
2.1.3. Transpor tlīdzekļa izgar ošanai jānotiek saskaņā ar B6. pielikuma 2.7. punktu.
2.2. Priekšsag atav ošana un izga rošana, kad testa procedūr u sāk ar akumulēt o enerģiju patērējošu testu
2.2.1. Ar OVC-HEV un OVC-FCHV izbrauc vismaz vienu piemērojamo WLTP testa ciklu. Katra izbrauktā priekšsag a­
tavošanas cikla laikā nosaka REESS uzlādes bilanci. Priekšsag atav ošanu pārtrauc tā piemērojamā WLTP testa cikla 
beigās, kurā ir izpildīts apstāšanās kritērijs saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.5. punktu.
2.2.2. Transpor tlīdzekļa izgar ošanai jānotiek saskaņā ar B6. pielikuma 2.7. punktu. Transpor tlīdzekļiem, kas ir 
iepr iekšēji sagatav oti 1. tipa testam, nepiemēro piespiedu atdzesēšanu. Izgarošanas laikā REESS uzlādē, 
izmant ojot normālu uzlādes procedūr u, kā noteikts šā papildinājuma 2.2.3. punktā.
2.2.3. Nor mālas uzlādes piemērošana
Nor māla uzlāde ir elektroenerģijas pārvadīšana elektr ificētam transpor tlīdzeklim ar jaudu, kas ir vienāda ar 22 kW 
vai mazāka.
Ja ir vairākas iespējamās metodes normālai uzlādei ar maiņstrāvu (piem., kabeļi, indukcij a utt.), izmanto uzlādes 
procedūr u pa kabeli.
Ja ir pieejami vairāki jaudas līmeņi uzlādei ar maiņstrāvu, izmanto lielāk o normālas uzlādes jaudu. Drīkst izvēlēties 
maiņstrāvas uzlādes jaudu, kas ir mazāka nekā lielākā normālā uzlādes jauda ar maiņstrāvu, ja ražotājs tā iesaka un 
atbildīgā iestāde tam piekrīt.
2.2.3.1. REESS uzlādē vides temperatūrā, kā norādīts B6. pielikuma 2.2.2.2. punktā, ar iebūvētu lādētāju, ja tāds ir 
uzstādīts.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/523  
Šādos gadījumos izmanto ražotāja ieteikt o lādētāju un normālai uzlādei noteikto uzlādes shēmu, ja:
a)nav uzstādīts iebūvēts lādētājs vai
b)uzlādes laiks pārsniedz B6. pielikuma 2.7. punktā noteikto izgaroša nas laiku.
Šā punkta procedūras izslēdz visu veidu īpašās uzlādes, ko var sākt automātiski vai manuāli, piem., izlīdzināšanas 
uzlādes vai uzturēšanas uzlādes. Ražotājam jādeklarē, ka testa laikā nav notikusi īpašas uzlādes procedūra.
2.2.3.2. Uzlādes pabeigšanas kritērijs
Uzlādes pabeigšanas kritērijs ir sasniegts, kad iebūvētie vai ārējie mēr instr umenti parāda, ka REESS ir pilnībā 
uzlādēta. Ja uzlādi veic izgarošanas laikā un pabeidz pirms B6. pielikuma 2.7. punktā noteiktā minimālā 
izgar ošanas laika, transpor tlīdzeklim jāpaliek savienotam ar elektrotīklu vismaz līdz minimālā prasītā izgarošanas 
laika sasniegšanai.
3. PEV PRIEKŠSA GATAVOŠANA UN IZGAR OŠANA
3.1. REESS sākotnējā uzlāde
REESS sākotnējā uzlāde sastāv no REESS izlādēšanas un normālas uzlādes veikšanas.
3.1.1. REESS izlādēšana
Izlādes procedūr u veic saskaņā ar ražotāja ieteikumu. Ražotājam ir jāgar antē, ka izlādes procedūras rezultātā 
REESS ir maksimāli izlādēta.
3.1.2. Izgar ošana un normāla uzlāde
Transpor tlīdzekļa izgar ošanai jānotiek saskaņā ar B6. pielikuma 2.7. punktu.
Izgar ošanas laikā REESS uzlādē, izmant ojot normālu uzlādes procedūr u, kā noteikts šā papildinājuma 
2.2.3. punktā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/524 26.11.2021.  
5. papildinājums 
OVC-HEV un OVC-FC HV (kas attiecināms) lietderības koeficienti (UF) 
1.Katra Līguma puse drīkst izstrādāt savus UF.
2.UF līknes noteikšanai ieteicams izmant ot metodiku, pamat ojoties uz braukšanas statistikas datiem, kas apraks tīta SAE 
J2841 (2010. gada sept embr is, izdots 2009. gada mar tā, pārskatīts 2010. gada sept embrī).
3.Lai aprēķinātu frakcionēt o lietderības koeficie ntu UF j svēr uma koeficie ntam laikposmā j, piemēro šādu vienādojumu, 
izmant ojot koeficientus no A8.App5/1. tabulas.
UF jðdjÞ¼1 – exp  – ∑k
i¼1Ci×dj
dn��i� � � �
 – ∑j – 1
l¼1UF l
kur:
UF j lietderības koeficients laikposmam j;
dj izmērītais attālums, kas nobraukts laikposma j beigās, km;
Ci i koeficients (skatīt A8.App5/1. tabulu);
dn normalizēts attālums (skatīt A8.App5/1. tabulu), km;
k locekļu un koefic ientu skaits pakāpes rādītājā;
j konkrētā laikposma skaitlis;
i konkrētā locekļa/k oeficienta skaitlis;
∑j – 1
l¼1UF laprēķināto lietderības koeficie ntu summa līdz laikposmam (j-1).
A8.App5/1. tabula
Frakcionālo UF noteikšanas parametr i kas attiecināms) 
Parametrs 1.A līmenim
dn 800 km
C1 26,25
C2 –38,94
C3 – 631,05
C4 5 964,83
C5 –25 095
C6 60 380,2
C7 –87 517
C8 75 513,8
C9 –35 749
C10 7 154,94LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/525  
6. papildinājums 
Vadītāja izvēles režīma izvēle 
1. VISPĀRĪGA PRASĪBA
1.1. Ražotājs 1. tipa testa procedūrai saskaņā ar šā papildinājuma 2. līdz 4. punktu izvēlas tādu vadītāja izvēles režīmu, kas 
ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt konkrēto testa ciklu ātruma līknes pielaides robežās saskaņā ar B6. pielikuma 
2.6.8.3.1.2. punktu. To piemēro visām transpor tlīdzekļu sistēmām, kurām ir vadītāja izvēles režīmi, tostarp ne tikai 
ar pārnesumkārbu saistītām sistēmām.
1.2. Ražotājs atbildīga jai iestādei iesniedz pierādījumus par:
a)dominējoša režīma pieejamību konkrētajos apstākļos;
b)konkrētā transpor tlīdzekļa maksi mālo ātrumu;
un, ja prasīts, par:
c)vislabvēlīgākā un visnelabvēlīgākā gadījuma režīmu, ko identificē pierādījums par degvielas patēr iņu un, ja 
attiecināms, par CO2 masas emisiju/degvielas patēr iņu visos režīmos. Skatīt B6. pielikuma 2.6.6.3. punktu;
d)režīmu ar vislielāk o elektroenerģi jas patēr iņu;
e)ciklā vajad zīgo enerģiju (saskaņā ar B7. pielikuma 5. punktu, kad mērķātr umu aizstāj ar faktisk o ātrumu).
1.3. Pamatojotie s uz ražotāja nodrošinātiem tehniskiem pierādījumiem, un ar atbildīgās iestādes piekr išanu neņem vērā 
tādus īpašus vadītāja izvēles režīmus kā “kalnu režīmu” vai “uzturēšanas režīmu”, kas nav paredzēti normālai 
ekspluatācijai ikdienā, bet gan īpašiem, ierobežotiem nolūkiem. Neatkarīgi no vadītāja izvēles režīma, kas izraudzīts 
1. tipa testam saskaņā ar šī papildinājuma 2. un 3. punktu, transpor tlīdzeklim ir jāiekļaujas kritēriju emisiju robežās 
visos atlikušajos kustības uz priekšu vadītāja izvēles režīmos.
2. Ar vadītāja izvēles režīmu aprīk oti OVC-HEV un OVC-FCHV akumulēto enerģi ju patērējošā ekspluatācijas stāvoklī
Transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar vadītāja izvēles režīmu, režīmu akumulēto enerģiju patērējošam 1. tipa testam 
izvēlas saskaņā ar šādiem nosacījumiem.
Režīma izvēle saskaņā ar šo punktu parādīta A8.App6/1. attēla blok shēmā.
2.1. Ja ir dominējošais režīms, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt atsauces testa ciklu akumulēt o enerģi ju patērējošā 
ekspluatācijas stāvoklī, izvēlas šo režīmu.
2.2. Ja dominējošā režīma nav vai ja dominējošais režīms ir, bet šis režīms neļauj transpor tlīdzeklim izbraukt atsauces testa 
ciklu akumulēto enerģiju patērējošā ekspluatācijas stāvo klī, režīmu testam izvēlas saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a)ja ir tikai viens dominējošais režīms, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt atsauces testa ciklu akumulēt o enerģiju 
patērējošā ekspluatācijas stāvo klī, izvēlas šo režīmu;
b)ja transpor tlīdzeklis spēj izbraukt atsauces testa ciklu akumulēt o enerģiju patērējošos ekspluatācijas apstākļos 
vairāk os režīmos un neviens no šiem režīmiem nav konfigurējams starta režīms, no šiem režīmiem izvēlas 
visnelabvēlīgāk o elektroenerģijas patēr iņa režīmu;
c)ja transpor tlīdzeklis spēj izbraukt atsauces testa ciklu akumulēt o enerģiju patērējošos ekspluatācijas apstākļos 
vairāk os režīmos un vismaz divi no šiem režīmiem ir konfigurējami starta režīmi, no šiem konfigurējama jiem 
starta režīmiem izvēlas visnelabvēlīgāk o elektroenerģi jas patēr iņa režīmu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/526 26.11.2021.  
2.3. Ja nav režīma, kas atbilst šā papildinājuma 2.1. un 2.2. punktam un ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt atsauces testa 
ciklu, atsauces testa ciklu izmaina saskaņā ar B1. pielikuma 9. punktu:
a)ja ir dominējošais režīms, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt izmainīt o atsauces testa ciklu akumulēto enerģi ju 
patērējošā ekspluatācijas stāvo klī, izvēlas šo režīmu;
b)ja nav dominējošā režīma, bet ir citi režīmi, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt izmainīt o atsauces testa ciklu 
uzlādi noturošā ekspluatāci jas stāvo klī, no šiem režīmiem izvēlas visnelabvēlīgāk o elektroenerģijas patēr iņa 
režīmu. Ja ir vismaz divi konfigurējami starta režīmi, no šiem konfigurējamajiem starta režīmiem izvēlas 
visnelabvēlīgāk o elektroenerģijas patēr iņa režīmu;
c)ja nav režīma, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt izmainīt o atsauces testa ciklu akumulēto enerģiju patērējošā 
ekspluatācijas stāvo klī, identificē režīmu vai režīmus ar vislielāk o ciklā vajadzīgo enerģi ju un izvēlas 
visnelabvēlīgāk o elektroenerģijas patēr iņa režīmu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/527  
A8.App6/1.a un A8.App6/1.b attēls
OVC-HEV un OVC-FC HV (kas attiecināms) vadītāja izvēles režīma izvēle akumulēt o enerģiju patērējošā ekspluatācijas stāvo klī
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/528 26.11.2021.  
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/529  
3. Ar vadītāja izvēles režīmu aprīk oti OVC-HEV , NOV C-HEV , OVC-FCHV un NOV C-FC HV uzlādi noturošā ekspluatāci jas 
stāvo klī
Transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar vadītāja izvēles režīmu, režīmu uzlādi noturošam 1. tipa testam izvēlas saskaņā ar 
šādiem nosacījumiem.
Režīma izvēle saskaņā ar šo punktu parādīta A8.App6/2. attēla blok shēmā.
3.1. Ja ir dominējošais režīms, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt atsauces testa ciklu uzlādi noturošā ekspluatācijas 
stāvo klī, izvēlas šo režīmu.
3.2. Ja dominējošā režīma nav vai ja dominējošais režīms ir, bet šis režīms neļauj transpor tlīdzeklim izbraukt atsauces testa 
ciklu uzlādi noturošā ekspluatāci jas stāvo klī, režīmu testam izvēlas saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a)ja ir tikai viens režīms, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt atsauces testa ciklu uzlādi noturošā ekspluatācijas 
stāvo klī, izvēlas šo režīmu;
b)ja atsauces testa cikla izbraukšanu uzlādi noturošos ekspluatācijas apstākļos ļauj izbraukt vairāki režīmi un neviens 
no šiem režīmiem nav konfigurējams starta režīms, transpor tlīdzekli attiecībā uz kritēriju emisi jām, CO 2 emisijām 
testē vislabvēlīgākā un visnelabvēlīgākā gadījuma režīmā. Vislabvēlīgākā un visnelabvēlīgākā gadījuma režīmus 
identif icē, balst oties uz pierādījumiem par CO2 emisijām visos režīmos. CO 2 emisi jas ir abu režīmu testu rezultātu 
vidējais aritmētiskais. Reģistrē testu rezultātus abos režīmos.
Pēc ražotāja pieprasījuma transpor tlīdzekli drīk st alternatīvi testēt arī vadītāja izvēles režīmā, kas ir visnelabvē ­
līgākais gadījums CO2 emisi jām;
c)ja atsauces testa cikla izbraukšanu uzlādi noturošos ekspluatācijas apstākļos ļauj izbraukt vairāki režīmi un vismaz 
divi vai vairāki no šiem režīmiem ir konfigurējami starta režīmi, no šiem konfigurējama jiem starta režīmiem 
izvēlas visnelabvēlīgāk o CO2 emisi jas un degvielas patēr iņa režīmu.
3.3. Ja nav šā papildinājuma 3.1. un 3.2. punktam atbilsto ša režīma, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt atsauces testa 
ciklu, atsauces testa ciklu izmaina saskaņā ar B1. pielikuma 9. punktu:
a)ja ir dominējošais režīms, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt izmainīto atsauces testa ciklu uzlādi noturošā 
ekspluatācijas stāvoklī, izvēlas šo režīmu;
b)ja nav dominējošā režīma, bet ir citi režīmi, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt izmainīt o atsauces testa ciklu 
uzlādi noturošā ekspluatāci jas stāvoklī, no šiem režīmiem izvēlas visnelabvēlīgāk o CO 2 emisi jas un degvielas 
patēr iņa režīmu;
c)ja nav režīma, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt izmainīt o atsauces testa ciklu uzlādi noturošā ekspluatācijas 
stāvo klī, identif icē režīmu vai režīmus ar vislielāk o ciklā vajadzīgo enerģiju un no šiem režīmiem izvēlas 
visnelabvēlīgāk o CO 2 emisi jas un degvielas patēr iņa režīmu. Ja vismaz divi vai vairāki no šiem režīmiem ir 
konfigurējami starta režīmi, no šiem režīmiem izvēlas visnelabvēlīgāk o CO 2 emisi jas un degvielas patēr iņa režīmu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/530 26.11.2021.  
A8.App6/2.a un A8.App6/2.b attēls
Vadītāja izvēles režīma izvēle OVC-HEV , NOV C-HEV , OVC-FC HV un NOVC-FCHV uzlādi noturošā ekspluatācijas stāvoklī
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/531  
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/532 26.11.2021.  
4. AR VADĪTĀJA IZVĒLES REŽĪMU APRĪK OTI PEV
Transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar vadītāja izvēles režīmu, režīmu testam izvēlas saskaņā ar šādiem nosacījumiem.
Režīma izvēle saskaņā ar šo punktu parādīta A8.App6/3. attēla blok shēmā.
4.1. Ja ir dominējošais režīms, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt atsauces testa ciklu, izvēlas šo režīmu.
4.2. Ja dominējošā režīma nav vai ja dominējošais režīms ir, bet šis režīms neļauj transpor tlīdzeklim izbraukt atsauces testa 
ciklu, režīmu testam izvēlas saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a)ja ir tikai viens režīms, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt atsauces testa ciklu, izvēlas šo režīmu;
b)ja vairāki režīmi ļauj izbraukt atsauces testa ciklu un neviens no šiem režīmiem nav konfigurējams starta režīms, 
no šiem režīmiem izvēlas visnelabvēlīgāk o elektroenerģi jas patēr iņa režīmu;
c)ja vairāki režīmi ļauj izbraukt atsauces testa ciklu un vismaz divi no šiem režīmiem ir konfigurējami starta režīmi, 
no šiem konfigurējamajiem starta režīmiem izvēlas visnelabvēlīgāk o elektroenerģi jas patēr iņa režīmu.
4.3. Ja nav šā papildinājuma 4.1. un 4.2. punktam atbilsto ša režīma, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt atsauces testa 
ciklu, atsauces testa ciklu izmaina saskaņā ar B1. pielikuma 9. punktu: Iegūto testa ciklu sauc par piemērojamo WLTP 
testa ciklu:
a)ja ir dominējošais režīms, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt izmainīt o atsauces testa ciklu, izvēlas šo režīmu;
b)ja nav dominējošā režīma, bet ir citi režīmi, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt izmainīt o atsauces testa ciklu, no 
šiem režīmiem izvēlas visnelabvēlīgāk o elektroenerģijas patēr iņa režīmu. Ja ir vismaz divi konfigurējami starta 
režīmi, no šiem konfigurējama jiem starta režīmiem izvēlas visnelabvēlīgāk o elektroenerģijas patēr iņa režīmu;
c)ja nav režīma, kas ļauj transpor tlīdzeklim izbraukt izmainīt o atsauces testa ciklu, identif icē režīmu vai režīmus ar 
vislielāk o ciklā vajadzīgo enerģiju un izvēlas visnelabvēlīgāk o elektroenerģi jas patēr iņa režīmu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/533  
A8.App6/3.a un A8.App6/3.b attēls
Vadītāja izvēles režīma izvēle PEV
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/534 26.11.2021.  
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/535  
7. papildinājums 
Saspiest a ūdeņraža degvielas elementu hibrīda transpor tlīdzekļu degvielas patēr iņa mērīšana 
1. Vispārīgas prasības
Degvielas patēr iņu mēra ar gravimetr isko metodi saskaņā ar šā papildinājuma 2. punktu.
Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu degvielas patēr iņu drīk st mērīt vai nu ar spiediena 
metodi, vai ar plūsmas metodi. Tādā gadījumā ražotājs iesniedz tehniskus pierādījumus, ka konkrētā metode 
nodrošina ekvivalentus rezultātus. Spiediena un plūsmas metode ir apraks tīta ISO 23828.
2. Gravimetr iskā metode
Degvielas patēr iņu aprēķina, mērot degvielas tver tnes masu pirms un pēc testa.
2.1. Iekār ta un iestatījumi
2.1.1. Mēr instr umentu piemērs ir parādīts A8.App7/1. attēlā. Lai izmērītu degvielas patēr iņu, izmant o vienu vai vairākas 
ārējas tver tnes. Ārējo(-ās) tver tni(-es) pievieno transpor tlīdzekļa degvielas līnijai starp oriģinālo degvielas tver tni 
un degvielas elementu sistēmu.
2.1.2. Prieks sagata vošanai drīk st izmant ot oriģināli uzstādīt o tver tni vai ārēju ūdeņraža avotu.
2.1.3. Degvielas atkār totas uzpildes spiedienu iestata atbilsto ši ražotāja ieteiktaj ai vērtībai.
2.1.4. Pārslēdzot līnijas, pēc iespējas samazina gāzes padeves spiediena atšķirības līnijās.
Ja ir sagaidāma spiedienu atšķirības ietekme, ražotājam un atbildīga jai iestādei ir jāvienojas par korekcij as 
nepieciešamību.
2.1.5. Svar i
2.1.5.1. Patēriņa mērīšanai izmant ojamajiem svar iem ir jāatbilst A8.App7/1. tabulas specifikācijai.
A8.App7/1. tabula
Analītisk o svar u verifikācijas kritēr iji 
Mērīšanas sistēma Izšķir tspēja Precīzumspēja
Svar i maksi mums 0,1 g ± 0,02 mak simums (a)
(a)(a) Degvielas patēr iņa (REESS uzlādes bilance = 0) testā masas standar tnov irze.
2.1.5.2. Svar us kalibrē saskaņā ar svar u ražotāja specifikācijām vai vismaz tik bieži, kā norādīts A8.App7/2. tabulā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/536 26.11.2021.  
A8.App7/2. tabula
Instr ument a kalibrēšanas inter vāli 
Instr umenta pārbaudes inter vāls
Precīzumspēja Ik gadu un pēc būtiskiem uzturēšanas 
darbiem
2.1.5.3. Nodrošina tādus piemērotus līdzekļus vibrācij as un konvekcijas ietekmes mazināšanai, kā piemēram, slāpēšanas 
galdu vai vējtver i.
A8.App7/1. attēls
Mēr inst rumentu piemērs
kur:
1ir ārējā degvielas padeve priekšsag atav ošanai;
2ir spiediena regulat ors;
3ir oriģinālā tver tne;
4ir degvielas elementu sistēma;
5ir svar i;
6ir ārējā(-ās) tver tne(-es) degvielas patēr iņa mērīšanai.
2.2. Testa procedūra
2.2.1. Pirms testa izmēra ārējās tver tnes masu.
2.2.2. Ārējo tver tni savieno ar transpor tlīdzekļa degvielas līniju, kā parādīts A8.App7/1. attēlā.
2.2.3. Testu veic, degvielu nodrošinot no ārējās tver tnes.
2.2.4. Ārējo tver tni atvieno no līnijas.
2.2.5. Pēc testa izmēra tver tnes masu un patērēto degvielu.
2.2.5.1. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekr išanu drīkst ņemt vērā ūdeņraža masas izmaiņu palīg līnijā 
starp 2. un 4. punktu A8.App7/1. attēlā temperatūras un spiediena izmaiņu dēļ.
2.2.6. Neizlīdzināto uzlādi noturošo degvielas patēr iņu FC CS,nb no izmērītās masas pirms un pēc testa aprēķina ar šādu 
vienādojumu:
FCCS,nb ¼g1 – g2
d×100LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/537  
kur:
FC CS,nb ir testa laikā izmērītais neizlīdzinātais uzlādi noturošais degvielas patēr iņš, kg/100 km;
g1 ir tver tnes masa testa sākumā, kg;
g2 ir tver tnes masa testa beigās, kg;
d ir testa laikā nobrauktais attālums, km.
2.2.7. Šo punktu piemēro tikai 1.B līmenim.
Atsevišķu degvielas patēr iņu FC CS,nb,p , kā noteikts šā pielikuma 4.2.1.2.4. un 4.2.1.2.5. punktā, aprēķina katram 
atsevišķam posmam saskaņā ar šā papildinājuma 2.2. punktu. Testa procedūr u veic ar ārpus transpor tlīdzekļa 
esošām tver tnēm un savienojumiem ar transpor tlīdzekļa degvielas līniju, kas ir individuāli sagatav oti katram 
posmam.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/538 26.11.2021.  
8. papildinājums 
PEV un OVC-HEV elektroenerģijas patēr iņa ražošanas atbilstības pārbaudei vajadzīgo papildu vērtību 
aprēķināšana 
Šajā papildinājumā ir apraks tīta konkrētu vērtību aprēķināšana, kuras prasītas ražošanas atbilstības vajadzībām.
1. PEV ELEK TROENERĢIJAS PATĒRIŅA VĒRTĪ BU APRĒĶINĀŠANA RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS VAJADZĪBĀM
1.1. Lai verificētu ražošanas atbilstību attiecībā uz PEV elektroenerģi jas patēr iņu, deklarē un izmanto šādu vērtību:
EC DC – i,COP ¼EC DC,first,i ×AF EC,i
kur:
i ir indeks s L transpor tlīdzeklim L, un indekss H transpor tlīdzeklim H, ja piemēro interpolācijas 
metod i. Indeks s i reprezentē testēt o transpor tlīdzekli un šā papildinājuma 1.2. punktu izlaiž, ja 
interpolācijas metodi nepiemēro;
EC DC – i,COP ir transpor tlīdzekļa i elektroenerģijas patēr iņš, pamatojoties uz REESS izlādi pirmajā piemērojamajā 
WLTC testa ciklā, kāds nodrošināts verifikācij ai ražošanas atbilstības testa procedūras laikā;
EC DC,first,i ir transpor tlīdzekļa i elektroenerģijas patēr iņš, pamat ojoties uz REESS patēr iņu pirmajā 
piemērojamajā WLTC testa ciklā saskaņā ar šī pielikuma 4.3. punktu, Wh/km;
AF EC,i ir korekcij as koefic ients transpor tlīdzeklim i, kas kompen sē atšķirību starp akumulēt o enerģi ju 
patērējoša elektroenerģijas patēr iņa vērtību, kāda deklarēta pēc 1. tipa testa procedūras veikšanas 
tipa apstipr ināšanas laikā, un izmērīto testa rezultātu, kāds noteikts ražošanas atbilstības testa 
procedūras laikā;
un
AF EC,i¼EC WLTC,declared,i
EC WLTC,i
kur
EC WLTC,declared,i ir transpor tlīdzekļa i deklarētais elektroenerģijas patēr iņš attiecībā uz PEV saskaņā ar 
B6. pielikuma 1.2.3. punktu;
EC WLTC,i ir izmērītais transpor tlīdzekļa i elektroenerģi jas patēr iņš saskaņā ar šā pielikuma 4.3.4.2. punktu.
1.1.1. Ja piemēro interpolācijas metodi, vērtības, kuras deklarētas un izmant otas ražošanas atbilstības verifikācijai attiecībā 
uz transpor tlīdzekļa H un transpor tlīdzekļa L elektroenerģijas patēr iņu, ir ievaddati individuālo elektroenerģijas 
patēr iņa vērtību interpolācijai saskaņā ar šī papildinājuma 1.2. punktu.
1.2. PEV individuālās elektroenerģijas patēr iņa vērtības interpol ēšana
Šo punktu piemēro tikai tad, ja piemēro interpolācijas metodi. Interp olēto elektroenerģijas patēr iņa vērtību deklarē 
un izmant o, lai verificētu ražošanas atbilstību attiecībā uz atsevišķa transpor tlīdzekļa elektroenerģijas patēr iņu:
EC DC – ind,COP ¼EC DC – L,COP þKind×ðEC DC – H,COP  – EC DC – L,COP Þ
kur:
EC DC – ind,COP ir atsevišķa transpor tlīdzekļa elektroenerģi jas patēr iņš ražošanas atbilstības vajadzībām, Wh/km;
EC DC – L,COP ir transpor tlīdzekļa L elektroenerģijas patēr iņš ražošanas atbilstības vajadzībām , note ikts saskaņā 
ar šā papildinājuma 1.1. punktu, Wh/km;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/539  
EC DC – H,COP ir transpor tlīdzekļa H elektroenerģi jas patēr iņš ražošanas atbilstības vajadzībām, noteikts saskaņā 
ar šā papildinājuma 1.1. punktu, Wh/km;
Kind ir interpolācijas koeficients konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim piemērojamā WLTP testa 
ciklā saskaņā ar šī pielikuma 4.5.3. punktu.
2. OVC-HEV ELEK TROENERĢIJAS PATĒRIŅA VĒRTĪ BU APRĒĶINĀŠANA RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS VAJADZĪBĀM
Šo punktu piemēro tikai tad, ja tipa apstipr ināšanas laikā akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa pirmajā ciklā 
nenotiek motora iedarbināšana. Ja motors sāk darboties, šo punktu izlaiž.
2.1. Lai verificētu ražošanas atbilstību attiecībā uz OVC-HEV elektroenerģi jas patēr iņa vērtību, deklarē un izmanto šādu 
vērtību:
EC DC,CD – i,COP ¼EC DC,CD,first,i ×AF EC,AC,CD,i
kur:
i ir indeks s L transpor tlīdzeklim L, un indekss H transpor tlīdzeklim H, ja piemēro interpolāci jas 
metod i. Indeks s i reprezentē testēt o transpor tlīdzekli un šā papildinājuma 2.2. punktu izlaiž, ja 
interpolācijas metodi nepiemēro.
EC DC,CD – i,COP ir akumulēto enerģiju patērējošs elektroenerģijas patēr iņš, pamatojoti es uz REESS izlādi 
akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa pirmajā piemērojamajā WLTC testa ciklā, kāds 
nodrošināts verifikācij ai ražošanas atbilstības testa procedūras laikā;
EC DC,CD,first,i ir transpor tlīdzekļa i akumulēto enerģiju patērējošs elektroenerģijas patēr iņš, pamatojoti es uz 
REESS izlādi akumulēto enerģi ju patērējoša 1. tipa testa pirmajā piemērojama jā WLTC testa ciklā 
saskaņā ar šī pielikuma 4.3. punktu, Wh/km;
AF EC,A C,CD,i ir transpor tlīdzekļa i akumulēto enerģiju patērējoša elektroenerģi jas patēr iņa korekcij as 
koeficients, kas kompensē atšķirību starpību starp vērtību, kāda deklarēta pēc 1. tipa testa 
procedūras veikšanas tipa apstipr ināšanas laikā, un izmērīto testa rezultātu, kāds noteikts 
ražošanas atbilstības testa procedūras laikā;
un
1.A līmenim
AF EC,AC,CD,i ¼ECAC,CD,declared,i
ECAC,CD,i
kur
EC AC,CD,declared,i ir transpor tlīdzekļa i akumulēto enerģiju patērējošs elektroenerģijas deklarētais patēr iņš 
akumulēto enerģiju patērējošā 1. tipa testā saskaņā ar B6. pielikuma 1.2.3. punktu;
EC AC,CD,i ir transpor tlīdzekļa i izmērītais akumulēt o enerģiju patērējošais elektroenerģijas patēr iņš 
akumulēto enerģiju patērējošā 1. tipa testā saskaņā ar šā pielikuma 4.3.1. punktu.
1.B līmenim
AF EC,AC,CD,i ¼ECdeclared,i
ECi
kur
EC declared,i ir transpor tlīdzekļa i deklarētais elektroenerģijas patēr iņš akumulēto enerģi ju patērējošā 1. tipa 
testā saskaņā ar B6. pielikuma 1.2.3. punktu;
EC ,i ir transpor tlīdzekļa i izmērītais elektroenerģi jas patēr iņš akumulēto enerģi ju patērējošā 1. tipa 
testā saskaņā ar šā pielikuma 4.3.3.1. punktu.
