Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 48 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu [2019/57]

Ar visiem spēkā esošajiem grozījumiem līdz

06. grozījumu sērijas 10. papildinājumam, kas stājies spēkā 2018. gada 19. jūlijā.

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

1. Darbības joma

2. Definīcijas

3. Apstiprinājuma pieteikums

4. Apstiprinājums

5. Vispārīgas specifikācijas

6. Individuālās specifikācijas

7. Transportlīdzekļa tipa vai tajā uzstādīto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču pārveidojumi un apstiprinājuma paplašinājumi

8. Ražošanas atbilstība

9. Sankcijas par ražošanas neatbilstību

10. Pilnīga ražošanas izbeigšana

11. To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kuri atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukums un adrese

12. Pārejas noteikumi

PIELIKUMI

1. Paziņojums

2. Apstiprinājuma marķējuma paraugi

3. Lukturu virsmu, asu, atskaites centru un ģeometriskās redzamības leņķu piemēri

4. Sarkanas gaismas luktura redzamība uz priekšu un baltas gaismas luktura redzamība uz aizmuguri

5. Slogošanas stāvokļi, kas jāņem vērā, nosakot tuvās gaismas lukturu vertikālās orientācijas variācijas

6. Tuvās gaismas noliekuma variācijas mērīšana atkarībā no slodzes

7. Norāde uz tuvās gaismas lukturu lejupvērstās robežas noliekumu, kas minēts šo noteikumu 6.2.6.1.1. punktā, un priekšējo miglas lukturu lejupvērstās robežas noliekumu, kas minēts šo noteikumu 6.3.6.1.2. punktā.

8. Galveno lukturu līmeņošanas ierīču vadības ierīces, kas minētas šo noteikumu 6.2.6.2.2. punktā

9. Ražošanas atbilstības kontrole

10. Rezervēts

11. Transportlīdzekļa aizmugurējo, priekšējo un sānu pamanāmības marķējumu redzamība

12. Testa brauciens

13. Tuvās gaismas lukturu automātiskās ieslēgšanās nosacījumi

14. Novērošanas zona virzienā uz manevrēšanas lukturu un palīgapgaismojuma lukturu redzamo virsmu

15. Gonio(foto)metra sistēma, ko izmanto fotometriskajiem mērījumiem, kā noteikts šo noteikumu 2.34. punktā

1. DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz M un N kategorijas transportlīdzekļiem un to piekabēm (O kategorija) (1) attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu.

2. DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos piemēro šādas definīcijas:

2.1. “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu.

2.2. “Transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras 2.2.1.–2.2.4. punktā minētajos būtiskajos aspektos. Turklāt par “atšķirīga tipa transportlīdzekļiem” neuzskata: transportlīdzekļus, kas atšķiras 2.2.1.–2.2.4. punkta nozīmē, bet to atšķirības nav saistītas ar lukturu tipu, skaitu, novietojumu un ģeometrisko redzamību un attiecīgā tipa transportlīdzeklim noteikto tuvās gaismas kūļa noliekumu, kā arī transportlīdzekļus, kuri ir vai nav aprīkoti ar neobligātiem lukturiem: 2.2.1. transportlīdzekļa gabarīti un ārējā forma; 2.2.2. ierīču skaits un novietojums; 2.2.3. galveno lukturu līmeņošanas sistēma; 2.2.4. balstiekārta.

2.3. “Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa vidējai garenplaknei.

2.4. “Nenoslogots transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis bez vadītāja, apkalpes, pasažieriem un kravas, bet ar pilnu degvielas tvertni, rezerves riteni un instrumentiem, ko parasti vadā transportlīdzeklī.

2.5. “Slogots transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas ir noslogots tā, ka sasniegta ražotāja noteiktā maksimālā tehniski pieļaujamā masa; ražotājs saskaņā ar 5. pielikumā aprakstīto metodi nosaka arī šīs masas sadalījumu pa asīm.

2.6. “Ierīce” ir elements vai elementu kopums, ko izmanto vienas vai vairāku funkciju veikšanai. 2.6.1. “Apgaismes funkcija” ir gaisma, ko ierīce izstaro, lai apgaismotu ceļu un objektus transportlīdzekļa kustības virzienā. 2.6.2. “Gaismas signalizācijas funkcija” ir ierīces izstarota vai atstarota gaisma, ar ko pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem sniedz vizuālu informāciju par transportlīdzekļa klātbūtni, identifikāciju un/vai tā kustības izmaiņu.

2.7. “Lukturis” ir ierīce, kas konstruēta ceļa apgaismošanai vai gaismas signāla izstarošanai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Arī aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes lukturus un atstarotājus uzskata par lukturiem. Šajos noteikumos par lukturiem neuzskata M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos uzstādītas gaismu izstarojošas aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes un pasažieru durvju apgaismošanas sistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 107. 2.7.1. Gaismas avots 2.7.1.1. “Gaismas avots” ir viens vai vairāki redzamā starojuma elementi, kas var būt samontēti ar vienu vai vairākiem caurspīdīgiem pārsegiem un ar pamatni mehāniskai un elektriskai savienošanai. 2.7.1.1.1. “Nomaināms gaismas avots” ir gaismas avots, kas konstruēts tā, lai to varētu ievietot šā gaismas avota ierīces turētājā un izņemt no tās, neizmantojot darbarīkus. 2.7.1.1.2. “Nenomaināms gaismas avots” ir gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot ierīci, pie kuras šis gaismas avots piestiprināts: a) gaismas avota moduļa gadījumā: gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot gaismas avota moduli, pie kura šis gaismas avots piestiprināts; b) adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS) gadījumā: gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot apgaismes vienību, pie kuras šis gaismas avots piestiprināts. 2.7.1.1.3. “Gaismas avota modulis” ir kādas ierīces optiska daļa, kas raksturīga minētajai ierīcei. Tajā ietilpst viens vai vairāki nenomaināmi gaismas avoti un tajā var būt arī viena vai vairākas apstiprinātu nomaināmu gaismas avotu turētāji. 2.7.1.1.4. “Kvēldiega gaismas avots” (kvēlspuldze) ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir viens vai vairāki nokaitēti kvēldiegi, kas rada termālu starojumu. 2.7.1.1.5. “Lokizlādes gaismas avots”ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir lokizlāde, kas rada elektroluminiscenci/fluorescenci. 2.7.1.1.6. “Gaismas diodes (LED) gaismas avots” ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir viena vai vairākas pusvadītāju pārejas, kas rada inžekcijas luminiscenci/fluorescenci. 2.7.1.1.7. “LED modulis” ir gaismas avota modulis, kurā gaismas avoti ir tikai LED. Tomēr tam var būt arī viens vai vairāki turētāji apstiprinātiem nomaināmiem gaismas avotiem. 2.7.1.2. “Gaismas avota elektroniskā vadības ierīce” ir viena vai vairākas starp barošanas un gaismas avotu esošas sastāvdaļas, kuras var būt un var arī nebūt integrētas gaismas avotā vai attiecīgajā lukturī un ar kurām vada gaismas avota spriegumu un/vai elektrisko strāvu. 2.7.1.2.1. “Balasts” ir starp barošanas un gaismas avotu esoša gaismas avota elektroniskā vadības ierīce, kura var būt un var arī nebūt integrēta gaismas avotā vai attiecīgajā lukturī un ar kuru stabilizē lokizlādes gaismas avota elektrisko strāvu. 2.7.1.2.2. “Ieslēdzējs” ir gaismas avota elektroniskā vadības ierīce, ar ko sāk lokizlādes gaismas avota lokizlādi. 2.7.1.3. “Mainīga stipruma regulators” ir ierīce, kas automātiski regulē aizmugurējās gaismas signālierīces, lai, izstarojot mainīga stipruma gaismu, nodrošinātu to izstaroto signālu nemainīgu uztveri. Mainīga stipruma regulators ir luktura daļa vai transportlīdzekļa daļa, vai arī ierīce, kas daļēji iebūvēta lukturī un daļēji – transportlīdzeklī. 2.7.2. “Ekvivalenti lukturi” ir lukturi, kam ir identiska funkcija un kas atļauti valstī, kurā transportlīdzeklis reģistrēts; šie lukturi pēc raksturlielumiem var atšķirties no lukturiem, kas transportlīdzeklī uzstādīti apstiprināšanas dienā, ja vien tie atbilst šo noteikumu prasībām. 2.7.3. “Neatkarīgi lukturi” ir ierīces ar atsevišķām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā (2), atsevišķiem gaismas avotiem un atsevišķiem lukturu korpusiem. 2.7.4. “Grupēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā (2) un atsevišķiem gaismas avotiem, bet kopēju luktura korpusu. 2.7.5. “Kombinētie lukturi” ir ierīces ar atsevišķām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā (2), bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu. 2.7.6. “Savstarpēji savietoti lukturi” ir ierīces ar atsevišķiem gaismas avotiem vai vienu gaismas avotu, kas darbojas dažādos režīmos (piemēram, optiski, mehāniski, elektriski atšķirīgi), ar pilnīgi vai daļēji kopīgu redzamo virsmu atskaites ass virzienā (3) un kopēju luktura korpusu (4). 2.7.7. “Monofunkcionāls lukturis” ir ierīces daļa, kam ir tikai viena apgaismes vai gaismas signalizācijas funkcija. 2.7.8. “Ieslēpjams lukturis” ir lukturis, ko var daļēji vai pilnīgi noslēpt, kad to nelieto. To var panākt ar bīdāmu pārsegu, luktura pārvietošanu vai jebkurā citā piemērotā veidā. Ar terminu “ievelkams” galvenokārt apzīmē ieslēpjamu lukturi, kuru, to pārvietojot, ir iespējams ievirzīt virsbūvē. 2.7.9. “Tālās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai tālu transportlīdzekļa priekšā. 2.7.10. “Tuvās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai transportlīdzekļa priekšā, nevajadzīgi neapžilbinot vai citādi netraucējot pretimbraucējus un citus ceļu satiksmes dalībniekus. 2.7.10.1. “Galvenais tuvās gaismas kūlis” ir tāda tuvā gaisma, ko nodrošina, neizmantojot infrasarkanās gaismas (IR) izstarotāju un/vai papildu gaismas avotus līkuma izgaismošanai. 2.7.11. “Virzienrādītāja lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai citiem ceļu satiksmes dalībniekiem norādītu, ka vadītājs gatavojas pagriezties pa labi vai pa kreisi. Virzienrādītāja lukturi vai lukturus drīkst izmantot arī saskaņā ar Noteikumiem Nr. 97 vai Noteikumiem Nr. 116. 2.7.12. “Bremžu lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai citiem ceļu satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē norādītu, ka transportlīdzekļa kustība garenvirzienā ar nolūku tiek mazināta. 2.7.13. “Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai apgaismotu vietu, kas paredzēta aizmugurējai reģistrācijas numura zīmei; šajā ierīcē var ietilpt vairāki optiski elementi. 2.7.14. “Priekšējais gabarītlukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu par transportlīdzekļa klātbūtni un platumu, ja uz transportlīdzekli skatās no priekšas. 2.7.15. “Aizmugurējais gabarītlukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu par transportlīdzekļa klātbūtni un platumu, ja uz transportlīdzekli skatās no aizmugures. 2.7.16. “Atstarotājs” ir ierīce, ko izmanto, lai norādītu par transportlīdzekļa klātbūtni, atstarojot gaismu, kas nāk no gaismas avota, kurš nav saistīts ar transportlīdzekli, novērotājam atrodoties tuvu šādam gaismas avotam. Šajos noteikumos par atstarotājiem neuzskata: 2.7.16.1. atstarojošas reģistrācijas numura zīmes; 2.7.16.2. atstarojošos signālus, kas minēti Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR); 2.7.16.3. citas atstarojošas plāksnes un signālus, ko izmanto saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem par konkrētu transportlīdzekļu kategoriju izmantošanu vai konkrētām darbības metodēm; 2.7.16.4. atstarojošus materiālus, kas saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 104 apstiprināti D, E vai F klasē un ko saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem izmanto citiem nolūkiem. 2.7.17. “Pamanāmības marķējums” ir ierīce, kuras nolūks ir palielināt transportlīdzekļa pamanāmību, ja uz to skatās no sāniem vai aizmugures (vai – piekabēm – arī no priekšpuses), atstarojot gaismu, kas nāk no gaismas avota, kurš nav saistīts ar transportlīdzekli, novērotājam atrodoties tuvu šādam gaismas avotam. 2.7.17.1. “Kontūru marķējums” ir pamanāmības marķējums, kas norāda par transportlīdzekļa vertikālajiem un horizontālajiem izmēriem (garumu, platumu un augstumu). 2.7.17.1.1. “Pilns kontūru marķējums” ir kontūru marķējums, kas norāda uz transportlīdzekļa apveidu ar nepārtrauktu līniju. 2.7.17.1.2. “Daļējs kontūru marķējums” ir kontūru marķējums, kas norāda uz transportlīdzekļa horizontālajiem izmēriem ar nepārtrauktu līniju un uz vertikālajiem izmēriem ar iezīmētiem augšējiem stūriem. 2.7.17.2. “Līnijas marķējums” ir pamanāmības marķējums, kas ar nepārtrauktu līniju norāda uz transportlīdzekļa horizontālajiem izmēriem (garumu un platumu). 2.7.18. “Avārijas brīdinājuma signāls” ir visu transportlīdzekļa virzienrādītāju lukturu vienlaicīga darbība, lai parādītu, ka transportlīdzeklis īslaicīgi rada īpašu apdraudējumu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem. 2.7.19. “Priekšējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismojuma uzlabošanai transportlīdzekļa priekšā miglas vai jebkuras līdzīgas samazinātas redzamības gadījumā. 2.7.20. “Aizmugurējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai biezā miglā transportlīdzeklis būtu vieglāk saredzams no aizmugures. 2.7.21. “Atpakaļgaitas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai apgaismotu ceļu transportlīdzekļa aizmugurē un lai brīdinātu citus ceļu satiksmes dalībniekus, ka transportlīdzeklis brauc atpakaļgaitā vai gatavojas to darīt. 2.7.22. “Stāvgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai pievērstu uzmanību stāvošam transportlīdzeklim apbūvētā teritorijā. Šādos apstākļos tas aizstāj priekšējos un aizmugurējos gabarītlukturus. 2.7.23. “Kontūrlukturis” ir lukturis, kas novietots galējā ārmalā pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa augšgalam ar mērķi skaidri norādīt transportlīdzekļa kopējo platumu. Šis lukturis paredzēts dažu transportlīdzekļu un piekabju priekšējo un aizmugurējo gabarītlukturu papildināšanai, lai pievērstu īpašu uzmanību transportlīdzekļa apmēriem. 2.7.24. “Sānu gabarītlukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu par transportlīdzekļa klātbūtni, ja uz transportlīdzekli skatās no sāniem. 2.7.25. “Dienas gaitas lukturis” ir uz priekšu vērsts lukturis, ko izmanto, lai uzlabotu braucoša transportlīdzekļa pamanāmību no priekšpuses dienas laikā. 2.7.26. “Pagriešanās lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai papildus apgaismotu ceļa daļu, kas atrodas pie transportlīdzekļa priekšējā stūra tajā pusē, uz kuru transportlīdzeklis gatavojas pagriezties. 2.7.27. “Nominālā gaismas plūsma” ir: a) gaismas avota gadījumā: nominālās gaismas plūsmas vērtība, neietverot nekādas pielaides, kā norādīts to piemērojamo gaismas avota noteikumu attiecīgajā datu lapā, saskaņā ar kuriem gaismas avots ir apstiprināts; b) LED moduļa gadījumā: nominālās gaismas plūsmas vērtība, kā norādīts tehniskajā specifikācijā, kas kopā ar LED moduli iesniegta tāda luktura apstiprināšanai, kurā ietilpst šis LED modulis. 2.7.28. “Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma” (jeb “AFS”) ir apgaismes ierīce, kuras tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 123 un kura nodrošina tuvās gaismas kūļus un – attiecīgos gadījumos – tālās gaismas kūļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem automātiskai adaptācijai dažādiem lietošanas apstākļiem. 2.7.28.1. “Apgaismes vienība” ir gaismu izstarojoša sastāvdaļa, kas konstruēta, lai nodrošinātu vai papildinātu vienu vai vairākas priekšējās apgaismes funkcijas, ko nodrošina AFS. 2.7.28.2. “Uzstādīšanas vienība” ir nedalāms korpuss (luktura korpuss), kurā ir viena vai vairākas apgaismes vienības. 2.7.28.3. “Apgaismes režīms” jeb “režīms” ir AFS nodrošināts priekšējās apgaismes funkcijas stāvoklis, kā to norādījis ražotājs un kas paredzēts, lai pielāgotos īpašiem transportlīdzekļa vai apkārtējās vides apstākļiem. 2.7.28.4. “Sistēmas vadība” ir tā (tās) AFS sistēmas daļa(-as), kas saņem AFS vadības signālus no transportlīdzekļa un automātiski vada apgaismes vienību darbību. 2.7.28.5. “AFS vadības signāls” (V, E, W, T) ir AFS ievadsignāls saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu. 2.7.28.6. “Neitrāls stāvoklis” ir tāds AFS stāvoklis, kurā tiek radīts noteikta veida C klases tuvās gaismas kūlis (“pamata tuvās gaismas kūlis”) vai tālās gaismas kūlis maksimālas aktivācijas stāvoklī, ja tāds ir, un netiek pievadīts AFS vadības signāls. 2.7.28.7. “Adaptīvs tālās gaismas kūlis” ir AFS tālās gaismas kūlis, kura forma pielāgojas atkarībā no pretimbraucošu un pa priekšu braucošu transportlīdzekļu klātbūtnes, lai vadītājam uzlabotu redzamību lielā attālumā, bet neradītu neērtības, netraucētu un neapžilbinātu citus ceļu satiksmes dalībniekus. 2.7.29. “Ārējais palīgapgaismojuma lukturis” ir lukturis, ko izmanto papildu apgaismojuma radīšanai, lai atvieglotu transportlīdzekļa vadītāja un pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu vai iekraušanas darbības. 2.7.30. “Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma” ir tādu divu vai trīs savstarpēji atkarīgu lukturu mezgls, kuri nodrošina vienu un to pašu funkciju. 2.7.30.1. “Ar “Y” marķēts savstarpēji atkarīgs lukturis” ir ierīce, kas darbojas kā savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas daļa. Savstarpēji atkarīgi lukturi darbojas kopā, kad tos aktivē, tiem ir atsevišķas redzamās virsmas atskaites ass virzienā un atsevišķi lukturu korpusi, un tiem var būt atsevišķs(-i) gaismas avots(-i). 2.7.31. “Manevrēšanas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai nodrošinātu papildu apgaismojumu transportlīdzekļa sānos un atvieglotu lēnu manevru veikšanu. 2.7.32. “Ar “D” marķēti lukturi” ir neatkarīgi lukturi, kas kā atsevišķas ierīces apstiprināti tādā veidā, ka tos drīkst izmantot vai nu neatkarīgi, vai arī kā divu lukturu mezglu, kas uzskatāms par “atsevišķu lukturi”.

