Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komitejas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 51 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu ar vismaz četriem riteņiem apstiprināšanu attiecībā uz to skaņas emisijām [2018/798]

Ar visiem grozījumiem līdz

03. grozījumu sērijas 2. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2018. gada 10. februāris.

SATURS

NOTEIKUMI

Pielikumi

1. PIEMĒROŠANAS JOMA

Šajos noteikumos ir ietverti nosacījumi par mehānisko transportlīdzekļu radīto skaņu, un tos piemēro M un N kategorijas transportlīdzekļiem (1).

Šajos noteikumos ietvertās specifikācijas ir paredzētas, lai reproducētu skaņas līmeņus, kurus transportlīdzekļi rada parastas braukšanas laikā pilsētas satiksmē.

2. DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas.

2.1. “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz skaņu.

2.2. “Transportlīdzekļa tips” ir tāda mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kurā ietilpstošie transportlīdzekļi neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

2.3. Tomēr, ja 2.2.2. punktā minētās atšķirības nozīmē atšķirīgus sasniedzamos nosacījumus, kā aprakstīts 3. pielikuma 3.1.2.2. punktā, minētās atšķirības uzskatāmas par tipa maiņu;

2.4. “Pašmasa” (m ro ) ir:

2.5. “Tehniski pieļaujamā maksimālā masa” (M) ir maksimālā masa, ko transportlīdzeklim nosaka, pamatojoties uz tā konstrukcijas raksturlielumiem un tā projektēto veiktspēju; piekabes vai puspiekabes tehniski pieļaujamā maksimālā masa ietver statisko masu, kas tiek pārnesta uz velkošo transportlīdzekli, atrodoties ar to sakabē.

2.6. “Transportlīdzekļa garums” ir izmērs, kas izmērīts saskaņā ar standartu ISO 612-1978, termins Nr. 6.1. Papildus minētā standarta noteikumiem, mērot transportlīdzekļa strukturālo garumu, neņem vērā šādas ierīces:

muitas plombēšanas ierīces un to aizsargus;

c)

brezenta nostiprināšanas ierīces un to aizsargus;

2.7. “Transportlīdzekļa platums” ir izmērs, ko mēra saskaņā ar standartu ISO 612-1978, termins Nr. 6.2. Papildus minētā standarta noteikumiem, mērot transportlīdzekļa strukturālo platumu, neņem vērā šādas ierīces:

muitas plombēšanas ierīces un to aizsargus;

brezenta nostiprināšanas ierīces un to aizsargus;

c)

2.8. “Nominālā maksimālā lietderīgā jauda (P n )” ir kW izteikta un ar Noteikumu Nr. 85 metodi izmērīta motora jauda.

2.8.1. “Motora kopējā jauda” ir visu pieejamo piedziņas avotu jaudu summa.

2.9. “Motora nominālie apgriezieni (S)” ir deklarētie motora apgriezieni, izteikti min– 1 (apgr./min), pie kuriem motors sasniedz savu nominālo maksimālo lietderīgo jaudu atbilstoši Noteikumiem Nr. 85, vai, ja nominālā maksimālā lietderīgā jauda tiek sasniegta pie dažādiem motora apgriezieniem, lielākie no šādiem apgriezieniem.

2.10. “Jaudas un masas attiecības indekss (PMR)” ir skaitlisks bezdimensionāls lielums (sk. 3. pielikuma 3.1.2.1.1. punktu), ko izmanto, lai aprēķinātu paātrinājumu.

2.11. “Atskaites punkts” ir viens no šādiem punktiem:

c)

2.12. “Motors” ir jaudas avots bez atdalāmām palīgierīcēm.

Šajā kontekstā jaudas avots ir visi dzinējspēka avoti, piemēram, elektriski vai hidrauliski jaudas avoti, ko izmanto atsevišķi vai kopā ar citiem jaudas avotiem.

2.13. “Sasniedzamais paātrinājums” ir paātrinājums pie daļēji atvērta droseļvārsta pilsētas satiksmē, un to iegūst no statistiskiem pētījumiem.

2.14. “Standartpaātrinājums” ir vajadzīgais paātrinājums paātrinājuma testa laikā testēšanas trasē.