2.1.1. Ja piemēro interpolācijas metodi, vērtības, kuras deklarētas un izmant otas ražošanas atbilstības verifikācijai attiecībā 
uz transpor tlīdzekļa H un transpor tlīdzekļa L elektroenerģijas patēr iņu, ir ievaddati individuālo elektroenerģijas 
patēr iņa vērtību interpolācijai saskaņā ar šī papildinājuma 2.2. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/540 26.11.2021.  
2.2. Akumulēto enerģi ju patērējoša elektroenerģijas patēr iņa individuālās vērtības interpolēšana
Šo punktu piemēro tikai tad, ja piemēro interpolācijas metodi. Interp olēto elektroenerģijas patēr iņa vērtību deklarē 
un izmant o, lai verificētu ražošanas atbilstību attiecībā uz atsevišķa transpor tlīdzekļa elektroenerģijas patēr iņa 
vērtību:
EC DC – ind,CD,COP ¼EC DC – L,CD,COP þKind×ðEC DC – H,CD,COP  – EC DC – L,CD,COP Þ
kur:
EC DC – ind,CD,COP ir atsevišķa transpor tlīdzekļa akumulēt o enerģiju patērējošs elektroenerģi jas patēr iņš 
ražošanas atbilstības vajadzībām, Wh/km;
EC DC – L,CD,COP ir transpor tlīdzekļa L akumulēto enerģiju patērējošs elektroenerģijas patēr iņš ražošanas 
atbilstības vajadzībām, noteikts saskaņā ar šā papildinājuma 2.1. punktu, Wh/km;
EC DC – H,CD,COP ir transpor tlīdzekļa H akumulēt o enerģiju patērējošs elektroenerģi jas patēr iņš ražošanas 
atbilstības vajadzībām, noteikts saskaņā ar šā papildinājuma 2.1. punktu, Wh/km;
Kind ir interpolācijas koeficients konkrētam atsevišķam transpor tlīdzeklim piemērojamā WLTP 
testa ciklā saskaņā ar šī pielikuma 4.5.3. punktu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/541  
B9. PIELIKUMS 
Metod es ekvivalences noteikšana 
Šo pielikumu piemēro tikai 1.A līmenim.
1. VISPĀRĪGA PRASĪBA
Pēc ražotāja pieprasījuma atbildīgā iestāde drīkst apstipr ināt citas mērījumu metodes, ja tās dod ekvivalentus 
rezultātus saskaņā ar šā pielikuma 1.1. punktu. Atbildīga jai iestādei pierāda piedāvātās metodes līdzvēr tību.
1.1. Lēmums par ekvivalenci
Piedāvāto metodi uzskata par līdzvēr tīgu, ja tās precizitāte un precīzumspēja ir tāda pati kā atsauces metodei vai 
augstāka.
1.2. Ekvivalences noteikšana
Metod es ekvivalences noteikšanas pamatā jābūt pētījumam par korelāci ju starp pret endējošo un atsauces metodi. 
Atbildīga jai iestādei jāapstipr ina korelāci jas testēšanai izmantotā s metodes.
Piedāvātās un atsauces metodes precizitātes un precīzumspējas noteikšanas pamatpr incipam ir jāatbilst ISO 5725 
6. daļas 8. pielikuma “Alternatīvu mērījumu metožu salīdzinājums” vadlīnijām.
1.3. Īstenošanas prasības (REZER VĒTS)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/542 26.11.2021.  
PIELIKUMU C DAĻA 
C1. pielikums: [Rezer vēts]
C2. pielikums: [Rezer vēts]LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/543  
C3. PIELIKUMS 
4. tipa tests 
Ar benzīnu darbināmu mot oru transpor tlīdzekļu iztvaik ošanas emisiju noteikšana 
4. tipa testa procedūr as un testa apstākļi
1. IEVADS
Šajā pielikumā ir dota metode, kā noteikt mazas noslodzes transpor tlīdzekļu iztvaik ošanas emisi ju līmeni 
atkār tojamā un reproducējamā veidā, un kas reprezentē transpor tlīdzekļu ekspluatāci ju reālos apstākļos.
2. TEHNISKĀS PRASĪBAS
2.1. Procedūra satur iztvaik ošanas emisiju testu un divus papildu testus , no kuriem viens ir aktīvās ogles tilpņu 
vecināšanas tests , kā apraks tīts šā pielikuma 5.1. punktā, un otrs ir degvielas tver tnes sistēmas caurlaidības 
tests, kā aprakstīts šī pielikuma 5.2. punktā. Iztvaik ošanas emisi ju testā (C3/4. attēls) nosaka ogļūdeņražu 
iztvaik ošanas emisi jas, ko izraisa diennakts temperatūras svārstības un karstuma radītie izgarojumi transpor t­
līdzekļa stāvēšanas laikā.
2.2. Ja degvielas sistēmā ir vairākas aktīvās ogles tilpnes, visas atsauces uz “aktīvās ogles tilpni” šajā pielikumā 
attiecas uz katr u aktīvās ogles tilpni.
3. TRANSPORTL ĪDZEKLIS
Transpor tlīdzeklim jābūt labā mehāniskā stāvoklī, piestrādātam un pirms testa nobraukušam vismaz 
3 000 km. Iztvaik ošanas emisiju note ikšanai reģistrē sertifik ācijai izmant otā transpor tlīdzekļa nobraukumu 
un vecumu. Piestrādes periodā iztvaik ošanas emisi jas kontroles sistēmai ir jābūt pieslēgtai un pareizi 
jādarbojas. Piestrādes periodā vecināto aktīvās ogles tilpni neuzstāda.
Saskaņā ar šī pielikuma 5.1. līdz 5.1.3.1.3. punktā aprakstīto procedūr u vecināto aktīvās ogles tilpni neuzstāda 
līdz šī pielikuma 6.5.1. punktā noteiktās degvielas noliešanas un atkār totas uzpildes procedūras sākumam.
4. TESTĒŠANAS IEKĀRT A, PRASĪBAS KALIBRĒŠANAI UN TĀS INTER VĀLI
Ja šajā punktā nav noteikts citādi, testēšan ai izmant otajai iekār tai jābūt kalibrētai pirms tās sākotnējās 
izmant ošanas un ar pienācīgiem apkopes intervāliem pēc tam. Pienācīgs apkopes intervāls ir vai nu iekār tas 
ražotāja ieteiktais, vai labai inženier tehniskajai prakse i atbilsto šs.
4.1. Dinamometr iskais stends
Dinamometr iskajam stendam jāatbilst B5. pielikuma 2. līdz 2.4.2. punkta prasībām.
4.2. Iztvaik ošanas emisijas mērīšanas kamera
Iztvaik ošanas emisijas mērīšanas kamera ir gāznecaurlaidīg a taisnstūr veida mērīšanas kamera, kurā var 
ievietot testējam o transpor tlīdzekli. Transpor tlīdzeklim ir jābūt pieejamam no visām pusēm, un kamerai, kad 
tā ir aizvēr ta, ir jābūt gāznecaurlaidīg ai saskaņā ar šā pielikuma 4.2.3.3. punktu. Kam eras iekšējai virsmai ir 
jābūt ogļūdeņražus necaurlaidīgai, un tā nedrīk st reaģēt ar ogļūdeņražiem. Temperatūras kondicionēšanas 
sistēmai jāspēj vadīt kameras iekšējo gaisa temperatūr u atbilsto ši prasīta jam temperatūras prof ilam laikā visu 
testa laiku, un 1 °C vidējo pielaidi visu testa laiku.
Kontroles sistēmai ir jābūt noregulētai tā, lai nodrošinātu vienmērīgu temperatūr u ar minimālu temperatūras 
pārsniegšanu, svārstībām un nestabilitāti attiecībā pret vēlamo ilgtermiņ a apkār tējās temperatūras profilu. 
Iekšējo virsmu temperatūra nedrīkst būt ne zemāka kā 5 °C, ne augstāka kā 55 °C nevienā diennakts emisijas 
testa brīdī.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/544 26.11.2021.  
Sienu konstr ukcijai jābūt tādai, kas veicina labu siltuma izkliedi. Iekšējo virsmu temperatūra visu izgaroša nas 
testa laiku nedrīkst būt zemāka kā 20 °C un augstāka kā 52 °C.
Lai uzņemtu tilpuma izmaiņas kameras temperatūras svārstību dēļ, drīkst izmantot vai nu mainīga tilpuma, 
vai nemainīga tilpuma kamer u.
4.2.1. Mainīga tilpuma kamera
Mainīga tilpuma kamera paplašinās un sašaur inās atbilstoši gaisa masas temperatūras izmaiņām kamerā. Divi 
iespējamie iekšējā tilpuma izmaiņu uzņemšanas līdzekļi ir pārvietojams(-i) panelis(-ļi) vai plēšu konstr ukcija, 
kur necaurlaidīgs maiss vai maisi kameras iekšienē izplešas vai saraujas atkarībā no iekšējā spiediena 
izmaiņām, izmantojot gaisa apmaiņu ar ārpuskameras gaisu. Jebkādā tilpuma uzņemšanas konstr ukcijā 
jāsag labā kameras integrit āte note iktā temperatūras diapazonā, kā noteikts šī pielikuma 4.2.3. punktā.
Jebkādai tilpuma izmaiņu uzņemšanas metodei jāierobežo atšķirība starp iekšējo kameras spiedienu un 
barometr isko spiedienu līdz maksimālajai vērtībai ± 0,5 kPa.
Kamerai jābūt bloķējamai nemainīgā tilpumā. Mainīga tilpuma kamerai jāspēj uzņemt +7 procentu tilpuma 
izmaiņu attiecībā pret tās “nominālo tilpumu” (sk. šā pielikuma 4.2.3.1.1. punktu), ņemot vērā temperatūras 
un barometr iskā spiediena izmaiņas testa laikā.
4.2.2. Nemainīg a tilpuma kamera
Nemainīg a tilpuma kamerai ir jābūt izgata votai no stingr iem paneļiem, kas uztur kameras tilpumu nemainīgu 
un atbilst šādām prasībām.
4.2.2.1. Kamerai ir jābūt aprīk otai ar atver i izejošai plūsmai, pa kuru gaiss ar mazu, konstantu ātrumu izplūst no 
kameras visu testa laiku. Ienāk ošā plūsma drīkst nodrošināt gaisa ieplūšanu, lai kompen sētu izejošo plūsmu 
ar ieplūst ošo apkār tējās vides gaisu. Ieplūsto šais gaiss jāfiltrē ar aktīv o ogli, lai nodrošinātu relatīvi konstantu 
ogļūdeņražu līmeni. Jebkādai tilpuma izmaiņu uzņemšanas metod ei jāuztur atšķirība starp iekšējo kameras 
spiedienu un barometr isko spiedienu robežās starp 0 un –0,5 kPa.
4.2.2.2. Iekār tai jāspēj izmērīt ogļūdeņražu masu ienāk ošaj ā un izejošajā plūsmā ar izšķir tspēju 0,01 grams. Paraugu 
ņemšanas maisu sistēmu drīkst izmantot, lai ņemtu no kameras izplūstošā un kamerā ieplūstošā gaisa 
proporcionālu paraugu. Alternatīvi ienāk ošo un izejošo plūsmu drīk st analizēt nepār traukti, izmant ojot 
tiešsaiste s FID analizat oru ar integrē tu plūsmas mērīšanu, lai nodrošinātu izejošās ogļūdeņražu masas 
nepār trauktu reģistrēšanu.
4.2.3. Kameras kalibrēšana
4.2.3.1. Kameras iekšējā tilpuma sākotnējā noteikšana
4.2.3.1.1. Pirms sākotnējās izmantošanas kameras iekšējo tilpumu nosaka šādi.
Kameras iekšējos izmēr us rūpīgi izmēra, ņemot vērā tādas neregular itātes, kā savienojumu balsti. Pēc šiem 
mērījumiem nosaka kameras iekšējo tilpumu.
Mainīga tilpuma kameras nobloķē konstantā tilpumā, kad kamera atrodas 30 °C vides temperatūrā vai 29 °C, 
ja tā izvēlas ražotājs. Šim nominālajam tilpumam jābūt atkār tojamam ± 0,5 procentu robežās no paziņotās 
vērtības.
4.2.3.1.2. Iekšējo neto tilpumu nosaka, atņemot 1,42 m3 no kameras iekšējā tilpuma. Alter natīvi 1,42 m3 vietā drīkst 
izmant ot testa transpor tlīdzekļa tilpumu ar atvēr tu bagāžas nodalījumu un logiem.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/545  
4.2.3.1.3. Kamer u pārbauda, kā norādīts šā pielikuma 4.2.3.3. punktā. Ja propāna masa neatbilst ievadīta jai masai 
± 2 procentu robežās, jāveic korektīvs pasākums.
4.2.3.2. Kameras fona emisi ju noteikšana
Šajā darbībā nosaka, ka kamera nesatur nekādus mater iālus, kas emitē ogļūdeņražu būtiskus daudzumus. 
Pārbaude jāveic, uzsāk ot kameras ekspluatāciju, pēc jebkādām darbībām kamerā, kas var ietekmē fona 
emisi jas, un vismaz vienreiz gadā.
4.2.3.2.1. Mainīga tilpuma kameras drīkst izmantot fiksēta vai nefik sēta tilpuma konfigurāci jā, kā apraks tīts šī pielikuma 
4.2.3.1.1. punktā, vides temperatūr u uztur 35 °C ± 2 °C) vai 36 °C ± 2 °C, jā to izvēlas ražotājs, visā turpmāk 
minēta jā četru stundu laikposmā.
4.2.3.2.2. Nemainīg a tilpuma kameras izmanto ar noslēgtu ieejošo un izejošo plūsmu. Vides temperatūr u uztur 35 ° 
C ± 2 °C) vai 36 °C ± 2 °C, jā to izvēlas ražotājs, visā turpmāk minētajā četru stundu laikposmā.
4.2.3.2.3. Kamer u drīk st hermētiski noslēgt un darbināt sajaukšanas ventilatoru līdz 12 stundām pirms četru stundu ilgā 
fona paraugu ņemšanas perioda sākuma.
4.2.3.2.4. Analizato ru (ja tas prasīts) kalibrē, nonullē un pārbauda ar kontroles gāzi.
4.2.3.2.5. Kamer u caur pūš, līdz iegūts stabils ogļūdeņražu rādījums, un ieslēdz sajaukšanas ventilatoru, ja tas vēl nav 
izdarīts.
4.2.3.2.6. Tad kamer u hermētiski noslēdz un izmēra ogļūdeņraža fona koncentrācij u, temperatūr u un barometr isko 
spiedienu. Šie ir sākotnējie rādījumi CHCi, Pi un Ti, ko izmant o kameras fona aprēķinā.
4.2.3.2.7. Kamer u uz četrām stundām atstāj neskar tu, sajaukšanas ventilator am esot ieslēgtam.
4.2.3.2.8. Pēc šī laikposma beigām ar to pašu analizatoru izmēra ogļūdeņražu koncentrācij u kamerā. Izmēra arī 
temperatūr u un barometr isko spiedienu. Tie ir galīgie rādījumi CHCf, Pf, Tf.
4.2.3.2.9. Aprēķina ogļūdeņražu masas izmaiņu kamerā testa laikā saskaņā ar šī pielikuma 4.2.3.4. punktu, un tā 
nedrīkst pārsniegt 0,05 g.
4.2.3.3. Kameras kalibrēšana un ogļūdeņražu saglabāšanas tests
Kameras kalibrēšana un ogļūdeņražu saglabāšanās tests nodrošina šī pielikuma 4.2.3.1. punktā aprēķinātā 
tilpuma pārbaudi un jebkādas noplūdes ātruma mērījumus. Noplūdes ātrumu no kameras nosaka, uzsāk ot 
kameras ekspluatāci ju, pēc jebkādām darbībām kamerā, kas var ietekmēt kameras integrit āti, un pēc tam 
vismaz reizi mēnesī. Ja sešas secīgas ikmēneša saglabāšanas pārbaudes ir veiksmīgi izturētas bez korektīviem 
pasākumiem, pēc tam kameras noplūdes ātrumu drīkst noteikt reizi ceturksnī, kamēr nav vajadzīgs korektīvs 
pasākums.
4.2.3.3.1. Kamer u caur pūš, līdz iegūta stabila ogļūdeņraža koncentrācija. Ieslēdz sajaukšanas ventilatoru, ja tas jau nav 
izdarīts. Ogļūdeņražu analizatoru nonullē, kalibrē, ja tas vajadzīgs, un pārbauda ar kontroles gāzi.
4.2.3.3.2. Mainīga tilpuma kameras nobloķē nominālā tilpuma pozīcijā . Nemainīga tilpuma kamerām noslēdz ienāk ošo 
un izejošo plūsmu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/546 26.11.2021.  
4.2.3.3.3. Tad ieslēdz vides temperatūras vadības sistēmu ieslēdz (ja tā vēl nav ieslēgta) un iestata sākotnējo temperatūr u 
35 °C vai 36 °C, ja to izvēlējies ražotājs.
4.2.3.3.4. Kad kamera stabilizējas pie 35 °C ± 2 °C vai 36 °C ± 2 °C, ja to izvēlējies ražotājs, kamer u hermētiski noslēdz 
un izmēra fona koncentrāciju, temperatūr u un barometr isko spiedienu. Šie ir sākotnējie rādījumi CHCi, Pi un 
Ti, ko izmanto kameras kalibrēšanā.
4.2.3.3.5. Kamerā ievada apmēram 4 gramus propāna. Propāna masu mēra ar precizitāti un precīzumspēju ± 2 procenti 
no izmērītās vērtības.
4.2.3.3.6. Kameras saturam ļauj sajaukties piecas minūtes un tad izmēra ogļūdeņraža koncentrācij u, temperatūr u un 
barometr isko spiedienu. Šie ir rādījumi CHCf, Pf, Tf kameras kalibrēšanai, kā arī sākotnējie rādījumi CHCi, Pi, Ti 
saglabāšanas pārbaudei.
4.2.3.3.7. Balst oties uz rādījumiem, kas iegūti saskaņā ar šī pielikuma 4.2.3.3.4. un 4.2.3.3.6. punktu un 4.2.3.4. punktā 
doto formulu, aprēķina propāna masu kamerā. Tai jābūt ± 2 procentu robežās no propāna masas, kas izmērīta 
šī pielikuma 4.2.3.3.5. punktā.
4.2.3.3.8. Mainīga tilpuma kameras atbloķē no nominālā tilpuma pozīcij as. Nemainīga tilpuma kamerās atver ienāk ošo 
un izejošo plūsmu.
4.2.3.3.9. Tad 15 minūtes pēc kameras hermētiskas noslēgšanas sāk cikliski mainīt apkār tējo temperatūr u 24 stundu 
laikposmā no 35 °C līdz 20 °C un atpakaļ līdz 35 °C vai pēc ražotāja izvēles no 35,6 °C līdz 22,2 °C un 
atpakaļ līdz 35,6 °C saskaņā ar prof ilu vai altern atīvo profilu, kas noteikts šā pielikuma 6.5.9. punktā. 
(Pielaides noteiktas šā pielikuma 6.5.9.1. punktā.)
4.2.3.3.10. Pēc 24 stundu cikliskās maiņas laikposma pabeigšanas izmēra un reģistrē beigu ogļūdeņraža koncentrācij u, 
temperatūr u un barometr isko spiedienu. Šie ir beigu rādījumi CHCf, Pf, Tf ogļūdeņražu saglabāšanas pārbaudei.
4.2.3.3.11. Tad pēc šī pielikuma 4.2.3.4. punktā dotās formulas aprēķina ogļūdeņražu masu no rādījumiem, kas iegūti 
saskaņā ar šī pielikuma 4.2.3.3.6. un 4.2.3.3.10. punktu. Masa nedrīkst atšķir ties par vairāk kā 3 procentiem 
no šī pielikuma šā papildinājuma 4.2.3.3.7. punktā dotās ogļūdeņražu masas.
4.2.3.4. Aprēķini
Ogļūdeņraža neto masas izmaiņas kamerā aprēķinu izmant o, lai note iktu kameras ogļūdeņražu fonu un 
noplūdes ātrumu. Sākotnējos un beigu ogļūdeņražu koncentrācij as, temperatūras un barometr iskā spiediena 
rādījumus izmant o, lai aprēķinātu masas izmaiņu.
Aprēķinu veic saskaņā ar šā pielikuma vai nu 7.1. punktu, vai 7.1.1. punktu, izmantojot šādu V vērtību.
V ir kameras tilpums, m3.
4.3. Analītiskās sistēmas
Analītiska jām sistēmām ir jāatbilst šī pielikuma 4.3.1. līdz 4.3.3. punkta prasībām.
Ogļūdeņražu nepār traukta mērīšana nav obligāta, ja vien neizmanto nemainīga tilpuma kamer u.
4.3.1. Ogļūdeņražu analizator sLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/547  
4.3.1.1. Atmosfēr u kamerā pārrauga, izmantojot FID tipa ogļūdeņražu detektoru. Parauga gāzi ņem no kameras vienas 
sānu sienas vai jumta viduspunkta, un jebkādu apejas plūsmu atgr iež atpakaļ kamerā, vēlams punktā, kas 
atrodas uzreiz lejpus sajaukšanas ventilatora.
4.3.1.2. Ogļūdeņražu analizatora reakcijas laikam uz 90 procentiem no beigu rādījuma ir jābūt mazākam nekā 1,5 
sekundes. Tā stabilitātei ir jābūt labākai nekā 2 procenti no pilnas skalas pie nulles un 80 ± 20 procenti no 
pilnas skalas 15 minūšu laikposmā visos darbības diapazonos.
4.3.1.3. Analizato ra atkār tojamībai, izteiktai kā viena standar tnovi rze, ir jābūt labākai nekā ± 1 procentu no pilnas 
skalas novirzes pie nulles un 80 ± 20 procenti no pilnas skalas visos izmantota jos diapazonos.
4.3.1.4. Analizato ra darbības diapazonus izvēlas tā, lai panāktu labāk o izšķir tspēju mērījumu, kalibrēšanas un 
noplūdes pārbaudes procedūr u laikā.
4.3.2. Ogļūdeņražu analizator a datu reģistrēšanas sistēma
4.3.2.1. Ogļūdeņražu analizatoru aprīk o ar ierīci, kas reģistrē elektr isko izejas signālu vai nu ar lentas pašrak stītāju, vai 
ar citu datu apstrādes sistēmu ar frekvenci vismaz reize minūtē. Reģistrēšanas sistēmas darbības 
raksturlielumiem ir jābūt vismaz ekvivalentiem reģistrējama jam signālam un jānodrošina rezultātu paliek oša 
reģistrēšana. Reģistrēta jos datos ir jābūt skaidr i redzamam karstās izgarošanas vai diennakts emisi jas testa 
sākumam un beigām (ieskaitot paraugu ņemšanas laikposmu sākumu un beigas kopā ar laiku, kas pagājis 
starp katra testa sākumu un beigām).
4.3.3. FID ogļūdeņražu analizatora pārbaude
4.3.3.1. Detektor a reakcijas optimizēšana
FID noregulē atbilsto ši instr umenta ražotāja norādījumiem. Lai optimizētu reakci ju visvairāk izmant ojamajā 
darbības diapazonā, izmant o propāna maisījumu ar gaisu.
4.3.3.2. Ogļūdeņražu analizator a kalibrēšana
Analizato rs būtu jākalibrē, izmantojot propāna maisījumu ar gaisu un attīrītu sintētisk o gaisu. Sk. šo 
noteikumu B5. pielikuma 6.2. punktu.
Katr u no parasti izmantota jiem diapazoniem kalibrē saskaņā ar šī pielikuma 4.3.3.2.1. līdz 4.3.3.2.4. punktu.
4.3.3.2.1. Izveido kalibrēšanas līkni ar vismaz pēc pieciem kalibrēšanas punktiem, kas ir izvietoti iespējami vienmērīgi 
visā darbības diapazonā. Kalibrēšanas gāzes nomināla jai koncentrācijai pie vislielākaj ām koncentrācij ām jābūt 
vismaz 80 procentiem no pilnas skalas.
4.3.3.2.2. Kalibrēšanas līkni aprēķina ar mazāk o kvadrātu metodi. Ja iegūtā polinoma pakāpe ir lielāka nekā 3, 
kalibrēšanas punktu skaitam ir jābūt vismaz vienādam ar polinoma pakāpi plus 2.
4.3.3.2.3. Kalibrēšanas līkne no katras kalibrēšanas gāzes nominālās vērtības nedrīk st atšķir ties par vairāk kā 
2 procentiem.
4.3.3.2.4. Izmant ojot B5. pielikuma 5. punktā iegūtos polinoma koeficientus, sastāda tabulu ar rādījumiem attiecībā pret 
patieso koncentrācij u pa soļiem, kas nepārsniedz 1 procentu no pilnas skalas. Tas jāveic katram kalibrētajam 
analizat ora diapazonam. Tabulai jāsatur arī tādi citi būtiski dati, kā:
a)kalibrēšanas, pārbaudes ar kontroles gāzi un poten ciometra nulles nolasījuma datums (kad attiecināms);
b)nominālā skala;
c)atsauces dati par katr u izmantot o kalibrēšanas gāzi;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/548 26.11.2021.  
d)katras kalibrēšanas gāzes faktiskā un norādītā vērtība kopā ar procentuālajām atšķirībām;
e)FID degviela un veids;
f)FID gaisa spiediens.
4.3.3.2.5. Ja atbildīga jai iestādei var pierādīt, ka altern atīva tehnoloģija (piem., dators, elektroniski vadīts diapazonu 
slēdzis) var nodrošināt ekvivalentu precizitāti, šīs alternatī vas drīk st izmantot .
4.4. Temperatūras reģistrēšanas sistēma
Temperatūras reģistrēšanas sistēmai jāatbilst šā pielikuma 4.4.1. līdz 4.4.5. punkta prasībām.
4.4.1. Temperatūru kamerā reģistrē divos punkt os ar temperatūras sensor iem, kas savienoti, lai rādītu vidējo vērtību. 
Mērījumu punktiem jāatrodas apmēram 0,1 m kamerā no katras sānu sienas vertikālās viduslīnij as 0,9 ± 0,2 m 
augstumā.
4.4.2. Degvielas tver tnes(-ņu) temperatūr u reģistrē, izmantojot devēju, kas noviet ots degvielas tver tnē kā šā 
pielikuma 6.1.1. punktā, ja izmanto benzīna tilpnes piepildīšanas opciju (šā pielikuma 6.5.5.3. punkts).
4.4.3. Iztvaik ošanas emisijas mērījumu laikā temperatūr u reģistrē vai ievada datu apstrādes sistēmā ar frekvenci 
vismaz reize minūtē.
4.4.4. Temperatūras reģistrēšanas sistēmas precizitātei ir jābūt ± 1,0 K, un temperatūras izšķiršanas spējai ir jābūt 
± 0,4 K.
4.4.5. Reģistrēšanas vai datu apstrādes sistēmas laika izšķir tspējai jābūt ± 15 sekundes.
4.5. Spiediena reģistrēšanas sistēma
Spiediena reģistrēšanas sistēmai jāatbilst šā pielikuma 4.5.1. līdz 4.5.3. punkta prasībām.
4.5.1. Star pību Δp starp barometr isko spiedienu testa zonā un kameras iekšējo spiedienu iztvaik ošanas emisiju 
mērīšanas laikā reģistrē vai ievada datu apstrādes sistēmā ar frekvenci vismaz reize minūtē.
4.5.2. Spiediena reģistrēšanas sistēmas precizitātei ir jābūt ± 0,3 kPa robežās, un spiediena izšķir tspējai jābūt 
± 0,025 kPa.
4.5.3. Reģistrēšanas vai datu apstrādes sistēmas laika izšķir tspējai jābūt ± 15 sekundes.
4.6. Ventilatori
Ventilatoriem jāatbilst šā pielikuma 4.6.1. līdz 4.6.2. punkta prasībām.
4.6.1. Izmant ojot vienu vai vairākus ventilatoru s vai pūtējus, kad iztvaik ojumu noteikšanas hermētiskas telpas 
(SHED) durvis ir atvēr tas, jābūt iespējai samazināt ogļūdeņražu koncentrācij u kamerā līdz ogļūdeņražu 
līmenim apkār tējā vidē.
4.6.2. Kamerā ir jābūt vienam vai vairākiem ventilatoriem vai pūtējiem ar līdzīgu jaudu 0,1 līdz 0,5 m3/sek. , ar ko 
rūpīgi sajauc gaisu kamerā. Ir jābūt iespējai panākt vienmērīgu temperatūr u un ogļūdeņražu koncentrācij u 
kamerā mērījumu laikā. Transpor tlīdzeklis kamerā nedrīk st būt pakļauts tiešai gaisa plūsmai no ventilatoriem 
vai pūtējiem.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/549  
4.7. Kalibrēšanas gāzes
Gāzēm jāatbilst šā pielikuma 4.7.1. līdz 4.7.2. punkta prasībām.
4.7.1. Kalibrēšanai un darbībai ir jābūt pieejamām šādām tīrām gāzēm:
attīrīts sintētisks gaiss: (tīrība < 1 ppm C1 ekvivalenta, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
ar skābekļa satur u starp 18 un 21 procentiem pēc tilpuma;
ogļūdeņražu analizatora papildpieplūdes gāze: (40 ± 2 procenti ūdeņraža un atlikusī daļa hēlijs ar mazāk nekā 
1 ppm C1 ekvivalenta ogļūdeņraža, mazāk nekā 400 ppm CO 2);
propāns (C3H8): 99,5 procentu minimālā tīrība;
butāns (C4H10): 98 procentu minimālā tīrība;
slāpeklis (N2) : 98 procentu minimālā tīrība.
4.7.2. Ir jābūt pieejamai kalibrēšanas un kontroles gāzei, kas satur propāna (C3H8) un attīrīta sintētiska gaisa 
maisījumu. Kalibrēšanas gāzes patiesajai koncentrācij ai jābūt ± 2 procentu robežās no norādītaj iem skaitļiem. 