2.8. “Apgaismes ierīces”, “gaismas signālierīces” vai “atstarotāja”“gaismu izstarojošā virsma” ir virsma, kuru ražotājs kā tādu deklarējis ierīces apstiprinājuma pieteikuma rasējumā, sk. 3. pielikumu (sk., piem., 1. un 4. daļu). To deklarē saskaņā ar vienu no šādiem nosacījumiem: a) ja ārējā lēca ir reljefota, deklarētā gaismu izstarojošā virsma ir visa ārējās lēcas ārējā virsma vai tās daļa; b) ja ārējā virsma nav reljefota, ārējo lēcu var neņemt vērā, un gaismu izstarojošā virsma ir tā virsma, kas deklarēta rasējumā, sk. 3. pielikumu (sk., piem., 5. daļu). 2.8.1. “Reljefota ārējā lēca” vai “reljefota ārējās lēcas zona” ir visa ārējā lēca vai tās daļa, kas konstruēta tā, lai pārveidotu vai ietekmētu gaismas izplatīšanos no gaismas avota(-iem), būtiski novirzot gaismas starus no to sākotnējā virziena.

2.9. “Apgaismojošā virsma” (sk. 3. pielikumu). 2.9.1. “Apgaismes ierīces apgaismojošā virsma” (sk. 2.7.9., 2.7.10., 2.7.19., 2.7.21. un 2.7.26. punktu) ir atstarotāja visa reflektora apertūras taisnleņķa projekcija uz šķērsplaknes, bet galvenajiem lukturiem ar elipsoidālu “projekcijas lēcas” atstarotāju – projekcija uz šķērsplaknes. Ja apgaismes ierīcei nav atstarotāja, piemēro 2.9.2. punkta definīciju. Ja luktura gaismu izstarojošā virsma nosedz tikai daļu no atstarotāja pilnās apertūras, ņem vērā tikai šīs daļas projekciju. Tuvās gaismas lukturim apgaismojošo virsmu ierobežo robežas redzamā līnija uz lēcas. Ja atstarotājs un lēca ir regulējami attiecībā viens pret otru, tos noregulē vidējā stāvoklī. Ja ir uzstādīta AFS: ja apgaismes funkciju rada divas vai vairākas vienlaicīgi darbojošās apgaismes vienības transportlīdzekļa attiecīgajā pusē, atsevišķās apgaismojošās virsmas kopā veido vērā ņemamo apgaismojošo virsmu (piemēram, 6.22.4. punkta attēlā 8., 9. un 11. apgaismes vienības atsevišķās apgaismojošās virsmas, ja tās, aplūkojot kopā un ņemot vērā to attiecīgo novietojumu, veido transportlīdzekļa labās puses vērā ņemamo apgaismojošo virsmu). 2.9.2. “Gaismas signālierīces, kas nav atstarotājs, apgaismojošā virsma” (2.7.11.–2.7.15., 2.7.18., 2.7.20. un 2.7.22.–2.7.25. punkts) ir luktura taisnlenķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ir saskarē ar luktura ārējo gaismu izstarojošo virsmu; šo projekciju ierobežo šajā plaknē esošo aizsegu malas, no kuriem katrs ļauj plūst tikai 98 % no kopējā gaismas stipruma atskaites ass virzienā. Lai noteiktu apgaismojošās virsmas augšējo, apakšējo un sānu robežu, verificējot attālumu līdz transportlīdzekļa galējām malām un augstumu virs zemes, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām vai vertikālām malām. Saistībā ar citiem apgaismojošās virsmas lietojumiem, piemēram, attālumu starp diviem lukturiem vai funkcijām, izmanto šīs apgaismojošās virsmas ārējās kontūras apveidu. Aizsegiem jāpaliek paralēliem, bet ir atļauts izmantot citas orientācijas. Ja gaismas signālierīces apgaismojošā virsma pilnīgi vai daļēji apņem citas funkcijas apgaismojošo virsmu vai apņem neapgaismotu virsmu, apgaismojošo virsmu pašu var uzskatīt par gaismu izstarojošu virsmu (sk., piemēram, 3. pielikuma 2., 3., 5. un 6. daļu.). 2.9.3. “Atstarotāja apgaismojošā virsma” (2.7.16. punkts), kā to deklarējis pieteikuma iesniedzējs atstarotāja kā sastāvdaļas apstiprināšanas procedūras laikā, ir atstarotāja taisnlenķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ko ierobežo plaknes, kuras pieskaras deklarētajām atstarotāja optiskās sistēmas ārējām daļām un kuras ir paralēlas minētajai asij. Nosakot ierīces apakšējo, augšējo un sānu malu, ņem vērā tikai vertikālās un horizontālās plaknes.

2.10. “Redzamā virsma” noteiktam novērošanas virzienam pēc ražotāja vai tā attiecīgi pilnvarota pārstāvja pieprasījuma ir taisnleņķa projekcija: vai nu apgaismojošās virsmas robežas projekcijai uz lēcas ārējās virsmas; vai gaismu izstarojošajai virsmai. Tikai tādas gaismas signālierīces gadījumā, kas izstaro mainīga stipruma gaismu, tās redzamo virsmu, kura var būt mainīga, kā noteikts 2.7.1.3. punktā, attiecīgā gadījumā ņem vērā visos apstākļos, kas iespējami ar mainīga stipruma vadību. Plaknē, kas perpendikulāra novērošanas virzienam un tangenciāla lēcas visizvirzītākajam punktam. Dažādi redzamās virsmas piemēri ir atrodami šo noteikumu 3. pielikumā.

2.11. “Atskaites ass” ir luktura raksturīgā ass, ko (luktura) ražotājs nosaka par atskaites virzienu (H = 0°, V = 0°) lauka leņķiem fotometriskajos mērījumos un luktura uzstādīšanai transportlīdzeklī.

2.12. “Atskaites centrs” ir punkts, kurā atskaites ass krustojas ar ārējo gaismu izstarojošo virsmu; to norāda luktura ražotājs.

2.13. “Ģeometriskās redzamības leņķi” ir leņķi, kas nosaka minimālā telpas leņķa lauku, kurā ir redzama luktura redzamā virsma. Telpas leņķa lauku nosaka tās sfēras segmenti, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites centru un kuras ekvators ir paralēls zemei. Šādus segmentus nosaka attiecībā pret atskaites asi. Horizontālie leņķi β atbilst garumam un vertikālie leņķi α – platumam.

2.14. “Galējā ārmala” transportlīdzekļa katrā sānā ir plakne, kas paralēla transportlīdzekļa vidējai garenplaknei un pieskaras tā sānu ārmalai, neņemot vērā šādus izvirzījumus: 2.14.1. riepas tuvu to saskares punktam ar zemi un riepu spiediena mēraparātu savienojumus; 2.14.2. jebkuras pretslīdēšanas ierīces, kas var būt uzliktas riteņiem; 2.14.3. netiešas redzamības ierīces; 2.14.4. sānu virzienrādītāju lukturus, kontūrlukturus, priekšējos un aizmugurējos gabarītlukturus, stāvgaismas lukturus, atstarotājus un sānu gabarītlukturus; 2.14.5. transportlīdzeklim piestiprinātas muitas plombas un šo plombu nostiprināšanas un aizsardzības ierīces; 2.14.6. M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā – pasažieru durvju apgaismes sistēmas, kā noteikts 2.7. punktā.

2.15. “Gabarītizmēri” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.14. punktā. 2.15.1. “Gabarītplatums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.14. punktā. 2.15.2. “Gabarītgarums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas ir perpendikulāras transportlīdzekļa vidējai garenplaknei un skar tās priekšējo un aizmugurējo ārmalu, neņemot vērā šādus izvirzījumus: a) netiešas redzamības ierīces; b) kontūrlukturus; c) mehānisko transportlīdzekļu gadījumā – sakabes ierīces. Piekabēm “gabarītgarumā” un jebkurā garuma mērījumā iekļauj jūgstieni, ja vien nav īpaši norādīts, ka to neņem vērā.

2.16. “Atsevišķi un vairāki lukturi” 2.16.1. “Atsevišķs lukturis” ir: a) ierīce vai ierīces daļa ar vienu apgaismes vai gaismas signalizācijas funkciju, vienu vai vairākiem gaismas avotiem un vienu redzamo virsmu atskaites ass virzienā; šī virsma var būt nepārtraukta vai veidota no divām vai vairākām atšķirīgām daļām; vai b) jebkāds tādu divu ar “D” marķētu identisku vai atšķirīgu lukturu mezgls, kuriem ir vienāda funkcija; vai c) jebkurš divu tādu neatkarīgu, identisku vai atšķirīgu atstarotāju mezgls, kuri ir apstiprināti atsevišķi; vai d) jebkura savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma, kas sastāv no diviem vai trim savstarpēji atkarīgiem lukturiem, kuri marķēti ar “Y”, kuri apstiprināti kopā un kuriem ir vienāda funkcija. 2.16.2. “Divi lukturi” vai “lukturu pāra skaits” joslas vai sloksnes formā ir divi lukturi ar vienu gaismu izstarojošu virsmu, ja šī josla vai sloksne ir novietota simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni.

2.17. “Attālums starp diviem lukturiem”, kas vērsti vienā virzienā, ir īsākais attālums starp abām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā. Ja attālums starp lukturiem nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, redzamo virsmu malas precīzi nav jānosaka.

2.18. “Darbības signalizators” ir vizuāls vai akustisks (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta un darbojas pareizi vai nepareizi.

2.19. “Noslēgta kontūra signalizators” ir vizuāls (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta, bet nenorāda, vai tā darbojas pareizi vai nepareizi.