Ar gāzu atdalītāju iegūt o atšķaidīto gāzu precizitātei ir jābūt ± 2 procentu robežās no patiesās vērtības. Šī 
pielikuma 4.2.3. un 4.3.3. punktā norādītās koncentrācij as drīkst iegūt arī ar gāzu atdalītāju, kurā sintētisk o 
gaisu izmanto kā atšķaidīšanas gāzi.
4.8. Aktīvās ogles tilpnes svēršanas skala deher metizāci jas radīta zudumu tvaiku mutuļa pārplūdes mērījumam
Aktīvās ogles tilpnes svēršanas skalai ir jābūt ar precizitāti ± 0,02 g.
4.9. Degvielas tver tnes sildīšana (attiecas tikai uz benzīna tilpnes piepildīšanas opciju)
4.9.1. Degvielu transpor tlīdzekļa tver tnē(-ēs) silda ar vadāmu siltuma avotu; piemēram, ir piemērota 2 000 W jaudas 
sildīšanas plate . Sildīšanas sistēmai vienmērīgi jāsilda tver tnes sienas zem degvielas līmeņa, lai neizraisītu 
degvielas lokālu pārkaršanu. Siltumu nedrīk st pievadīt tvaikiem tver tnē virs degvielas.
4.9.2. Tvertnes sildīšanas ierīcei jāļauj vienmērīgi uzsildīt degvielu tver tnē par 14 °C no 16 °C 60 minūšu laikā, 
temperatūras devējam esot novie totam kā norādīts šā pielikuma 4.9.3. punktā. Sildīšanas sistēmai jāspēj 
tver tnes sildīšanas procesā vadīt degvielas temperatūr u ±1,5 °C robežās no prasītās temperatūras.
4.9.3. Transpor tlīdzekļa degvielas tver tnei jābūt aprīk otai ar temperatūras devēju, tādējādi neizraisot nekāds 
noplūdes, lai būtu iespējams izmērīt temperatūr u degvielas tver tnē esošās degvielas viduspunktā, kad tā 
piepildīta par 40 procentiem no tās ietilpības.
5. AKTĪVĀS OGLES TILPNES VECINĀŠANAS STENDĀ UN PF NOTEIKŠANAS PROCEDŪRAS
5.1. Aktīvās ogles tilpnes vecināšana stendā
Pirms izpilda karstās izgar ošanas un diennakts zudumu sekvences, aktīvās ogles tilpni(-es) vecina saskaņā ar 
C3/1. attēlā aprakstīto procedūr u.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/550 26.11.2021.  
C3/1. attēls
Aktīvās ogles tilpnes vecināšanas stendā procedūra
5.1.1. Vecināšana, pakļaujot temperatūras cikliem
Aktīvās ogles tilpni pakļauj temperatūras cikliem no –15 °C līdz 60 °C tam paredzētā temperatūras kamerā ar 
30 minūšu stabilizēšanu pie –15 °C un 60 °C. Katrs cikls ilgst 210 minūtes (skatīt C3/2. attēlu).
Temperatūras izmaiņai jābūt iespējami tuvai 1 °C/min. Caur aktīvās ogles tilpni neva jadzētu plūst piespiedu 
gaisa plūsmai.
Ciklu secīgi atkār to 50 reizes. Kopumā šī procedūra ilgst 175 stundas.
C3/2. attēls
Termiskās kondicionēšanas cikls
5.1.2. Vecināšana, pakļaujot vibrācij ai
Pēc term iskās vecināšanas procedūras aktīvās ogles tilpni krata vertikāli, tilpnei esot uzstādītai atbilstoši tās 
vērsumam transpor tlīdzeklī, ar kopējo Grms (vidēji kvadrātiskais paātr inājums) > 1,5 m/s2 un frekvenci 30 
± 10 Hz. Tests ilgst 12 stundas.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/551  
5.1.3. Vecināšana, pakļaujot degvielas izgar ojumiem, un BWC300 noteikšana
5.1.3.1. Vecina, atkār toti piepildot ar degvielas tvaikiem un caur pūšot ar laboratorijas gaisu.
5.1.3.1.1. Pēc vecināšanas ar temperatūr u un vibrāciju, aktīvās ogles tilpni turpina vecināt ar tirgū pieejamās degvielas 
maisījumu, kā noteikts šā pielikuma 5.1.3.1.1.1. punktā, un slāpekli vai gaisu, kurā degvielas tvaiku tilpums 
ir 50 ± 15 procenti. Degvielas tvaiku iepildes ātrumam jābūt 60 ± 20 g/h.
Aktīvās ogles tilpni piepilda, līdz notiek 2 gramu noplūde. Alte rnatīvi, piepildīšanu uzskata par pabeigtu, kad 
ogļūdeņraža koncentrācijas līmenis ventilāci jas izplūdes atverē sasniedz 3 000 ppm.
5.1.3.1.1.1. Tirgū pieejamaj ai degvielai, ko izmant o šajā testā, jāatbilst tām pašām prasībām kā standar tdegvielai attiecībā 
uz:
a)blīvumu pie 15 °C;
b)tvaika spiedienu;
c)destilāci ju (70 °C, 100 °C, 150 °C);
d)ogļūdeņražu analīzi (tikai olefīni, aromātiskie ogļūdeņraži, benzols);
e)skābekļa satur u;
f)etanola satur u.
5.1.3.1.2. Pēc piepildīšanas aktīvās ogles tilpni 5 līdz 60 minūte s caur pūš ar emisi ju laboratorijas gaisu ar jaudu 25 ± 
5 litri minūtē, līdz ir veiktas 300 tilpumapmaiņas.
5.1.3.1.3. Šī pielikuma 5.1.3.1.1. un 5.1.3.1.2. punktā norādītās procedūras atkār to 300 reizes, pēc kā aktīvās ogles 
tilpni uzskata par stabilizētu.
5.1.3.1.4. Butāna darbspējas (BWC) mērīšanas procedūra attiecībā uz šo noteikumu 6.6.3. punktā minēto iztvaik ošanas 
emisi ju saimi ir šāda:
a)stabilizētu tilpni piepilda, līdz tiek sasniegta 2 gramu noplūde, un tad caur pūš vismaz 5 reizes. Piepildīšanu 
veic ar maisījumu, kurā ir 50 tilpuma procentu butāna un 50 tilpuma procentu slāpekļa, ar ātrumu 
40 gramu butāna stundā;
b)caur pūšanu veic saskaņā ar šī pielikuma 5.1.3.1.2. punktu;
c)BWC reģistrē pēc katras piepildīšanas;
d)BWC300 aprēķina kā pēdējo 5 BWC vidējo.
5.1.3.2. Ja aktīvās ogles tilpni nodrošina piegādātājs, ražotājs iepr iekš informē atbildīgo iestādi par vecināšanas 
procesu, lai būtu iespējams klātienē pārliecināties par jebkur u šī procesa daļu.
5.1.3.3. Ražotājs iesniedz atbildīga jai iestādei testa ziņojumu, kas satur vismaz šādus elementus:
a)aktīvās ogles veids;
b)piepildīšanas ātrums;
c)degvielas specifikācija.
5.2. Degvielas tver tnes sistēmas PF note ikšana (sk. C3/3. attēlu).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/552 26.11.2021.  
C3/3. attēls
PF noteikšana
5.2.1. Saimi reprezentējošu degvielas tver tnes sistēmu izvēlas un uzstāda izmēģinājuma stendā līdzīgā vērsumā kā 
transpor tlīdzeklī. Tvertnei ir jābūt piepildītai līdz 40 ± 2 procentiem no tās nominālās ietilpības ar 
standar tdegvielu 18 °C ± 2 °C temperatūrā. Izmēģinājuma stendu ar degvielas tver tnes sistēmu uz 3 nedēļām 
novieto telpā ar vadāmu temperatūr u 40 °C ± 2 °C.
5.2.2. Trešās nedēļas beigās tver tni iztukšo un atkār toti uzpilda ar standar tdegvielu 18 °C ± 2 °C temperatūrā līdz 40 
± 2 procentiem no tās nominālās ietilpības.
Izmēģinājuma stendu ar degvielas tver tnes sistēmu ievieto kamerā 6 līdz 36 stundu laikā. Šā laikposma pēdējās 
6 stundās vides temperatūrai ir jābūt 20 °C ± 2 °C. Diennakts testa procedūr u šajā kamerā veic šī pielikuma 
6.5.9. punktā apraks tītās procedūras pirmajās 24 stundās. Tvertnē esošos degvielas tvaikus izvada ārpus 
kameras, lai izslēgtu iespēju, ka tver tnes ventilācijas emisijas uzskata par uzsūkšanos. Izmēra HC emisi jas, un 
vērtību reģistrē kā HC 3W.
5.2.3. Izmēģinājuma stendu ar degvielas tver tnes sistēmu uz atlikušaj ām 17 nedēļām atkal ievieto telpā ar vadāmu 
temperatūr u 40 °C ± 2 °C.
5.2.4. Septiņpadsmitās nedēļas beigās tver tni iztukšo un atkār toti uzpilda ar standar tdegvielu 18 °C ± 2 °C 
temperatūrā līdz 40 ± 2 procentiem no tās nominālās ietilpības.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/553  
Izmēģinājuma stendu ar degvielas tver tnes sistēmu ievieto kamerā 6 līdz 36 stundu laikā. Šā laikposma pēdējās 
6 stundās vides temperatūrai ir jābūt 20 °C ± 2 °C. Diennakts testa procedūr u šajā kamerā veic šī pielikuma 
6.5.9. punktā apraks tītās procedūras pirmajās 24 stundās. Degvielas tver tnes sistēmu ventilē uz kameras 
ārpusi, lai izslēgtu iespēju, ka no tver tnes izvadītās emisijas uzskata par caurlaidību. Izmēra HC emisi jas, un 
vērtību šajā gadījumā reģistrē kā HC 20W.
5.2.5. PF ir HC 20W un HC 3W starpība, izteikta g/24h, aprēķināta līdz 3 zīmīgiem cipar iem ar šādu vienādojumu:
PF¼HC 20w – HC 3W
5.2.6. Ja PF ir noteicis piegādātājs, transpor tlīdzekļa ražotājs iepr iekš informē atbildīgo iestādi par noteikšanu, lai 
varētu klātienē veikt pārbaudi piegādātāja telpās.
5.2.7. Ražotājs iesniedz atbildīga jai iestādei testa ziņojumu, kurā iekļauti vismaz šādi elementi:
a)testētās degvielas tver tnes sistēmas pilns apraks ts, ietverot tādu informāci ju kā testētās tver tnes tips, vai 
tver tne ir metāliska, vienslāņa nemetāliska vai daudzslāņu, un tver tnes un citu degvielas tver tnes sistēmas 
daļu izgata vošanai izmant otie mater iāli;
b)nedēļas vidējās temperatūras, kādās veikta vecināšana;
c)3. nedēļā izmērītie HC (HC 3W);
d)20. nedēļā izmērītie HC (HC 20W);
e)rezultējošais caurlaidības koeficients (PF).
5.2.8. Kā altern atīvu šī pielikuma 5.2.1. līdz 5.2.7. punktam ražotājs, kas izmanto daudzslāņu tver tnes vai metāla 
tver tnes, iepr iekš apraks tītās pilnās mērīšanas procedūras vietā drīkst izvēlēties izmantot šādu piešķir to 
caurlaidības koeficientu (APF):
APF daudzslāņu/metāla tver tnei = 120 mg/24 h.
Ja ražotājs izvēlas izmantot APF , ražotājs iesniedz atbildīga jai iestādei deklarāciju, kurā ir skaidr i norādīts 
tver tnes tips, kā arī deklarāciju par izmantot o mate riālu veidu.
6. Karstās izgarošanas un diennakts zudumu mērīšanas testa procedūra
6.1. Transpor tlīdzekļa sagatav ošana
Transpor tlīdzekli sagatav o saskaņā ar šī pielikuma 6.1.1. un 6.1.2. punktu. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar 
atbildīgās iestādes piekr išanu degvielas neradītu fona emisi ju avotus (piem., krāsu, līmvielas, plastmasas, 
degvielas/tvaiku caur uļvadu, riepu un citu gumij as vai polimēr u kompon entus) pirms testēšanas drīkst 
samazināt līdz tipiskiem transpor tlīdzekļa fona līmeņiem (piem., pienācīgus laikposmus karsējot riepas 50 °C 
vai augstākā temperatūrā, karsējot transpor tlīdzekli augstā temperatūrā, nolejot apskalotāja šķidr umu).
Hermētiskas degvielas tver tnes sistēmas gadījumā transpor tlīdzekļa aktīvās ogles tilpnes uzstāda tā, lai varētu 
tām vieg li piekļūt un vieg li tās pievienot/atvienot.
6.1.1. Pirms testa transpor tlīdzekli mehāniski sagatav o šādi:
a)transpor tlīdzekļa izplūdes sistēmā nedrīkst būt jebkādas noplūdes;
b)transpor tlīdzekli pirms testa drīkst iztīrīt ar tvaiku;
c)ja izvēlas benzīna tilpnes piepildīšanas opciju (šā pielikuma 6.5.5.3. punkts), transpor tlīdzekļa degvielas 
tver tni aprīk o ar temperatūras devēju, lai varētu izmērīt temperatūr u tver tnē esošās degvielas viduspunktā, 
kad tā piepildīta par 40 procentiem no ietilpības;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/554 26.11.2021.  
d)degvielas sistēmā drīkst uzstādīt ierīču papildu stipr inājumus, adap terus, lai varētu pilnībā iztukšot 
degvielas tver tni. Šajā nolūkā nav nepieciešams pārveidot tver tnes tilpni;
e)ražotājs drīk st ieteikt testa metodi, lai ņemtu vērā tikai no transpor tlīdzekļa degvielas sistēmas nākošo 
ogļūdeņražu iztvaik ošanas zudums.
6.1.2. Transpor tlīdzekli noviet o testa zonā, kur apkār tējā temperatūra ir starp 20 un 30 °C.
6.2. Režīma izvēles un pārnesumu pārslēgšanas priekšraksti
6.2.1. Transpor tlīdzekļiem ar manuālo pārnesumkārbu piemēro B2. pielikumā noteiktos pārnesuma pārslēgšanas 
priekšrakstus.
6.2.2. Pilnībā ICE transpor tlīdzekļiem režīmu izvēlas saskaņā ar B6. pielikumu.
6.2.3. NOVC-HEV un OVC-HEV režīmu izvēlas saskaņā ar B8. pielikuma 6. papildinājumu.
6.2.4. Pēc atbildīgās iestādes pieprasījuma izvēlētais režīms var atšķir ties no šī pielikuma 6.2.2. un 6.2.3. punktā 
noteiktā.
6.3. Testa apstākļi
Šajā pielikumā ietver tos testus veic testa apstākļos, kas note ikti interpolācijas saimes transpor tlīdzeklim H ar 
vislielāk o ciklā vajadzīgo enerģi ju no visām interpolācijas saimēm, kas iekļautas konkrēta jā iztvaik ošanas 
emisi ju saimē.
Vai arī pēc atbildīgās iestādes pieprasījuma testa m drīkst izmant ot jebkādu ciklā vajadzīgo enerģi ju 
reprezentējošu saimes transpor tlīdzekli.
6.4. Testa procedūras gaita
Testa procedūr u neher mētiskām un hermētiskām tver tnes sistēmām veic saskaņā ar C3/4. attēlā apraks tīto 
blokshēmu.
Hermētiskas degvielas tver tnes sistēmas testē vienā no diviem veidiem. Viena iespēja ir testēt transpor tlīdzekli 
vienā nepār trauktā procedūrā. Otra iespēja, kas saucas “atsevišķa testa procedūra”, ir testēt transpor tlīdzekli 
divās atsevišķās procedūras, kas ļauj atkār tot testu ar dinamometr u un diennakts testus , neatkār tojot tver tnes 
deher metizāci jas radītā zudumu tvaiku mutuļa pārplūdes testu un deher metizāci jas radītā zudumu tvaiku 
mutuļa mērījumus.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/555  
C3/4. attēls
Testa procedūras bloksh ēmas
6.5. Neher mētiskas degvielas tver tnes sistēmu nepār trauktā testa procedūra
6.5.1. Degvielas noliešana un atkār tota uzpilde
Iztukšo transpor tlīdzekļa degvielas tver tni. To veic tā, lai transpor tlīdzeklim uzstādītās iztvaik ošanas kontroles 
ierīces netiktu pārmērīgi caur pūstas vai pārmērīgi pārpildītas. Parasti pietiek ar degvielas tver tnes vāciņa 
noņemšanu, lai to panāktu. Tvertni atkār toti uzpilda ar standar tdegvielu 18 °C ± 2 °C temperatūrā līdz 40 ± 
2 % no tver tnes nominālās ietilpības.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/556 26.11.2021.  
6.5.2. Izgar ošana
Piecu minūšu laikā pēc degvielas noliešanas un atkār totas uzpildes transpor tlīdzekli atstāj izgarot uz 
minimums 6 un maksimums 36 stundām pie 23 °C ± 3 °C.
6.5.3. Priekšsag atav ošanas brauciens
Transpor tlīdzekli noviet o uz dinamometr iskā stenda un veic šādas B1. pielikumā apraks tītos cikla posmus:
a)1. klases transpor tlīdzekļiem:
maza, vidēja, maza, maza, vidēja, maza ātruma;
b)2. un 3. klases transpor tlīdzekļiem: maza, vidēja, liela, vidēja ātruma.
OVC-HEV priekšsag atav ošanas braucienu veic uzlādi noturošas ekspluatāci jas stāvo klī, kā noteikts šo 
noteikumu 3.3.6. punktā. Pēc atbildīgās iestādes pieprasījuma drīk st izmant ot jebkur u citu režīmu.
6.5.4. Degvielas noliešana un atkār tota uzpilde
Vienas stundas laikā pēc sagatav ošanas brauciena transpor tlīdzekļa degvielas tver tne ir jāiztukšo. To veic tā, lai 
transpor tlīdzeklim uzstādītās iztvaik ošanas kontroles ierīces netiktu pārmērīgi caur pūstas vai pārmērīgi 
pārpildītas. Parasti pietiek ar degvielas tver tnes vāciņa noņemšanu, lai to panāktu. Degvielas tver tni atkār toti 
uzpilda ar testa degvielu 18 °C ± 2 °C temperatūrā līdz 40 ± 2 procentiem no tās nominālās ietilpības.
6.5.5. Izgar ošana
Piecu minūšu laikā pēc degvielas noliešanas un atkār totas uzpildes transpor tlīdzekli atstāj stāvam minimums 
12 un maksimums 36 stundas pie 23 °C ± 3 °C.
Izgar ošanas laikā drīkst veikt šī pielikuma 6.5.5.1. un 6.5.5.2. punktā minētās procedūras vai nu secībā, kas 
noteikta 6.5.5.1. punkta pirmajā rindk opā, kam seko 6.5.5.2. punkts, vai arī secībā, kas noteikta 6.5.5.2. 
punktā, kam seko 6.5.5.1. punkts. Procedūras, kas apraks tītas 6.5.5.1. un 6.5.5.2.. punktā, drīk st veikt arī 
vienlaikus.
6.5.5.1. REESS uzlāde
OVC-HEV REESS jābūt pilnībā uzlādētām saskaņā B8. pielikuma 4. papildinājuma 2.2.3. punktā apraks tītajām 
uzlādes prasībām.
6.5.5.2. Aktīvās ogles tilpnes piepildīšana
Saskaņā ar šī pielikuma 5.1. līdz 5.1.3.1.3. punktā apraks tīto procedūr u vecināto aktīvās ogles tilpni piepilda 
līdz 2 gramu noplūdei saskaņā ar šī pielikuma 6.5.5.2.1. punktā apraks tīto procedūr u.
Iztvaik ošanas emisi ju tilpnes priekšsagata vošanai izmant o vienu no šā pielikuma 6.5.5.3. un 6.5.5.4. punktā 
dota jām metod ēm. Transpor tlīdzekļiem ar vairākām tilpnēm katras tilpnes priekšsag atav ošanu veic atsevišķi.
6.5.5.2.1. Lai konstatētu noplūdes, mēra tilpnes emisijas.
Noplūde tiek definēta kā punkts, kurā kumulatīvais emitēt o ogļūdeņražu daudzums ir vienāds ar 2 gramiem.
6.5.5.2.2. Noplūdi drīk st verificēt, izmant ojot iztvaik ošanas emisi ju kamer u, kā apraks tīts šā pielikuma 6.5.5.3. 
un 6.5.5.4 punktā. Alte rnatīvi noplūdi drīk st note ikt, izmantojot papildu iztvaik ojumu tilpni, kas pievienota 
lejpus transpor tlīdzekļa tilpnes. Papildu tilpni pirms piepildīšanas pienācīgi caur pūš ar sausu gaisu.
6.5.5.2.3. Mērījumu kamer u caur pūš vairākas minūtes tieši pirms testa, līdz ir iegūts stabils fons. Šajā brīdī ieslēdz 
kameras gaisa sajaukšanas ventilatoru(-us).
Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa iestata uz nulli un pārbauda ar kontroles gāzi.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/557  
6.5.5.3. Tilpnes piepildīšana ar atkār totām sildīšanām līdz caur plūdei
6.5.5.3.1. Transpor tlīdzekļa degvielas tver tni(-es) iztukšo, izmant ojot degvielas tver tnes(-ņu) iztukšošanas atver i(-es). To 
veic tā, lai transpor tlīdzeklim uzstādītās iztvaik ošanas kontroles ierīces netiktu pārmērīgi caur pūstas vai 
pārmērīgi pārpildītas. Parasti pietiek ar degvielas tver tnes vāciņa noņemšanu, lai to panāktu.
6.5.5.3.2. Degvielas tver tni(-es) atkār toti uzpilda ar testa degvielu, kuras temperatūra ir starp 10 un 14 °C, līdz 40 ± 
2 procentiem no tver tnes normālās ietilpības. Šajā brīdī uzliek degvielas tver tnes(-ņu) vāciņu(-us).
6.5.5.3.3. Vienas stundas laikā pēc degvielas atkār totas uzpildīšanas transpor tlīdzekli ar izslēgtu motoru noviet o 
iztvaik ošanas emisi jas kamerā. Degvielas tver tnes temperatūras devēju savieno ar temperatūras reģistrēšanas 
sistēmu. Siltuma avotu pienācīgi izvieto attiecībā pret degvielas tver tni(-ēm) un savieno ar temperatūras 
kontroller i. Siltuma avots ir norādīts šā pielikuma 4.9. punktā. Ja transpor tlīdzeklim uzstādīta vairāk nekā 
viena degvielas tver tne, visas tver tnes silda kā apraks tīts turpmāk. Degvielas tver tņu temperatūrai ir jābūt 
identiskai ± 1,5 °C robežās.
6.5.5.3.4. Degvielu drīkst māk slīgi uzsildīt līdz sākotnējai diennakts temperatūrai 20 °C ± 1 °C.
6.5.5.3.5. Kad degvielas temperatūra sasniedz vismaz 19 °C, nekav ējoties veic šādas darbības: izslēdz caur pūšanas 
pūtēju; aizver un hermētiski noslēdz kameras durvis; un uzsāk ogļūdeņražu līmeņa mērīšanu kamerā.
6.5.5.3.6. Kad degvielas temperatūra degvielas tver tnē sasniedz 20 °C, sākas lineārs siltuma palielinājums 15 °C. Degvielu 
silda tā, ka degvielas temperatūra sildīšanas laikā atbilst turpmāk norādītaj ai funkci jai ± 1,5 °C robežās. 
Reģistrē siltuma pieauguma laiku un temperatūr u.
Tr = To + 0,2333 × t
kur:
Tr= prasītā temperatūra (K),
To= sākotnējā temperatūra (K),
t= laiks kopš tver tnes sildīšanas sākuma, izteikts minūtēs.
6.5.5.3.7. Tiklīdz notiek noplūde vai temperatūra sasniedz 35 °C, vadoties pēc tā, kas notiek ātrāk, izslēdz siltuma avotu, 
deher metizē un atver kameras durvis un noņem transpor tlīdzekļa degvielas tver tnes vāciņu(-us). Ja noplūde 
nav notikusi, līdz degvielas temperatūra ir sasniegusi 35 °C, siltuma avotu izņem no transpor tlīdzekļa, 
transpor tlīdzekli pārvieto ārpus iztvaik ošanas emisi jas kameras, un atkār to šī pielikuma 6.6.1.2. punktā 
noteikto procedūr u, līdz notiek noplūde.
6.5.5.4. Butāna pievienošana līdz pārplūdei
6.5.5.4.1. Ja kamer u izmanto noplūdes noteikšanai (sk. šā pielikuma 6.5.5.2.2. punktu), transpor tlīdzekli ar izslēgtu 
motoru noviet o iztvaik ošanas emisiju kamerā.
6.5.5.4.2. Iztvaik ošanas emisi ju tilpni sagatav o tilpnes piepildīšanai. Tilpni nenoņem no transpor tlīdzekļa, ja vien 
piekļūšana tās parastaja m novietojumam ir tādā mērā ierobežota, ka piepildīšanu var normāli veikt, tikai 
nomontējot to no transpor tlīdzekļa. Šo darbību veic ar īpašu rūpību, lai izvairītos no degvielas sistēmas 
sastāvdaļu un integritātes bojāšanas.
6.5.5.4.3. Tilpni piepilda ar maisījumu, kurā ir 50 tilpuma procenti butāna un 50 tilpuma procenti slāpekļa, ar ātrumu 
40 grami butāna stundā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/558 26.11.2021.  
6.5.5.4.4. Tiklīdz notiek tilpnes pārplūde, tvaika avotu noslēdz.
6.5.5.4.5. Tad iztvaik ošanas emisi ju tilpni atkār toti pievieno un atjauno transpor tlīdzekļa normālas ekspluatācijas 
stāvo kli.
6.5.6. Tests ar dinamometr u
Testa transpor tlīdzekli uzstumj uz dinamometr u un brauc šā papildinājuma 6.5.3. punkta a) apakšpunkta vai 
6.5.3. punkta b) apakšpunktā norādīto s ciklus. OVC-HEV darbina akumulēto enerģiju patērējošā 
ekspluatācijas stāvo klī. Pēc tam izslēdz motor u. Šīs darbības laikā drīkst ņemt izplūdes emisiju paraugus, un 
rezultātus drīkst izmant ot izplūdes emisijas un degvielas patēr iņa tipa apstipr ināšanai, ja šī darbība atbilst 
B6. pielikuma vai B8. pielikumā apraks tītajām prasībām.
6.5.7. Karstā izgarošanas emisiju tests
Karstā izgar ošanas emisi ju testu veic 7 minūšu laikā pēc testa dinamometrā un 2 minūšu laikā pēc motora 
izslēgšanas saskaņā ar šī pielikuma 6.5.7.1. līdz 6.5.7.8. punktu. Karstās izgarošanas zudumus aprēķina 
saskaņā ar šā pielikuma 7.1. punktu un reģistrē kā MHS.
6.5.7.1. Pirms testa brauciena pabeigšanas mērīšanas kamer u vairākas minūtes caur pūš, līdz tiek iegūts stabils 
ogļūdeņražu fons. Šajā brīdī ieslēdz arī kameras gaisa sajaukšanas ventilatoru(- us).
6.5.7.2. Ogļūdeņraža analizatoru tieši pirms šī testa nonullē un pārbauda ar kontroles gāzi.
6.5.7.3. Braukšanas cikla beigās motora pārsegam jābūt pilnībā aizvēr tam, un visiem savienojumiem starp transpor t­
līdzekli un testa stendu ir jābūt atvienotiem. Tad transpor tlīdzekli aizbrauc uz mērījumu kamer u, minimāli 
izmant ojot akselerator a pedāli. Moto ru izslēdz, pirms transpor tlīdzekļa jebkura daļa nonāk mērījumu 
kamerā. Moto ra izslēgšanas laiku reģistrē iztvaik ošanas emisi ju mērījumu datu reģistrēšanas sistēmā un sāk 
temperatūras reģistrēšanu. Šajā posmā transpor tlīdzekļa logus un bagāžas nodalījumus atver , ja vien tie nav 
jau atvēr ti.
6.5.7.4. Transpor tlīdzekli ar izslēgtu motoru iestumj vai citādi ievieto mērīšanas kamerā.
6.5.7.5. Divu minūšu laikā pēc motora izslēgšanas un septiņu minūšu laikā pēc sagatav ošanas brauciena kameras durvis 
aizver un hermētiski noslēdz.
6.5.7.6. Kad kamera ir hermētiski noslēgta, sākas 60 ± 0,5 minūšu ilgs izgar ošanas laikposms. Mēra ogļūdeņražu 
koncentrācij u, temperatūr u un barometr isko spiedienu, lai iegūtu karstās izgar ošanas testa sākotnējos CHCi, Pi 
un Ti rādījumus. Šos skaitļus izmant o iztvaik ošanas emisi ju aprēķināšanai saskaņā ar 6. punktu. Apkār tējā 
temperatūra T kamerā 60 minūšu karstās izgar ošanas laikposmā nedrīk st būt zemāka kā 23 °C un augstāka 
kā 31 °C.
6.5.7.7. Ogļūdeņražu analizat oru nonullē un pārbauda ar kontroles gāzi tieši pirms 60 ± 0,5 minūšu testa laikposma 
beigām.
6.5.7.8. Izmēra ogļūdeņražu koncentrāciju kamerā 60 ± 0,5 minūšu testa laikposma beigās. Izmēra arī temperatūr u un 
barometr isko spiedienu. Tie ir karstās izgar ošanas testa galīgie rādījumi CHCf, Pf un Tf, kurus izmant o šī 
pielikuma 6. punktā noteiktajā aprēķinā.
6.5.8. Izgar ošana
Pēc karstās izgarošanas iztvaik ošanas emisi ju testa pabeigšanas testa transpor tlīdzekli atstāj izgar ot ne mazāk 
kā uz 6 stundām un ne vairāk kā uz 36 stundām starp karstās izgar ošanas testa beigām un diennakts emisijas 
testa sākumu. Šā laikposma vismaz pēdējās 6 stundas transpor tlīdzeklis izgaro 20 °C ± 2 °C temperatūrā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/559  
6.5.9. Diennakts testēšana
6.5.9.1. Testētais transpor tlīdzekli pakļauj diviem apkār tējās temperatūras cikliem saskaņā ar C4/1. tabulā norādīto 
profilu ar ± 2 °C mak simālo novirzi jebkurā laikā. Vidējā temperatūras novirze no prof ila, aprēķināta, 
izmant ojot katras izmērītās novi rzes absolūto vērtību, nedrīkst pārsniegt ± 1 °C. Apkār tējo temperatūr u mēra 
un reģistrē vismaz reizi minūtē. Tempe ratūras cikls sākas laikā Tstar t = 0, kā note ikts šā pielikuma 
6.5.9.6. punktā.