2.20. “Neobligāts lukturis” ir lukturis, kura uzstādīšana ir ražotāja brīva izvēle.

2.21. “Zeme” ir virsma, uz kuras atrodas transportlīdzeklis un kurai vajadzētu būt praktiski horizontālai.

2.22. “Kustīgas sastāvdaļas” ir transportlīdzekļa virsbūves paneļi vai citas transportlīdzekļa daļas, kuru novietojumu var mainīt, tos paceļot, pagriežot vai pabīdot, un nelietojot darbarīkus. Pie tām nepieskaita paceļamās kravas automobiļu vadītāja kabīnes.

2.23. “Kustīgas sastāvdaļas normālā lietošanas pozīcija” ir kustīgas sastāvdaļas pozīcija(-ai), ko transportlīdzekļa ražotājs norādījis normāliem transportlīdzekļa lietošanas un stāvēšanas apstākļiem.

2.24. “Normāli transportlīdzekļa lietošanas nosacījumi” ir: 2.24.1. mehāniskam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis ir gatavs pārvietoties ar savu vilces motoru un tā kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-os) pozīcijā(-ās), kā noteikts 2.23. punktā; 2.24.2. piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas atbilst ir 2.24.1. punktā aprakstītajiem nosacījumiem, un tās kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-os) pozīcijā(-ās), kā noteikts 2.23. punktā.

2.25. “Transportlīdzekļa stāvēšanas nosacījums”: 2.25.1. mehāniskam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis stāv, tā vilces motors nedarbojas un tā kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-os) pozīcijā(-ās), kā noteikts 2.23. punktā; 2.25.2. piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas atbilst ir 2.25.1. punktā aprakstītajam nosacījumam, un tās kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-os)pozīcijā(-ās), kā noteikts 2.23. punktā.

2.26. “Līkuma izgaismošana” ir apgaismes funkcija, ar ko nodrošina labāku apgaismojumu līkumos.

2.27. “Pāris” ir lukturu komplekts ar vienādu funkciju transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē. 2.27.1. “Saskaņots pāris” ir lukturu komplekts ar vienādu funkciju transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē, kurš kā pāris atbilst fotometriskajām prasībām.

2.28. “Avārijas bremzēšanas signāls” ir signāls, ar kuru citiem ceļu satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē norāda, ka transportlīdzeklim tiek piemērots liels palēninājumu radošs spēks salīdzinājumā ar dominējošajiem apstākļiem uz ceļa.

2.29. No ierīces izstarotās gaismas krāsa 2.29.1. “Balta” ir izstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y) (5), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas: W12 zaļā robeža y = 0,150 + 0,640 x W23 dzeltenīgi zaļā robeža y = 0,440 W34 dzeltenā robeža x = 0,500 W45 sarkanīgi purpursārtā robeža y = 0,382 W56 purpursārtā robeža y = 0,050 + 0,750 x W61 zilā robeža x = 0,310 Ar šādiem krustpunktiem: x y W1 0,310 0,348 W2 0,453 0,440 W3 0,500 0,440 W4 0,500 0,382 W5 0,443 0,382 W6 0,310 0,283 2.29.2. “Selektīvi dzeltena” ir izstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y) (5), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas: SY12 zaļā robeža y = 1,290 x – 0,100 SY23 spektrālā līkne SY34 sarkanā robeža y = 0,138 + 0,580 x SY45 dzeltenīgi baltā robeža y = 0,440 SY51 baltā robeža y = 0,940 – x Ar šādiem krustpunktiem: x y SY1 0,454 0,486 SY2 0,480 0,519 SY3 0,545 0,454 SY4 0,521 0,440 SY5 0,500 0,440 2.29.3. “Dzintarkrāsa” ir izstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y) (5), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas: A12 zaļā robeža y = x – 0,120 A23 spektrālā līkne A34 sarkanā robeža y = 0,390 A41 baltā robeža y = 0,790 – 0,670 x Ar šādiem krustpunktiem: x y A1 0,545 0,425 A2 0,560 0,440 A3 0,609 0,390 A4 0,597 0,390 2.29.4. “Sarkana” ir izstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y) (6), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas: R12 dzeltenā robeža y = 0,335 R23 spektrālā līkne R34 purpursārtā līnija (tās lineārais pagarinājums pāri purpursārto toņu diapazonam starp spektrālās līknes galēji sarkano un galēji zilo krāsu). R41 purpursārtā robeža: y = 0,980 – x Ar šādiem krustpunktiem: x y R1 0,645 0,335 R2 0,665 0,335 R3 0,735 0,265 R4 0,721 0,259

2.30. Nakts laika krāsa gaismai, kas tiek atstarota no ierīces, izņemot atstarojošas riepas saskaņā ar Noteikumiem Nr. 88. 2.30.1. “Balta” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y) (6), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas: W12 zilā robeža: y = 0,843 – 1,182 x W23 purpursārtā robeža y = 0,489 x + 0,146 W34 dzeltenā robeža y = 0,968 – 1,010 x W41 zaļā robeža y = 1,442 x – 0,136 Ar šādiem krustpunktiem: x y W1 0,373 0,402 W2 0,417 0,350 W3 0,548 0,414 W4 0,450 0,513 2.30.2. “Dzeltena” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y) (6), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas: Y12 zaļā robeža y = x – 0,040 Y23 spektrālā līkne Y34 sarkanā robeža y = 0,200 x + 0,268 Y41 baltā robeža y = 0,970 – x Ar šādiem krustpunktiem: x y Y1 0,505 0,465 Y2 0,520 0,480 Y3 0,610 0,390 Y4 0,585 0,385 2.30.3. “Dzintarkrāsa” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y) (7), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas: A12 zaļā robeža y = 1,417 x – 0,347 A23 spektrālā līkne A34 sarkanā robeža y = 0,390 A41 baltā robeža y = 0,790 – 0,670 x Ar šādiem krustpunktiem: x y A1 0,545 0,425 A2 0,557 0,442 A3 0,609 0,390 A4 0,597 0,390 2.30.4. “Sarkana” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y) (7), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas: R12 dzeltenā robeža y = 0,335 R23 spektrālā līkne R34 purpursārtā līnija R41 purpursārtā robeža y = 0,978 – x Ar šādiem krustpunktiem: x y R1 0,643 0,335 R2 0,665 0,335 R3 0,735 0,265 R4 0,720 0,258

2.31. No ierīces atstarotās gaismas dienas laika krāsa 2.31.1. “Balta” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y) (7), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas: W12 purpursārtā robeža y = x – 0,030 W23 dzeltenā robeža y = 0,740 – x W34 zaļā robeža y = x + 0,050 W41 zilā robeža y = 0,570 – x Ar šādiem krustpunktiem: x y W1 0,300 0,270 W2 0,385 0,355 W3 0,345 0,395 W4 0,260 0,310 2.31.2. “Dzeltena” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y) (8), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas: Y12 sarkanā robeža y = 0,534 x + 0,163 Y23 baltā robeža y = 0,910 – x Y34 zaļā robeža y = 1,342 x – 0,090 Y41 spektrālā līkne Ar šādiem krustpunktiem: x y Y1 0,545 0,454 Y2 0,487 0,423 Y3 0,427 0,483 Y4 0,465 0,534 2.31.3. “Sarkana” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y) (8), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas: R12 sarkanā robeža y = 0,346 – 0,053 x R23 purpursārtā robeža y = 0,910 – x R34 dzeltenā robeža y = 0,350 R41 spektrālā līkne Ar šādiem krustpunktiem: x y R1 0,690 0,310 R2 0,595 0,315 R3 0,560 0,350 R4 0,650 0,350

2.32. Fluorescences ierīces dienas laika krāsa 2.32.1. “Sarkana” ir atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x,y) (8), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas: FR12 sarkanā robeža y = 0,346 – 0,053 x FR23 purpursārtā robeža y = 0,910 – x FR34 dzeltenā robeža y = 0,315 + 0,047 x FR41 spektrālā līkne Ar šādiem krustpunktiem: x y FR1 0,690 0,310 FR2 0,595 0,315 FR3 0,569 0,341 FR4 0,655 0,345

2.33. “Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāls” (RECAS) ir automātisks signāls, ko vadošais transportlīdzeklis pārraida sekojošajam transportlīdzeklim. Tas brīdina, ka sekojošajam transportlīdzeklim ir jāveic ārkārtas rīcība, lai izvairītos no sadursmes.

2.34. “Gonio(foto)metra sistēma” (ja konkrētos noteikumos nav noteikts citādi) ir sistēma, ko izmanto fotometriskajos mērījumos ar grādos izteiktām leņķiskajām koordinātām uz sfēras ar vertikālu polāro asi atbilstoši CIE publikācijai Nr. 70 (Vīne, 1987. gads), t. i., atbilstoši gonio(foto)metra sistēmai, kura horizontālā (pacēluma) ass ir nostiprināta pie zemes un kustīgā (rotācijas) ass ir perpendikulāra nostiprinātajai horizontālajai asij (sk. šo noteikumu 14. pielikumu). Piezīme. Minētajā CIE publikācijā ir noteikta procedūra leņķisko koordinātu koriģēšanai, ja tiek izmantota alternatīva gonio(foto)metra sistēma.

2.35. “H plakne” ir horizontālā plakne, kurā atrodas luktura atskaites centrs.

2.36. “Secīga aktivēšana” ir elektrisks savienojums, kurā luktura atsevišķie gaismas avoti ir saslēgti tā, ka tiek aktivējas iepriekš noteiktā secībā.

3. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1. Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai attiecībā uz tā apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai attiecīgi pilnvarots ražotāja pārstāvis.

3.2. Pieteikumam pievieno šādus dokumentus un šādu informāciju trīs eksemplāros:

3.2.1. transportlīdzekļa tipa apraksts, ievērojot 2.2.1. līdz 2.2.4. punktā minētās pazīmes, kopā ar slogojuma ierobežojumiem, īpaši norādot maksimāli pieļaujamo slodzi bagāžniekā;

3.2.2. ražotāja noteikto uzstādāmo apgaismes ierīču un gaismas signālierīču saraksts. Katrai darbībai sarakstā var būt paredzēti vairāki ierīču tipi. Katrs tips ir pienācīgi identificēts (sastāvdaļa, tipa apstiprinājuma marķējums, ražotāja nosaukums utt.); attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut arī papildu piezīmi “vai līdzvērtīgas ierīces”;

3.2.3. visu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izvietojuma rasējums, norādot dažādo ierīču novietojumu transportlīdzeklī;

3.2.4. ja tas nepieciešams, lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu prasībām – katra atsevišķā luktura izvietojuma rasējums(-i), kurā(-os) redzama 2.9. punktā noteiktā apgaismojošā virsma, 2.8. punktā noteiktā gaismu izstarojošā virsma, 2.11. punktā noteiktā atskaites ass un 2.12. punktā noteiktais atskaites centrs. Šo informāciju nav nepieciešams sniegt par aizmugurējās numura zīmes lukturi (2.7.13. punkts);

3.2.5. pieteikumā ietver paziņojumu par redzamās virsmas noteikšanai izmantoto metodi (sk. 2.10. punktu).

3.2.6. Ja transportlīdzeklim ir uzstādīta AFS, pieteikuma iesniedzējs iesniedz sīku aprakstu, norādot šādu informāciju: 3.2.6.1. apgaismes funkcijas un režīmi, kuriem AFS ir apstiprināta; 3.2.6.2. saistītie AFS vadības signāli un to tehniskie raksturlielumi, kā noteikts saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 10. pielikumu; 3.2.6.3. noteikumi, ko piemēro, lai automātiski pielāgotu priekšējās apgaismes funkcijas un režīmus saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu; 3.2.6.4. īpaši norādījumi (ja ir) par gaismas avotu inspicēšanu un gaismas kūļa vizuālu novērošanu; 3.2.6.5. dokumenti saskaņā ar šo noteikumu 6.22.9.2. punktu; 3.2.6.6. lukturi, kas AFS ir grupēti vai kombinēti, vai savstarpēji savietoti; 3.2.6.7. apgaismes vienības, kas konstruētas atbilstīgi šo noteikumu 6.22.5. punkta prasībām.

3.2.7. M un N kategorijas transportlīdzekļiem – apraksts par elektroenerģijas padeves nosacījumiem attiecībā uz 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. un 2.7.15. punktā minētajām ierīcēm, tostarp – attiecīgos gadījumos – informācija par īpašu enerģijas padeves/gaismas avota elektronisko vadības iekārtu vai mainīga stipruma regulatoru.

3.3. Tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprinājuma testu veikšanu, iesniedz nenoslogotu transportlīdzekli, kas ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa reprezentatīvs paraugs, kurš pilnībā nokomplektēts ar apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kā noteikts 3.2.2. punktā.

3.4. Tipa apstiprinājuma dokumentiem pievieno šo noteikumu 1. pielikumā paredzēto dokumentu.

4. APSTIPRINĀJUMS

4.1. Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz visām sarakstā minētajām ierīcēm, attiecīgajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

4.2. Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 06, kas atbilst 06. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas laikā. Tā pati līgumslēdzēja puse nepiešķir šo pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam vai tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas iesniegts ar ierīcēm, kuras nav minētas 3.2.2. punktā minētajā sarakstā, ievērojot šo noteikumu 7. punkta prasības.

4.3. Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa/daļas apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

4.4. Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas precizēta apstiprinājuma veidlapā, uzliek starptautiski atzītu apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido:

4.4.1. aplis, kas aptver burtu “E”, un tam līdzās esošs tās valsts pazīšanas numura, kura piešķīrusi apstiprinājumu; (9)

4.4.2. pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

4.5. Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, tad valstī, kura piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

4.6. Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.7. Apstiprinājuma marķējuma zīme atrodas ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

4.8. Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma zīmju izvietojuma piemēri.

5. VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

5.1. Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces uzstāda tā, lai normālos lietošanas apstākļos, kā noteikts 2.24., 2.24.1. un 2.24.2. punktā, un neatkarīgi no vibrācijām, kurām tās var būt pakļautas, minētās ierīces saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus un nodrošinātu transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām. Jo īpaši jānodrošina, ka nav iespējama lukturu netīša izregulēšana.

5.2. Apgaismojošos lukturus, kas aprakstīti 2.7.9., 2.7.10. un 2.7.19. punktā, uzstāda tā, lai to orientācijas pareiza noregulēšana būtu viegla.

5.2.1. Tādiem galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar ierīcēm, lai novērstu neērtības citiem ceļu satiksmes dalībniekiem valstī, kurā satiksme notiek pa pretējo ceļa pusi nekā valstī, kurai galvenais lukturis konstruēts, minētās ierīces ir automātiskas vai tās var aktivēt transportlīdzekļa lietotājs stāvošam transportlīdzeklim, neizmantojot īpašus darbarīkus (izņemot tos, kas piegādāti kopā ar transportlīdzekli (10)). Transportlīdzekļa ražotājs kopā ar transportlīdzekli sniedz detalizētus norādījumus.

5.3. Attiecībā uz visām gaismas signālierīcēm, tostarp tām, kas uzstādītas uz sānu paneļiem, transportlīdzeklī uzstādīta luktura atskaites ass ir paralēla uz ceļa esoša transportlīdzekļa atbalsta plaknei; turklāt tā ir perpendikulāra transportlīdzekļa vidējai garenplaknei sānu atstarotāju un sānu gabarītlukturu gadījumā un paralēlai šai plaknei visu pārējo signālierīču gadījumā. Katrā virzienā ir pieļaujama ± 3° novirze. Turklāt attiecībā uz uzstādīšanu ievēro visus ražotāja noteiktos īpašos norādījumus.

5.4. Ja nav īpašu norādījumu, lukturu augstumu un orientāciju pārbauda nenoslogotam transportlīdzeklim, kas atrodas uz plakanas, horizontālas virsmas, ievērojot 2.24., 2.24.1. un 2.24.2. punktā noteiktos nosacījumus, un, ja ir uzstādīta AFS, ar šo sistēmu neitrālā stāvoklī.

5.5. Ja nav īpašu norādījumu, lukturus, kas veido pāri:

5.5.1. transportlīdzeklī uzstāda simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni (tam jāpamatojas uz luktura ārējo ģeometrisko formu, nevis uz 2.9. punktā minētās apgaismojošās virsmas malu);

5.5.2. tie ir savstarpēji simetriski attiecībā pret vidējo garenplakni; šī prasība neattiecas uz lukturu iekšējo struktūru;

5.5.3. tie atbilst vienādām kolorimetriskām prasībām un ir ar principā identiskiem fotometriskiem raksturlielumiem. Šīs prasības neattiecas uz F3 klases priekšējo miglas lukturu saskaņotu pāri;

5.5.4. to fotometriskie raksturlielumi principā ir identiski.

5.6. Transportlīdzekļiem, kuru ārējā forma ir asimetriska, minētās prasības ievēro, ciktāl iespējams.

5.7. Grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti lukturi vai viens lukturis

5.7.1. Lukturi var būt grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti cits ar citu ar noteikumu, ka tie atbilst visām prasībām, kas attiecas uz krāsu, novietojumu, orientāciju, ģeometrisko redzamību, elektriskajiem slēgumiem, kā arī citām prasībām, ja tādas ir.

5.7.1.1. Lukturis atbilst fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kad visas pārējās funkcijas, ar kurām šis lukturis ir grupēts, kombinēts vai savstarpēji savietots, ir izslēgtas.

Tomēr, ja priekšējais vai aizmugurējais gabarītlukturis ir savstarpēji savietots ar vienu vai vairākām citām funkcijām, ko var aktivēt kopā ar to, prasībām attiecībā uz katras šādas citas funkcijas krāsu jābūt izpildītām, kad savietotā(-ās) funkcija(-as) un priekšējie vai aizmugurējie gabarītlukturi ir IESLĒGTI.

5.7.1.2. Nav atļauts savstarpēji savietot bremžu lukturus un virzienrādītāju lukturus.

5.7.1.3. Ja bremžu lukturi un virzienrādītāju lukturi ir grupēti, tie atbilst šādiem nosacījumiem:

5.7.1.3.1. jebkura horizontāla vai vertikāla taisne, kas iet cauri šo funkciju redzamo virsmu projekcijām atskaites asij perpendikulārā plaknē, nešķērso vairāk kā divas blakusesošas dažādu krāsu joslas atdalošas robežlīnijas;

5.7.1.3.2. to redzamās virsmas atskaites ass virzienā, pamatojoties uz zonām, kuras norobežo to gaismu izstarojošo virsmu ārējā kontūra, nepārklājas.

5.7.2. Atsevišķs lukturis

5.7.2.1. Atsevišķu lukturi, kā definēts 2.16.1. punkta a) apakšpunktā, ko veido divas vai vairāk atsevišķas daļas, uzstāda tādā veidā, ka:

a) atsevišķo daļu projekcijas kopējais laukums plaknē, kas pieskaras ārējās lēcas ārējai virsmai un ir perpendikulāra atskaites asij, neaizņemtu mazāk kā 60 % no tāda vismazākā taisnstūra laukuma, kurš aptver šo projekciju; vai

b) minimālais attālums starp divu blakusesošu/tangenciālu atsevišķo daļu malām, kas vērstas viena pret otru, nepārsniegtu 75 mm, to mērot perpendikulāri atskaites asij.

Šī prasība neattiecas uz atsevišķu atstarotāju.

5.7.2.2. Atsevišķu lukturi, kā definēts 2.16.1. punkta b) vai c) apakšpunktā, ko veido divi ar “D” marķēti lukturi vai divi neatkarīgi atstarotāji, uzstāda tā, lai:

a) abu lukturu vai atstarotāju redzamo virsmu projekcija atskaites ass virzienā aizņemtu ne mazāk kā 60 % no tāda vismazākā taisnstūra laukuma, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas atskaites ass virzienā; vai

b) minimālais attālums starp abu lukturu vai divu neatkarīgu atstarotāju redzamo virsmu vienas pret otru vērstajām malām atskaites ass virzienā nepārsniegtu 75 mm, to mērot perpendikulāri atskaites asij.

5.7.2.3. Atsevišķi lukturi, kā definēts 2.16.1. punkta d) apakšpunktā atbilst 5.7.2.1. punkta prasībām.

Ja vienā luktura korpusā ir ietverti divi vai vairāki lukturi un/vai divas vai vairākas atsevišķas redzamās virsmas, un/vai tiem ir kopēja ārējā lēca, tos neuzskata par savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu.

Tomēr joslas vai sloksnes formas lukturis var būt daļa no savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas.

5.7.2.4. Divus joslas vai sloksnes formas lukturus vai šādas formas lukturu pāra skaitu izvieto simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni, un tie abās pusēs atrodas ne mazāk kā 0,4 m no transportlīdzekļa galējās ārmalas un ir ne mazāk kā 0,8 m gari; šādas joslas apgaismošanu nodrošina vismaz ar diviem gaismas avotiem, kas atrodas pēc iespējas tuvāk tās galiem; gaismu izstarojošo virsmu drīkst veidot vairāki cits citam pretstatīti elementi ar nosacījumu, ka šīs atsevišķās gaismu izstarojošās virsmas, tās projicējot uz šķērsplaknes, atbilst 5.7.2.1. punkta prasībām.

5.8. Maksimālo augstumu virs zemes mēra no redzamās virsmas augstākā punkta un minimālo augstumu – no redzamās virsmas zemākā punkta atskaites ass virzienā.

Ja augstums (maksimālais un minimālais) virs zemes nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

5.8.1. Nolūkā samazināt ģeometriskās redzamības leņķus luktura novietojumu attiecībā pret tā augstumu virs zemes mēra no H plaknes.

5.8.2. Tuvās gaismas lukturu minimālo augstumu virs zemes mēra no optiskās sistēmas faktiskā izvada (piemēram, atstarotāja, lēcas, projekcijas lēcas) zemākā punkta neatkarīgi no tā izmantojuma.

5.8.3. Novietojumu attiecībā pret platumu nosaka no tās redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā, kura atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, ja tas attiecas uz kopējo platumu, un no redzamās virsmas iekšējām malām atskaites ass virzienā, ja tas attiecas uz attālumu starp lukturiem.

Ja novietojums attiecībā pret platumu nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

5.9. Ja nav īpašu norādījumu, laikā, kad lukturis ir ieslēgts, ar nolūku nemaina tā fotometriskos raksturlielumus (piemēram, stiprumu, krāsu, redzamo virsmu, u. c.).

5.9.1. Virzienrādītāju lukturi, transportlīdzekļa avārijas brīdinājuma signāls, dzintarkrāsas sānu gabarītlukturi, kas atbilst 6.18.7. punkta prasībām, un avārijas bremzēšanas signāls ir mirgojoši lukturi.

5.9.2. Jebkura luktura fotometriskie raksturlielumi var mainīties:

a) atkarībā no apkārtējā apgaismojuma;

b) citu lukturu aktivācijas rezultātā; vai

c) ja lukturus izmanto citai apgaismes funkcijai

ar nosacījumu, ka jebkuras fotometrisko raksturlielumu izmaiņas atbilst attiecīgā luktura tehnisko noteikumu prasībām.

5.9.3. 1., 1.a, 1.b, 2.a vai 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturu fotometriskie raksturlielumi var tikt mainīti ieslēgšanās fāzes laikā, secīgi aktivējot gaismas avotus, kā noteikts Noteikumu Nr. 6 5.6. punktā.

Šo noteikumu nepiemēro, kad 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāji tiek darbināti kā avārijas bremzēšanas signāls saskaņā ar šo noteikumu 6.23.1. punktu.

5.10. Lukturis, kas definēts 2.7. punktā, nedrīkst virzienā uz priekšu izstarot sarkanu gaismu, kura varētu būt maldinoša, un neviens lukturis, kas definēts 2.7. punktā, nedrīkst virzienā uz aizmuguri izstarot baltu gaismu, kura varētu būt maldinoša. Neņem vērā apgaismes ierīces, kas uzstādītas transportlīdzekļa iekšpuses apgaismošanai. Šaubu gadījumā atbilstību šai prasībai pārbauda šādi:

5.10.1. attiecībā uz sarkanas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa priekšgalu – sarkanas gaismas luktura redzamo virsmu, izņemot galējo aizmugurējo sarkano sānu gabarītlukturi, nevar tieši redzēt novērotājs, kas pārvietojas 1. zonā, kā noteikts 4. pielikumā;

5.10.2. attiecībā uz baltas gaismas redzamību virzienā uz aizmuguri, izņemot atpakaļgaitas lukturus un baltas krāsas sānu pamanāmības marķējumus, – baltas gaismas luktura redzamo virsmu nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. zonas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m aiz transportlīdzekļa (sk. 4. pielikumu).

5.10.3. Novērotājam redzamo 1. un 2. zonu attiecīgās plaknes ierobežo šādi: 5.10.3.1. augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 2,2 m virs zemes; 5.10.3.2. platumā – divas vertikālas plaknes, kas, veidojot 15° leņķi attiecīgi virzienā uz priekšu un uz aizmuguri uz āru no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, šķērso to transportlīdzekļa vidējai garenplaknei paralēlo vertikālo plakņu saskares punktu vai punktus, kuras ierobežo transportlīdzekļa gabarītplatumu; ja ir vairāki saskares punkti, tad vistālāk priekšā esošais punkts atbilst priekšējai plaknei, un vistālāk aizmugurē esošais punkts – aizmugures plaknei.

5.11. Elektriskie slēgumi ir tādi, lai priekšējos un aizmugurējos gabarītlukturus, kontūrlukturus, ja tādi ir, sānu gabarītlukturus, ja tādi ir, un aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes lukturus varētu IESLĒGT un IZSLĒGT tikai vienlaicīgi.

5.11.1. Šo nosacījumu nepiemēro:

5.11.1.1. ja ir IESLĒGTI priekšējie un aizmugurējie gabarītlukturi, kā arī sānu gabarītlukturi, ja tie ir kombinēti vai savstarpēji savietoti ar minētajiem lukturiem, tos izmantojot kā stāvgaismas lukturus; vai

5.11.1.2. ja sānu gabarītlukturi mirgo kopā ar virzienrādītājiem; vai

5.11.2. priekšējiem gabarītlukturiem, ja to funkcija ir aizstāta saskaņā ar 5.12.1. punkta noteikumiem.

5.11.3. Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas gadījumā visi gaismas avoti tiek ieslēgti un izslēgti vienlaicīgi.

5.12. Elektriskie slēgumi ir tādi, lai tālās un tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus nevarētu ieslēgt, ja nav ieslēgti arī 5.11. punktā minētie lukturi. Tomēr šī prasība neattiecas uz tālās vai tuvās gaismas lukturiem, ja to gaismas brīdinājuma signālus veido galveno tālās gaismas lukturu ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem vai tuvās gaismas lukturu ieslēgšanās ar īsiem intervāliem, vai pārmaiņus tālās un tuvās gaismas lukturu ieslēgšanās ar īsiem intervāliem.

5.12.1. Tuvās gaismas lukturi un/vai tālās gaismas lukturi, un/vai priekšējie miglas lukturi var aizstāt priekšējo gabarītlukturu funkciju ar nosacījumu, ka:

5.12.1.1. to elektriskie slēgumi ir tādi, ka jebkuras šādas apgaismes ierīces atteices gadījumā notiek priekšējo gabarītlukturu automātiska atkārtota aktivēšana; un

5.12.1.2. aizstājošais lukturis/funkcija attiecībā uz konkrēto gabarītlukturi atbilst prasībām, ko piemēro: a) ģeometriskajai redzamībai, kas priekšējiem gabarītlukturiem noteikta 6.9.5. punktā; un b) minimālajām fotometriskajām vērtībām atbilstoši gaismas izkliedes leņķiem; un

5.12.1.3. aizstājošā luktura testa ziņojumos ir sniegti atbilstoši pierādījumi par atbilstību 5.12.1.2. punktā noteiktajām prasībām.

5.13. Signalizators

Ja šajos noteikumos ir noteikta prasība uzstādīt noslēgta kontūra signalizatoru, to var aizstāt ar “darbības” signalizatoru.

5.14. Ieslēpjami lukturi

5.14.1. Lukturus aizliegts ieslēpt, izņemot tālās gaismas lukturus, tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus, ko drīkst ieslēpt, kad tos neizmanto.

5.14.2. Ja notiek ieslēpšanas ierīces(-ču) darbības atteice, lukturi paliek lietošanas pozīcijā, ja tos jau lieto, vai arī tos iespējams bez darbarīkiem pārvietot lietošanas pozīcijā.