C4/1. tabula
Diennakts apkār tējās temperatūras prof ili 
Diennakts apkār tējās temperatūras prof ils kameras kalibrēšanai un 
diennakts emisijas testamAlter natīvs diennakts apkār tējās temperatūras 
profils kameras kalibrēšanai
Laiks (stundas)Temperatūra
(°C i)Laiks (stundas)Temperatūra
(°C i)Kalibrēšana Tests
13 0/24 20,0 0 35,6
14 1 20,2 1 35,3
15 2 20,5 2 34,5
16 3 21,2 3 33,2
17 4 23,1 4 31,4
18 5 25,1 5 29,7
19 6 27,2 6 28,2
20 7 29,8 7 27,2
21 8 31,8 8 26,1
22 9 33,3 9 25,1
23 10 34,4 10 24,3
24/0 11 35,0 11 23,7
1 12 34,7 12 23,3
2 13 33,8 13 22,9
3 14 32,0 14 22,6
4 15 30,0 15 22,2
5 16 28,4 16 22,5
6 17 26,9 17 24,2
7 18 25,2 18 26,8
8 19 24,0 19 29,6
9 20 23,0 20 31,9
10 21 22,0 21 33,9
11 22 20,8 22 35,1
12 23 20,2 23 3,4
24 35,6
6.5.9.2. Kamer u caur pūš vairākas minūt es tieši pirms testa , līdz panāk stabilu fonu. Šajā brīdī ieslēdz arī kameras gaisa 
sajaukšanas ventilatoru( -us).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/560 26.11.2021.  
6.5.9.3. Testa transpor tlīdzekli ar izslēgtu spēka pārvadu un atvēr tiem logiem un bagāžas nodalījumu(-iem) ievieto 
mērījumu kamerā. Gaisa sajaukšanas ventilatoru(- us) noregulē tā, lai gaisa cirkulācija zem testa transpor t­
līdzekļa degvielas tver tnes būtu vismaz 8 km/h.
6.5.9.4. Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa iestata uz nulli un pārbauda ar kontroles gāzi.
6.5.9.5. Kameras durvis aizver un hermētiski noslēdz.
6.5.9.6. Ogļūdeņražu koncentrāciju, temperatūr u un barometr isko spiedienu izmēra 10 minūšu laikā pēc durvju 
aizvēršanas un hermētiskas noslēgšanas, lai iegūtu ogļūdeņražu koncentrācijas kamerā (CHCi), barometr iskā 
spiediena (Pi) un vides temperatūras kamerā (Ti) sākotnējos rādījumus diennakts testam. Šajā brīdī sākas Tstart = 0.
6.5.9.7. Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms katra emisiju paraugu ņemšanas laikposma beigām nonullē un pārbauda 
ar kontroles gāzi.
6.5.9.8. Pirmajam un otra jam emisi ju paraugu ņemšanas laikposmam jābeidzas attiecīgi pēc 24 stundām ± 6 minūt es 
un pēc 48 stundām ± 6 minūtes pēc sākotnējo paraugu ņemšanas uzsākšanas, kā noteikts šī pielikuma 
6.5.9.6. punktā. Reģistrē pagājušo laiku.
Katra emisi jas paraugu ņemšanas laikposma beigās izmēra ogļūdeņražu koncentrācij u, temperatūr u un 
barometr isko spiedienu un izmanto, lai aprēķinātu diennakts testa rezultātus, izmant ojot šā pielikuma 
7.1. punktā doto vienādojumu. Pirmajās 24 stundās iegūt o rezultātu reģistrē kā MD1. Otra jās 24 stundās 
iegūt o rezultātu reģistrē kā MD2.
6.6. Nepār traukta testa procedūra hermētiskām degvielas tver tnes sistēmām
6.6.1. Ja degvielas tver tnes atslogošanas spiediens ir 30 kPa vai augstāks
6.6.1.1. Testu veic, kā apraks tīts šī pielikuma 6.5.1. līdz 6.5.3. punktā.
6.6.1.2. Degvielas noliešana un atkār tota uzpilde
Vienas stundas laikā pēc sagatav ošanas brauciena transpor tlīdzekļa degvielas tver tne ir jāiztukšo. To veic tā, lai 
transpor tlīdzeklim uzstādītās iztvaik ošanas kontroles ierīces netiktu pārmērīgi caur pūstas vai pārmērīgi 
pārpildītas. Parasti pietiek ar degvielas tver tnes vāciņa noņemšanu, pretējā gadījumā jāatvieno aktīvās ogles 
tilpne. Degvielas tver tni atkār toti uzpilda ar standar tdegvielu 18 °C ± 2 °C temperatūrā līdz 15 ± 2 % no 
tver tnes nominālās ietilpības. Šī pielikuma 6.6.1.3., 6.6.1.4. un 6.6.1.5. punktā apraks tītās darbības pabeidz 
kopumā 36 stundu laikā, un 6.6.1.4. un 6.6.1.5. punktā apraks tītajām darbībām transpor tlīdzekli nepakļauj 
temperatūrām, kas pārsniedz 25 °C.
6.6.1.3. Izgar ošana
Piecu minūšu laikā pēc degvielas noliešanas un atkār tota s uzpildes transpor tlīdzekli atstāj izgarot 
stabilizēšanai uz vismaz 6 stundām vides temperatūrā 20 °C ± 2 °C.
6.6.1.4. Degvielas tver tnes deher metizāci ja
Pēc tam spiedienu tver tnē pakāpeniski pazemina, lai neradītu anomālu spiedienu pieaugumu degvielas tver tnē. 
To drīkst izdarīt, atverot transpor tlīdzekļa degvielas tver tnes vāciņu. Neatkarīgi no deher metizācijas metod es 
transpor tlīdzekli atgr iež sākotnējā stāvo klī 1 minūtes laikā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/561  
6.6.1.5. Aktīvās ogles tilpnes piepildīšana un caur pūšana
Saskaņā ar šī pielikuma 5.1. līdz 5.1.3.1.3. punktā aprakstīto secību vecinātu aktīvās ogles tilpni piepilda, līdz 
tiek sasniegta 2 gramu noplūde, saskaņā ar šī pielikuma 6.5.5.4. līdz 6.5.5.4.5. punktā apraks tīto procedūr u, 
un pēc tam caur pūš ar emisi jas laborat orijas gaisu ar jaudu 25 ± 5 litri minūtē. Caur pūtes gaisa tilpums 
nedrīkst pārsniegt saskaņā ar 6.6.1.5.1. punkta prasībām note ikto tilpumu. Šo piepildīšanu un caur pūšanu 
var veikt vai nu a) izmant ojot iebūvēto aktīvās ogles tilpni temperatūrā 20 °C vai pēc izvēles temperatūrā 23 ° 
C, vai b) atvienojot aktīvās ogles tilpni. Abos gadījumos nav ļauts turpināt tver tnes spiediena pazemināšanu.
6.6.1.5.1. Maksimālā caur pūšanas tilpuma note ikšana
Maksimālo caur pūtes apjomu Volmax nosaka ar šādu vienādojumu. OVC-HEV darbina uzlādi noturošas 
ekspluatācijas stāvo klī. Šo noteikšanu var veikt arī atsevišķā testā vai priekšsag atav ošanas brauciena laikā.
Vol max¼Vol Pcycle ×Vol tank×0,85×100
FCPcycle
Dist Pcycle
kur:
VolPcycle ir kumulatīvs caur pūstā gaisa tilpums, noapaļots līdz tuvākaj am 0,1 litram, izmērīts ar 
piemērotu ierīci (piem., ar aktīvās ogles tilpnes izejai pievienotu plūsmas mērītāju vai ar 
līdzvēr tīgu ierīci), priekšsag atav ošanas braucienā ar auksto iedarbināšanu, kā apraks tīts šī 
pielikuma 6.5.3. punktā, l;
Voltank ir ražotāja nominālā degvielas tver tnes ietilpība, l;
FC Pcyc le ir degvielas patēr iņš vienā caur pūšanas ciklā, kas apraks tīts šī pielikuma 6.5.3. punktā, ko var 
mērīt siltas vai aukstas iedarbināšanas apstākļos, l/100 km. OVC-HEV un NOV C-HEV degvielas 
patēr iņu aprēķina saskaņā šo noteikumu B8. pielikuma 4.2.1. punktu;
Dist Pcycle ir teor ētiskais attālums, noapaļots līdz tuvākajam 0,1 km, vienā caur pūšanas ciklā, kas apraks tīts 
šī pielikuma 6.5.3. punktā, km.
6.6.1.6. Aktīvās ogles tilpnes sagata vošana piepildīšanai ar degvielas izgar ojumiem
Kad ir pabeigta aktīvās ogles tilpnes piepildīšana un caur pūšana, testa transpor tlīdzekli ievieto kamerā, kas ir 
SHED vai piemērota klimata kamera. Jāpierāda, ka sistēmā nav noplūdes un ka hermetizēšana testa laikā tiek 
veikta normālā veidā, vai veicot atsevišķu testu (piem., izmantojot spiediena devēju transpor tlīdzeklī). Testa 
transpor tlīdzekli pēc tam pakļauj pirmajam 11 stundu apkār tējās temperatūras prof ilam, kāds noteikts 
diennakts emisiju testam C4/1. tabulā, nevienā brīdi nepārsniedzot maksi mālo novirzi ± 2 °C. Vidējā 
temperatūras novirze no prof ila, aprēķināta, izmantojot katras izmērītās novirzes absolūto vērtību, nedrīkst 
pārsniegt ± 1 °C. Apkār tējo temperatūr u mēra un reģistrē vismaz ik pēc 10 minūtēm.
6.6.1.7. Aktīvās ogles tilpnes piepildīšana ar degvielas izgar ojumiem
6.6.1.7.1. Degvielas tver tnes deher metizāci ja pirms atkār tota degvielas uzpildes
Ražotājs nodrošina, ka atkār totu degvielas uzpildi nevar uzsākt, pirms hermētiska degvielas tver tnes sistēma ir 
pilnībā deher metizēta līdz spiedienam, kas nepārsniedz vides spiedienu par vairāk kā 2,5 kPa normālos 
transpor tlīdzekļa ekspluatācijas un lietošanas apstākļos. Pēc atbildīgās iestādes pieprasījuma ražotājs sniedz 
detalizētu informāci ju vai darbības pierādījumu (piem., izmant ojot spiediena devēju transpor tlīdzeklī). Ir 
atļauts jebkāds cits tehniskais risinājums ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta droša degvielas atkār tota uzpilde 
un ka atmosfērā netiek izlaistas pārmērīgas emisijas, kamēr degvielas uzpildīšanas ierīce nav pievienota 
transpor tlīdzeklim.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/562 26.11.2021.  
6.6.1.7.2. Tvertnes redukcijas vārstu atver 15 minūšu laikā pēc tam, kad apkār tējā temperatūra ir sasniegusi 35 °C, lai 
piepildītu aktīvās ogles tilpni. Šo piepildīšanas procedūr u var veikt kamerā vai ārpus tās. Saskaņā ar šo 
punktu piepildīto aktīvās ogles tilpni atvieno un tur izgarošanas zonā.
6.6.1.8. Deher metizācijas radīt o zudumu tvaiku mutuļa pārplūdes mērījums
Deher metizācijas radīto zudumu tvaiku mutuļa pārplūdi mēra, izmant ojot šā pielikuma 6.6.1.8.1. vai 
6.6.1.8.2. punktā aprakstīto procesu.
6.6.1.8.1. Deher metizācijas radīt o zudumu tvaiku mutuļa pārplūdi no transpor tlīdzekļa aktīvās ogles tilpnes drīkst 
mērīt, izmant ojot papildu aktīvās ogles tilpni, kas ir identiska transpor tlīdzekļa aktīvās ogles tilpnei, bet ne 
obligāti vecināta. Papildu aktīvās ogles tilpni pirms uzpildes pilnībā caur pūš ar sausu gaisu un pievieno tieši 
pie transpor tlīdzekļa aktīvās ogles tilpnes izejas ar visīsāk o iespējamo caur uli. Papildu aktīvās ogles tilpni 
nosver pirms un pēc šī pielikuma 6.6.1.7. punktā apraks tītās procedūras.
6.6.1.8.2. Deher metizācijas radīto zudumu tvaiku mutuļa pārplūdi no transpor tlīdzekļa aktīvās ogles tilpnes tās 
deher metizāci jas laikā drīkst mērīt, izmantojot SHED.
Kamer u hermetizē un sāk mērīšanas procedūr u 15 minūšu laikā pēc tam, kad apkār tējā temperatūra ir 
sasniegusi 35 °C, kā norādīts šī pielikuma 6.6.1.6. punktā
Ogļūdeņražu analizat oru nonullē un pārbauda ar kontroles gāzi, pēc tam mēra ogļūdeņražu koncentrāci ju 
(CHCi), temperatūr u (Ti) un barometr isko spiedienu (Pi), lai iegūtu sākotnējos rādījumus CHCi, Pi un Ti 
hermētiskas tver tnes deher metizācijas radīt o zudumu tvaiku mutuļa pārplūdes noteikšanai.
Mērījumu procedūras laikā apkār tējā temperatūra T kamerā nedrīk st būt zemāka kā 25 °C.
Šī pielikuma 6.6.1.7.2. punktā aprakstītās procedūras beigās, pēc 300 ± 5 sekundēm izmēra ogļūdeņražu 
koncentrācij u kamerā (CHCf). Izmēra arī temperatūr u (Tf) un barometr isko spiedienu (Pf). Tie ir galīgie 
hermētiskas tver tnes deher metizācijas radīt o zudumu tvaiku mutuļa pārplūdes rādījumi CHCf, Pf un Tf.
Hermētiskas tver tnes deher metizāci jas degvielas tvaiku mutuļa pārplūdes rezultātu aprēķina saskaņā ar šī 
pielikuma 7.1. punktu.
6.6.1.8.3. Nedrīkst būt papildu aktīvās ogles tilpnes masas izmaiņa, ja testē saskaņā ar 6.6.1.8.1. punktu, vai SHED 
mērījuma rezultāta izmaiņa, ja testē saskaņā ar 6.6.1.8.2. punktu, ± 0,5 g pielaides robežās.
6.6.1.9. Izgar ošana
Pēc piepildīšanas ar degvielas izgar ojumiem transpor tlīdzekļa aktīvās ogles tilpni aizstāj ar aktīvās ogles tilpnes 
imitāci ju (tādas pašas specifi kāci jas kā oriģinālā, bet ne obligāti vecinātu), tad transpor tlīdzeklim ļauj izgarot 
pie 23 ±2 °C 6 līdz 36 stundas, lai stabilizētu transpor tlīdzekļa temperatūr u.
6.6.1.9.1. REESS uzlāde
OVC-HEV REESS pilnīgi uzlādē saskaņā ar B8. pielikuma 4. papildinājuma 2.2.3. punktā apraks tītajām 
uzlādes prasībām šī pielikuma 6.6.1.9. punktā apraks tītās izgarošanas laikā.
6.6.1.10. Degvielas noliešana un atkār tota uzpilde
Transpor tlīdzekļa degvielas tver tni iztukšo un piepilda ar standar tdegvielu 18 °C ± 2 °C temperatūrā līdz 
40 ± 2 procentiem no tver tnes nominālās ietilpības.
6.6.1.11. Izgar ošana
Pēc tam transpor tlīdzekli uz 6 līdz 36 stundām atstāj stāvēt izgarošanas zonā 20 °C ± 2 °C temperatūrā, lai 
stabilizētu degvielas temperatūr u.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/563  
6.6.1.12. Degvielas tver tnes deher metizāci ja
Pēc tam spiedienu tver tnē pakāpeniski pazemina, lai neradītu anomālu spiedienu pieaugumu degvielas tver tnē. 
To drīkst izdarīt, atverot transpor tlīdzekļa degvielas tver tnes vāciņu. Neatkarīgi no deher metizācijas metod es 
transpor tlīdzekli atgr iež sākotnējā stāvo klī 1 minūtes laikā. Pēc šīs darbības pabeigšanas atkal pievieno aktīvās 
ogles tilpni.
6.6.1.13. Veic šī pielikuma 6.5.6. līdz 6.5.9.8. punktā apraks tītās procedūras.
6.6.2. Ja degvielas tver tnes atslogošanas spiediens zemāks nekā 30 kPa
Testu veic, kā aprakstīts šī pielikuma 6.6.1.1. līdz 6.6.1.13. punktā. Tomēr šajā gadījumā šī pielikuma 
6.5.9.1. punktā apraks tīto apkār tējo temperatūr u aizstāj ar šī pielikuma C4/2. tabulā norādīto profilu 
diennakts emisiju testam.
C4/2. tabula
Apkār tējās temperatūras prof ils hermētiskas degvielas tvertnes sistēmas alter natīvai secībai 
Laiks (stundas) Temper atūra (°C)
0/24 20,0
1 20,4
2 20,8
3 21,7
4 23,9
5 26,1
6 28,5
7 31,4
8 33,8
9 35,6
10 37,1
11 38,0
12 37,7
13 36,4
14 34,2
15 31,9
16 29,9
17 28,2
18 26,2
19 24,7
20 23,5
21 22,3
22 21,0
23 20,2LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/564 26.11.2021.  
6.7. Atsevišķa testa procedūra hermētiskām degvielas tver tnes sistēmām
6.7.1 Deher metizācijas radīt o zudumu tvaiku mutuļa iepildes masas mērīšana
6.7.1.1. Veic šī pielikuma 6.6.1.1. līdz 6.6.1.7.2. punktā aprakstītās procedūras. Deher metizāci jas radīto zudumu 
tvaika mutuļa iepildes masa ir transpor tlīdzekļa aktīvās ogles tilpnes masas pirms šī pielikuma 
6.6.1.6. punkta piemērošanas un masas pēc šī pielikuma 6.6.1.7.2. punkta piemērošanas starpība.
6.7.1.2. Deher metizācijas radīt o zudumu tvaiku mutuļa pārplūdi no transpor tlīdzekļa aktīvās ogles tilpnes mēra 
saskaņā ar šī pielikuma 6.6.1.8.1. un 6.6.1.8.2. punktu, un izpilda šī pielikuma 6.6.1.8.3. punkta prasības.
6.7.2. Karstās izgarošanas un diennakts iztvaik ošanas emisiju tests
6.7.2.1. Ja degvielas tver tnes atslogošanas spiediens ir 30 kPa vai augstāks
6.7.2.1.1. Testu veic, kā apraks tīts šī pielikuma 6.5.1. līdz 6.5.3. punktā un 6.6.1.9. līdz 6.6.1.9.1. punktā.
6.7.2.1.2. Aktīvās ogles tilpni vecina saskaņā ar šī pielikuma 5.1. līdz 5.1.3.1.3. punktā note ikto secību un piepilda un 
caur pūš saskaņā ar šī pielikuma 6.6.1.5. punktu.
6.7.2.1.3. Pēc aktīvās ogles tilpni piepilda saskaņā ar 6.5.5.4. punktā apraks tīto procedūr u. Tomēr tā vietā, lai piepildītu 
līdz 6.5.5.4.4. punktā apraks tītajai pārplūdei, kopējo piepildījuma masu nosaka saskaņā ar šī pielikuma 
6.7.1.1. punktu. Pēc ražotāja pieprasījuma butāna vietā drīk st izmant ot standar tdegvielu. Aktīvās ogles tilpnei 
ir jābūt atvienotai.
6.7.2.1.4. Veic šī pielikuma 6.6.1.10. līdz 6.6.1.13. punktā apraks tītās procedūras.
6.7.2.2. Ja degvielas tver tnes atslogošanas spiediens zemāks nekā 30 kPa
Testu veic, kā apraks tīts šī pielikuma 6.7.2.1.1. līdz 6.7.2.1.4. punktā. Tomēr šajā gadījumā šī pielikuma 
6.5.9.1. punktā apraks tīto apkār tējo temperatūr u izmaina saskaņā ar šī pielikuma A1/1. tabulā norādīto 
profilu diennakts emisiju testam.
7. IZTVAIKOŠANAS TEST A REZUL TĀTU APRĒĶINS
7.1. Šī pielikuma 6. līdz 6.7.2.2. punktā apraks tītie iztvaik ošanas emisiju testi ļauj aprēķināt ogļūdeņražu emisi jas 
zudumu tvaiku mutuļa pārplūdes, diennakts un karstās izgaroša nas testos. Izgarojumu zudumus katrā no 
šiem testiem aprēķina, izmantojot sākotnējo un galīgo ogļūdeņražu koncentrāciju, temperatūr u un spiedienu 
kamerā kopā ar kameras neto tilpumu.
Izmant o šādu vienādojumu:
MHC¼k×V×CHCf×Pf
Tf – CHCi×Pi
Ti� �
þMHC,out  – M HC,in
kur:
MHC ir ogļūdeņražu masa, grami;
MHC,out ir no kameras izplūst ošā ogļūdeņraža masa, ja diennakts emisiju testēšanai izmant o nemainīga 
tilpuma kameras, grami;
MHC,in ir kamerā ieplūst ošā ogļūdeņraža masa, ja diennakts emisiju testēšanai izmant o nemainīga 
tilpuma kameras, grami;
CHC ir izmērītā ogļūdeņraža koncentrācija kamerā, ppm tilpums C1 ekvivalenta vienībās;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/565  
V kameras neto tilpums, koriģēts attiecībā uz transpor tlīdzekļa tilpumu ar atvēr tiem logiem un 
bagāžas nodalījumu, m3. Ja transpor tlīdzekļa tilpums nav zināms, atņem tilpumu 1,42 m3;
T ir apkār tējā temperatūra kamerā, K;
P ir barometr iskais spiediens, kPa;
H/C ūdeņraža un oglekļa attiecība;
kur:
H/C pieņem 2,33 zudumu tvaiku mutuļa pārplūdes mērījumam SHED un zudumiem diennakts 
testā;
H/C pieņemt 2,20 karstās izgar ošanas zudumiem;
H/C pieņem 2,67 kalibrēšanai;
k ir 1,2 × 10–4 × (12 + H/C), izteikts (g × K/(m3 × kPa));
i ir sākotnējais rādījums;
f ir galīgais rādījums.
7.1.1. Kā alternatīvu šā pielikuma 7.1. punktā dotajam vienādojumam mainīga tilpuma kamerām pēc ražotāja izvēles 
drīkst izmantot šādu vienādojumu:
MHC¼k×V×Pi
TiðCHCf – C HCiÞ
kur:
MHC ir ogļūdeņražu masa, grami;
CHC ir izmērītā ogļūdeņraža koncentrācija kamerā, ppm tilpums C1 ekvivalenta vienībās;
V kameras neto tilpums, koriģēts attiecībā uz transpor tlīdzekļa tilpumu ar atvēr tiem logiem un 
bagāžas nodalījumu, m3. Ja transpor tlīdzekļa tilpums nav zināms, atņem tilpumu 1,42 m3;
Ti ir sākotnējā apkār tējā temperatūra kamerā, K;
Pi ir sākotnējais barometr iskais spiediens, kPa;
H/C ir ūdeņraža un oglekļa attiecība;
H/C pieņem 2,33 zudumu tvaiku mutuļa pārplūdes mērījumam SHED un zudumiem diennakts 
testā;
H/C pieņemt 2,20 karstās izgar ošanas zudumiem;
H/C pieņem 2,67 kalibrēšanai;
k ir 1,2 × 10–4 × (12 + H/C), izteikts (g × K/(m3 × kPa));
i ir sākotnējais rādījums;
f ir galīgais rādījums.
7.2. Rezultātam (M HS + MD1 + MD2 + (2 × PF)) ir jābūt zem šo noteikumu 6.6.2. punktā noteiktās robežas.
8. TEST A ZIŅOJUMS
Testa ziņojumam ir jāsatur vismaz šāda informāci ja:
a)izgar ošanas laikposmu apraks ts, norādot ilgumu un vidējās temperatūras;
b)izmant otās vecinātās aktīvās ogles tilpnes apraks ts un atsauce uz konkrētu vecināšanas ziņojumu;
c)vidējā temperatūra karstās izgaroša nas testa laikā;
d)mērījums karstās izgarošanas testa laikā, HSL;
e)mērījums pirmajā diennaktī, DL1 st day;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/566 26.11.2021.  
f)mērījums otrajā diennaktī, DL2 nd day;
g)galīgais iztvaik ošanas testa rezultāts, aprēķināts saskaņā ar šī pielikuma 7. punktu;
h)deklarētais degvielas tver tnes sistēmas atslogošanas spiediens (her mētiskas tver tnes sistēmām);
i)piepildīšana ar degvielas izgarojumi em vērtība (šī pielikuma 6.7. punktā aprakstītā “atsevišķā testa” 
gadījumā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/567  
C4. PIELIKUMS 
5. tipa tests 
(Ilgizturības test a apraks ts piesārņojuma kontroles ierīču noturības verifikācijai) 
1. IEVADS
1.1. Šajā pielikumā ir aprakstīts tests ar dzirk steļaizdedzes vai kompr esijaizdedzes motor iem aprīk otu transpor t­
līdzekļu piesārņojuma kontroles iekār tu ilgizturības verifikā cijai.
1.A līmenim
Ilgizturības prasību izpildi pierāda, izmant ojot vienu no 1.2., 1.3. un 1.4. punktā dotajām trim iespējām.
1.B līmenim
Ilgizturības prasību izpildi pierāda, izmant ojot vienu no 1.2. un 1.4. punktā dotajām divām iespējām.
1.2. Visu transpor tlīdzekļa ilgizturības testu vēlams veikt transpor tlīdzeklim ar VH ciklā vajadzīgo enerģiju (kā noteikts 
B4. pielikuma 4.2.1.1.2. punktā), kas ir vislielākā ciklā vajadzīgā enerģija visās interpolācijas saimēs, ko iekļaus 
noturības saimē, un to brauc testa trasē, pa ceļu vai dinamometr iska jā stendā. Testa transpor tlīdzekļa ciklā 
vajadzīgo enerģi ju drīk st vēl vairāk palielināt, lai ietver tu turpmāk os paplašinājumus.
1.3. Šis punkts attiecas tikai uz 1.A līmeni.
Ražotājs drīkst izvēlēties izmantot ilgizturības testu ar vecināšanu stendā. Tehniskās prasības šim testam ir 
noteiktas šā pielikuma 2.2. punktā.
1.4. Kā alternatīvu ilgizturības testēšanu, kad attiecināms, ražotājs drīkst izvēlēties piemērot piešķir tos nolietoš anās 
koefic ientus no šo noteikumu 6.7.2. punkta 3.A tabulas vai 3.B tabulas.
1.5. Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
Pēc ražotāja pieprasījuma tehniskais dienests drīkst veikt 1. tipa testu, pirms pabeigts visa transpor tlīdzekļa vai 
vecināšanas stendā ilgizturības tests, izmant ojot šo noteikumu 6.7.2. punkta 3.A tabulā dotos piešķir tos 
nolietošan ās koeficie ntus. Kad pabeigts visa transpor tlīdzekļa vai vecināšanas stendā ilgizturības test, tehniskais 
dienests drīk st grozīt tipa apstipr ināšanas rezultātus, kas reģistrēti šo noteikumu 2. pielikumā, aizstājot iepr iekš 
minētās tabulas piešķir tos nolietoša nās koeficientus ar visa transpor tlīdzekļa vai vecināšanas stendā ilgizturības 
testā izmērītaj iem.
1.6. Noliet ošanās koeficientus nosaka, izmant ojot vai nu šā pielikuma 1.2. un, ja attiecināms, 1.3. punktā noteiktās 
procedūras, vai šā pielikuma 1.4. punktā minēta jā tabulā dotās piešķir tās vērtības. Nolietoš anās koeficie ntus 
izmant o, lai noteiktu atbilstību attiecīgu emisi jas robežu prasībām, kas šo noteikumu 6.3.10. punktā noteiktas 
transpor tlīdzekļa normatīvajam mūžam.
1.7. Šo punktu piemēro tikai 1.B līmenim.
Neskarot šī pielikuma prasību, ja tipa apstipr inātājai iestādei iesniedz transpor tlīdzekli, kas sasniedzis mērķa 
normatīvā mūža nobraukumu pēc A parauga vai B parauga, kas aprakstīts šā pielikuma 3.b papildinājumā, un ja 
transpor tlīdzekļa 1. tipa testa rezultāts atbilst šo noteikumu 6.3.10. punkta 1.B tabulas kritērijiem, ilgizturības 
prasību uzskata par izpildītu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/568 26.11.2021.  
2. TEHNISKĀS PRASĪBAS
2.1. Kā darbības ciklu visa transpor tlīdzekļa ilgizturības testam transpor tlīdzekļa ražotājam jāizmanto šī pielikuma 
3. papildinājumā aprakstītais ceļa standar tcikls (SRC). Šo testa ciklu veic, līdz transpor tlīdzeklis veicis tā mērķa 
normatīvo mūžu.
Tikai 1.B līmenim
Kā darbības ciklu visa transpor tlīdzekļa ilgizturības testam transpor tlīdzekļa ražotājam jāizvēlas vienu no šī 
pielikuma 3.b papildinājumā aprakstītajiem braukšanas cikliem.
2.2. Vecināšanas stendā ilgizturības tests
Šis punkts attiecas tikai uz 1.A līmeni.
2.2.1. Vecināšanas stendā ilgizturības testa nolūkā transpor tlīdzeklim, ko izmanto katalizatora un/vai daļiņu filtra 
temperatūras mērījumiem, jābūt VH.
Testā izmanto vienu no degvielām, kas noradītas šā pielikuma 4. punktā.
2.3. Šis punkts attiecas tikai uz 1.A līmeni.
Vecināšanas stendā ilgizturības testam jābūt piemērotam attiecīga jam motora tipam, kā detalizēti apraks tīts šā 
pielikuma 2.3.1 un 2.3.2. punktā.
2.3.1. Transpor tlīdzekļi ar dzirksteļaizdedzes motori em
2.3.1.1. Vecināšanas procedūrai stendā vajadzīg a visas izplūdes pēcapstrādes sistēmas uzstādīšana vecināšanas stendā.
Vecināšanu stendā veic kā standar ta stenda ciklu (SBC) uz laikposmu, kas aprēķināts ar vecināšanas laika stendā 
(BAT) vienādojumu. BAT vienādojumā kā ievaddatus vajag SRC izmērītos katalizator a laika un temperatūras 
sakarības datus, kā apraks tīts 2.3.1.3. punktā.
2.3.1.2. SBC Katalizat ora standar tvecināšanu stendā veic saskaņā ar SBC. SBC veic laikposmā, ko aprēķina ar BAT 
vienādojumu. SBC ir apraks tīts šā pielikuma 1. papildinājumā.
2.3.1.3. Katalizat ora laika un temperatūras sakarības dati. Katalizat ora temperatūr u mēra vismaz divos pilnos SCR ciklos, 
kā apraks tīts šā pielikuma 3. papildinājumā.
Katalizat ora temperatūr u mēra testa transpor tlīdzekļa karstākā katalizatora augstākās temperatūras punktā. 
Alternatīvi temperatūr u drīkst mērīt citā vietā ar nosacījumu, ka to, izmant ojot kompet entu inženier tehnisk o 
spriedumu, koriģē tā, lai tā reprezentētu viskarstāka jā punktā izmērīto temperatūr u.
Katalizat ora temperatūr u mēra ar minimālo ātrumu viens hercs (viens mērījums sekundē).
Izmērītos katalizatora temperatūras rezultātus attēlo histo grammas tabulā, grupējot temperatūr u ne vairāk kā pa 
25 °C.
2.3.1.4. Vecināšanas laiku stendā (BAT) aprēķina ar BAT vienādojumu šādi:
te temperatūras grupai = th e((R/T r)–(R/T v))
kopējais te = te summa visās temperatūras grupās
vecināšanas laiks stendā = A (kopējais te),
kur:
A = 1,1 Šī vērtība koriģē katalizatora vecināšanas laiku, lai ņemtu vērā nolietošan os, kuras 
cēloņi nav katalizatora term iska novecošana;
R = katalizatora term iskā reakci ja = 17 500 ;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/569  
th = laiks (stundās), izmērīts transpor tlīdzekļa katalizator a temperatūras histo grammā 
note iktajā temperatūr u grupā un koriģēts līdz pilnam normatīva jam mūžam, piem., 
ja histo grammā attēloti 400 km un normatīvais mūžs ir 160 000 km; visus histo -
grammas laika ierakstus būtu jāreizina ar 400 (160 000 /400);
kopējais 
te= ekvivalentais laiks (stundās) katalizator a vecināšanai pie temperatūras Tr 
katalizatora vecināšanas stendā, izmant ojot katalizatora vecināšanas ciklu, lai radītu 
tādu pašu nolietošanos, kāda katalizator am notiek termiskās izslēgšanās dēļ pie 
vairāk nekā 160 000 km;
grupas te = ekvivalentais laiks (stundās) katalizator a vecināšanai pie temperatūras Tr 
katalizatora vecināšanas stendā, izmant ojot katalizatora vecināšanas ciklu, lai radītu 
tādu pašu nolietošanos, kāda katalizator am notiek termiskās izslēgšanās dēļ 
temperatūras inter vālā Tv pie vairāk nekā 160 000 km;
Tr = katalizatora faktiskā standar ttem peratūra (K), katalizatoru testējot stendā stenda 
vecināšanas ciklā. Faktiskā temperatūra ir konstanta temperatūra, kas izraisītu tādu 
pašu novecošanu, kādu izraisa dažādās temperatūras ciklā, notiek ot vecināšanai 
stendā;
Tv = temperatūr u grupas viduspunkta temperatūra (K) transpor tlīdzekļa katalizator a 
temperatūras histo grammā ceļa apstākļos.
2.3.1.5. Fakti skā standar ttemperatūra SBC. Fakti sko standar ttemperatūr u SBC nosaka konkrētajai katalizatora sistēmas 
konstr ukcijai un konkrēta jam vecināšanas stendam, ko izmant os šādās procedūrās:
a)izmēra katalizatora sistēmas laika un temperatūras sakarības datus katalizator a vecināšanas stendā saskaņā ar 
SBC. Katalizatora temperatūr u mēra sistēmas viskarstākā katalizatora visaugstākās temperatūras punktā. 
Alternatīvi temperatūr u drīkst mērīt citā vietā ar nosacījumu, ka to koriģē tā, lai tā reprezentētu viskarstākajā 
punktā izmērīto temperatūr u.
Katalizat ora temperatūr u mēra ar frekvenci, kas ir vismaz viens hercs (viens mērījums sekundē), vecināšanas 
stendā vismaz 20 minūte s. Izmērītos katalizatora temperatūras rezultātus attēlo histo grammas tabulā, 
grupējot temperatūr u ne vairāk kā pa 10 °C;
b)lai aprēķinātu faktisk o standar ttemperatūr u, izmant o BAT vienādojumu ar atkār totām standar ttem peratūras 
(Tr) izmaiņām, līdz aprēķinātais vecināšanas laiks ir vienāds ar faktisk o laiku, kas attēlots katalizatora 
temperatūras histo grammā, vai pārsniedz to. Iegūtā temperatūra ir faktiskā standar ttemperatūra SBC dotajai 
katalizator a sistēmai un vecināšanas stendam.
2.3.1.6. Katalizat ora vecināšanas stends. Katalizat ora vecināšanu stendā izpilda SBC un rada pienācīgu izplūdes plūsmu, 
izplūdes sastāvdaļas un izplūdes temperatūr u uz katalizatora virsmas.
Visai vecināšanas stendā iekār tai un procedūrās reģistrē pienācīgu informāciju (tādu kā izmērītās A/F attiecības un 
katalizator a laika un temperatūras sakarības), lai nodrošinātu, ka vecināšanas stendā tests ir dokumentēts, lai 
pierādītu, ka faktiski notikusi pietiekama vecināšana.
2.3.1.7. Vajadzīgā testēšana . Lai aprēķinātu nolietošan ās koefic ientus, testa transpor tlīdzeklim jāveic vismaz divi 1. tipa 
testi pirms emisi jas kontroles aparatūras vecināšanas stendā un vismaz divi 1. tipa testi pēc stendā vecinātas 
emisi jas kontroles aparatūras atkār totas uzstādīšanas.
Ražotājs drīkst veikt papildu testus. Noliet ošanās koeficientus aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 7. punktā doto 
aprēķina metodi.
2.3.2. Transpor tlīdzekļi ar kompre sijaizdedzes motoriemLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/570 26.11.2021.  
2.3.2.1. Transpor tlīdzekļiem ar kompr esijaizdedzes motoru, tostarp hibrīda transpor tlīdzekļiem, piemēro šādu 
vecināšanas stendā procedūr u.
Vecināšanas procedūrai stendā vajadzīg a pēcapstrādes sistēmas uzstādīšana pēcapstrādes sistēmas vecināšanas 
stendā.
Ja pēcapstrādes sistēmā izmanto reaģentu, vecināšanas vajad zībām uzstāda visu iesmidzināšanas sistēmu un tai 
jādarbojas.
Vecināšanu stendā veic atbilsto ši dīzeļmotora stenda standar ta ciklam (SDBC) tādam reģenerāciju/atsērošanu 
skaitam, ko aprēķina ar vecināšanas ilguma stendā (BAD) vienādojumu.
2.3.2.2. SDBC. Standar ta vecināšanu stendā veic saskaņā ar SDBC. SDBC veic laika posmu, kas aprēķināts ar BAD 
vienādojumu. SDBC ir apraks tīts šā pielikuma 2. papildinājumā.
2.3.2.3. Reģenerāci jas dati. Reģenerāci jas intervālus mēra vismaz 10 pilnos SCR ciklos, kā aprakstīts šā pielikuma 
3. papildinājumā. Kā altern atīvu drīkst izmant ot intervālus Ki note ikšanai.
Attiecīgā gadījumā ņem vērā arī atsērošanas inter vālus, pamat ojoties uz ražotāja datiem.
2.3.2.4. Dīzeļmot ora vecināšanas ilgums stendā. Vecināšanas ilgumu stendā aprēķina ar BAD vienādojumu šādi:
vecināšanas ilgums stendā = reģenerācij as un/vai atsērošanas ciklu skaits (vadoties pēc garākā), kas ekvivalents 
160 000 km nobraukumam.
2.3.2.5. Vecināšanas stends. Vecināšana stendam jādarbojas saskaņā ar SDBC un jānodrošina pienācīga izplūdes plūsma, 
izplūdes sastāvdaļas un izplūdes temperatūra pēcapstrādes sistēmas ieejā.
Ražotājs reģistrē reģenerācij u/atsērošanu skaitu (attiecīgā gadījumā), lai nodrošinātu, ka faktiski veikta pietiekama 
vecināšana.
2.3.2.6. Vajadzīgā testēšana. Lai aprēķinātu nolietošan ās koeficientus, VH jāveic vismaz divi 1. tipa testi pirms emisijas 
kontroles aparatūras vecināšanas stendā un vismaz divi 1. tipa testi pēc stendā vecinātas emisiju aparatūras 
atkār totas uzstādīšanas. Ražotājs drīk st veikt papildu testus. Nolietoš anās koefic ientus aprēķina saskaņā ar šā 
pielikuma 7. punktā doto aprēķina metodi un šajos noteikumos noteikta jām papildu prasībām.
3. TEST A TRANSPORTLĪDZ EKLIS
3.1. Transpor tlīdzeklim jābūt VH. Tam jābūt labā mehāniskaj ā stāvo klī; motoram un pretpiesārņošanas ierīcēm ir jābūt 
jaunām. Transpor tlīdzeklis drīkst būt tas pats, kas iesniegts 1. tipa testam; šādā gadījumā 1. tipa testu veic pēc tam, 
kad transpor tlīdzeklis nobraucis vismaz 3 000 km no šī pielikuma 3. papildinājumā noteiktā vecināšanas cikla.
3.1.1. Īpašas prasības hibrīda transpor tlīdzekļiem noteiktas šī pielikuma 4. papildinājumā.
4. DEGVIEL A
Ilgizturības testu veic ar piemērotu, pārdošanā pieejamu degvielu.
5. TRANSPORTLĪDZ EKĻA UZTURĒŠANA UN REGULĒJUMS
Testa transpor tlīdzekļa uzturēšanu, regulējumus, kā arī tā vadības ierīču izmant ošanu veic saskaņā ar ražotāja 
ieteikumiem. Ja visa transpor tlīdzekļa ilgizturības testa laikā transpor tlīdzeklim notiek atteice, kas nav saistīta ar 
emisi jām un/vai degvielas patēr iņu, un/vai enerģi jas patēr iņu, ražotājs drīkst saremontēt transpor tlīdzekli un 
turpināt ilgizturības testu. Pretējā gadījumā ražotājs apspr iežas ar apstipr inātāju iestādi, lai rastu abpusēji 
saskaņotu risinājumu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/571  
6. TRANSPORTLĪDZ EKĻA DARBINĀŠANA TRASĒ, UZ CEĻA VAI DINAMOMETRISKAJĀ STENDĀ
6.1. Darbības cikls
Darbinot trasē, uz ceļa vai ruļļu izmēģinājumu stendā attālumu nobrauc saskaņā ar šī pielikuma 3. papildinājumā 
apraks tīto braukšanas režīma grafi ku.
6.2. Ilgizturības testu vai izmainītu ilgizturības testu, ja ražotājs tādu izvēlējies, veic, līdz transpor tlīdzeklis ir sasniedzis 
tā normatīv o mūžu.
6.3. Testa iekār ta
6.3.1. Dinamometr iskais stends
6.3.1.1. Ja ilgizturības testu veic dinamometr iskajā stendā, dinamometram jāspēj izpildīt šā pielikuma 3. papildinājumā 
apraks tīto ciklu. Jo īpaši tam jābūt aprīk otam ar sistēmām, kas imitē inerci un pret estību kustībai.
6.3.1.2. Izmant o transpor tlīdzekļa ar vislielāk o vērtību (VH) ceļa slodzes koefic ientus.
6.3.1.3. Transpor tlīdzekļa dzeses sistēmai jāļauj transpor tlīdzeklim darboties temperatūrās, kas līdzīg as uz ceļa 
sasniegta jām (eļļas, ūdens, izplūdes sistēmas utt.).
6.3.1.4. Zināmus citus izmēģinājumu stenda regulējumus un īpašības, ja nepieciešams, uzskata par identiskām šo 
noteikumu B5. pielikumā apraks tītajām (piemēram, inerce, kas var būt mehāniska vai elektroniska).
6.3.1.5. Transpor tlīdzekli nepieciešamības gadījumā drīkst pārvietot uz citu stendu emisijas mērījuma testu veikšanai.
6.3.2. Darbināšana trasē vai uz ceļa
Ja ilgizturības testu veic trasē vai uz ceļa, transpor tlīdzekļa testa masai ir jābūt tādai pašai, kāda saglabāta testiem 
dinamometr iska jā stendā.
7. PIESĀRŅOTĀJU EMISIJU MĒRĪŠANA
Pirmo testu veic, kad transpor tlīdzeklis ir sasniedzis nobraukumu starp 3 000 km un 5 000 km. Turpmāk os testus 
veic pie 20 000 km (± 400 km) un tad ik pēc 20 000 km (± 400 km) vai biežāk, ar regulār iem inter vāliem, līdz 
sasniegts mērķa normatīvais mūžs. Izplūdes emisi jas mēra saskaņā ar 1. tipa testu, kā noteikts šo noteikumu 
6.3. punktā. Pēc ražotāja izvēles jebkur u no iepr iekš minēta jiem testiem drīkst atkār tot. Šādā gadījumā visu 
atkār toto testu vidējo vērtību uzskata par vienu vērtību attiecīga jam nobraukumam. Kad ir sasniegts 1.B līmenim 
prasītais normatīvais mūžs, vairs nav nepieciešams atsevišķi reģistrēt emisi ju rezultātus pirmajos 3 WLTP posmos.
Ir jāievēro šo noteikumu 6.3.10. punktā dotās robežvēr tības.
Transpor tlīdzekļiem, kas aprīk oti ar šo noteikumu 3.8.1. punktā noteikta jām periodiski reģenerējošām sistēmām, 
pārbauda, vai transpor tlīdzeklim netuvojas reģenerācij as periods. Šādā gadījumā ar transpor tlīdzekli brauc, līdz 
reģenerācij a pabeigta. Ja reģenerācij a notiek emisiju mērīšanas laikā, veic jaunu testu (ieskaitot priekšsag a­
tavošanu), un pirmo rezultātu neņem vērā.
Visus izplūdes emisiju rezultātus attēlo grafi ski atkarībā no nobraukuma, noapaļojot līdz tuvākaj am kilometram, 
un caur visiem šiem datu punktiem novelk vislabākās atbilstības taisnu līniju, kas iegūta ar mazāk o kvadrātu 
metodi.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/572 26.11.2021.  
1.A līmenim
Dati ir pieņemami izmantošanai nolietoš anās koeficie nta aprēķinā tikai tad, ja interpolēt ie 5 000 km un mērķa 
normatīvā mūža punkti iekļaujas iepr iekš minētajās robežās.
Dati joprojām ir pieņemami, ja vislabākās atbilstības taisnā līnija šķērso piemērojamo robežu negatīv ā slīpumā 
(5 000 km interpolēt ais punkts ir augstāk nekā normatīvā mūža mērķa punkts), bet mērķa normatīvā mūža 
faktiskais datu punkts ir zem robežas.
1.B līmenim
Dati ir pieņemami izmantošanai nolietoš anās koeficie nta aprēķinā tikai tad, ja interpolēt ie 3 000 km un mērķa 
normatīvā mūža punkti iekļaujas iepr iekš minētajās robežās.
7.1. Izplūdes emisiju nolietoš anās piereizināmo koeficientu katram piesārņotājam aprēķina šādi:
D:E:F: ¼Mi2
Mi1
kur:
Mi 1 == 1.A līmenim ir piesārņotāja i masas emisija, g/km, interpolēta līdz 5 000 km,
1.B līmenim ir piesārņotāja i masas emisi ja, g/km, interpolēt a līdz 3 000 km;
Mi 2= piesārņotāja i masas emisi ja, g/km, interpolēta līdz mērķa normatīva jam mūžam.
Šīs interpolēt ās vērtības nosaka vismaz līdz četriem cipar iem aiz komata, pirms tās savstarpē ji dala, lai note iktu 
nolietošan ās koeficientu. Rezultātu noapaļo līdz trim cipar iem aiz komata.
Ja nolietošan ās koeficie nts ir mazāks nekā viens, to uzskata par vienādu ar viens.
Pēc ražotāja pieprasījuma pieskaitāmo izplūdes emisiju nolietoš anās koeficientu katram piesārņotājam aprēķina 
šādi:
D . E . F . = Mi 2 – Mi 1
Ja ar iepr iekš minēt o formulu aprēķinātais pieskaitāmais nolietošanās koeficients ir negatīvs, to uzskata par 
vienādu ar nulli.
Uz pieskaitāmajiem nolietošanās koeficientiem attiecas tie paši likumi, kādi apraks tīti attiecībā uz 
piereizināma jiem nolietošan ās koeficie ntiem attiecībā uz 1.A līmeni (WLTP 4. posms) un 1.B līmeni (WLTP 
3. posms).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/573  
1. papildinājums 
Stenda standar tcikls (SBC) 
Šis papildinājums attiecas tikai uz 1.A līmeni.
1. IEVADS
Vecināšanas ilgizturības standar ta procedūra sastāv no katalizatora/skābekļa un/vai gaisa un degvielas sensora 
sistēmas vecināšana vecināšanas stendā atbilsto ši šajā papildinājumā apraks tītajam stenda standar tciklam (SBC). 
SBC vajadzīgs vecināšanas stends ar motoru, ko izmanto kā padeves gāzes avotu katalizator am. SBC ir 60 sekunžu 
cikls, ko pēc nepieciešamības atkār to vecināšanas stendā, lai veiktu vecināšanu prasīta jā laikposmā. SBC definē, 
pamat ojoties uz katalizatora temperatūr u, motora gaisa/degvielas (A/F) attiecību un iesmidzināto sekundāro gaisu, 
ko ievada pirms pirmā katalizatora.
2. KATALIZA TORA TEMPERA TŪRAS VADĪBA
2.1. Katalizat ora temperatūr u mēra katalizatora slānī vietā, kur viskarstākajā katalizatorā ir visaugstākā temperatūra. 
Alternatīvi drīkst mērīt padeves gāzes temperatūr u un konver tēt katalizatora slāņa temperatūrā, izmantojot lineār u 
transf ormāciju, ko aprēķina no korelāci jas datiem par katalizatora konstr ukci ju un vecināšanas procesā izmantot o 
vecināšanas stendu.
2.2. Katalizat ora temperatūr u vada stehiometr iskā darbībā (no cikla 01. līdz 40. sekundei) līdz vismaz 800 °C (± 10 °C), 
izvēloties piemērotus motora apgr iezienus, slodzi un aizdedzes apsteidzi. Mak simālo katalizatora temperatūr u ciklā 
vada līdz 890 °C (± 10 °C), izvēloties atbilstīgu A/F attiecību motoram “trekna degmaisījuma” fāzē, kā apraks tīts 
C4App1/2. tabulā.
2.3. Ja izmant o zemu vadības temperatūr u, kas nav 800 °C, augstaj ai vadības temperatūrai jābūt par 90 °C augstākai 
nekā zemajai vadības temperatūrai.
C4App1/2. tabula
Stenda standar tcikls (SBC) 
Laiks 
(sekundes)Mot ora gaisa/degvielas attiecībaSekundārā 
gaisa 
iesmidzinā -
šana
1.–40. Stehiometr iska ar slodzi, aizdedzes apste idzi un motora apgr iezieniem, ko vada, lai 
sasniegtu minimālo katalizator a temperatūr u 800 °CNav
41.–45. “Trekns degmaisījums” (izvēlētā A/F attiecība, kas ļauj sasniegt mak simālo katalizator a 
temperatūr u visā ciklā 890 °C vai par 90 °C augstāku nekā zemā vadības temperatūra)Nav
46.–55. “Trekns degmaisījums” (izvēlētā A/F attiecība, kas ļauj sasniegt mak simālo katalizator a 
temperatūr u visā ciklā 890 °C vai par 90 °C augstāku nekā zemā vadības temperatūra)3 % (± 1 %)
56.–60. Stehiometr iska ar slodzi, aizdedzes apste idzi un motora apgr iezieniem, ko vada, lai 
sasniegtu minimālo katalizator a temperatūr u 800 °C3 % (± 1 %)LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/574 26.11.2021.  
C4App1/2. attēls
Stenda standar tcikls
3. VECINĀŠANAS STEND A IEKĀRT A UN PROCEDŪRAS
3.1. Vecināšanas stenda konfigurāci ja. Vecināšanas stendam jānodrošina pienācīgs izplūdes plūsmas ātrums, 
temperatūra, gaisa–degvielas attiecība, izplūdes sastāvdaļas un sekundārā gaisa iesmidzināšana pie katalizatora 
ieejas virsmas.
Vecināšanas standar tstends sastāv no motora, motora kontrollera un motora dinamometra. Ir pieņemamas citas 
konfigurāci jas (piem., viss transpor tlīdzeklis uz dinamometra vai deglis, kas nodrošina pareizus izplūdes apstākļus), 
ja tiek ievēroti šajā papildinājumā noteiktie apstākļi katalizatora ieplūdē un vadības iespējas.
Vienā vecināšanas stendā izplūdes gāzu plūsma drīkst būt sadalīta vairākās plūsmās ar nosacījumu, ka katra izplūdes 
plūsma atbilst šī papildinājuma prasībām. Ja stendam ir vairākas izplūdes plūsmas, vienlaikus drīkst vecināt vairākas 
katalizatoru sistēmas.
3.2. Izplūdes sistēmas uzstādīšana. Stendā uzstāda pilnu katalizator a(-u) un skābekļa devēja(-u) un/vai gaisa un degvielas 
attiecības devēja(-u) sistēmu kopā ar izplūdes caur ulēm, kas savieno šīs sastāvdaļas. Moto riem ar vairākām izplūdes 
plūsmām (tādām kā dažiem V6 un V8 motori em) katr u izplūdes sistēmas atzar u stendā uzstāda atsevišķi un paralēli.
Attiecībā uz izplūdes sistēmām, kas satur vairākus virknē savienotus katalizatorus, pilnu katalizatora sistēmu, 
tostarp visus katalizatorus, visus skābekļa devējus un/vai gaisa un degvielas attiecības devējus un saistītās izplūdes 
caur ules vecināšanai uzstāda kā vienību. Alter natīvi katr u atsevišķo katalizator u drīkst pienācīgu laikposmu vecināt 
atsevišķi.
3.3. Temperatūras mērījums. Katalizat ora temperatūr u mēra, izmantojot term opār i, kas atrodas katalizator a virsmā ar 
visaugstāk o temperatūr u viskarstākajā katalizatorā. Alternatīvi drīkst mērīt padeves gāzes temperatūr u tieši pirms 
katalizator a ieejas virsmas un pārveidot katalizatora virsmas temperatūrā, izmant ojot lineār u transf ormāciju, ko 
aprēķina no korelācijas datiem par katalizatora konstr ukciju un vecināšanas procesā izmant oto vecināšanas stendu. 
Katalizat ora temperatūr u digitāli saglabā ar ātrumu 1 Hz.
3.4. Gaisa/degvielas mērījums. Nodrošina līdzekļus gaisa/deg vielas (A/F) attiecības mērīšanai (tādus kā plaša diapazona 
skābekļa sensors) iespējami tuvu katalizatora ieejas un izejas atlokiem. Informāci ju no šiem devējiem digitāli 
saglabā ar ātrumu 1 Hz.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/575  
3.5. Izplūdes plūsmas svar i. Nodrošina līdzekļus pienācīg a izplūdes apjoma (mērīta gramos/sekundē stehiometr ijas 
apstākļos ar pielaidi ± 5 grami sekundē) plūsmu caur i katr u stendā vecināmo katalizatora sistēmu.
Pareizo plūsmas ātrumu nosaka, pamatojoties uz izplūdes plūsmu, kāda būtu transpor tlīdzekļa oriģinālaj am 
motor am pie vienmērīgiem motora apgr iezieniem un slodzes, ko izvēlas vecināšanai stendā saskaņā ar šā 
papildinājuma 3.6. punktu.
3.6. Iestatījumi. Moto ra apgr iezienus, slodzi un aizdedzes apst eidzi izvēlas tā, lai katalizatora slānis sasniegtu 800 °C 
(± 10 °C) temperatūr u pie vienmērīgas darbības steh iometr ijas apstākļos.
Gaisa iesmidzināšanas sistēmu iestata tā, lai nodrošinātu nepieciešamo gaisa plūsmu, kas rada 3,0 procentus 
skābekļa (± 0,1 %) vienmērīgā stehiomet riskā izplūdes plūsmā tieši pirms pirmā katalizator a. Tipisks rādījums 
augšpus A/F mērīšanas punkta (prasīts šī papildinājuma 3.4. punktā) ir lambda 1,16 (kas ir aptuv eni 3 procenti 
skābekļa).
Pie ieslēgtas gaisa iesmidzināšanas iestata “trekna degmaisījuma” A/F attiecību, lai radītu katalizator a slānī 
temperatūr u 890 °C (± 10 °C). Tipiska A/F vērtība šajā solī ir lambda 0,94 (aptuveni 2 procenti CO).
3.7. Vecināšanas cikls. Stenda vecināšanas standar ta procedūrās izmanto SBC. SBC atkār to, līdz sasniedz vecināšanas 
apjomu, kas aprēķināts saskaņā ar BAT vienādojumu.
3.8. Kvalitātes nodrošināšana. Šā papildinājuma 3.3. un 3.4. punktā norādīto temperatūr u un A/F attiecību novecošanas 
laikā periodiski pārbauda (vismaz reizi 50 stundās). Veic nepieciešamās korekcij as, lai nodrošinātu SBC atbilstīgu 
ievērošanu visā vecināšanas procesā.
Pēc vecināšanas pabeigšanas katalizatora laika un temperatūras sakarības datus, kas savākti vecināšanas procesā, 
attēlo histogrammas tabulā ar temperatūras grupām, kas nav lielākas kā 10 °C. Lai noteiktu, vai faktiski veikts 
pienācīgs katalizatora term iskās vecināšanas apjoms, izmanto BAT vienādojumu un aprēķināto faktisk o standar ta 
temperatūr u vecināšanas ciklam saskaņā ar šī pielikuma 2.3.1.4. punktu. Vecināšanu stendā paildzina, ja aprēķinātā 
vecināšanas laika term iskais efekts nav vismaz 95 procenti no mērķa term iskās vecināšanas.
3.9. Iedarbināšana un izslēgšana. Būtu jāraugās, lai iedarbināšanas vai izslēgšanas laikā netiktu sasniegta mak simālā 
katalizator a ātra nolietoj uma temperatūra (piem., 1 050 °C). Lai novērstu šīs bažas, drīkst izmant ot īpašas 
procedūras iedarbināšanai vai izslēgšanai zemā temperatūrā.
4. KOEFICIENT A R EKSPERIMENTĀL A NOTEIKŠANA ILGI ZTURĪBAS PROCEDŪRĀM VECINĀŠANAS STENDĀ
4.1. Koeficients R ir katalizator a term iskās reakcijas koeficients, ko izmant o BAT vienādojumā. Ražotāji drīkst 
eksper imentāli noteikt R vērtību, izmant ojot šādas procedūras.
4.1.1. Izmant ojot piemērojamo stenda ciklu un vecināšanas stenda aparatūr u, vecina vairākus katalizat orus (vismaz 3 
vienas un tās pašas konstr ukcijas katalizatoru s) ar dažādām vadības temperatūrām starp normālu darbības 
temperatūr u un bojājuma robežas temperatūr u. Katrai izplūdes sastāvdaļai izmēra emisi jas (vai katalizatora 
neef ektivitāti (1–katalizator a efektivitāte)). Nodrošina, ka galīga jā testēšanā iegūtie dati ir robežās starp vienkāršu un 
divkāršu emisiju standar tu.
4.1.2. Aplēš R vērtību un aprēķina faktisk o standar ta temperatūr u (Tr) vecināšanas ciklam stendā katrai vadības 
temperatūrai saskaņā ar šā pielikuma 2.3.1.4. punktu.
4.1.3. Attiecībā uz katr u katalītisk o neitralizator u grafi ski attēlo emisi jas (vai katalizatora neefekti vitāti) atkarībā no laika. 
Šiem datiem aprēķina mazāk o kvadrātu aproksi māci jas līkni. Lai datu kopums būtu izmantojams šim nolūkam, 
datiem jābūt aptuveni kopīgam krustpunktam starp 0 un 6 400 km. Piemēr u skatīt C4App1/3. attēlā.
4.1.4. Katrai vecināšanas temperatūrai aprēķina aproksimācijas līknes slīpumu.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/576 26.11.2021.  
C4App1/3. attēls
Katalizator a vecināšanas piemērs
4.1.5. Uz vertikālās ass atzīmē katras aproksimācijas līknes slīpuma (not eikta šī papildinājuma 4.1.4. punktā) naturālos 
loga ritmus (ln), un uz horizontālās ass – apgr iezto vecināšanas temperatūr u (1/(vecināšanas temperatūra, K grādi)). Šiem 
datiem aprēķina mazāk o kvadrātu aproksimācijas līkni. Šīs līnijas slīpums ir koeficients R. Piemēr u skatīt C4App1/4. attēlā.
4.1.6. Koeficientu R salīdzina ar sākotnējo vērtību, kas izmantota šā papildinājuma 4.1.2. punktā. Ja aprēķinātais 
koefic ients R atšķiras no sākotnējās vērtības par vairāk nekā 5 procentiem, izvēlas jaunu koeficientu R, kas atrodas 
starp sākotnējo un aprēķināt o vērtību, un tad atkār to šī papildinājuma 4.1.2. līdz 4.1.6. punktā note iktos soļus, lai 
iegūtu jaunu koeficientu R. Procesu atkār to, līdz aprēķinātais koeficie nts R ir 5 procentu robežās no sākotnēji 
pieņemtā koeficienta R.
4.1.7. Salīdzina katrai izplūdes sastāvdaļai noteikto koeficientu R. BAT vienādojumā izmant o vismazāk o koeficientu R 
(visnelabvēlīgākā gadījums).