5.14.3. Lukturus iespējams pārvietot lietošanas pozīcijā un ieslēgt ar vienu un to pašu vadības ierīci, pieļaujot arī iespēju pārvietot tos lietošanas pozīcijā bez ieslēgšanas. Tomēr grupētu tālās gaismas un tuvās gaismas lukturu gadījumā minētajai vadības ierīcei jāaktivē tikai tuvās gaismas lukturi.

5.14.4. Nav iespējams no vadītāja vietas apzināti pārtraukt ieslēgtu lukturu pārvietošanos, pirms tie sasnieguši lietošanas pozīciju. Ja pastāv risks apžilbināt citus ceļu satiksmes dalībniekus, kamēr lukturi atrodas kustībā, tie drīkst iedegties, tikai sasniedzot lietošanas pozīciju.

5.14.5. Ja ieslēpšanas ierīces temperatūra ir no – 30 °C līdz + 50 °C, galvenie lukturi lietošanas pozīcijā spēj sasniegt trīs sekunžu laikā pēc vadības ierīces sākotnējās iedarbināšanas.

5.15. Lukturu (11) izstarotās gaismas krāsas ir šādas:

Tālās gaismas lukturis: balta Tuvās gaismas lukturis: balta Priekšējais miglas lukturis: balta vai selektīvi dzeltena Atpakaļgaitas lukturis: balta Virzienrādītāja lukturis: dzintarkrāsa Avārijas brīdinājuma signāls: dzintarkrāsa Bremžu lukturis: sarkana Avārijas bremzēšanas signāls: dzintarkrāsa vai sarkana Aizmugurējas sadursmes brīdinājuma signāls: dzintarkrāsa Aizmugurējās reģistrācijas numura zīmes apgaismojuma lukturis: balta Priekšējais gabarītlukturis: balta Aizmugurējais gabarītlukturis: sarkana Priekšējais miglas lukturis: balta vai selektīvi dzeltena Aizmugurējais miglas lukturis: sarkana Stāvgaismas lukturis: balta priekšā, sarkana aizmugurē, dzintarkrāsa, ja savietots ar sānu virzienrādītāju lukturiem vai sānu gabarītlukturiem Sānu gabarītlukturis: dzintarkrāsa; tomēr galējais aizmugurējais sānu gabarītlukturis var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai kombinēts, vai savstarpēji savietots ar aizmugurējo gabarītlukturi, aizmugurējo kontūrlukturi, aizmugurējo miglas lukturi, bremžu lukturi vai grupēts ar aizmugurējo atstarotāju, vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar aizmugurējo atstarotāju Kontūrlukturis: balta priekšā, sarkana aizmugurē Dienas gaitas lukturis: balta Aizmugurējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas: sarkana Aizmugurējais atstarotājs, kam ir trīsstūra forma: sarkana Priekšējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas: identiska avārijas gaismai (12) Sānu atstarotājs, kam nav trīsstūra formas: dzintarkrāsa; tomēr galējais aizmugurējais sānu atstarotājs var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar aizmugurējo gabarītlukturi, aizmugurējo kontūrlukturi, aizmugurējo miglas lukturi, bremžu lukturi, galējo aizmugurējo sarkano sānu gabarītlukturi vai aizmugurējo atstarotāju, kam nav trīsstūra formas. Pagriešanās lukturis: balta Pamanāmības marķējumi: balta priekšā; balta vai dzeltena sānos; sarkana vai dzeltena aizmugurē (13) Adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS): balta Ārējais palīgapgaismojuma lukturis: balta Manevrēšanas lukturis: balta

5.16. Lukturu skaits

5.16.1. Transportlīdzeklī uzstādīto lukturu skaits ir tāds, kā norādīts šo noteikumu atsevišķajās specifikācijās.

5.17. Jebkuru lukturi drīkst uzstādīt uz kustīgām sastāvdaļām, ievērojot 5.18., 5.19. un 5.20. punktā noteiktos nosacījumus.

5.18. Aizmugurējos gabarītlukturus, aizmugurējos virzienrādītājus un aizmugurējos atstarotājus, kam ir trīsstūra forma vai kam tās nav, drīkst uzstādīt uz kustīgām sastāvdaļām tikai šādos gadījumos:

5.18.1. ja visos kustīgo sastāvdaļu fiksētajos stāvokļos uz šīm kustīgajām sastāvdaļām uzstādītie lukturi atbilst šiem lukturiem piemērojamajām novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolometriskajām un fotometriskajām prasībām;

5.18.2. ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst, ar divu tādu lukturu mezglu, kuri marķeti ar “D” (sk. 2.16.1. punktu), pietiek, ja novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām atbilst tikai viens no šiem lukturiem visos kustīgās sastāvdaļu fiksētajos stāvokļos; vai

5.18.3. ja minētajām funkcijām uzstāda un aktivē papildu lukturus, kad attiecīgā kustīgā sastāvdaļa atrodas fiksētā atvērtā stāvoklī, ar noteikumu, ka šie papildu lukturi atbilst novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām, kas attiecas uz lukturiem, ko uzstāda uz attiecīgās kustīgās sastāvdaļas.

5.18.4. Ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst, izmantojot savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu, piemēro jebkuru no šiem nosacījumiem: a) ja visa savstarpēji atkarīgo lukturu sistēma ir uzstādīta uz kustīgās(-ajām) sastāvdaļas(-ām), ievēro 5.18.1. punkta prasības. Tomēr minētajām funkcijām var aktivēt papildu lukturus, kad kustīgā sastāvdaļa atrodas jebkurā fiksētā atvērtā stāvoklī, ar nosacījumu, ka šādi papildu lukturi atbilst visām novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām, ko piemēro uz kustīgās sastāvdaļas uzstādītajiem lukturiem; vai b) ja savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma ir daļēji uzstādīta uz nekustīgās sastāvdaļas un daļēji uz kustīgās sastāvdaļas, izņemot virzienrādītāju lukturus, savstarpēji atkarīgais(-ie) lukturis(-i), ko pieteikuma iesniedzējs norādījis ierīces apstiprināšanas procedūras laikā, atbilst visām novietojuma, ārējās ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām, ko piemēro šādiem lukturiem, visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos. Iekšējās ģeometriskās redzamības prasību(-as) uzskata par izpildītu(-ām), ja šāds(-i) savstarpēji atkarīgais(-ie) lukturis(-i) visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos joprojām atbilst fotometriskajām vērtībām, kas ierīces apstiprināšanai noteiktas attiecībā uz gaismas izkliedi. Attiecībā uz virzienrādītāju lukturiem savstarpēji atkarīgs(-i) lukturis(-i), ko pieteikuma iesniedzējs norādījis ierīces apstiprināšanas procedūras laikā, atbilst visām novietojuma, ģeometriskās redzamības, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos. Šo nosacījumu nepiemēro, ja, lai izpildītu pilnīga ģeometriskās redzamības leņķa prasības, tiek aktivēti papildu lukturi, kad kustīgā sastāvdaļa atrodas jebkādā fiksētā atvērtā stāvoklī, ar noteikumu, ka šie papildu lukturi atbilst novietojuma, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, ko piemēro virzienrādītāju lukturiem, kas uzstādīti uz kustīgās sastāvdaļas.

5.19. Kad kustīgās sastāvdaļas atrodas pozīcijā, kas nav “normāla lietošanas pozīcija”, uz šīm kustīgajām sastāvdaļām uzstādītās ierīces nerada nevajadzīgas neērtības ceļu satiksmes dalībniekiem.

5.20. Ja lukturis ir uzstādīts uz kustīgas sastāvdaļas un ja kustīgā sastāvdaļa ir “normālā lietošanas pozīcijā(-ās)”, lukturis vienmēr atgriežas tajā pozīcijā(-ās), ko ražotājs norādījis saskaņā ar šiem noteikumiem. Uzskata, ka tuvās gaismas lukturi un priekšējie miglas lukturi atbilst šai prasībai, ja, kustīgajām sastāvdaļām pārvietojoties un atgriežoties normālajā pozīcijā 10 reizes, neviena no šo lukturu leņķiskā noliekuma vērtībām attiecībā pret luktura balstu, to mērot pēc kustīgās sastāvdaļas katras darbināšanas, neatšķiras no 10 izmērīto vērtību vidējās vērtības vairāk kā par 0,15 %. Ja šī vērtība ir pārsniegta, katru 6.2.6.1.1. punktā norādīto robežu pielāgo atbilstīgi pārsniegtajai vērtībai, lai samazinātu atļautās noliekuma robežas, pārbaudot transportlīdzekli saskaņā ar 6. pielikumu.

5.21. Neviena kustīgā daļa nevienā fiksētā pozīcijā, kas atšķiras no “normālā lietošanas pozīcijas”, neatkarīgi no tā, vai uz tās ir vai nav uzstādīta gaismas signālierīce, nedrīkst apslēpt vairāk kā 50 % no priekšējo un aizmugurējo gabarītlukturu, priekšējo un aizmugurējo virzienrādītāju lukturu un atstarotāju redzamās virsmas atskaites ass virzienā.

kustīgās sastāvdaļas fiksēts stāvoklis ir kustīgās sastāvdaļas stabils vai dabisks atbalsta stāvoklis(-ļi), ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs, neatkarīgi no tā, vai sastāvdaļa šajā stāvoklī ir vai nav nofiksēta.

Ja minētā prasība nav izpildāma, rīkojas šādi:

5.21.1. gadījumos, kad kustīgās sastāvdaļas apslēpj vairāk par 50 % no minēto lukturu redzamās virsmas to atskaites ass virzienā, aktivē papildu lukturus, kas atbilst visām minēto lukturu novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām; vai

5.21.2. aizpildot paziņojuma veidlapu (1. pielikuma 10.1. punkts), tajā iekļauj piezīmi, kas informē citas administratīvās iestādes par to, ka kustīgās sastāvdaļas var apslēpt vairāk par 50 % no minēto lukturu redzamās virsmas atskaites ass virzienā; un ar uzrakstu transportlīdzeklī informē lietotāju par to, ka, kādai kustīgai daļai atrodoties noteiktā(-os) stāvoklī(-ļos), citi ceļu satiksmes dalībnieki jābrīdina par transportlīdzekļa atrašanos uz ceļa; piemēram, ar brīdinājuma trīsstūri vai citām ierīcēm saskaņā ar nacionālajām prasībām lietošanai uz ceļa.

5.21.3. Šo noteikumu 5.21.2. punkts neattiecas uz atstarotājiem.

5.22. Ja lukturi nevar darbināt, uzstādot vienīgi gaismas avotu un/vai drošinātāju, par neesošu uzskata arī lukturi, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, izņemot atstarotājus.

5.23. Lukturus, kas apstiprināti ar gaismas avotu(-iem) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, izņemot, ja šāds(-i) gaismas avots(-i) tiek lietots(-i) kā nenomaināms(-i) gaismas avots(-i), kā definēts šo noteikumu 2.7.1.1.2. punktā, transportlīdzeklī uzstāda tā, lai gaismas avotu varētu pareizi nomainīt bez speciālistu palīdzības un bez īpašiem darbarīkiem, izņemot tos, ko kopā ar transportlīdzekli piegādājis ražotājs. Transportlīdzekļa ražotājs līdz ar transportlīdzekli piegādā nomaiņas procedūras sīku aprakstu.

5.23.1. Ja gaismas avota modulim ir turētājs apstiprinātam nomaināmam gaismas avotam atbilstoši Noteikumiem Nr. 37, šis gaismas avots ir nomaināms, kā noteikts iepriekš 5.23. punktā.

5.24. Aizmugurējā gabarītluktura gaismas signalizācijas funkcijas pagaidu bezatteices aizvietošana luktura nedarbošanās gadījumā ir atļauta, ja aizstājošā funkcija krāsas, galvenā stipruma un novietojuma ziņā ir līdzīga funkcijai, kas vairs nedarbojas, un ja aizvietojošā ierīce turpina pildīt savu sākotnējo drošības funkciju. Aizvietošanas laikā signalizators uz kontrolmērinstrumentu paneļa (šo noteikumu 2.18. punkts) norāda uz pagaidu aizvietojumu un vajadzību pēc remonta.

5.25. Ja ir uzstādīta AFS, to uzskata par ekvivalentu tuvās gaismas lukturu pārim un ja sistēma nodrošina tālās gaismas funkciju(-as), to uzskata par ekvivalentu tālās gaismas lukturu pārim.

5.26. Ir atļauti aizmugurējie virzienrādītāju lukturi, aizmugurējie gabarītlukturi, bremžu lukturi (izņemot S4 kategorijas bremžu lukturus) un aizmugurējie miglas lukturi ar maināmu gaismas stipruma vadību, kas vienlaikus reaģē vismaz uz vienu no šādiem ārējiem apstākļiem: apkārtējais apgaismojums, migla, sniegputenis, lietus, šļakatas, putekļu mākoņi, gaismu izstarojošās virsmas aptraipīšana – ar nosacījumu, ka tiem noteiktā stipruma attiecība tiek saglabāta visās variāciju pārejās. Pāreju laikā nedrīkst būt novērojamas asas stipruma variācijas. S4 kategorijas bremžu lukturiem drīkst būt mainīgs gaismas stiprums neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Vadītājam drīkst būt iespēja iestatīt iepriekšminēto funkciju gaismas stiprumus atbilstoši to nemainīgajai kategorijai un pārslēgt tās atpakaļ uz automātiski mainīgo kategoriju.

5.27. M un N kategorijas transportlīdzekļu gadījumā pieteikuma iesniedzējs pierāda tehniskajam dienestam, kas atbildīgs par tipa apstiprināšanas testiem, ka elektroenerģijas padeves nosacījumi attiecībā uz 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. un 2.7.15. punktā minētajām ierīcēm, kad transportlīdzekļa elektriskā sistēma ir nemainīga sprieguma darba stāvoklī, kas atbilst pieteikuma iesniedzēja norādītajai atbilstošajai mehāniskā transportlīdzekļa kategorijai, atbilst šādiem noteikumiem:

5.27.1. spriegums, kas tiek pievadīts tādu ierīču spailēm, kuras atbilstoši to tipa apstiprinājuma dokumentācijai ir pārbaudītas ar īpašu elektroenerģijas padeves/gaismas avota elektronisko vadības ierīci vai sekundārā darbības režīmā, vai pie pieteikuma iesniedzēja pieprasītā sprieguma, nepārsniedz spriegumu, kas noteikts attiecīgajām apstiprinātajām ierīcēm vai funkcijām;

5.27.2. visos gadījumos, kad uz elektroenerģijas padeves nosacījumiem neattiecas 5.27.1. punkts, spriegums uz ierīces(-ču) vai funkcijas(-u) spailēm nepārsniedz 6,75 V (6 voltu sistēmās), 13,5 V (12 voltu sistēmās) vai 28 V (24 voltu sistēmās) par vairāk kā 3 %. Līdzekļi, ar kuriem regulē maksimālo spriegumu uz ierīces spailēm, ērtības labad var atrasties ierīces korpusā.