C4App1/4. attēls
R koeficienta noteikšana
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/577  
2. papildinājums 
Dīzeļmotora stend a standar tcikls (SDBC) 
Šis papildinājums attiecas tikai uz 1.A līmeni.
1. IEVADS
Cietdaļiņu filtriem novecošanas procesā ir svarīgs reģenerācij u skaits. Sistēmām, kam vajadzīgi atsērošanas cikli 
(piem., NO x uzglabāšanas katalizatori em), šis process arī ir nozīmīgs.
Dīzeļmotor a vecināšanas ilgizturības standar ta procedūra stendā sastāv no pēcapstrādes sistēmas vecināšanas 
vecināšanas stendā atbilsto ši šajā papildinājumā apraks tītajam SDBC. SDBC vajag izmant ot vecināšanas stendu ar 
motoru, kas kalpo kā padeves gāzes avots sistēmai.
SDBC laikā reģenerācij as/atsērošanas stratēģijas sistēmā paliek parastā darbības stāvoklī.
2. SDBC reproducē motora apgr iezienus un slodzes apstākļus SCR ciklā atbilsto ši laikposmam, kuram jānosaka 
ilgizturība. Lai paātr inātu vecināšanas procesu, motora iestatījumus testa stendā drīk st mainīt, lai samazinātu sistēmas 
piepildīšanas laiku. Piemēram, drīk st mainīt degvielas iesmidzināšanas laiku vai EGR stratēģiju .
3. VECINĀŠANAS STEND A IEKĀRT A UN PROCEDŪRAS
3.1. Vecināšanas standar tstends sastāv no motor a, motora kontrollera un motora dinamometra. Ir pieņemamas citas 
konfigurāci jas (piem., viss transpor tlīdzeklis uz dinamometra vai deglis, kas nodrošina pareizus izplūdes apstākļus), ja 
tiek nodrošināti šajā papildinājumā noteiktie pēcapstrādes sistēmas ieplūdes apstākļi un vadības īpašības.
Vienā vecināšanas stendā izplūdes gāzu plūsma drīkst būt sadalīta vairākās plūsmās ar nosacījumu, ka katra izplūdes 
plūsma atbilst šī papildinājuma prasībām. Ja stendam ir vairāk nekā viena izplūdes plūsma, vienlaikus drīkst vecināt 
vairākas pēcapstrādes sistēmas.
3.2. Izplūdes sistēmas uzstādīšana. Stendā uzstāda visu pēcapstrādes sistēmu kopā ar izplūdes caur ulēm, kas savieno šīs 
sastāvdaļas. Moto riem ar vairākām izplūdes plūsmām (tādām kā dažiem V6 un V8 motori em) katr u izplūdes sistēmas 
atzar u stendā uzstāda atsevišķi.
Vecināšanai visu pēcapstrādes sistēmu uzstāda kā vienību. Alter natīvi katr u atsevišķo sastāvdaļu drīkst vecināt 
atsevišķi pienācīgu laikposmu.
Ja pēcapstrādes sistēmā izmant o reaģentu, vecināšanas vajadzībām uzstāda visu iesmidzināšanas sistēmu un tai 
jādarbojas.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/578 26.11.2021.  
3. papildinājums 
Ceļa standar tcikls (SRC ) 
1. IEVADS
Ceļa standar ta cikls (SCR) ir nobraukuma akumulācijas cikls VH. Transpor tlīdzekli drīkst braukt vai nu testa trasē, vai arī 
uz nobraukuma akumulāci jas dinamometra.
Cikls sastāv no 6 km trases 7 apļiem. Apļa garumu drīk st mainīt, lai pielāgot os nobraukuma akumulāci jas testa trases 
garumam.
Ceļa standar tcikls
Aplis Aprak sts Tipiskais paātr inājums m/s2
1. (moto ra iedarbināšana) brīvgaita 10 sekundes 0
1. Mērens paātr inājums līdz 48 km/h 1,79
1. Vienmērīgs ātrums 48 km/h cetur tdaļapli 0
1. Mērens palēninājums līdz 32 km/h –2,23
1. Mērens paātr inājums līdz 48 km/h 1,79
1. Vienmērīgs ātrums 48 km/h cetur tdaļapli 0
1. Mērens palēninājums līdz apstāšanās brīdim –2,23
1. Brīvgai ta 5 sekundes 0
1. Mērens paātr inājums līdz 56 km/h 1,79
1. Vienmērīgs ātrums 56 km/h cetur tdaļapli 0
1. Mērens palēninājums līdz 40 km/h –2,23
1. Mērens paātr inājums līdz 56 km/h 1,79
1. Vienmērīgs ātrums 56 km/h cetur tdaļapli 0
1. Mērens palēninājums līdz apstāšanās brīdim - 2,23
2. Brīvgai ta 10 sekundes 0
2. Mērens paātr inājums līdz 64 km/h 1,34
2. Vienmērīgs ātrums 64 km/h cetur tdaļapli 0
2. Mērens palēninājums līdz 48 km/h –2,23
2. Mērens paātr inājums līdz 64 km/h 1,34
2. Vienmērīgs ātrums 64 km/h cetur tdaļapli 0
2. Mērens palēninājums līdz apstāšanās brīdim –2,23
2. Brīvgai ta 5 sekundes 0
2. Mērens paātr inājums līdz 72 km/h 1,34
2. Vienmērīgs ātrums 72 km/h cetur tdaļapli 0
2. Mērens palēninājums līdz 56 km/h –2,23
2. Mērens paātr inājums līdz 72 km/h 1,34
2. Vienmērīgs ātrums 72 km/h cetur tdaļapli 0
2. Mērens palēninājums līdz apstāšanās brīdim –2,23
3. Brīvgai ta 10 sekundes 0
3. Straujš paātr inājums līdz 88 km/h 1,79LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/579  
Aplis Aprak sts Tipiskais paātr inājums m/s2
3. Vienmērīgs ātrums 88 km/h cetur tdaļapli 0
3. Mērens palēninājums līdz 72 km/h –2,23
3. Mērens paātr inājums līdz 88 km/h 0,89
3. Vienmērīgs ātrums 88 km/h cetur tdaļapli 0
3. Mērens palēninājums līdz 72 km/h –2,23
3. Mērens paātr inājums līdz 97 km/h 0,89
3. Vienmērīgs ātrums 97 km/h cetur tdaļapli 0
3. Mērens palēninājums līdz 80 km/h –2,23
3. Mērens paātr inājums līdz 97 km/h 0,89
3. Vienmērīgs ātrums 97 km/h cetur tdaļapli 0
3. Mērens palēninājums līdz apstāšanās brīdim –1,79
4. Brīvgai ta 10 sekundes 0
4. Straujš paātr inājums līdz 129 km/h 1,34
4. Brīvskrējiens līdz 113 km/h –0,45
4. Vienmērīgs ātrums 113 km/h pusapli 0
4. Mērens palēninājums līdz 80 km/h –1,34
4. Mērens paātr inājums līdz 105 km/h 0,89
4. Vienmērīgs ātrums 105 km/h pusapli 0
4. Mērens palēninājums līdz 80 km/h –1,34
5. Mērens paātr inājums līdz 121 km/h 0,45
5. Vienmērīgs ātrums 121 km/h pusapli 0
5. Mērens palēninājums līdz 80 km/h –1,34
5. Lēns paātr inājums līdz 113 km/h 0,45
5. Vienmērīgs ātrums 113 km/h pusapli 0
5. Mērens palēninājums līdz 80 km/h –1,34
6. Mērens paātr inājums līdz 113 km/h 0,89
6. Brīvskrējiens līdz 97 km/h –0,45
6. Vienmērīgs ātrums 97 km/h pusapli 0
6. Mērens palēninājums līdz 80 km/h –1,79
6. Mērens paātr inājums līdz 104 km/h 0,45
6. Vienmērīgs ātrums 104 km/h pusapli 0
6. Mērens palēninājums līdz apstāšanās brīdim –1,79
7. Brīvgai ta 45 sekundes 0
7. Straujš paātr inājums līdz 88 km/h 1,79
7. Vienmērīgs ātrums 88 km/h cetur tdaļapli 0
7. Mērens palēninājums līdz 64 km/h –2,23
7. Mērens paātr inājums līdz 88 km/h 0,89
7. Vienmērīgs ātrums 88 km/h cetur tdaļapli 0LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/580 26.11.2021.  
Aplis Aprak sts Tipiskais paātr inājums m/s2
7. Mērens palēninājums līdz 64 km/h –2,23
7. Mērens paātr inājums līdz 80 km/h 0,89
7. Vienmērīgs ātrums 80 km/h cetur tdaļapli 0
7. Mērens palēninājums līdz 64 km/h –2,23
7. Mērens paātr inājums līdz 80 km/h 0,89
7. Vienmērīgs ātrums 80 km/h cetur tdaļapli 0
7. Mērens palēninājums līdz apstāšanās brīdim –2,23
Ceļa standar tcikls grafiski attēlots šādi:
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/581  
3.b papildinājums 
Nobraukuma akumulācijas cikli 
Šis papildinājums attiecas tikai uz 1.B līmeni.
Ražotājs visa transpor tlīdzekļa ilgizturības testam izvēlas vienu no šādiem trim cikliem.
1.A paraugs
Braukšanas veids Attāluma proporcija
Nor māla braukšana Visi elementi (brīvgai ta, paātr inājums, 
palēninājums, vienmērīgs ātrums) jāizpilda 
mazāk nekā 60 km/h robežāsvairāk nekā 60 %
Braukšana lielā ātrumā Vienmērīgs ātrums – kāds mazāks: 100 km/h vai 
V_maxvairāk nekā 20 %
citi saskaņā ar labu inženier tehni sko praksi konkrētu prasību nav, uzturēt 
atbilstību norādītaj iem kritērijiem
2.B paraugs
Braukšanas veids Attāluma proporcija
Kustības uzsākšanu skaits no 
nekustīga stāvokļavairāk nekā 20 reizes stundā
Braukšana lielā ātrumā Vienmērīgs ātrums – kāds mazāks: 100 km/h vai 
V_maxvairāk nekā 8 %
Vidējais ātrums lielāks nekā 45 km/h
citi Jāizpilda visi elementi (brīvgaita , paātr inājums, 
palēninājums, vienmērīgs ātrums)
Sagaidāms agresīvāks braukšanas veids nekā C4/ 
App3b.1. tabulā nolietošan ās kontekstā
C4/App3b.1. tabula
režīms Braukšanas apstākļi Darbināšanas laiks (s) Kopīgais laiks (s)
1. Brīvgai ta 10 10
2. Paātr inājums: 0 → 60 km/h 30 40
3. Vienmērīgs ātrums: 60 km/h 15 55
4. Palēninājums: 60 → 30 km/h 15 70
5. Paātr inājums: 30 → 60 km/h 15 85
6. Vienmērīgs ātrums: 60 km/h 15 100
7. Palēninājums: 60 → 0 km/h 30 130
8. atkār tot 1. līdz 7. deviņas reizes 1 170 1 300
9. Brīvgai ta 10 1 310
10. Paātr inājums: 0 → 100 (*)km/h 40 (50 (**)) 1 350 (1 360 (**))LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/582 26.11.2021.  
režīms Braukšanas apstākļi Darbināšanas laiks (s) Kopīgais laiks (s)
11. Vienmērīgs ātrums: 100 km/h 200 (190 (**)) 1 550
12. Palēninājums: 100 → 0 km/h 50 1 600
13. atkār tot 1. līdz 12. līdz normatīvais mūžs
(*) 100 km/h vai V_max, vadoties pēc mazākā.
(**) Transpor tlīdzekļiem ar motor a darba tilpumu mazāku nekā 0,660 litri, ar transpor tlīdzekļa garumu 3,40 m vai mazāku, 
transpor tlīdzekļiem ar platumu 1,48 m vai mazāku un transpor tlīdzekļiem ar augstumu 2,00 m vai mazāku, ar sēdekļu skaitu 3 
vai mazāku, neskaitot vadītāju, un ar kravnesī bu 350 kg vai mazāku.
3.Ceļa standar tcikls (SRC) ir apraks tīts C4 pielikuma 3. papildinājumā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/583  
4. papildinājums 
Īpašas prasības hibrīda transpor tlīdzekļiem 
1. IEVADS
1.1. Šajā papildinājumā noteiktas īpašas prasības OVC-HEV un NOV C-HEV 5. tipa testam, kā noteikts šā papildinājuma 2. 
un 3. punktā.
2. TIKAI 1.A LĪMENIM
Attiecībā uz OVC-HEV
Nobraukuma akumulāci jas laikā ir atļauts uzlādēt elektr iskās enerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci divreiz dienā.
Nobraukuma akumulācijai, izmant ojot REESS jābūt mazākai nekā mērķa normatīvais mūžs, reizināts ar visu 
aprēķināto lietderības koeficientu UF j (UF) summu konkrētajam transpor tlīdzeklim no akumulēt o enerģiju patērējoša 
1. tipa testa sākuma līdz posmam j.
Posms j atbilst pārejas cikla pēdējam posmam, kas akumulēt o enerģiju patērējoša 1. tipa testa beig as.
Nobraukuma akumulāci ju veic vadītāja izvēles režīmā, kurš vienmēr tiek izvēlēts, iedarbinot transpor tlīdzekli, 
(dominējošais režīms) vai ražotāja ieteikta jā režīmā (ja dominējošais režīms nav pieejams) pēc vienošanās ar tehnisk o 
dienestu.
Nobraukuma akumulāci jas laikā maiņa uz citu hibrīda režīmu ir atļauta, ja tas nepieciešams nobraukuma 
akumulāci jas turpināšanai un tam piekr itis tehniskais dienests.
Piesārņotāju emisi ju mērījumus veic tādos pašos apstākļos, kā note ikts B8. pielikuma 3.2.5. punktā.
3. ATTIECĪBĀ UZ NOVC-HEV
Nobraukuma akumulāci ju veic vadītāja izvēles režīmā, kurš vienmēr tiek izvēlēts, iedarbinot transpor tlīdzekli, 
(dominējošais režīms) vai ražotāja ieteikta jā režīmā (ja dominējošais režīms nav pieejams) pēc vienošanās ar tehnisk o 
dienestu.
Piesārņotāju emisi ju mērījumus veic tādos pašos apstākļos kā 1. tipa testā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/584 26.11.2021.  
C5. PIELIKUMS 
Mehānisk o transpor tlīdzekļu iebūvētā diagnostik a (OBD) 
1. IEVADS
Šis pielikums attiecas uz iebūvētas diagnostikas (OBD) sistēmas funkcionālaji em aspektiem mehānisk o 
transpor tlīdzekļu emisi jas kontrolei.
2. REZER VĒTS
3. PRASĪBAS UN TESTI
3.1. Visiem transpor tlīdzekļiem ir jābūt aprīk otiem ar tā konstr uētu, izgat avotu un transpor tlīdzeklī uzstādītu OBD 
sistēmu, kas ļauj tai identif icēt nolietoj uma vai darbības traucējuma vidu visā transpor tlīdzekļa darbmūža laikā. 
Šā mērķa sasniegšanai tipa apstipr inātāja iestāde akceptē , ka transpor tlīdzekļos ar nobraukumu, kas pārsniedz 
mērķa normatīv o mūžu (saskaņā ar šo note ikumu 6.7. punktu), kas minēts šā pielikuma 3.3.1. punktā, var būt 
tāds OBD sistēmas veiktspējas pasliktinājums, ka šo noteikumu 6.8.2. punkta 4.A tabulā un 4.B tabulā (kas 
attiecināms) noteiktās OBD robežas var tikt pārsniegtas, pirms OBD sistēma signalizē transpor tlīdzekļa 
vadītājam par atteici.
3.1.1. Piekļuvei OBD sistēmai, kas vajadzīga inspicēšanai, diagnostikai, apkopei vai remontam, ir jābūt neierobežotai 
un standar tizētai. Visiem ar emisi ju saistīta jiem kļūdu kodiem jāatbilst šā pielikuma 1. papildinājuma 
6.5.3.5. punktam.
3.2. OBD sistēmai ir jābūt konstr uētai, izgata votai un uzstādītai transpor tlīdzeklī tā, lai tā normālas lietoša nas 
apstākļos atbilstu šā pielikuma prasībām.
3.2.1. OBD sistēmas pagaidu izslēgšana
3.2.1.1. Ražotājs drīkst atspējot OBD sistēmu, ja tās spēju pārraudzīt ietekmē zems degvielas līmenis. Atspējošana 
nedrīkst notikt, ja degvielas līmenis tver tnē ir augstāks nekā 20 procenti no degvielas tver tnes nominālās 
ietilpības.
3.2.1.2. Ražotājs drīk st atspējot OBD sistēmu, ja apkār tējā temperatūra, iedarbinot motoru, ir zemāka nekā 266 K (–7 ° 
C), vai vairāk nekā 2 440 metr u augstumā virs jūras līmeņa ar nosacījumu, ka ražotājs sniedz informāciju un/vai 
inženier tehnisku izvēr tējumu, kurā adekvāti pierādīts, ka pārraudzība šādos apstākļos būtu neuzticama. 
Ražotājs drīk st arī pieprasīt OBD sistēmas atspējošanu pie citām apkār tējām motora iedarbināšanas 
temperatūrām, ja tas iestādei ar datiem un/vai inženier tehnisku izvēr tējumu pierāda, ka šādos apstākļos 
diagnostika varētu būt kļūdaina. Nav nepieciešams ieslēgt darbības traucējuma indikatoru (MI), ja OBD robežas 
tiek pārsniegtas reģenerācij as laikā, ar nosacījumu, ka nav defek tu.
3.2.1.3. Attiecībā uz transpor tlīdzekļiem, kas konstr uēti jaudas noņemšanas vienību uzstādīšanai, attiecīgo pārraudzības 
sistēmu atspējošana ir atļauta ar nosacījumu, ka atspējošana notiek tikai tad, kad jaudas noņemšanas vienība ir 
aktīva.
Papildus šī punkta note ikumiem ražotājs drīk st īslaicīgi atspējot OBD sistēmu šādos apstākļos:
a)manāmas degvielas vai vienas/divu degvielu ar gāzi darbināmiem transpor tlīdzekļiem – uz 1 minūti pēc 
atkār totas degvielas uzpildes, lai ļautu ECU atpazīt degvielas kvalitāti un sastāvu;
b)divu degvielu transpor tlīdzekļiem – uz 5 sekundēm pēc pārslēgšanās uz otru degvielu, lai ļautu pielāgot 
motor a parametr us.
c)Ražotājs drīk st atkāpties no šiem laika ierobežojumiem, ja var parādīt, ka degvielas uzpildes sistēmas 
stabilizēšana pēc atkār totas degvielas uzpildes vai degvielas pārslēgšanas prasa ilgāku laiku pamatotu 
tehnisku iemeslu dēļ. jebkurā gadījumā OBD sistēmai atkār toti jāiespējojas, līdzk o ir atpazīta degvielas 
kvalitāt e un sastāvs vai pielāgoti motora parametr i.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/585  
3.2.2. Moto ra aizdedzes izlaidums ar dzirk steļaizdedzes motoru aprīk otos transpor tlīdzekļos
3.2.2.1. Ražotāji īpašiem motora apgr iezienu un slodzes apstākļiem drīkst pieņemt augstākus aizdedzes izlaidumu 
procentuālos darbības traucējumu kritērijus nekā iestādei deklarētie, ja iestādei var pierādīt, ka aizdedzes 
izlaidumu zemāku līmeņu konstatēšana nebūtu drošticama.
3.2.2.2. Ja ražotājs var pierādīt iestādei, ka aizdedzes izlaidumu augstāka līmeņa procentuālā daudzuma noteikšana 
joprojām nav iespējama vai ka aizdedzes izlaidumu nevar atšķir t no citām sekām (piem., nelīdzeni ceļi, 
pārnesumu pārslēgšana, pēc motor a iedarbināšanas utt.), aizdedzes izlaidumu pārraudzības sistēmu šādos 
apstākļos drīkst atspējot.
3.2.3. Pasliktināšanos vai darbības traucējumus drīkst note ikt arī ārpus braukšanas cikla (piem., pēc motora 
izslēgšanas).
3.3. Testu apraksts
3.3.1. Testus veic transpor tlīdzeklim, kas izmantot s šo noteikumu C4. pielikumā noteikta jam 5. tipa ilgizturības 
testam, un izmant ojot šā pielikuma 1. papildinājumā note ikto testa procedūr u. Testus veic pēc 5. tipa 
ilgizturības testēšanas.
Ja 5. tipa ilgizturības testēšana nav veikta, vai pēc ražotāja pieprasījuma, šajos OBD demonstrācijas testos drīkst 
izmant ot pienācīgi vecinātu un reprezentējošu transpor tlīdzekli.
3.3.2. OBD sistēmai jāuzrāda ar emisiju saistītas sastāvdaļas vai sistēmas atteice, ja šī atteice izraisa šo noteikumu 
6.8.2. punktā noteiktās OBD robežas pārsniedzošas emisijas.
3.3.2.1. OBD robežvēr tības transpor tlīdzekļiem, kuru tips ir apstipr ināts saskaņā ar šo noteikumu 6.3.10. punktā 
noteiktajām emisijas robežvēr tībām, ir norādītas šo noteikumu 6.8.2. punkta 4.A tabulā un 4.B tabulā (kas 
attiecināms).
3.3.3. Pārraudzības prasības ar dzirksteļaizdedzes motori em aprīk otiem transpor tlīdzekļiem
Lai izpildītu šā pielikuma 3.3.2. punkta prasības, OBD sistēmai jāpār rauga vismaz šādi elementi.
3.3.3.1. Katalītiskā neitralizat ora efektivitāt es mazināšanās attiecībā uz NMHC un NO x emisi jām. Ražotāji drīkst 
pārraudzīt tikai priekšējo katalizatoru vai apvienojumā ar nākamo(-aji em) katalizatoru (-iem) lejupplūsmas 
virzienā. Katru pārraudzīt o katalizator u vai katalizatoru kombināciju uzskata par darbojošos ar traucējumiem, 
ja emisi jas pārsniedz šo noteikumu 6.8.2. punktā noteiktās NMHC vai NO x OBD robežas.
3.3.3.2. Moto ra aizdedzes izlaidumu esība motora darbības laukā, ko ierobežo šādas līnijas:
a)maksimālie apgr iezieni 4 500 min.-1 vai par 1 000 min.-1 lielāki nekā lielāk o apgr iezienu skaits 1. tipa testa 
ciklā, vadoties pēc mazākajiem;
b)pozitīva griezes momenta līkne (t. i., motor a slodze neitrāla jā pārnesumā);
c)līnija, kas savieno šādus motora darbības punktus: pozitīva griezes momenta līnija pie 3 000 min.-1 un 
punkts uz a) apakšpunktā noteiktās maksi mālo apgr iezienu līnijas, kad retinājums motora kolektorā ir par 
13,33 kPa zemāks nekā retinājums pozitīva griezes momenta līnijā.
3.3.3.2.1. Konkrēts aizdedzes izlaiduma pārraudzības apjoms
Tikai 1.B līmenim
a)Katalītiskā neitralizat ora aizsardzība. Moto ra aizdedzes izlaidums, kas izraisa katalītiskā neitralizat ora 
bojājumus pārmērīg a karstuma dēļ, jāpār rauga ik pēc 200 apgr iezieniem 3.3.3.2. punktā note iktajā laukā.
Kad izvēr tētais motor a aizdedzes izlaidumu apjoms ir mazāks nekā 5 %, ierobežojumu drīkst noteikt 5 %.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/586 26.11.2021.  
b)Emisijas robežas pārsniegšana. Moto ra aizdedzes izlaidums, kas izraisa emisi jas robežas pārsniegšanu, 
jāpār rauga ik pēc 1 000 apgr iezieniem 3.3.3.2. punktā noteiktajā laukā.
Kad izvēr tētais motor a aizdedzes izlaidumu apjoms ir mazāks nekā 1 %, ierobežojumu drīkst noteikt 1 %.
3.3.3.3. Skābekļa sensora nolietošanās
Šis punkts nozīmē, ka saskaņā ar šā pielikuma prasībām pārrauga visu katalītiskā neitralizatora darbības 
traucējumu pārraudzībai uzstādīto un izmant oto skābekļa sensor u nolietojumu.
3.3.3.4. Citas emisi jas kontroles sistēmas sastāvdaļas vai sistēmas, vai ar emisi ju saistītas spēka pārvada sastāvdaļas vai 
sistēmas, kuras ir pievienotas datoram, ja tās ir aktīvas ar izvēlēt o degvielu, kuru atteices var izraisīt izpūtēja 
emisi jas, kas pārsniedz jebkur u no OBD robežām, kas noteiktas šo noteikumu 6.8.2. punkta 4.A tabulā un 4. 
B tabulā (kas attiecināms)
Šis ir neizsmeļošs saraks ts, kas satur attiecīgo sastāvdaļu un sistēmu piemēr us:
a)izplūdes gāzu recirkulāci jas sistēma;
b)degvielas sistēma;
c)sekundārā gaisa sistēma;
d)vārsta laikiestates sistēma;
e)atmosfēras spiediena devējs;
f)ieplūdes gaisa spiediena devējs;
g)ieplūdes gaisa temperatūras devējs;
h)gaisa daudzuma sensors;
i)motor a dzesētāja temperatūras devējs;
j)droseļvārsta devējs;
k)cilindra identif ikācij as devējs;
l)kloķvār pstas rotāci jas leņķa devējs.
3.3.3.5. Ja nepār rauga citādi, jebkādu citu ar emisi ju saistītu spēka pārvada sastāvdaļu, kas pievienota datoram, tosta rp 
jebkādus attiecīgus sensor us, ar kuru palīdzību iespējo pārraudzības funkci ju izpildi, pārrauga attiecībā uz ķēdes 
nepār trauktību.
3.3.3.6. Iztvaik ošanas emisijas caur pūtes elektronisk o vadību pārrauga vismaz attiecībā uz ķēdes nepār trauktību.
3.3.3.7. Tikai 1.A līmenim
Pārrauga tiešās iesmidzināšanas dzirksteļaizdedzes motoru jebkādu darbības traucējumu, kas varētu izraisīt šo 
noteikumu 6.8.2. punktā cietdaļiņām note ikto OBD robežu pārsniegšanu un kas kompr esijaizdedzes motoros 
jāpār rauga saskaņā ar šā pielikuma prasībām attiecībā.
3.3.4. Pārraudzības prasības ar kompre sijaizdedzes motoriem aprīk otiem transpor tlīdzekļiem
Lai izpildītu šā pielikuma 3.3.2. punkta prasības, OBD sistēmai jāpār rauga šādi elementi.
1.A līmenim
3.3.4.1. Katalītiskā neitralizatora efektivitātes mazināšanās, ja tāds ir uzstādīts.
3.3.4.2. Cietdaļiņu filtra funkcionalitāte un integr itāte, ja tāds ir uzstādīts.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/587  
3.3.4.3. Degvielas iesmidzināšanas sistēmas elektronisk o degvielas padeves daudzuma un laika ierīci(-es) pārrauga 
attiecībā uz ķēdes nepār trauktību un pilnīgu funkcionālo atteici.
3.3.4.4. Citas emisi jas kontroles sistēmas sastāvdaļas vai sistēmas, vai ar emisi ju saistītas spēka pārvada sastāvdaļas vai 
sistēmas, kas pievienotas dator am un kuru atteices var izraisīt izplūdes emisi jas, kas pārsniedz jebkur u no OBD 
robežām, kas note iktas šo noteikumu 6.8.2. punktā. Šādu sistēmu vai sastāvdaļu piemēr i ir tādas sistēmas vai 
sastāvdaļas, kas pārrauga un vada gaisa masas plūsmu, gaisa tilpuma plūsmu (un temperatūr u), pūtes spiedienu 
un spiedienu ieplūdes kolektorā (un attiecīgos devējus, kas nodrošina šādu funkcionalitāti).
3.3.4.5. Ja nepār rauga citādi, jebkādu citu ar emisiju saistītu spēka pārvada sastāvdaļu, kas pievienota dator am, pārrauga 
attiecībā uz ķēdes nepār trauktību.
3.3.4.6. Pārrauga EGR sistēmas darbības traucējumus un efektivitātes mazināšanos.
3.3.4.7. Pārrauga NO x pēcapstrādes sistēmas, kurā izmanto reaģentu, un šā reaģenta dozēšanas apakšsistēmas darbības 
traucējumus un efektivitāt es mazināšanos.
3.3.4.8. Pārrauga NO x pēcapstrādes sistēmas, kurā neizmanto reaģentu, darbības traucējumus un efektivitāt es 
mazināšanos.
1.B līmenim:
Jebkādu ar emisiju saistītu spēka pārvada sastāvdaļu, kas pievienota datoram, pārrauga attiecībā uz ķēdes 
nepār trauktību.
Pārraugāmo ķēžu saraks ts
a) atmosfēras spiediena devējs;
b) ieplūdes gaisa spiediena devējs;
c) ieplūdes gaisa temperatūras devējs;
d) gaisa daudzuma sensors;
e) motor a dzesētāja temperatūras devējs;
f) droseļvārsta devējs;
g) cilindra identif ikācij as devējs;
h) kloķvār pstas rotāci jas leņķa devējs;
i) iesmidzināšanas laikiestates sensors;
j) iesmidzināmā daudzuma regulējuma sensors;
k) iesmidzināšanas temperatūras devējs;
l) iesmidzināšanas spiediena devējs;
m) eļļas temperatūras devējs;
n) eļļas spiediena devējs;
o) izplūdes temperatūras devējs;
p) izplūdes spiediena devējs.
3.3.5. Ražotāji drīk st pierādīt tipa apstipr inātājai iestādei, ka atsevišķas sastāvdaļas vai sistēmas nav jāpār rauga, ja to 
pilnīgas atteices vai noņemšanas gadījumā emisijas nepārsniedz šo noteikumu 6.8.2. punktā note iktās OBD 
robežas.
3.3.5.1. Tikai 1.A līmenim
Tomēr šādas ierīces pārrauga attiecībā uz pilnīgu atteici vai noņemšanu (ja noņemšanas gadījumā tiktu 
pārsniegtas šo noteikumu 6.3.10. punktā noteiktās piemērojamās emisi jas robežas):
a)cietdaļiņu filtrs, kas kompr esijaizdedzes motor iem uzstādīts kā atsevišķa vienība vai integrē ts kombinētā 
emisi ju kontroles ierīcē;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/588 26.11.2021.  
b)NO x pēcapstrādes sistēma, kas kompresi jaizdedzes motori em uzstādīta kā atsevišķa vienība vai integrēta 
kombinētā emisi ju kontroles ierīcē;
c)dīzeļdegvielas oksidēšanas katalizator s (DOC), kas kompre sijaizdedzes motoriem uzstādīts kā atsevišķa 
vienība vai integrēts kombinētā emisiju kontroles ierīcē.
3.3.5.2. Tikai 1.A līmenim
Šā pielikuma 3.3.5.1. punktā minētās ierīces pārrauga arī attiecībā uz jebkādu atteici, kuras rezultātā tiktu 
pārsniegtas šo noteikumu 6.8.2. punktā note iktās piemērojamās OBD robežvēr tības.
3.4. Diagnostikas pārbaužu secībai jāsākas līdz ar katr u motora iedarbināšanu un jābeidzas vismaz reizi ar 
nosacījumu, ka ir ievēroti pareizie testa apstākļi. Testa apstākļus izvēlas tādus, kas iestājas normālas braukšanas 
laikā, ko imitē 1. tipa tests.
3.5. Darbības traucējuma indikatora (MI) ieslēgšanās
3.5.1. OBD sistēmā jābūt darbības traucējuma indikatoram, kas ir vieg li pamanāms transpor tlīdzekļa vadītājam. MI 
nedrīkst izmant ot nekādam citam mērķim, izņemot iedarbināšanas avārijas režīmā, emisiju noklusējuma 
režīmu vai avārijas atgr iešanās signalizēšanu vadītājam. MI ir jābūt redzamam visos parasta apgaismojuma 
apstākļos. Ieslēgtam tam jārāda simbols atbilstoši ISO 2575. Transpor tlīdzekli nedrīk st aprīk ot ar vairāk kā 
vienu vispārīg a pielietojuma MI ar emisiju saistītām problēmām. Ir atļauti atsevišķi īpaša nolūka signalizatori 
(piem., bremžu sistēmas, drošības jostu piesprādzēšanas, eļļas spiediena u. c.). Sarkanās krāsas izmant ošana MI 
ir aizliegta.
3.5.2. Attiecībā uz stratēģijām, kam MI ieslēgšanai vajag vairāk nekā divus priekšsag atav ošanas ciklus, ražotājs sniedz 
informāci ju un/vai inženier tehni sku izvēr tējumu, kurā adekvāti pierādīts, ka pārraudzības sistēma ir vienlīdz 
efektīva un savlaicīgi nosaka sastāvdaļas nolietoj umu. Stratēģijas, kurām vidēji nepieciešami vairāk nekā desmit 
braukšanas cikli MI ieslēgšanai, nav pieņemamas. MI jāieslēdzas arī tad, kad motora vadība pāriet pastāvīg ajā 
emisi jas noklusējuma darbības režīmā, ja ir pārsniegtas jebkuras šo noteikumu 6.8.2. punktā norādītās OBD 
robežas vai ja OBD sistēma nespēj izpildīt šā pielikuma 3.3.3. vai 3.3.4. punktā noteiktās pārraudzības 
pamatprasības. MI jādarbojas skaidrā brīdinājuma režīmā, piem., jāmirgo katrā laikposmā, kad notiek motora 
aizdedzes izlaidums tādā līmenī, kas visticamāk varētu izraisīt katalizatora bojājumu, kā norādījis ražotājs. MI ir 
jāieslēdzas arī tad, kad transpor tlīdzekļa aizdedze ir “ieslēgtā” pozīcijā pirms motora iedarbināšanas vai startera 
darbināšanas, un jāizslēdzas pēc motora iedarbināšanas, ja līdz tam nav konstatēts darbības traucējums.
3.6. Kļūdas koda uzglabāšana
3.6.1. OBD sistēmai jāreģistrē gaidīšanas režīmā esošs(-i) un apstipr ināts(-i) kļūdas kods(-i), kas norāda emisijas 
kontroles sistēmas statusu. Atsevišķus statusa kodus (gatavības kodus) izmant o, lai identif icētu pareizi 
darbojošās emisiju kontroles sistēmas un tādas emisi ju kontroles sistēmas, kuru pilnīgai izvēr tēšanai 
nepieciešama transpor tlīdzekļa turpmāka darbināšana. Ja MI ieslēgšanos izraisa nolietošan ās, darbības 
traucējums vai pastāvīgs emisijas noklusējuma darbības režīms, ir jāsag labā darbības traucējuma veidu 
identificējošs kļūdas kods. Kļūdas kodu saglabā arī šā pielikuma 3.3.3.5. un 3.3.4.5. punktā minēta jos 
gadījumos.
3.6.2. Transpor tlīdzekļa nobraukumam ar ieslēgtu MI ir jābūt pieejamam jebkurā laikā caur standar ta savienotāja 
seriālo pieslēgvietu.
3.6.3. Ar dzirksteļaizdedzes motor iem aprīk otu transpor tlīdzekļu gadījumā cilindr i, kuros ir aizdedzes izlaidums, nav 
unikāli jāidentificē, ja tiek saglabāts konkrēts viena vai vairāku cilindr u aizdedzes izlaiduma kļūdas kods.
3.7. MI izslēgšanaLV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/589  
3.7.1. Ja aizdedzes izlaidums līmenī, kas visticamāk varētu izraisīt katalizatora bojājumu (kā norādījis ražotājs), vairs 
nenotiek vai ja motor u darbina pēc tādām ātruma un slodzes apstākļu izmaiņām, kad aizdedzes izlaiduma 
līmenis neizraisīs katalizatora bojājumu, MI drīkst pārslēgt atpakaļ iepr iekšējā aktivitātes stāvo klī pirmā 
braukšanas cikla laikā, kad tika konstatēts aizdedzes izlaiduma līmenis, un drīkst pārslēgt normālā aktīvā 
režīmā turpmāka jos braukšanas ciklos. Ja MI pārslēdz iepr iekšējā aktivitātes stāvoklī, attiecīgos kļūdu kodus un 
saglabātos momentānos parametr us drīkst izdzēst.
3.7.2. Attiecībā uz visiem citiem darbības traucējumiem MI drīk st tikt deaktivēts pēc turpmākiem trim secīgiem 
braukšanas cikliem, kuru laikā par MI ieslēgšanu atbildīgā pārraudzības sistēma vairs nekonstatē darbības 
traucējumu, un ja nav identif icēts cits darbības traucējums, kas neatkarīgi ieslēgtu MI.
3.8. Kļūdas koda dzēšana
3.8.1. OBD sistēma drīkst dzēst kļūdas kodu, nobraukto attālumu un saglabātos momentānos parametr us, ja to pašu 
kļūdas kodu atkār toti nereģistrē vismaz 40 motor a iesildīšanas ciklos vai 40 braukšanas ciklos, transpor tlīdzekli 
darbinot tā, ka tiek ievēroti šādi a) līdz c) kritēriji:
a)kopējais laiks kopš motora iedarbināšanas ir 600 sekundes vai ilgāk s;
b)kopējais transpor tlīdzekļa darbināšanas laiks 40 km/h vai lielākā ātrumā ir 300 sekundes vai ilgāk s;
c)transpor tlīdzekļa nepār traukta darbināšana brīvgaitā (t. i., vadītājs atlaidis akseleratora pedāli, un transpor t­
līdzekļa ātrums ir 1,6 km/h vai mazāks) 30 sekundes vai ilgāk.
3.9. Divu degvielu ar gāzi darbināmi transpor tlīdzekļi
Vispār divu degvielu ar gāzi darbināmu transpor tlīdzekļu katram degvielas veidam (benzīns un (NG/ 
biometāns/LPG) ir piemērojamas visas tās OBD prasības, kādas noteiktas vienas degvielas transpor tlīdzeklim. 
Šim nolūkam izmanto vienu no šā pielikuma 3.9.1. vai 3.9.2. punktā norādītaj ām divām iespējām vai jebkur u 
to kombināci ju.
3.9.1. Viena OBD sistēma abiem degvielas veidiem
3.9.1.1. Katrai diagnostikai vienas OBD sistēmas gadījumā darbībai ar benzīnu un ar NG/biometānu)/LPG vai nu 
neatkarīgi no tobrīd izmant ojamās degvielas, vai ar konkrētu degvielas veidu veic šādas procedūras:
a)darbības traucējuma indikatora (MI) ieslēgšana (skatīt šā pielikuma 3.5. punktu);
b)kļūdas koda saglabāšana (skatīt šā pielikuma 3.6. punktu);
c)MI izslēgšana (skatīt šā pielikuma 3.7. punktu);
d)kļūdas koda dzēšana (skatīt šā pielikuma 3.8. punktu).
Pārraugāmajām sastāvdaļām vai sistēmām var izmant ot vai nu atsevišķu diagnostiku katram degvielas veidam, 
vai kopīgu diagnostiku.
3.9.1.2. OBD sistēma var atrasties vienā vai vairāk os datoros.
3.9.2. Divas atsevišķas OBD sistēmas, pa vienai katram degvielas veidam
3.9.2.1. Turpmākās procedūras veic neatkarīgi vienu no otras, transpor tlīdzeklim darbojoties ar benzīnu vai ar (NG/ 
biometānu)/LPG:
a)darbības traucējuma indikatora (MI) ieslēgšana (skatīt šā pielikuma 3.5. punktu);
b)kļūdas koda saglabāšana (skatīt šā pielikuma 3.6. punktu);
c)MI izslēgšana (skatīt šā pielikuma 3.7. punktu);
d)kļūdas koda dzēšana (skatīt šā pielikuma 3.8. punktu).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/590 26.11.2021.  
3.9.2.2. Atsevišķās OBD sistēmas var atrasties vienā vai vairāk os dator os.
3.9.3. Konkrētas prasības diagnostikas signālu pārraidei no divu degvielu ar gāzi darbināmiem transpor tlīdzekļiem
3.9.3.1. Pēc diagnostikas skenēšanas ierīces pieprasījuma diagnostikas signālu pārraida uz vienu vai vairākām avota 
adresēm. Avota adreses izmant ošana ir aprakstīta šī pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunktā 
norādītaj ā standar tā.
3.9.3.2. Ar konkrēt o degvielu saistīto informāciju var identificēt :
a)izmant ojot avota adreses un/vai
b)izmant ojot degvielas izvēles slēdzi, un/vai
c)izmant ojot konkrētās degvielas kļūdas kodus.
3.9.4. Attiecībā uz statusa kodu (kā apraks tīts šā pielikuma 3.6. punktā) jāizmanto viena no šādām divām iespējām, ja 
viens vai vairāki diagnostikas gatavības signāli ir specifiski konkrētajam degvielas veidam:
a)statusa kods attiecas uz konkrēto degvielu, t. i., izmanto divus statusa kodus, katram degvielas veidam savu;
b)statusa kods uzrāda pilnībā izvēr tētas kontroles sistēmas abiem degvielas veidiem (benzīnam un (NG/ 
biometānam)/LPG)), kad kontroles sistēmas ir pilnībā izvēr tētas attiecībā uz vienu degvielas veidu.
Ja neviens no diagnostikas gata vības signāliem nav saistīts ar konkrētu degvielas veidu, jābūt atbalstītam tikai 
vienam statusa kodam.
3.10. Papildu noteikumi transpor tlīdzekļiem ar motora izslēgšanas stratēģijām
3.10.1. Braukšanas cikls
3.10.1.1. Moto ra auton omu atkār totu iedarbināšanu pēc motora izslēgšanas pēc mot ora vadības sistēmas komandas 
drīkst uzskatīt par jaunu braukšanas ciklu vai par esošā braukšanas cikla turpinājumu.
4. PRASĪBAS SAISTĪBĀ AR IEBŪVĒTO DIA GNOSTIKAS SISTĒMU TIPA APSTIPRINĀŠANU
4.1. Ražotājs drīkst pieprasīt tipa apstipr inātājai iestādei OBD sistēmas pieņemšanu tipa apstipr ināšanai, kaut arī 
sistēmai ir viens vai vairāki tādi trūkumi, kuru dēļ šā pielikuma specifi skās prasības nav pilnībā izpildītas. Tipa 
apstipr inātāja iestāde drīkst apstipr ināt līdz divām atsevišķām sastāvdaļām vai sistēmām ar vienu vai vairākiem 
trūkumiem.
Ja ražotājs pieņem specifi skus nosacījumus attiecībā uz šī pielikuma 3.3.3.2.1. punktā definēto aizdedzes 
izlaidumu, šos nosacījumus neuzskata par trūkumiem.
4.2. Izskatot šo pieprasījumu, tipa apstipr inātāja iestāde nosaka, vai šā pielikuma prasību izpilde ir neiespējama vai 
nepamat ota.
Tipa apstipr inātāja iestāde ņem vērā ražotāja sniegtu informāci ju, kas cita starpā detalizēti izklāsta tādus faktorus 
kā tehniskās īstenošanas iespēja, sagatav ošanās laiks un ražošanas cikli, ieskait ot motoru vai transpor tlīdzekļu 
konstr ukciju pakāpenisku ieviešanu vai ražošanas pārtraukšanu un plānotās datoru atjaunināšanas, mēr u, kādā 
rezultējošās OBD sistēmas spēs atbilst šo noteikumu prasībām, un ka ražotājs pierādījis pietiekamus centienus 
šo noteikumu prasību izpildei.
4.2.1. Tipa apstipr inātāja iestāde nedrīk st pieņemt pieprasījumus attiecībā uz trūkumiem, kur pilnībā iztrūkst prasītā 
diagnostikas pārraugierīce vai obligātā reģistrēšana un datu ziņošana saistībā ar pārraugierīci.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/591  
4.2.2. 1.A līmenim
Tipa apstipr inātāja iestāde nedrīk st pieņemt pieprasījumus attiecībā uz trūkumiem, kad netiek ievērotas šo 
noteikumu 6.8.2. punktā noteiktās OBD robežvēr tības.
1.B līmenim
Atbildīgā iestāde noraida jebkādu pieprasījumu attiecībā uz trūkumiem, kad netiek ievērotas reģionālaj os tiesību 
aktos noteiktās OBD robežvēr tības, kas reizinātas ar reģionālaj os tiesību aktos prasīt o koeficientu, tam 
nepārsniedzot vērtību divi.
4.3. Nosak ot trūkumu identif icēto secību, dzirksteļaizdedzes motori em vispir ms identif icē trūkumus saistībā ar šā 
pielikuma 3.3.3.1., 3.3.3.2. un 3.3.3.3. punktu un kompre sijaizdedzes motor iem – šā pielikuma 3.3.4.1., 
3.3.4.2. un 3.3.4.3. punktu.
4.4. Pirms tipa apstipr ināšanas vai tās laikā nepiešķir atbrīvojumu attiecībā uz trūkumiem saistībā ar šā pielikuma 
1. papildinājuma 6.5. punkta prasībām, izņemot 6.5.3.5. punktu.
4.5. Trūkumu laikposms
4.5.1. Trūkums var saglabāties divu gadu laikposmā pēc transpor tlīdzekļa tipa apstipr ināšanas datuma, ja vien nevar 
adekvāti pierādīt, ka trūkuma novēršanai nepieciešama būtiska transpor tlīdzekļa aparatūras pārveidošana un 
papildu sagatav ošanās laiks, kas pārsniedz divus gadus. Šādā gadījumā trūkums drīkst saglabāties laikposmā, 
kas nepārsniedz trīs gadus.
4.5.2. Ražotājs drīkst pieprasīt tipa apstipr inātājai iestādei piešķir t atbrīv ojumu attiecībā uz trūkumu retrospektīvi, ja 
šo trūkumu atklāj pēc sākotnējās tipa apstipr ināšanas. Šajā gadījumā trūkums drīkst saglabāties divu gadu 
laikposmā pēc paziņošanas datuma tipa apstipr inātājai iestādei, ja vien nevar adekvāti pierādīt, ka trūkuma 
novēršanai nepieciešama būtiska transpor tlīdzekļa aparatūras pārveidošana un papildu sagatav ošanās laiks, kas 
pārsniedz divus gadus. Šādā gadījumā trūkums drīkst saglabāties laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus.
4.6. Pēc ražotāja pieprasījuma transpor tlīdzekli ar OBD sistēmu drīkst pieņemt tipa apstipr ināšanai attiecībā uz 
emisi jām, pat ja sistēmā ir viens vai vairāki tādi trūkumi, ka šī pielikuma konkrētās prasības netiek pilnībā 
izpildītas ar nosacījumu, ka tiek ievēroti šā pielikuma 3. iedaļā note iktie konkrētie administratīvie noteikumi.
Tipa apstipr inātāja iestāde paziņo savu lēmumu par atbrīv ojuma attiecībā uz trūkumu piešķiršanu visām šos 
noteikumus piemērojoša jām 1958. gada Nolīguma pusēm.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/592 26.11.2021.  
1. papildinājums 
Iebūvētās diagnostik as (OBD) sistē mu funkcionālie aspekti 
1. IEVADS
Šajā papildinājumā ir aprakstīta šā pielikuma 3. punktā noteiktā testa procedūra. Procedūrā ir apraks tīta metode 
transpor tlīdzeklī uzstādītās iebūvētās diagnostikas (OBD) sistēmas darbības pārbaudei, imitējot atteici motora 
vadības vai emisi ju kontroles sistēmas atbilstošās sistēmās. Tajā ir noteiktas arī procedūras OBD sistēmas 
ilgizturības noteikšanai.
Ražotājs dara pieejamas bojātās sastāvdaļas un/vai elektr iskās ierīces, ko varētu izmantot atteiču imitēšanai. Veicot 
mērījumus 1. tipa testa ciklā, šādas bojātas sastāvdaļas vai ierīces nedrīkst izraisīt to, ka transpor tlīdzekļa emisijas 
par vairāk nekā 20 procentiem pārsniedz jebkuras šo note ikumu 6.8.2. punkta 4.A tabulā un 4.B tabulā (kas 
attiecināms) norādītās OBD robežas. Attiecībā uz elektr iskām atteicēm (īssavienojums/p ārtraukta ķēde) emisijas 
drīkst pārsniegt šīs OBD robežas par vairāk nekā 20 procentiem.
Testējot transpor tlīdzekli ar uzstādītu bojāt o sastāvdaļu vai ierīci, OBD sistēmu apstipr ina, ja ieslēdzas MI. OBD 
sistēmu apstipr ina arī tad, ja MI ieslēdzas zem OBD robežām.
2. TEST A APRAK STS
2.1. OBD sistēmu testēšana sastāv no šādiem posmiem:
2.1.1. motor a vadības vai emisiju kontroles sistēmas sastāvdaļas darbības traucējuma imitēšana;
2.1.2. transpor tlīdzekļa ar imitēt o darbības traucējumu priekšsagata vošana šī papildinājuma 6.2.1. vai 6.2.2. punktā 
minētās iepr iekšējās sagatav ošanas laikā;
2.1.3. transpor tlīdzekļa ar imitēto darbības traucējumu braukšana 1. tipa testa ciklā un transpor tlīdzekļa emisi ju 
mērīšana. Braucot transpor tlīdzekli ar imitēt o darbības traucējumu, nepiemēro B6. pielikuma 2.6.8.3.2. punktā 
norādīto s braukšanas līknes rādītājus un pielaides;
2.1.4. noteikšana, vai OBD sistēma reaģē uz imitēt o darbības traucējumu un pienācīgā veidā uzrāda darbības traucējumu 
transpor tlīdzekļa vadītājam.
2.2. Alternatīvi pēc ražotāja pieprasījuma vienas vai vairāku sastāvdaļu darbības traucējumu drīkst imitēt elektroniski 
saskaņā ar šī papildinājuma 6. punkta prasībām.
2.3. Ražotāji drīkst pieprasīt veikt pārraudzību ārpus 1. tipa testa cikla, ja tipa apstipr inātājai iestādei var pierādīt, ka 
pārraudzība 1. tipa testa cikla apstākļos uzspiestu ierobežojušus pārraudzības apstākļus, transpor tlīdzeklim 
atrodoties ekspluatāci jā.
3. TEST A TRANSPORTLĪDZ EKLIS UN DEGVIEL A
3.1. Transpor tlīdzeklis
Testa transpor tlīdzeklim jāatbilst šo noteikumu B6. pielikuma 2.3. punkta prasībām.
3.2. Degviela
Testēšanā izmant o šo note ikumu B3. pielikumā apraks tīto standar tdegvielu. Ja testē vienas degvielas ar gāzi 
darbināmu transpor tlīdzekli vai divu degvielu ar gāzi darbināmu transpor tlīdzekli, degvielas veidu katram 
testējamajam atteices režīmam (aprakstīts šā papildinājuma 6.3. punktā) tipa apstipr inātāja iestāde drīkst 
izvēlēties no šo noteikumu B3. pielikumā apraks tītajām standar tdegvielām. Izvēlēto degvielas veidu nemaina 
neviena testa posma laikā (aprak stīts šī papildinājuma 2.1. līdz 2.3. punktā). Izmant ojot par degvielu LPG vai NG/ 
biometānu, pieļaujams motoru iedarbināt ar benzīnu un pārslēgt uz LPG vai NG/biometānu pēc iepr iekš noteikta 
laikposma, ko vada automā tiski, nevis izvēlas transpor tlīdzekļa vadītājs.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/593  
4. TEST A TEMPERA TŪRA UN SPIEDIENS
4.1. Testa temperatūrai un spiedienam jāatbilst 1. tipa testa prasībām, kā aprakstīts šo noteikumu B6. pielikumā.
5. TEST A IEKĀRT A
5.1. Dinamometr iskais stends
Šasij as dinamometram jāatbilst šo noteikumu B5. pielikuma prasībām.
6. OBD TEST A PROCEDŪRA
OBD testa procedūras pārskats ir dots C5.App1/1. attēlā. Tam ir tikai informatīvs rakst urs.
C5.App1/1. attēls
Pierādīšanas testa pārsk ats
6.1. Darbināšanas ciklam dinamometr iska jā stendā ir jābūt piemērojama jam WLTC, brauktam 1. tipa testā, kā noteikts 
pielikumu B daļā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/594 26.11.2021.  
6.1.1. Elektr isko atteiču (īssavienojums / ķēdes pārrāvums) demonstrēšanas vajad zībām 1. tipa tests nav jāveic. Ražotājs 
šos atteiču režīmus drīkst demonstrēt, izmant ojot braukšanas apstākļus, kādos izmant o sastāvdaļu un iestājas 
pārraudzības nosacījumi. Šos apstākļus iekļauj tipa apstipr inājuma dokumentācij ā.
6.1.2. Kļūdu kodu atmiņu atbrīvo katras atteices režīma demonstrācijas sākumā.
6.2. Transpor tlīdzekļa priekšsag atav ošana
6.2.1. Priekšsag atav ošana pielāgošanai
Priekšsag atav ošana pielāgošanai sastāv no divām daļām:
a)priekšsag atav ošana pielāgošanai bez kļūdas;
b)priekšsag atav ošana pielāgošanai ar kļūdu
pēc ražotāja izvēles.
1.A līmenim
Priekšsag atav ošana pielāgošanai sastāv no viena vai vairākiem secīgiem WLTC 4 posmu testiem. Pēc ražotāja 
pieprasījuma un ar tipa apstipr inātājas iestādes piekr išanu 4 posmu testu vietā drīkst izmant ot alternatīvu 
pielāgošanas metod i.
Ja kļūdas kods tiek saglabāts pēc pielāgošanas sagatav ošanai, ražotājs šo kļūdas kodu dzēš.
1.B līmenim
Priekšsag atav ošana pielāgošanai sastāv no viena vai vairākiem secīgiem WLTC 3 posmu testiem. Pēc ražotāja 
pieprasījuma un ar tipa apstipr inātājas iestādes piekr išanu 3 posmu testu vietā drīkst izmant ot alternatīvu 
pielāgošanas metod i.
Ja kļūdas kods tiek saglabāts pēc pielāgošanas sagatav ošanai, ražotājs šo kļūdas kodu dzēš.
6.2.2. Priekšsag atav ošana pārraudzībai
6.2.2.1. Tikai 1.A līmenim
Atbilstoši motora veidam un pēc viena no šī papildinājuma 6.3. punktā minēta jiem atteiču režīmiem ieslēgšanas 
transpor tlīdzekli priekšsag atav o, nobraucot vismaz divus secīgus 4 posmu WLTC testus.(pir mā un otrā daļa).
Tikai 1.B līmenim
Atbilstoši motora veidam un pēc viena no šī papildinājuma 6.3. punktā minēta jiem atteiču režīmiem ieslēgšanas 
transpor tlīdzekli priekšsag atav o, nobraucot vismaz divus secīgus 3 posmu WLTC testus.(pir mā un otrā daļa).
6.2.3. Tikai 1.A līmenim
Pēc transpor tlīdzekļa ražotāja pieprasījuma un ar apstipr inātājas iestādes piekr išanu drīkst izmantot alternatī vu 
priekšsag atav ošanas metodes.
Tipa apstipr inājuma dokumentācij ā norāda papildu priekšsag atav ošanas ciklu vai alternatīvu priekšsag atav ošanas 
metožu izmantoš anas iemeslu, kā arī detalizētu informāci ju par šiem cikliem/metodē m.
6.3. Testējamie atteiču režīmi
6.3.1. Ar dzirk steļaizdedzes motoriem aprīk oti transpor tlīdzekļi
6.3.1.1. Katalizat ora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru vai šādas atteices elektroniska imitēšana.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/595  
6.3.1.2. Aizdedzes izlaiduma apstākļi saskaņā ar šī pielikuma 3.3.3.2. punktā dota jiem aizdedzes izlaidumu pārraudzības 
nosacījumiem.
6.3.1.3. Skābekļa sensora aizstāšana ar nolietot u vai bojātu skābekļa sensor u vai šādas atteices elektroniska imitēšana.
6.3.1.4. Ar emisi ju saistītas jebkādas citas sastāvdaļas, kas pievienota spēka pārvada vadības datoram, elektr iska atslēgšana 
(ja aktīva izvēlēta jam degvielas veidam).
6.3.1.5. Izgar ojumu caur pūtes elektroniskās vadības ierīces elektr iska atslēgšana (ja tā uzstādīta un aktīva izvēlēta jam 
degvielas veidam).
6.3.2. Ar kompr esijaizdedzes motor iem aprīk oti transpor tlīdzekļi
6.3.2.1. Katalizat ora, ja tāds ir uzstādīts, aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru vai šādas atteices elektroniska 
imitēšana.
6.3.2.2. Cietdaļiņu filtra, ja tāds ir uzstādīts, pilnīga noņemšana vai, ja devēji ir integrēti filtrā, bojāta filtra uzstādīšana.
6.3.2.3. Degvielas sistēmas jebkādas degvielas padeves daudzuma un laika elektroniskas ierīces elektr iska atslēgšana.
6.3.2.4. Jebkādas citas ar emisi ju saistītas sastāvdaļas, kas pievienota spēka pārvada vadības datoram, elektr iska atslēgšana.
6.3.2.5. Lai izpildītu šī papildinājuma 6.3.2.3. un 6.3.2.4. punkta prasības un ar tipa apstipr inātājas iestādes piekr išanu 
ražotājs veic piemērotus pasākumus, lai pierādītu, ka OBD sistēma uzrādīs kļūdu, ja notiks atvienošana.
6.3.2.6. Ražotājs pierāda, ka OBD sistēma tās apstipr ināšanas testa laikā konstatē EGR plūsmas un dzesētāja darbības 
traucējumu.
6.4. OBD sistēmas tests
6.4.1. Ar dzirk steļaizdedzes motoriem aprīk oti transpor tlīdzekļi
6.4.1.1. Pēc transpor tlīdzekļa priekšsagata vošanas saskaņā ar šā papildinājuma 6.2. punktu ar testa transpor tlīdzekli brauc 
1. tipa testu.
MI jāieslēdzas vēlākais šā testa beigās jebkuros šī papildinājuma 6.4.1.2. līdz 6.4.1.6. punktā norādītaj os apstākļos. 
MI var ieslēgties arī priekšsag atav ošanas laikā. Tehniskais dienests šos atteices režīmus drīkst aizstāt ar citiem 
saskaņā ar šā papildinājuma 3.3.3.4. punktu. Tomēr kopējais imitēto kļūdu skaits tipa apstipr ināšanas vajadzībām 
nedrīkst pārsniegt četras (4).
Testējot divu degvielu ar gāzi darbināmu transpor tlīdzekli, izmanto abus degvielas veidus šo ne vairāk kā četru (4) 
imitēt o atteiču ietvaros pēc tipa apstipr inātājas iestādes izvēles.
6.4.1.2. Katalizat ora aizstāšana ar nolietot u vai bojātu katalizator u vai nolietota vai bojāta katalizatora elektroniska 
imitēšana, kā rezultātā emisijas pārsniedz NMHC OBD robežu vai NO x OBD robežu, kā note ikts šo note ikumu 
6.8.2. punktā.
6.4.1.3. Izraisīts aizdedzes izlaidums saskaņā ar šā pielikuma 3.3.3.2. punktā noteiktajiem aizdedzes izlaiduma 
pārraudzīšanas apstākļiem, kā rezultātā emisijas pārsniedz kādu no šo noteikumu 6.8.2. punktā noteikta jām OBD 
robežām.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/596 26.11.2021.  
6.4.1.4. Skābekļa sensora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu skābekļa sensor u vai nolietota vai bojāta skābekļa sensora 
elektroniska imitēšana, kā rezultātā emisi jas pārsniedz kādu no šo noteikumu 6.8.2. punktā noteiktajā m OBD 
robežām.
6.4.1.5. Izgar ojumu caur pūtes elektroniskās vadības ierīces elektr iska atslēgšana (ja tā uzstādīta un aktīva izvēlēta jam 
degvielas veidam).
6.4.1.6. Jebkuras citas ar emisi ju saistītas spēka pārvada sastāvdaļas, kura pievienota dator am, elektr iska atslēgšana, kā 
rezultātā emisijas pārsniedz kādu no šo noteikumu 6.8.2. punktā note iktajām OBD robežām (ja aktīva 
izvēlēta jam degvielas veidam).