5.27.3. Noteikumi 5.27.1. un 5.27.2. punktā neattiecas uz ierīcēm, kurās ietverta gaismas avota elektroniskā vadības iekārta vai mainīgs stiprums regulators, kas ir daļa no ierīces.

5.27.4. Apstiprinājuma dokumentācijai pievieno ziņojumu, kurā apraksta metodes, kas izmantotas atbilstības pierādīšanai, un iegūtos rezultātus.

5.28. Vispārīgi noteikumi par ģeometrisko redzamību

5.28.1. Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē nav šķēršļu gaismas izplatībai no luktura redzamās virsmas jebkuras daļas, ko novēro no bezgalības. Tomēr šķēršļus neņem vērā, ja uz tiem ir ticis norādīts jau lukturu tipa apstiprināšanas laikā.

5.28.2. Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, novērošanas virzienu maina paralēli, lai panāktu tādu pašu precizitāti.

5.28.3. Ja uzstādītam lukturim kādu luktura redzamās virsmas daļu aizsedz kādas citas transportlīdzekļa daļas, sniedz pierādījumus, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa joprojām atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas ierīces apstiprināšanai.

5.28.4. Ja ģeometriskās redzamības vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5° (lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes, to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta nosacījumiem), uzstādītās optiskās iekārtas fotometrisko mērījumu lauku var samazināt līdz 5° zem horizontāles.

5.28.5. Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas ģeometriskās redzamības prasības izpildās, kad visi tās savstarpēji atkarīgie lukturi tiek darbināti kopā.

5.29. LED modulim nav nepieciešams būt nomaināmam, ja tā norādīts sastāvdaļas tipa apstiprinājuma paziņojuma lapā.

5.30. Visu lukturu (ierīču) tipa apstiprināšana ir veikta atbilstoši ANO noteikumiem par attiecīgajām ierīcēm, kā noteikts šo noteikumu 6. punktā, kad to uzstāda uz transportlīdzekļa.

5.31. Transportlīdzeklim uzstādītos lukturus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem un kas apstiprināti vienas vai vairāku nomaināmu gaismas avotu kategorijām atbilstoši ANO Noteikumiem Nr. 37., 99., vai 128, aprīko tikai ar gaismas avotiem, kuri apstiprināti atbilstoši minētajām gaismas avotu kategorijām.

Šī prasība neattiecas uz gaismas avota moduļiem, LED moduļiem un nenomaināmiem gaismas avotiem, izņemot, ja tie ir jāapstiprina saskaņā ar piemērojamiem ANO noteikumiem.

6. INDIVIDUĀLĀS SPECIFIKĀCIJAS

6.1. Tālās gaismas lukturi (Noteikumi Nr. 98 un 112)

6.1.1. Esība

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Aizliegts uzstādīt piekabēm.

6.1.2. Skaits

Divi vai četri, kuru tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98 vai 112, izņemot A klases galvenos lukturus.

N3 kategorijas transportlīdzekļiem: drīkst uzstādīt divus papildu tālās gaismas lukturus.

Ja transportlīdzeklī ir uzstādīti četri ieslēpjami galvenie lukturi, divus papildu galvenos lukturus atļauts uzstādīt tikai gaismas signalizācijai, ko veido lukturu ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem (sk. 5.12. punktu) diennakts gaišajā laikā.

6.1.3. Izkārtojums

Īpašu specifikāciju nav.

6.1.4. Novietojums

6.1.4.1. Platumā: īpašu specifikāciju nav.

6.1.4.2. Augstumā: īpašu specifikāciju nav.

6.1.4.3. Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.1.5. Ģeometriskā redzamība

Apgaismojošās virsmas redzamību, tostarp tās redzamību zonās, kas attiecīgajā novērošanas virzienā šķiet neapgaismotas, nodrošina diverģējošā telpā, ko nosaka, zīmējot līnijas, kuras pamatojas uz apgaismojošās virsmas perimetru un veido vismaz 5° leņķi ar galvenā luktura atskaites asi. Ģeometriskās redzamības leņķu sākums ir apgaismojošās virsmas projekcijas perimetrs šķērsplaknē, kas pieskaras tai galvenā luktura lēcas daļai, kura ir izvirzīta vistālāk uz priekšu.

6.1.6. Orientācija

Virzienā uz priekšu.

Katrā transportlīdzekļa pusē drīkst būt ne vairāk kā viens tālās gaismas lukturis, kas drīkst būt grozāms, lai nodrošinātu līkuma izgaismošanu.

6.1.7. Elektriskie slēgumi

6.1.7.1. Izņemot gadījumus, kad tālās gaismas lukturi tiek izmantoti ar īsiem intervāliem mirgojošas gaismas brīdinājuma signālu sniegšanai, tos var ieslēgt tikai tad, kad galveno lukturu gaismas galvenais slēdzis ir ieslēgtā (“ON”) vai “AUTO” (automātiskā) stāvoklī un ir izpildījušies nosacījumi tuvās gaismas automātiskai aktivēšanai. Pēdējā minētajā gadījumā tālās gaismas lukturi izslēdzas automātiski, kad beidzas nosacījumi tuvās gaismas automātiskai aktivēšanai.

6.1.7.2. Tālās gaismas lukturu vadība var būt automātiska attiecībā uz to aktivēšanu un deaktivēšanu, vadības signālus radot sensorsistēmai, kas spēj noteikt šādus apstākļus un reaģēt uz katru no tiem:

a) apkārtējais apgaismojums;

b) priekšējo apgaismes ierīču un pretimbraucošo transportlīdzekļu priekšējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma;

c) priekšā braucošo transportlīdzekļu aizmugurējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma.

Ir atļautas sensoru papildfunkcijas veiktspējas uzlabošanai.

Šajā punkta “transportlīdzekļi” ir tādi L, M, N, O un T kategorijas transportlīdzekļi, kā arī velosipēdi, kas aprīkoti ar atstarotājiem, ar apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kas ir IESLĒGTAS.

6.1.7.3. Vienmēr ir iespējams tālās gaismas lukturus manuāli IESLĒGT un IZSLĒGT un manuāli IZSLĒGT tālās gaismas lukturu automātisko vadību.

Turklāt tālās gaismas lukturu un to automātiskās vadības izslēgšana notiek ar vienkāršu un tūlītējas iedarbības manuālu darbību; apakšizvēlņu izmantošana nav atļauta.

6.1.7.4. Tālās gaismas lukturus drīkst ieslēgt vai nu vienlaicīgi, vai pa pāriem. Gadījumā, ja ir uzstādīti divi papildu tālās gaismas lukturi, kā saskaņā ar 6.1.2. punktu atļauts tikai N3 kategorijas transportlīdzekļiem, vienlaicīgi nedrīkst tikt ieslēgti vairāk kā divi pāri. Pārslēdzot no tuvās gaismas uz tālo gaismu, ieslēdzas vismaz viens tālās gaismas lukturu pāris. Pārslēdzot no tālās gaismas uz tuvo gaismu, vienlaicīgi izslēdzas visi tālās gaismas lukturi.

6.1.7.5. Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

6.1.7.6. Ja uzstādīti četri ieslēpjami galvenie lukturi, tiem atrodoties paceltā stāvoklī nav iespējama nekādu citu uzstādītu galveno lukturu darbība, ja tie paredzēti tāda gaismas signāla izstarošanai, ko veido lukturu ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem (5.12. punkts) diennakts gaišajā laikā.

6.1.8. Signalizators

Noslēgta kontūra signalizators jāuzstāda obligāti.

6.1.8.1. Ja tālās gaismas lukturu vadība ir automātiska, kā aprakstīts iepriekš 6.1.7.1. punktā, vadītājam tiek sniegta norāde, ka tālās gaismas automātiskas kontroles funkcija ir aktivēta. Šī informācija tiek rādīta vienmēr, kamēr vien ir ieslēgta automātiskā vadība.

6.1.9. Citas prasības

6.1.9.1. Kopējais maksimālais gaismas stiprums tālās gaismas lukturiem, ko var ieslēgt vienlaicīgi, nedrīkst pārsniegt 430 000 cd, kas atbilst atsauces vērtībai 100.

6.1.9.2. Maksimālo gaismas stiprumu iegūst, saskaitot atsevišķos kontrolskaitļus, kas norādīti uz katra atsevišķā galvenā luktura. Katram galvenajam lukturim ar marķējumu “R” vai “CR” piešķir kontrolskaitli “10”.

6.1.9.3. Tālās gaismas lukturu automātiska aktivēšana un deaktivēšana

6.1.9.3.1. Sensorsistēma, ko izmanto tālās gaismas lukturu automātiskas aktivēšanas un deaktivēšanas automātiskajai vadībai, kā aprakstīts 6.1.7.1. punktā, atbilst šādām prasībām: 6.1.9.3.1.1. to lauku minimālās robežas, kuros sensors spēj uztvert no citiem 6.1.7.1. punktā noteiktajiem transportlīdzekļiem izstaroto gaismu, nosaka šādi leņķi. 6.1.9.3.1.1.1. Horizontālie leņķi: 15° pa kreisi un 15° pa labi. Vertikālie leņķi: Augšupvērstais leņķis 5° Sensora uzstādīšanas augstums (sensoru atveres augstums virs zemes) mazāk nekā 2 m starp 1,5 un 2,5 m vairāk nekā 2,0 m Lejupvērstais leņķis 2° 2° līdz 5° 5° Šos leņķus mēra no sensora apertūras centra attiecībā pret horizontālu taisnu līniju caur tā centru, kas paralēla transportlīdzekļa vidējai garenasij. 6.1.9.3.1.2. Sensorsistēma uz taisna līdzena ceļa spēj konstatēt: a) pretimbraucošu mehānisko transportlīdzekli vismaz 400 m attālumā; b) pa priekšu tajā pašā virzienā braucošu mehānisko transportlīdzekli vai transportlīdzekli ar piekabi vismaz 100 m attālumā; c) pretimbraucošu velosipēdu, kura apgaismojumu veido balts lukturis ar gaismas stiprumu 150 cd ar gaismu izstarojošu virsmu 10 cm2 ± 3 cm2 un augstumu virs zemes 0,8 m – vismaz 75 m attālumā. Verificējot atbilstību a) un b) apakšpunktam, ieslēdz pretimbraucošā un pa priekšu braucošā mehāniskā transportlīdzekļa (vai transportlīdzekļa ar piekabi) gabarītlukturus (attiecīgā gadījumā) un tuvās gaismas lukturus.

6.1.9.3.2. Pāreja no tālās gaismas uz tuvo gaismu un otrādi saskaņā ar 6.1.7.1. punktā norādītajiem apstākļiem drīkst notikt automātiski un nedrīkst radīt neērtības, traucēt vai apžilbināt.

6.1.9.3.3. Automātiskās vadības vispārīgo veiktspēju verificē šādi: 6.1.9.3.3.1. izmantojot pieteikuma iesniedzēja nodrošinātu simulāciju vai citus verifikācijas līdzekļus, ko atzīst tipa apstiprinātāja iestāde; 6.1.9.3.3.2. veicot testa braucienu saskaņā ar 12. pielikuma 1. punktu. Automātiskās vadības veiktspēju dokumentē un salīdzina ar to, ko aprakstā norādījis pieteikuma iesniedzējs. Norāda acīmredzami nepareizu darbību, ja tāda ir (piemēram, pārlieka leņķiskā pārvietošanās vai mirgošana).

6.1.9.3.4. Tālās gaismas lukturu vadība var būt tāda, ka tālās gaismas lukturi tiek automātiski ieslēgti tikai, ja: a) laukos un attālumos, kā noteikts 6.1.9.3.1.1. un 6.1.9.3.1.2. punktā, nav konstatēti 6.1.7.1. punktā minētie transportlīdzekļi; un b) konstatētais apkārtējā apgaismojuma līmenis ir, kā noteikts turpmāk 6.1.9.3.5. punktā.

6.1.9.3.5. Gadījumā, ja tālās gaismas lukturi tiek IESLĒGTI automātiski, tie automātiski tiek IZSLĒGTI, ja laukos un attālumos, kā noteikts 6.1.9.3.1.1. un 6.1.9.3.1.2. punktā, tiek konstatēti 6.1.7.1. punktā minētie pretimbraucošie vai pa priekšu braucošie transportlīdzekļi. Turklāt tie tiek automātiski IZSLĒGTI, ja apkārtējā apgaismojuma apstākļi ir tādi, ka apgaismojums pārsniedz 7 000 lx. Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šai prasībai, veicot simulāciju vai izmantojot citus verifikācijas līdzekļus, ko atzīst tipa apstiprinātāja iestāde. Ja nepieciešams, apgaismojumu mēra uz horizontālas virsmas ar kosinusā koriģētu sensoru, kas uzstādīts tādā pašā augstumā kā transportlīdzeklī. To ražotājs var pierādīt, iesniedzot pietiekamu dokumentāciju vai izmantojot citus līdzekļus, ko atzīst tipa apstiprinātāja iestāde.

6.2. Tuvās gaismas lukturi (Noteikumi Nr. 98 un 112)

6.2.1. Esība

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Aizliegts uzstādīt piekabēm.

6.2.2. Skaits

Divi, kuru tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98 vai 112, izņemot A klases galvenos lukturus.

6.2.3. Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.2.4. Novietojums

6.2.4.1. Platumā: tā redzamās virsmas mala atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nav mazāks kā 600 mm. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; visu pārējo kategoriju mehāniskajiem transportlīdzekļiem šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums nepārsniedz 1 300 mm.

6.2.4.2. Augstumā: ne zemāk kā 500 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. N3G kategorijas (paaugstinātas pārgājības) transportlīdzekļiem (14) maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm.

6.2.4.3. Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.2.5. Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un β, kā noteikts 2.13. punktā:

α = 15° uz augšu un 10° uz leju,

β = 45° uz āru un 10° uz iekšu.

Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās galvenā luktura tuvumā nerada sekundāru ietekmi, kas rada neērtības citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

6.2.6. Orientācija

Uz priekšu.

6.2.6.1. Vertikālā orientācija

6.2.6.1.1. Sākotnējo lejupvērsto tuvās gaismas kūļa robežu, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja sēdvietā, transportlīdzekļa ražotājs nosaka ar precizitāti līdz 0,1 procentam, un to skaidri salasāmi un neizdzēšami ar 7. pielikumā parādīto simbolu norāda uz katra transportlīdzekļa vai nu pie katra galvenā luktura, vai uz ražotāja plāksnītes.

Šādi norādītā lejupvērstā noliekuma vērtību definē saskaņā ar 6.2.6.1.2. punktu.

6.2.6.1.2. Atkarībā no tā, kādā metros izteiktā augstumā (h) atrodas tuvās gaismas luktura redzamās virsmas apakšējā mala atskaites ass virzienā, to mērot nenoslogotam transportlīdzeklim, tuvās gaismas kūļa robežas vertikālais noliekums visos statiskajos stāvokļos, kas noteikti 5. pielikumā, saglabājas šādās robežvērtībās, un sākotnējam vērsumam ir šādas vērtības:

h < 0,8 Robežvērtības : no – 0,5 procentiem līdz – 2,5 procentiem Sākotnējais vērsums : no – 1,0 procentiem līdz – 1,5 procentiem

0,8 < h < 1,0 Robežvērtības : no – 0,5 procentiem līdz – 2,5 procentiem Sākotnējais vērsums : no – 1,0 procentiem līdz – 1,5 procentiem vai, pēc ražotāja ieskatiem, Robežvērtības : no – 1,0 procentiem līdz – 3,0 procentiem Sākotnējais vērsums : no – 1,5 procentiem līdz – 2,0 procentiem Šajā gadījumā transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumā iekļauj informāciju par to, kura no abām alternatīvām jāizmanto.

h > 1,0 Robežvērtības : no – 1,0 procentiem līdz – 3,0 procentiem Sākotnējais vērsums : no – 1,5 procentiem līdz – 2,0 procentiem

Minētās robežvērtības un sākotnējā vērsuma vērtības ir apkopotas turpmākajā diagrammā.

N3G kategorijas (paaugstinātas pārgājības) transportlīdzekļiem, kuros galveno lukturu augstums pārsniedz 1 200 mm, robežas vertikālais noliekums ir starp: – 1,5 procentiem un – 3,5 procentiem.

Sākotnējais vērsums ir no – 2 procentiem līdz – 2,5 procentiem.

I(%)

h(m)

6.2.6.2. Galveno lukturu līmeņošanas ierīce

6.2.6.2.1. Ja galveno lukturu līmeņošanas ierīce nepieciešama, lai ievērotu 6.2.6.1.1. un 6.2.6.1.2. punkta prasības, šī ierīce ir automātiska.

6.2.6.2.2. Tomēr ir atļautas manuālas bezpakāpju un pakāpjveida regulēšanas ierīces, ja tām ir atdures stāvoklis, kurā lukturus var atiestatīt to sākotnējā slīpumā, kā noteikts 6.2.6.1.1. punktā, šajā nolūkā izmantojot regulēšanas skrūves vai tamlīdzīgus līdzekļus.

Šādas manuāli regulējamas ierīces ir darbināmas no vadītāja vietas.

Nepārtraukti regulējamām ierīcēm ir atskaites marķējums, uz kura norādīti slogošanas nosacījumi, pie kuriem nepieciešama tuvās gaismas regulēšana.

Stāvokļu skaits ierīcēm, kas nav bezpakāpju regulēšanas ierīces, atbilst 6.2.6.1.2. punktā norādīto vērtību diapazonam saskaņā ar visiem 5. pielikumā noteiktajiem slogošanas nosacījumiem.

Arī šādām ierīcēm pie to vadības ierīces (8. pielikums) ir marķējums, kurā skaidri norādīti slogošanas nosacījumi, kas noteikti 5. pielikumā, un pie kuriem nepieciešama tuvās gaismas kūļa regulēšana.

6.2.6.2.3. Ja notiek 6.2.6.2.1. un 6.2.6.2.2. punktā aprakstītās ierīces atteice, tuvās gaismas lukturi neieņem pozīciju, kurā tuvās gaismas kūļa noliekums ir mazāks nekā tad, kad ierīce pārstāja darboties.

6.2.6.3. Mērīšanas procedūra

6.2.6.3.1. Pēc sākotnējā noliekuma noregulēšanas tuvās gaismas kūļa vertikālo noliekumu, ko izsaka procentos, mēra statiskā stāvoklī pie 5. pielikumā noteiktajiem slogošanas nosacījumiem.

6.2.6.3.2. Tuvās gaismas kūļa noliekuma variācijas atkarībā no slodzes mēra saskaņā ar 6. pielikumā noteikto testa procedūru.

6.2.6.4. Horizontālā orientācija

Viena vai abu tuvās gaismas lukturu horizontālā orientācija var tikt mainīta, lai nodrošinātu līkuma izgaismošanu, ar noteikumu, ka, virzot visu gaismas kūli vai robežas lūzumpunktu, attālums no transportlīdzekļa priekšpuses, kurā robežas lūzumpunkts krustojas ar transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas līniju, nepārsniedz attiecīgo tuvās gaismas lukturu uzstādījuma augstumu vairāk nekā 100 reizes.

6.2.7. Elektriskie slēgumi

6.2.7.1. Vadības ierīce, ar ko pārslēdz uz tuvo gaismu, vienlaicīgi izslēdz visus tālās gaismas lukturus.

6.2.7.2. Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

6.2.7.3. Ja tuvās gaismas lukturi atbilst Noteikumiem Nr. 98, lokizlādes gaismas avoti tālo gaismu darbības laikā paliek ieslēgti.

6.2.7.4. Lai nodrošinātu līkuma izgaismošanu, ir atļauts aktivēt vienu papildu gaismas avotu vai vienu vai vairākus LED moduļus, kas atrodas tuvās gaismas lukturu iekšpusē vai lukturī (izņemot tālās gaismas lukturi), kurš ir grupēts vai savstarpēji apvienots ar attiecīgajiem tuvās gaismas lukturiem, ar noteikumu, ka transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas izliekuma horizontālais rādiuss ir 500 m vai mazāks. To ražotājs var pierādīt ar aprēķinu vai citiem līdzekļiem, ko atzīst tipa apstiprinātāja iestāde.

6.2.7.5. Tuvās gaismas lukturu ieslēgšana un izslēgšana drīkst notikt automātiski. Tomēr vienmēr ir jābūt iespējai tuvās gaismas lukturus ieslēgt un izslēgt manuāli.

6.2.7.6. Tuvās gaismas lukturi ieslēdzas un izslēdzas automātiski atkarībā no apkārtējā apgaismojuma (piemēram, tie ieslēdzas, braucot nakts apstākļos, tuneļos u. tml.) saskaņā ar 13. pielikuma prasībām;

6.2.7.7. Neskarot 6.2.7.6.1. punktu, tuvās gaismas lukturi drīkst ieslēgties un izslēgties automātiski atkarībā no citiem faktoriem, piemēram, laika vai apkārtējiem apstākļiem (piemēram, diennakts laika, transportlīdzekļa atrašanās vietas, lietus, miglas u. c.).

6.2.8. Signalizators

6.2.8.1. Signalizators nav obligāts.

6.2.8.2. Vizuāls mirgojošs vai nemirgojošs signalizators ir obligāts:

a) ja līkuma izgaismošanu panāk, pārvietojot visu gaismas kūli vai robežas lauzumpunktu; vai

b) ja galvenā tuvās gaismas kūļa nodrošināšanai izmanto vienu vai vairākus LED moduļus, izņemot, ja to vadojums ir tāds, ka jebkura viena LED moduļa atteices gadījumā gaismu izstarot pārtrauc visi.

To aktivē:

a) ja pārstāj darboties robežas lūzumpunkta virzīšana; vai

b) ja pārstāj darboties jebkurš LED modulis(-ļi), kas rada galveno tuvās gaismas kūli, izņemot, ja to vadojums ir tāds, ka jebkura viena LED moduļa atteices gadījumā gaismu izstarot pārtrauc visi.

Tas paliek ieslēgts, kamēr saglabājas atteice. To uz laiku var atcelt, bet tas atsāk darboties katru reizi, kad tiek ieslēgta un izslēgta ierīce, ar ko iedarbina un apstādina motoru.

6.2.9. Citas prasības

Prasības, kas noteiktas 5.5.2. punktā, neattiecas uz tuvās gaismas lukturiem.

Tuvās gaismas lukturus ar gaismas avotu vai LED moduli(-ļus), kuri nodrošina galveno tuvās gaismas kūli un kuru nominālā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus, uzstāda tikai kopā ar galveno lukturu tīrīšanas ierīci(-ēm) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 45 (15).

Attiecībā uz vertikālo noliekumu nepiemēro 6.2.6.2.2. punkta noteikumus tuvās gaismas lukturiem ar gaismas avotu vai LED moduli(-ļiem), kuri nodrošina tuvās gaismas kūli un kura(-u) nominālā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus.

Attiecībā uz kvēlspuldzēm, kurām norādīts vairāk nekā viens testa spriegums, piemēro to nominālo gaismas plūsmu, kas rada galveno tuvās gaismas kūli, kā norādīts ierīces tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā.

Attiecībā uz tuvās gaismas lukturiem, kas aprīkoti ar apstiprinātu gaismas avotu, piemērojamā nominālā gaismas plūsma ir vērtība pie attiecīgā testa sprieguma, kā norādīts to noteikumu attiecīgajā datu lapā, saskaņā ar kuriem izmantotais gaismas avots ir ticis apstiprināts, neņemot vērā nominālās gaismas plūsmas pielaides, kas norādītas šajā datu lapā.

Lai nodrošinātu līkuma izgaismošanu, drīkst izmantot tikai tuvās gaismas lukturus saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98 vai 112.

Ja līkuma izgaismošanu nodrošina, horizontāli virzot visu gaismas kūli vai robežas lauzumpunktu, šo funkciju aktivē tikai tad, ja transportlīdzeklis kustās uz priekšu; šo prasību nepiemēro, ja līkuma izgaismošanu veic, lai nogrieztos pa labi labās puses satiksmē (pa kreisi kreisās puses satiksmē).

6.3. Priekšējie miglas lukturi (Noteikumi Nr. 19)

6.3.1. Esība

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti. Aizliegts uzstādīt piekabēm.

6.3.2. Skaits

Divi; tādi, kas atbilst Noteikumu Nr. 19 03. grozījumu sērijas un turpmāko grozījumu sēriju prasībām.

6.3.3. Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.3.4. Novietojums

6.3.4.1. Platumā: tas punkts uz redzamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

6.3.4.2. Augstumā:

minimālais augstums : ne mazāk kā 250 mm virs zemes. maksimālais augstums : M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: ne vairāk kā 800 mm virs zemes. Visu citu kategoriju transportlīdzekļiem, izņemot N3G (paaugstinātas pārgājības) (16) transportlīdzekļus: ne vairāk kā 1 200 mm virs zemes. N3G kategorijas transportlīdzekļiem: maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm.

Neviens redzamās virsmas punkts atskaites ass virzienā neatrodas augstāk par tuvās gaismas luktura redzamās virsmas augstāko punktu atskaites ass virzienā.

6.3.4.3. Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.3.5. Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un β, kā noteikts 2.13. punktā:

α = 5° uz augšu un uz leju,

β = 45° uz āru un 10° uz iekšu.

Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās priekšējo miglas lukturu tuvumā nerada sekundāru ietekmi, kas var radīt neērtības citiem satiksmes dalībniekiem (17).

6.3.6. Orientācija

Virzienā uz priekšu.

6.3.6.1. Vertikālā orientācija

6.3.6.1.1. “B” klases priekšējo miglas lukturu gadījumā robežas vertikālais noliekums, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja vietā, ir – 1,5 % vai mazāks (17).

6.3.6.1.2. “F3” klases priekšējo miglas lukturu gadījumā:

6.3.6.1.2.1. Ja gaismas avota kopējā nominālā gaismas plūsma nepārsniedz 2 000 lm: 6.3.6.1.2.1.1. robežas vertikālais noliekums, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja vietā, ir – 1,0 % vai mazāks.

6.3.6.1.2.2. Ja gaismas avota kopējā nominālā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lm: 6.3.6.1.2.2.1. atkarībā no metros izteikta augstuma (h), kādā atrodas priekšējā miglas luktura redzamās virsmas apakšējās mala atskaites ass virzienā, to mērot nenoslogotiem transportlīdzekļiem, robežas vertikālais noliekums visos statiskajos 5. pielikuma stāvokļos automātiski saglabājas šādās robežās: h ≤ 0,8 Robežvērtības : no – 1,0 procentiem līdz – 3,0 procentiem Sākotnējais vērsums : no – 1,5 procentiem līdz – 2,0 procentiem h > 0,8 Robežvērtības : no – 1,5 procentiem līdz – 3,5 procentiem Sākotnējais vērsums : no – 2,0 procentiem līdz – 2,5 procentiem 6.3.6.1.2.2.2. Sākotnējo lejupvērsto robežas noliekumu, kas jāiestata nenoslogotam transportlīdzeklim ar vienu personu vadītāja sēdvietā, transportlīdzekļa ražotājs nosaka ar precizitāti līdz vienai decimālzīmei aiz komata, un to skaidri salasāmi un neizdzēšami ar 7. pielikumā parādīto simbolu norāda uz katra transportlīdzekļa vai nu pie priekšējā miglas luktura, vai pie ražotāja plāksnītes, vai kombinācijā ar norādi, kas minēta 6.2.6.1.1. punktā. Šādi norādītā lejupvērstā noliekuma vērtību nosaka saskaņā ar 6.3.6.1.2.2.1. punktu.

6.3.6.2. Priekšējo miglas lukturu līmeņošanas ierīce

6.3.6.2.1. Ja neatkarīgs vai ar citām priekšējā apgaismojuma un gaismas signalizācijas funkcijām grupēts priekšējais miglas lukturis ir aprīkots ar atsevišķu līmeņošanas ierīci, tā ir tāda, ka vertikālais noliekums pie visiem šo noteikumu 5. pielikumā paredzētajiem statiskās slodzes nosacījumiem saglabājas 6.3.6.1.2.2.1. punktā paredzētajās robežās.