6.4.2. Ar kompr esijaizdedzes motor iem aprīk oti transpor tlīdzekļi
6.4.2.1. Pēc transpor tlīdzekļa priekšsagata vošanas saskaņā ar šā papildinājuma 6.2. punktu ar testa transpor tlīdzekli brauc 
1. tipa testu.
MI jāieslēdzas vēlākais šā testa beigās jebkuros šī papildinājuma 6.4.2.2. līdz 6.4.2.5. punktā norādītaj os apstākļos. 
MI var ieslēgties arī priekšsag atav ošanas laikā. Tehniskais dienests šos atteices režīmus drīkst aizstāt ar citiem 
saskaņā ar šā papildinājuma 3.3.4.4. punktu. Tomēr kopējais imitēto kļūdu skaits tipa apstipr ināšanas vajadzībām 
nedrīkst pārsniegt četras (4).
6.4.2.2. Katalizat ora, ja tāds uzstādīts, aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru vai nolietota vai bojāta katalizatora 
elektroniska imitēšana, kā rezultātā emisi jas pārsniedz kādu no šo noteikumu 6.8.2. punktā noteiktajā m OBD 
robežām.
6.4.2.3. Cietdaļiņu filtra, ja tāds uzstādīts, pilnīga noņemšana vai aizstāšana ar bojātu cietdaļiņu filtru, kas atbilst šī 
papildinājuma 6.3.2.2. punkta nosacījumiem, kā rezultātā emisijas pārsniedz kādu no šo noteikumu 
6.8.2. punktā noteiktajām OBD robežām.
6.4.2.4. Atsaucoties uz šī papildinājuma 6.3.2.5. punktu, jebkādas degvielas padeves daudzuma un laika elektroniskas 
ierīces elektr iska atslēgšana, kā rezultātā emisijas pārsniedz jebkur u no šo note ikumu 6.8.2. punktā norādītaj ām 
OBD robežām.
6.4.2.5. Atsaucoties uz šī papildinājuma 6.3.2.5. punktu, jebkuras citas ar emisijām saistītas spēka pārvada sastāvdaļas, kas 
pievienota datoram, atvienošana, kā rezultātā emisi jas pārsniedz kādu no šo noteikumu 6.8.2. punktā noteikta jām 
OBD robežām.
6.5. Diagnostikas signāli
6.5.1. Rezer vēts
6.5.1.1. Nosak ot jebkuras sastāvdaļas vai sistēmas pirmo darbības traucējumu, tajā brīdī esošie motora “sag labātie 
momentānie” parametr i ir jāsag labā datora atmiņā. Vēlāk notiek ot nākamam degvielas sistēmas vai aizdedzes 
izlaiduma darbības traucējumam, jebkādi iepr iekš saglabātie momentānie parametr i ir jāaizstāj ar degvielas 
sistēmas vai aizdedzes izlaiduma apstākļiem (atkarībā no tā, kas notiek pirmais). Saglabātajo s motora stāvokļa 
datos cita starpā, bet ne tikai, jāietver aprēķinātā slodzes vērtība, motora apgr iezieni (RPM), degvielas padeves 
pielāgošanas vērtība(-as) (ja pieejama(-as)), degvielas spiediens (ja pieejams), transpor tlīdzekļa ātrums (ja 
pieejams), mot ora dzesējošās vielas temperatūra, spiediens ieplūdes kolektorā (ja pieejams), degvielas sistēmas 
statuss (piem., slēgta loka, vaļēja loka) (ja pieejams) un kļūdas kods, kura dēļ dati saglabāti. Ražotājs izvēlas 
vispiemērotāk o saglabāto momentāno apstākļu kopumu, kas veicina efektīvu remontu. Ir nepieciešams tikai viens 
datu kopums. Ražotāji drīk st izvēlēties saglabāt papildu datu kopumus ar nosacījumu, ka vismaz vajadzīgo datu 
kopumu var nolasīt ar universālu skenēšanas rīku, kas atbilst šī papildinājuma 6.5.3.2. un 6.5.3.3. punktā 
dota jām specif ikācij ām. Ja kļūdas kodu, kas izraisīja stāvokļu saglabāšanu, izdzēš saskaņā ar šā pielikuma 
3.8. punktu, drīkst izdzēst arī saglabātos motor a stāvo kļa datus.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/597  
6.5.1.2. Papildus prasītajai saglabāto momentāno parametr u informāci jai šādus signālus, ja tie ir pieejami, pēc 
pieprasījuma dara pieejamus caur standar tizētā datu līnijas savienotāja seriālo pieslēgvietu, ja šāda informācija ir 
pieejama iebūvētajā datorā vai ja to var noteikt, izmantojot iebūvētaja m dator am pieejamu informāciju: 
diagnostikas kļūmes kodu skaits, motora dzesējošās vielas temperatūra, degvielas sistēmas statuss (piem., slēgta 
loka, vaļēja loka), degvielas padeves pielāgošanas vērtība(-as), aizdedzes apsteidze, ieplūdes gaisa temperatūra, 
spiediens ieplūdes kolektorā, gaisa plūsmas ātrums, motor a apgr iezieni (RPM), droseļvārsta pozīcijas devēja izejas 
vērtība, sekundārā gaisa statuss (augšpus, lejpus vai atmosfēras), aprēķinātā slodzes vērtība, transpor tlīdzekļa 
ātrums, degvielas spiediens, skābekļa sensors, lambda devējs un kļūdas koda numurs.
Signālus nodrošina standar ta vienībās, pamatojoti es uz šī papildinājuma 6.5.3. punktā dota jām specifi kāci jām. 
Fakti skajie m signāliem ir jābūt skaidr i identif icētiem atsevišķi no noklusējuma vērtības vai avārijas atgr iešanās 
signāliem.
6.5.1.3. Attiecībā uz visām emisijas kontroles sistēmām, kurām ir veikti specifi ski izvēr tēšanas testi transpor tlīdzeklī 
(katalizato rs, skābekļa sensors utt.), izņemot aizdedzes izlaidumu note ikšanu, degvielas sistēmas pārraudzību un 
sastāvdaļu visap tverošu pārraudzību, pēdējā veiktā transpor tlīdzekļa testa rezultāti un robežas, ar ko sistēma ir 
salīdzināta, ir jādara pieejamas caur standar tizētās datu līnijas savienotāja seriālo pieslēgvietu saskaņā ar šī 
papildinājuma 6.5.3. punktā dota jām specifi kāci jām. Attiecībā uz pārraugāmajām sastāvdaļām un sistēmām, 
izņemot iepr iekš minētās, caur datu līnijas savienotāju jādara pieejamu informāciju par to, vai pēdējais tests ir 
izturēts/neizturēts.
Visiem datiem, kurus saskaņā ar šī papildinājuma 7.6. punkta noteikumiem ir jāsag labā saistībā ar OBD veiktspēju 
ekspluatācijā, ir jābūt pieejamiem caur standar tizētās datu līnijas savienotāja seriālo pieslēgvietu saskaņā ar šī 
papildinājuma 6.5.3. punktā dotajām specifikācijām.
6.5.1.4. Prasībām OBD, attiecībā uz kuru izpildi transpor tlīdzeklis ir sertificē ts, un OBD pārraudzīta jām galven ajām 
emisi jas kontroles sistēmām, kas atbilst šī papildinājuma 6.5.3.3. punktam, jābūt pieejamām caur standar tizētās 
datu līnijas savienotāja seriālo pieslēgvietu saskaņā ar šī papildinājuma 6.5.3. punktā dotajām specif ikācij ām.
6.5.1.5. Visiem transpor tlīdzekļu tipiem, ko uzsāk ekspluatēt, programmatūras kalibrēšanas identif ikācij as numuram jābūt 
pieejamam caur standar tizētās datu līnijas savienotāja seriālo pieslēgvietu. Programmatūras kalibrēšanas 
identifikācijas numur u nodrošina standar tizētā formātā.
6.5.2. Nav prasības emisijas kontroles diagnostikas sistēmai izvēr tēt sastāvdaļas darbības traucējuma laikā, ja šāda 
izvēr tēšana radītu risku drošībai vai sastāvdaļas atteici.
6.5.3. Emisiju kontroles diagnostikas sistēmai ir jānodrošina standar tizēta un neierobežota piekļuve un jāatbilst šādiem 
ISO standar tiem un/vai SAE specifi kāci jai. Pēc ražotāja ieskatiem drīkst izmant ot jaunākas redakcijas.
6.5.3.1. Šādu standar tu izmant o sakar u saitei starp transpor tlīdzekli un punktu ārpus tā:
a)ISO 15765-4:2011 “Ceļu transpor tlīdzekļi. Kontrollera apgabala tīkla (CAN) diagnostika. 4. daļa: Prasības ar 
emisi jām saistītām sistēmām”, datēts ar 2011. gada 1. febr uāri.
6.5.3.2. Standar ti, ko izmant o ar OBD saistītas informācijas pārraidei:
a)ISO 15031-5 “Ceļu transpor tlīdzekļi. Sakar i starp transpor tlīdzekli un ārēju testa iekār tu ar emisiju saistītai 
diagnostikai. 5. daļa: Ar emisijām saistīta diagnostika”, datēts ar 2011. gada 1. aprīli , vai SAE J1979, datēts ar 
2012. gada 23. februāri;
b)ISO 15031-4 “Ceļu transpor tlīdzekļi. Sakar i starp transpor tlīdzekli un ārēju testa iekār tu ar emisiju saistītai 
diagnostikai. 4. daļa: Ārēja testa iekār ta”, datēts ar 2005. gada 1. jūniju , vai SAE J1978, datēts ar 2002. gada 
30. aprīli ;
c)ISO 15031-3 “Ceļu transpor tlīdzekļi. Sakar i starp transpor tlīdzekli un ārēju testa iekār tu ar emisiju saistītai 
diagnostikai. 3. daļa: Diagnostikas savienotājs un saistītās elektr iskas ķēdes: specifi kāci ja un lietojums”, datēts 
ar 2004. gada 1. jūliju, vai SAE J 1962, datēts ar 2012. gada 26. jūliju;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/598 26.11.2021.  
d)ISO 15031-6 “Ceļu transpor tlīdzekļi. Sakar i starp transpor tlīdzekli un ārēju testa iekār tu ar emisiju saistītai 
diagnostikai. 6. daļa: Diagnostikas kļūdu kodu definīcijas”, datēts ar 2010. gada 13. augustu , vai SAE J2012, 
datēts ar 2013. gada 7. mar tu;
e)ISO 27145 “Ceļu transpor tlīdzekļi. Vispārēji harmonizētās iebūvētās diagnostikas (WWH-OBD) ieviešana”, 
datēts ar 2012. gada 15. augustu , ar atrunu, ka tikai 6.5.3.1. punkta a) apakšpunktu drīkst izmant ot par datu 
saiti;
f)ISO 14229:2013 “Ceļu transpor tlīdzekļi. Vienota diagnostika (UDS), ar atrunu, ka tikai 6.5.3.1. punkta 
a) apakšpunktu drīkst izmantot par datu saiti”.
Standar tus, kas norādīti e) un f) apakšpunktā drīkst izmant ot a) apakšpunktā norādīto vietā.
6.5.3.3. Testa iekār tām un diagnostikas rīkiem, kas vajadzīgi sakar iem ar OBD sistēmām, ir jāatbilst vai jāpārsniedz šā 
papildinājuma 6.5.3.2. punkta b) apakšpunktā minēta jā standar tā note iktā funkcionālā specifi kāci ja.
6.5.3.4. Diagnostikas pamatdatus (kā note ikts 6.5.1. punktā) un divvirzienu vadības informāciju nodrošina, izmant ojot 
formātu un vienības, kas apraks tīti šā papildinājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunktā norādītajā standar tā, un tai 
jābūt pieejamai, izmantojot šā papildinājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunktā norādītā standar ta prasībām 
atbilsto šu diagnostikas rīku.
Transpor tlīdzekļa ražotājs nacionāla jai standar tizācijas iestādei iesniedz detalizētu informāciju par jebkādiem ar 
emisi ju saistītiem diagnostikas datiem, piem., PID, OBD pārraugierīces Id, testa ID, kas nav norādīts šī 
papildinājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunktā minēta jā standar tā, bet kas ir saistīti ar šiem noteikumiem.
6.5.3.5. Kad tiek reģistrēta kļūme, ražotājs kļūdu identif icē, izmantojot atbilstīgu ISO/SAE kontrolētu kļūdas kodu, kas 
norādīts kādā no šā papildinājuma 6.5.3.2. punkta d) apakšpunktā norādītaj iem standar tiem un attiecas uz 
“sistēmas diagnostikas kļūdu kodiem saistībā ar emisijām”. Ja šāda identif icēšana nav iespējama, ražotājs drīkst 
izmant ot ražotāja kontrolētos diagnostikas kļūdu kodus saskaņā ar to pašu standar tu. Kļūdu kodiem jābūt pilnībā 
pieejamiem, izmantojot šī papildinājuma 6.5.3.3. punktam atbilsto šu, standar tizētu diagnostikas iekār tu.
6.5.3.6. Savienojuma saskar nei starp transpor tlīdzekli un diagnostikas testeri jābūt standar tizētai un jāatbilst visām šā 
papildinājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunktā minētā standar ta prasībām. Par uzstādīšanas pozīcij u jāsaņem 
administratīvās struktūras piekr išana, ka tā ir vieg li pieejama apkopes personālam, bet aizsargāta no nekvalificēta 
personāla veiktas neatļautas iejaukšanās.
7. VEIK TSPĒJA EKSPLU ATĀCIJĀ
Šo punktu piemēro tikai 1.A līmenim.
7.1. Vispārīgas prasības
7.1.1. Katrai OBD sistēmas pārraugierīcei jānostrādā vismaz vienu reizi braukšanas ciklā, kad izpildās šī papildinājuma 
7.2. punktā noteiktie pārraudzības apstākļi. Ražotāji nedrīkst izmantot aprēķināto attiecību (vai kādu tās 
elementu) vai jebkādu citu pārraugierīces frekvences indikāciju par pārraudzības nosacījumu jebkurai 
pārraugierīcei.
7.1.2. OBD sistēmas konkrētas pārraugierīces M veiktspējas ekspluatāci jā koeficients (IUPR) un piesārņojuma kontroles 
ierīču veiktspēja ekspluatāci jā ir:
IUPR M = Skaitītājs M / Saucējs M
7.1.3. Skaitītāja un saucēja salīdzināšana sniedz norādi par to, cik bieži konkrēta pārraugierīce darbojas attiecībā pret 
transpor tlīdzekļa darbību. Lai nodrošinātu, ka visi ražotāji nosaka IUPR M vienādi, tiek noteiktas detalizētas 
prasības šo skaitītāju definēšanai un palielināšanai.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/599  
7.1.4. Ja saskaņā ar šā pielikuma prasībām transpor tlīdzeklis ir aprīk ots ar konkrētu pārraugierīci M, tad IUPR M jābūt 
vienādam ar šādām minimālajām vērtībām vai lielākam:
a)0,260 sekundārā gaisa sistēmas pārraugierīcēm un citām ar auksto iedarbināšanu saistītām pārraugierīcēm;
b)0,520 iztvaik ošanas emisiju caur pūte s vadības pārraugierīcēm;
c)0,336 visām citām pārraugierīcēm.
7.1.5. Transpor tlīdzekļiem jāatbilst šā papildinājuma 7.1.4. punkta prasībām attiecībā uz vismaz mērķa normatīvā mūža 
nobraukumu, kā note ikts šo noteikumu 6.7. punktā.
7.1.6. Šā punkta prasības konkrētai pārraugierīcei M uzskata par izpildītām, ja visiem konkrētas OBD saimes transpor tlī­
dzekļiem, kas izgata voti attiecīgā kalendārajā gadā, izpildās šādi statistiskie nosacījumi:
a)vidējais IUPR M ir vienāds ar pārraugierīcei piemērojamo minimālo vērtību vai lielāks par to;
b)vairāk nekā 50 procentiem no visiem transpor tlīdzekļiem IUPR M ir vienāds ar pārraugierīcei piemērojamo 
minimālo vērtību vai lielāks par to.
7.2. Skaitītājs M
7.2.1. Konkrētas pārraugierīces skaitītājs ir skaitītājs, kas skaita, cik reižu transpor tlīdzeklis darbināts tā, ka bijuši visi 
ražotāja note iktie pārraudzības apstākļi, kas nepieciešami, lai konkrētā pārraugierīce konstatētu darbības 
traucējumu, lai par to varētu brīdināt vadītāju. Ja nav motivēta tehniskā pamatojuma, skaitītāja rādījums 
nepalielinās vairāk kā par vienu vienību katrā braukšanas ciklā.
7.3. Saucējs M
7.3.1. Saucēja nolūk s ir nodrošināt skaitītāju, kas norāda transpor tlīdzekļa braukšanas gadījumu skaitu, ņemot vērā 
īpašos nosacījumus konkrēta jai pārraugierīcei. Saucējam jāpalielinās vismaz par vienu vienību katrā braukšanas 
ciklā, ja šajā braukšanas ciklā iestājas šādi apstākļi un ja kopējais saucējs palielinās, kā norādīts šī papildinājuma 
7.5. punktā, ja vien saucējs nav atspējots saskaņā ar šī papildinājuma 7.7. punktu.
7.3.2. Papildus šī papildinājuma 7.3.1. punkta prasībām:
a)sekundārā gaisa sistēmas pārraugierīces saucējam(-iem) jāpalielinās, ja sekundārā gaisa sistēmas darbībai ir dota 
komanda “ieslēgt” uz laiku, kas ir vienāds ar 10 sekundēm vai ilgāk s. Lai note iktu komandas “ieslēgt” laiku, 
OBD sistēma drīkst neiekļaut laiku, kad notiek iejaukšanās sekundārā gaisa sistēmas darbībā tikai 
pārraudzības nolūkā;
b)to sistēmu pārraugierīču saucējiem, kuras ir aktīvas tikai aukstās iedarbināšanas laikā, jāpalielinās, ja sastāvdaļai 
vai stratēģijai tiek dota komanda “ieslēgt” uz laiku, kas ir vienāds ar 10 sekundēm vai ilgāks;
c)maināmas vārstu laikiestates (VV T) un/vai vadības sistēmu pārraugierīču saucējam(-iem) jāpalielinās, ja 
sastāvdaļai tiek dota komanda darboties (piem., komanda “ieslēgt”, “atvēr t”, “slēgts”, “bloķēts” utt.) divos vai 
vairāk os gadījumos braukšanas cikla laikā vai uz laiku, kas ir vienāds ar 10 sekundēm vai ilgāks, atkarībā no 
tā, kas notiek agrāk;
d)turpmāk minēt o pārraugierīču saucējam(-iem) jāpalielinās par vienu vienību, ja papildus šī punkta prasību 
izpildei vismaz vienā braukšanas ciklā bijuši vismaz 800 akumulētu transpor tlīdzekļa darbības kilometr u pēc 
saucēja pēdējās palielināšanas:
i)dīzeļdegvielas oksidēšanās katalizator a;
ii)dīzeļmotora cietdaļiņu filtra;
e)neskarot prasību par citu pārraugierīču saucēju palielināšanu, šādu sastāvdaļu pārraugierīču saucējus palielina 
tad un tikai tad, ja braukšanas cikls sākts ar auksto iedarbināšanu:
i) šķidr uma (eļļa, motora dzesēšanas šķidr ums, degviela, SCR reaģents) temperatūras devēju;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/600 26.11.2021.  
ii) tīra gaisa (apkār tējais gaiss, ieplūdes gaiss, pūtes gaiss, ieplūdes kolektor s) temperatūras devēju;
iii) izplūdes (EGR recirkulāci ja/dzesēšana, izplūdes gāzu turbopūt e, katalizators) temperatūras devēju;
f)pūtes spiediena vadības sistēmas pārraugierīču saucējus palielina, ja izpildās visi šādi nosacījumi:
i)izpildās kopējā saucēja nosacījumi;
ii)pūtes spiediena vadības sistēma ir aktīva vismaz 15 sekundes vai ilgāk.
g)Ražotāji drīkst pieprasīt konkrētām sastāvdaļām vai sistēmām izmant ot īpašus saucēja nosacījumus, un šādu 
pieprasījumu apmier ina tikai tad, ja, iesniedzot datus un/vai tehnisku izvēr tējumu, tipa apstipr inātājai iestādei 
var pierādīt, ka ir nepieciešami šie citi nosacījumi, lai varētu ticami konstatēt darbības traucējumus.
7.3.3. Hibrīda transpor tlīdzekļiem, transpor tlīdzekļiem, kuros izmant o altern atīvu motora iedarbināšanas aparatūr u vai 
stratēģijas (piem., integrētu starteri un ģeneratorus), vai altern atīvās degvielas transpor tlīdzekļiem (piem., 
specializētiem, divu degvielu vai duālas degvielas lietojuma), ražotājs drīkst pieprasīt tipa apstipr inātājas iestādes 
piekr išanu izmant ot šajā punktā norādītajiem alternatī vus kritērijus saucēja palielināšanai. Vispār tipa 
apstipr inātāja iestāde nedrīk st apstipr ināt altern atīvus kritērijus transpor tlīdzekļiem, kuros motora izslēgšanu 
izmant o tikai brīvga itā vai gandrīz brīvgaitas/transpor tlīdzekļa apstāšanās apstākļos. Tipa apstipr inātājas iestādes 
piekr išanai altern atīviem kritērijiem jābalstās uz altern atīvo kritēriju ekvivalenci, lai noteiktu transpor tlīdzekļa 
darbības apjomu attiecībā pret transpor tlīdzekļa parasto darbību saskaņā ar šā punkta kritērijiem.
7.4. Aizdedzes ciklu skaitītājs
7.4.1. Aizdedzes ciklu skaitītājs norāda transpor tlīdzekļa aizdedzes ciklu skaitu. Aizdedzes ciklu skaitītāju nedrīkst 
palielināt vairāk kā par vienu reizi braukšanas ciklā.
7.5. Kopējais saucējs
7.5.1. Kopējais saucējs ir skaitītājs, kas skaita transpor tlīdzekļa darbināšanas reizes. Tam jāpalielinās 10 sekunžu laikā tad 
un tikai tad, ja vienā braukšanas ciklā izpildās šādi kritēriji:
a)kopējais laiks kopš motor a iedarbināšanas ir 600 sekundes vai ilgāk s, ja augstums virs jūras līmeņa ir 2 440 m 
vai mazāks un vides temperatūra ir –7 °C vai augstāka;
b)kopējais transpor tlīdzekļa darbības laiks ar 40 km/h vai lielāku ātrumu ir 300 sekundes vai ilgāk s, ja augstums 
virs jūras līmeņa ir 2 440 m vai mazāks un apkār tējā temperatūra ir –7 °C vai augstāka;
c)transpor tlīdzekļa nepār traukta darbināšana brīvgai tā (t. i., vadītājs atlaidis akseleratora pedāli, un transpor t­
līdzekļa ātrums ir 1,6 km/h vai mazāks) 30 sekundes vai ilgāk, ja augstums virs jūras līmeņa ir 2 440 m vai 
mazāks un apkār tējā temperatūra ir –7 °C vai augstāka.
7.6. Ziņošana un skaitītāju palielināšana
7.6.1. OBD sistēmai saskaņā ar šī papildinājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunktā minētā standar ta ISO 15031-5 
specifikācijām jāpaziņo aizdedzes ciklu skaitītājs un kopējais saucējs, kā arī šādu pārraugierīču atsevišķi saucēji un 
skaitītāji, ja to esību transpor tlīdzeklī prasa šis pielikums:
a)katalizatoru (par katr u atzar u ziņo atsevišķi);
b)skābekļa/izplūdes gāzu sensor u, tostarp sekundārā skābekļa sensor u (par katr u sensor u ziņo atsevišķi);
c)iztvaik ošanas sistēmas;LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/601  
d)EGR sistēmas;
e)VVT sistēmas;
f)sekundārā gaisa sistēmas;
g)cietdaļiņu filtra;
h)NO x pēcapstrādes sistēmas (piem., NO x adsorbētaja, NO x reaģenta/katalizat ora sistēmas);
i)pūtes spiediena vadības sistēmas.
7.6.2. Attiecībā uz specif iskām sastāvdaļām vai sistēmām ar vairākām pārraugierīcēm, par kuriem jāziņo saskaņā ar šo 
punktu (piem., 1. atzara skābekļa sensoram var būt vairākas sensor u reakcijas vai sensor u citu rakst urlielumu 
pārraugierīces), OBD sistēmai atsevišķi jāsek o katras konkrētās pārraugierīces skaitītājiem un saucējiem un jāziņo 
tikai attiecīgai s konkrētās pārraugierīces skaitītājs un saucējs, kam ir vismazākā skaitliskā attiecība. Ja divām vai 
vairākām konkrētām pārraugierīcēm ir vienādas attiecības, ziņo konkrētās pārraugierīces attiecīgo skaitītāju un 
saucēju, kam attiecībā uz konkrēto sastāvdaļu ir lielākais saucējs.
7.6.2.1. Nav jāziņo par tādu sastāvdaļu vai sistēmu konkrēto pārraugierīču skaitītājiem un saucējiem, kuras nepār traukti 
pārrauga īssavienojuma vai pārtrauktas ķēdes atteici.
“Nepār traukti” šajā kontekstā nozīmē, ka pārraudzība ir vienmēr iespējota un ka pārraudzīšanai izmantot ā signāla 
paraugus ņem ne retāk kā divus paraugus sekundē, un uz šo pārraugu attiecināmās atteices esība vai neesība 
jāsecina 15 sekunžu laikā.
Ja kontroles nolūk os dator a ievades kompone nta paraugu ņem retāk , kompon enta signālu drīk st tā vietā izvēr tēt 
katrā parauga ņemšanas reizē.
Netiek prasīta izvades kompone nta/sistēmas aktivizācija ar vienīgo nolūku pārraudzīt šo izvades kompon entu/ 
sistēmu.
7.6.3. Palielinot visus skaitītājus, tos palielina par vienu veselu skaitli.
7.6.4. Katra skaitītāja minimālā vērtība ir 0, un maksi mālā vērtība nedrīkst būt mazāka kā 65 535 , neskarot citas 
prasības par standar tizētu saglabāšanu un OBD sistēmas ziņojumiem.
7.6.5. Ja konkrētas pārraugierīces skaitītājs vai saucējs sasniedz maksimālo vērtību, abus šīs konkrētās pārraugierīces 
skaitītājus dala ar divi, pirms tos atkal palielina saskaņā ar šī papildinājuma 7.2. un 7.3. punkta note ikumiem. Ja 
aizdedzes ciklu skaitītājs vai kopējais saucējs sasniedz maksimālo vērtību, attiecīga jam skaitītājam nākamajā 
palielināšanās reizē jānomainās uz nulli saskaņā ar šī papildinājuma attiecīgi 7.4. un 7.5. punkta note ikumiem.
7.6.6. Katram skaitītājam jāatiestatās uz nulli tikai tad, ja notiek pastāvīgās atmiņas atiestatīšana (piem., 
pārprogrammēšanas notikums utt.) vai, ja skaitļus uzglabā darbatmiņā (KAM), kad KAM tiek pazaudēta, 
pārtrūk stot vadības moduļa barošanai (piem., atvienota akumulatoru bater ija utt.).
7.6.7. Ražotājs veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka skaitītāja un saucēja vērtības nevar atiestatīt vai izmainīt, izņemot 
šajā punktā nepār protami noteiktos gadījumus.
7.7. Skaitītāju un saucēju, un kopējā saucēja atspējošana
7.7.1. Konstatējot darbības traucējumu, kas atspējo šajā pielikumā noteikto pārraudzības nosacījumu izpildei prasīto 
pārraugierīci (t. i., saglabā pagaidu vai apstipr inātu kodu), OBD sistēmai 10 sekunžu laikā jāatspējo turpmāku 
konkrētā skaitītāja un saucēja palielināšana katrai atspējota jai pārraugierīcei. Kad darbības traucējums vairs netiek 
konstatēts (t. i., paga idu kods tiek izdzēsts paštīroties vai pēc skenēšanas ierīces komandas), visu attiecīgo skaitītāju 
un saucēju palielināšanai jāatsākas 10 sekunžu laikā.LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 423/602 26.11.2021.  
7.7.2. Iedarbinot jaudas noņemšanas ierīci (PTO), kas atspējo pārraugierīci, kas prasīta šajā pielikumā noteikto 
pārraudzības nosacījumu izpildei, OBD sistēmai 10 sekunžu laikā jāatspējo turpmāka attiecīgā skaitītāja un 
saucēja palielināšana katrai atspējota jai pārraugierīcei. PTO darbībai beidzoties, visu attiecīgo skaitītāju un saucēju 
palielināšanai jāatsākas 10 sekunžu laikā.
7.7.3. OBD sistēmai 10 sekunžu laikā jāatspējo turpmāka konkrētas pārraugierīces skaitītāja un saucēja palielināšana, ja 
tiek konstatēts jebkādas pārraugierīces, ko izmant o konkrētās pārraugierīces saucēja noteikšanai, darbības 
traucējums (t. i., transpor tlīdzekļa ātrums, vides temperatūra, augstums virs jūras līmeņa, darbība brīvgai tā, 
motor a aukstā iedarbināšana vai darbības laiks) un ir saglabāts attiecīgs pagaidu kļūdas kods. Skaitītāja un saucēja 
palielināšanai jāatsākas 10 sekunžu laikā pēc tam, kad darbības traucējums vairs netiek konstatēts (piem., pagaidu 
kods tiek izdzēsts paštīroties vai pēc skenēšanas ierīces komandas).
7.7.4. OBD sistēmai 10 sekunžu laikā jāatspējo turpmāka kopējā saucēja palielināšana, ja tiek konstatēts jebkādas 
pārraugierīces, ko izmanto, lai noteiktu, vai tiek izpildīti šī papildinājuma 7.5. punktā minētie kritēriji (t. i., 
transpor tlīdzekļa ātrums, vides temperatūra, augstums virs jūras līmeņa, darbība brīvgaitā vai darbības laiks), 
darbības traucējums, un ir saglabāts attiecīgs pagaidu kļūdas kods. Kopējā saucēja palielināšanu nedrīkst atspējot 
nekādos citos apstākļos. Kopējā saucēja palielināšanai jāatsākas 10 sekunžu laikā pēc tam, kad darbības 
traucējums vairs netiek konstatēts (piem., pagaidu kods tiek izdzēsts paštīroties vai pēc skenēšanas ierīces 
komandas).LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 26.11.2021. L 423/603