6.3.6.2.2. Ja “F3” kategorijas priekšējais miglas lukturis ir tuvās gaismas luktura vai AFS sistēmas daļa, 6.2.6. punkta noteikumus piemēro laikā, kad priekšējā miglas luktura gaismas kūli izmanto kā daļu no tuvas gaismas kūļa.

Šajā gadījumā 6.2.6. punktā noteiktās līmeņošanas robežas drīkst piemērot arī tad, ja šo priekšējo miglas lukturi izmanto kā miglas lukturi.

6.3.6.2.3. Līmeņošanas ierīci drīkst arī lietot, lai automātiski pielāgotu priekšējo miglas lukturu gaismas kūļa noliekumu valdošajiem apkārtējiem apstākļiem, ar nosacījumu, ka netiek pārsniegtas 6.3.6.1.2.2.1. punktā noteiktā lejupvērstā noliekuma robežas.

6.3.6.2.4. Ja notiek līmeņošanas ierīces atteice, priekšējā miglas luktura gaismas kūlis neieņem stāvokli, kurā robežas slīpums ir mazāks nekā tad, kad ierīce pārstāja darboties.

6.3.7. Elektriskie slēgumi

Priekšējos miglas lukturus ir iespējams IESLĒGT un IZSLĒGT neatkarīgi no tālās gaismas lukturiem, tuvās gaismas lukturiem vai jebkuras tālās un tuvās gaismas lukturu kombinācijas, izņemot, ja:

a) priekšējie miglas lukturi ir daļa no citas apgaismes funkcijas AFS sistēmā; tomēr priekšējo miglas lukturu ieslēgšanas funkcijai ir prioritāte salīdzinājumā ar funkciju, kurā priekšējos miglas lukturus lieto kā daļu; vai

b) priekšējos miglas lukturus nevar ieslēgt vienlaicīgi ar citiem lukturiem, ar kuriem tie ir savstarpēji savietoti, kā norādīts ar attiecīgo simbolu (“/”), saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 1. pielikuma 10.1. punktu.

6.3.8. Signalizators

Noslēgta kontūra signalizators jāuzstāda obligāti. Neatkarīgs nemirgojošs brīdinājuma gaisma.

6.3.9. Citas prasības

Ja paziņojuma veidlapā, kas sniegta Noteikumu Nr. 19 1. pielikuma 10.9. punktā, ir pozitīva norāde, “F3” klases priekšējo miglas lukturu gaismas kūļa regulēšana un gaismas stipruma drīkst tikt automātiski pielāgots valdošajiem apkārtējās vides apstākļiem. Jebkuras gaismas stipruma vai regulēšanas izmaiņas tiek veiktas automātiski un tā, lai neradītu neērtības ne vadītājam, ne citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

6.4. Atpakaļgaitas lukturis (Noteikumi Nr. 23)

6.4.1. Esība

Obligāts mehāniskajiem transportlīdzekļiem un O2, O3 un O4 kategorijas piekabēm. Neobligāts O1 kategorijas piekabēm.

6.4.2. Skaits

6.4.2.1. Obligāta ir viena ierīce un M1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem un visiem pārējiem transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 000 mm, pēc izvēles var uzstādīt otru ierīci.

6.4.2.2. Visiem transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 000 mm, izņemot M1 kategorijas transportlīdzekļus, obligātas ir divas ierīces un vēl divas ierīces var uzstādīt pēc izvēles.

6.4.3. Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.4.4. Novietojums

6.4.4.1. Platumā: īpašu prasību nav.

6.4.4.2. Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

6.4.4.3. Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

Tomēr, ja uzstāda divas 6.4.2.2. punktā minētās neobligātās ierīces, tās drīkst uzstādīt transportlīdzekļa sānos, ja tiek ievērotas 6.4.5.2. un 6.4.6.2. punkta prasības.

6.4.5. Ģeometriskā redzamība

6.4.5.1. Transportlīdzekļa aizmugurē uzstādītas ierīces:

to nosaka leņķis α un β, kā norādīts 2.13. punktā:

α = 15° uz augšu un 5° uz leju,

β = 45° pa labi un pa kreisi, ja ir tikai viena ierīce,

45° uz āru un 30° uz iekšu, ja ir divas ierīces.

6.4.5.2. Divas 6.4.2.2. punktā minētās neobligātās ierīces, ja tās uzstādītas transportlīdzekļa sānos:

uzskata, ka ģeometriskā redzamība ir nodrošināta, ja attiecīgās ierīces atskaites ass ir vērsta uz ārpusi leņķī β, kas nepārsniedz 15° attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo garenplakni. Abu neobligāto ierīču vertikālais vērsums drīkst būt uz leju.

6.4.6. Orientācija

6.4.6.1. Uz aizmuguri.

6.4.6.2. Turklāt, ja abas 6.4.2.2. punktā minētās neobligātās ierīces ir uzstādītas transportlīdzekļa sānos, piemēro 6.4.5.2. punkta prasības.

6.4.7. Elektriskie slēgumi

6.4.7.1. Elektriskie slēgumi ir tādi, lai lukturis varētu iedegties tikai tad, ja ir ieslēgts atpakaļgaitas pārnesums un ja ierīce, kas kontrolē motora iedarbināšanu un apstādināšanu, ir tādā stāvoklī, ka ir iespējama motora darbība. Tas neieslēdzas un neturpina degt, ja neizpildās kāds no abiem iepriekš minētajiem nosacījumiem.

6.4.7.2. Turklāt 6.4.2.2. punktā minēto divu neobligāto ierīču elektriskie slēgumi ir tādi, lai šīs ierīces nevarētu iedegties, ja nav ieslēgti 5.11. punktā minētie lukturi.

Transportlīdzekļa sānos uzstādītās ierīces drīkst ieslēgt, ja transportlīdzeklis lēni manevrē, braucot uz priekšu ar ātrumu, kas nepārsniedz 10 km/h, un izpildās šādi nosacījumi:

a) ierīces tiek aktivētas un deaktivētas manuāli ar atsevišķu slēdzi;

b) ja tās ir aktivētas šādā veidā, tās var palikt iedegtas pēc tam, kad ir izslēgts atpakaļgaitas pārnesums;

c) tās tiek automātiski izslēgtas neatkarīgi no atsevišķā slēdža stāvokļa, ja transportlīdzeklis brauc uz priekšu ar ātrumu, kas pārsniedz 10 km/h; šādā gadījumā ierīces automātiski paliek izslēgtas, līdz tās no jauna apzināti ieslēdz.

6.4.8. Signalizators

Signalizators nav obligāts.

6.4.9. Citas prasības

Nav.

6.5. Virzienrādītāja lukturis (Noteikumi Nr. 6)

6.5.1. Esība (sk. attēlu)

Obligāts. Dažādu tipu virzienrādītāju lukturus iedala kategorijās (1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b, 5. un 6. kategorija), un to komplekts vienam transportlīdzeklim veido izkārtojumu (“A” un “B”).

“A” izkārtojums attiecas uz visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

“B” izkārtojums attiecas tikai uz piekabēm.

6.5.2. Skaits

Atbilstīgi izkārtojumam.

6.5.3. Izkārtojumi (sk. attēlu)

A: divi priekšējie šādu kategoriju virzienrādītāju lukturi:

1 vai 1.a, vai 1.b, ja attālums no šī luktura redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir vismaz 40 mm;

1.a vai 1b, ja attālums no šī luktura redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir lielāks nekā 20 mm un mazāks nekā 40 mm;

1.b, ja attālums no šī luktura redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir 20 mm vai mazāks; divi aizmugurējie virzienrādītāju lukturi (2.a vai 2.b kategorija); divi neobligāti lukturi (2.a vai 2.b kategorija) visiem M2, M3, N2, N3 kategorijas transportlīdzekļiem. Divi 5. vai 6. kategorijas sānu virzienrādītāju lukturi (minimālās prasības): 5. kategorija Visiem M1 kategorijas transportlīdzekļiem; N1, M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 metrus. 6. kategorija Visiem N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem; N1, M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 metrus.

Visos gadījumos 5. kategorijas sānu virzienrādītāju lukturus ir atļauts aizvietot ar 6. kategorijas sānu virzienrādītāju lukturiem.

Ja ir uzstādīti lukturi, kuros apvienotas priekšējo virzienrādītāju lukturu (1., 1.a un 1.b kategorija) un sānu virzienrādītāju lukturu (5. vai 6. kategorija) funkcijas, drīkst uzstādīt divus papildu virzienrādītāju lukturus (5. vai 6. kategorija), lai izpildītu 6.5.5. punktā noteiktās redzamības prasības.

B: divi aizmugurējie virzienrādītāju lukturi (2.a vai 2.b kategorija)

Divi neobligāti virzienrādītāju lukturi (2.a vai 2.b kategorija) visiem O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem.

Ne vairāk kā trīs 5. kategorijas neobligātas ierīces vai viena 6. kategorijas neobligāta ierīce katrā tādu O2 tipa transportlīdzekļu sānā, kuru garums pārsniedz 9 m.

Ja ir uzstādīta AFS sistēma, kategorijas izvēlei vērā ņemamais attālums ir attālums starp priekšējo virzienrādītāja lukturi un tuvāko tādu apgaismes vienību tās tuvākajā stāvoklī, kura piedalās tuvās gaismas režīmā vai veido šo režīmu.

6.5.3.1. Turklāt šādu kategoriju transportlīdzekļiem:

a) M2, M3, N2, un N3, kuru garums ir lielāks nekā 6 m un līdz 9 m (ieskaitot) pēc izvēles uzstāda vienu 5. kategorijas ierīci;

b) M2, M3, N2, un N3, kuru garums pārsniedz 9 m, ir obligātas trīs 5. kategorijas papildu ierīces, kuras pēc iespējas vienmērīgāk izvietotas gar katru pusi;

c) O3 un O4 ir obligātas trīs 5. kategorijas ierīces, kuras pēc iespējas vienmērīgāk izvietotas gar katru pusi.

Šīs prasības nepiemēro, ja ir vismaz trīs dzintarkrāsas sānu gabarītlukturi, kas sinhroni un vienlaikus mirgo ar tajā pašā transportlīdzekļa pusē uzstādītajiem virzienrādītāju lukturiem.

6.5.4. Novietojums

6.5.4.1. Platumā: tā redzamās virsmas mala atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes, neatrodas vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. Šis nosacījums neattiecas uz neobligātajiem aizmugurējiem lukturiem.

Attālums starp abu redzamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nav mazāks kā 600 mm.

Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.5.4.2. Augstumā: virs zemes.

6.5.4.2.1. Sānu virzienrādītāju lukturu (5. vai 6. kategorija) gaismu izstarojošās virsmas augstums nav

mazāks kā : 350 mm M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un 500 mm visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, to abos gadījumos mērot no zemākā punkta; un lielāks kā : 1 500 mm, mērot no augstākā punkta.

6.5.4.2.2. Virzienrādītāju lukturu (1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorija) augstums, kas izmērīts saskaņā ar 5.8. punktu, nav mazāks kā 350 mm un nav lielāks kā 1 500 mm.

6.5.4.2.3. Ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ šīs augšējās robežas, ko mēra, kā noteikts iepriekš, nav iespējams ievērot, un ja nav uzstādīti neobligātie aizmugurējie lukturi, tās drīkst palielināt līdz 2 300 mm 5. un 6. kategorijas sānu virzienrādītāju lukturiem un līdz 2 100 mm 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturiem.

6.5.4.2.4. Ja uzstāda neobligātos aizmugurējos lukturus, tos novieto augstumā, kas atbilst piemērojamajām 6.5.4.1. punkta prasībām un lukturu simetriskumam, ievērojot tādu vertikālu attālumu, kādu pieļauj virsbūves forma, bet ne vairāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem.

6.5.4.3. Garumā (sk. attēlu)

Attālums starp sānu virzienrādītāja luktura (5. un 6. kategorija) gaismu izstarojošo virsmu un šķērsplakni, kas sakrīt ar transportlīdzekļa gabarītgaruma priekšējo robežu, nepārsniedz 1 800 mm.

Tomēr šis attālums nepārsniedz 2 500 mm:

a) M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem;

b) visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ nav iespējams nodrošināt minimālos redzamības leņķus.

5. kategorijas neobligātos sānu virzienrādītāju lukturus uzstāda vienādā atstatumā visā transportlīdzekļa garumā.

6. kategorijas neobligātos sānu virzienrādītāju lukturus uzstāda zonā starp piekabes garuma pirmo un pēdējo kvartili.

6.5.5. Ģeometriskā redzamība

6.5.5.1. Horizontālie leņķi: (sk. attēlu)

Vertikālie leņķi: 15° virs un zem horizontāles 1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b un 5. kategorijas virzienrādītāju lukturi.

Tomēr:

a) ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 750 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi var samazināt līdz 5°;

b) ja lukturis ir uzstādīts zemāk nekā 2 100 mm (to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), lejupvērsto 15° leņķi var samazināt līdz 5°;

30° virs un 5° zem horizontāles 6. kategorijas virzienrādītāju lukturiem.

Attēls (sk. 6.5. punktu)

Izkārtojums A (*)

5., 6. kategorija

2.a, 2.b kategorija

1., 1.a, 1.b kategorija

(*) Aklās zonas leņķa vērtība 5° uz aizmuguri no sānu virzienrādītāja luktura ir augšējā robeža d ≤ 1,80 m (M 1 un N 1 kategorijas transportlīdzekļiem d ≤ 2,50 m).

1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturiem, kas uzstādīti zemāk nekā 750 mm (mērījumus veicot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu vērsto 45° leņķi drīkst samazināt līdz 20° zem H plaknes.

2.a, 2.b kategorija

Izkārtojums B

6.5.5.2. Vai pēc ražotāja izvēles – M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: priekšējie un aizmugurējie virzienrādītāju lukturi, kā arī sānu gabarītlukturi (**).

Horizontālie leņķi: (sk. attēlu)

Dzintarkrāsas galējais aizmugurējais gabarītlukturis

Aizmugurējais virzienrādītājs

Galējais priekšējais gabarītlukturis

Sāna virzienrādītājs

Priekšējais virzienrādītājs

(**) Aklās zonas leņķa vērtība 5° uz aizmuguri no sānu virzienrādītāja luktura ir augšējā robeža. d ≤ 2,50 m.

Tomēr 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītāju lukturiem, kas uzstādīti zemāk nekā 750 mm (mērījumus veicot saskaņā ar 5.8.1. punkta noteikumiem), uz iekšu