2.15. “Pārnesumskaitļa svēruma koeficients (k)” ir bezdimensionāls skaitlisks lielums, ko izmanto, lai kombinētu divu pārnesumskaitļu testa rezultātus paātrinājuma testam un konstantā ātruma testam.

2.16. “Daļējas jaudas koeficients k p ” ir bezdimensionāls skaitlisks lielums, ko izmanto transportlīdzekļu paātrinājuma testa un konstantā ātruma testa rezultātu svērtajai kombinēšanai.

2.17. “Pirmspaātrinājums” ir paātrinājuma vadības ierīces izmantošana pirms līnijas AA′, lai sasniegtu stabilu paātrinājumu starp līniju AA′ un BB′, kā parādīts 3. pielikuma papildinājuma 1. attēlā.

2.18. Pārnesums (2)

2.18.1. “Pārnesumskaitļi”

2.18.1.1. “Pārnesumkārbas iekšējais pārnesumskaitlis” ir motora un pārnesumkārbas izejas vārpstas apgriezienu attiecības.

2.18.1.2. “Galvenā pārvada pārnesumskaitlis” ir pārnesumkārbas izejas vārpstas un dzenošo riteņu apgriezienu attiecība(-as)

2.18.1.3. “Kopējais pārnesumskaitlis” ir attiecības starp transportlīdzekļa ātrumu un motora apgriezieniem laikā, kad transportlīdzeklis pārvietojas pa testa trasi.

2.18.1.4. “Pārnesumskaitlis”, ja šo terminu izmanto saskaņā ar 3. pielikuma 3.1.2.1. punktu un 7. pielikumu testētu transportlīdzekļu kontekstā, ir kopējais pārnesumskaitlis, kā definēts 2.18.1.3. punktā.

2.18.2. “Bloķēts pārnesumskaitlis” ir transmisijas vadība tādā veidā, ka pārnesums testa laikā nemainās.

2.18.3. “Pārnesums” šajos noteikumos ir atsevišķs pārnesumskaitlis, ko var izvēlēties vai nu vadītājs, vai arī ārēja ierīce.

2.18.4. Transportlīdzekļiem, ko testē saskaņā ar 3. pielikuma 3.1.2.1. punktu un 7. pielikumu, “geari ” un “geari+1 ” definē kā divus secīgus pārnesumus, kur gear i vai nu nodrošina paātrinājumu ar 3. pielikuma 3.1.2.1.4.1. punkta a) apakšpunktā minēto 5 % pielaidi, vai arī nodrošina paātrinājumu, kas lielāks nekā standartpaātrinājums, un gear i+1 nodrošina paātrinājumu, kas mazāks nekā standartpaātrinājums saskaņā ar 3. pielikuma 3.1.2.1.4.1. punkta b) vai c) apakšpunktu.

2.19. “Klusināšanas sistēma” ir pilns tādu sastāvdaļu kopums, kas nepieciešams, lai ierobežotu motora, tā ieplūdes un izplūdes sistēmas radīto skaņu (izplūdes kolektoru(-us), katalizatoru(-us) un emisiju pēcapstrādes ierīci(-es) neuzskata par daļu no klusināšanas sistēmas; tās ir motora daļas).

2.20. “Izplūdes klusināšanas sistēmu vai izplūdes klusināšanas sistēmu sastāvdaļu konstrukciju saime” ir klusināšanas sistēmu vai sastāvdaļu grupa, kurām ir vienādi šādi raksturlielumi:

c)

2.21. “Atšķirīgu tipu klusināšanas sistēmas” ir klusināšanas sistēmas, kas ievērojami atšķiras vismaz vienā no šādiem aspektiem:

to sastāvdaļu tirdzniecības nosaukumi vai preču zīmes;

to sastāvdaļu veidojošu materiālu raksturlielumi, izņemot minēto sastāvdaļu pārklājumu;

to sastāvdaļu forma un izmērs;

c)

vismaz vienas to sastāvdaļas darbības principi;

to sastāvdaļu montāžas mezgls;

2.22. “Klusināšanas aizstājējsistēma” ir jebkura klusināšanas sistēmas vai tās sastāvdaļas daļa, kas paredzēta izmantošanai transportlīdzeklī, bet nav tāda tipa daļa, kas ir uzstādīta transportlīdzeklim, kad to iesniedz tipa apstiprināšanai saskaņā ar šiem noteikumiem.

2.23. “R punkts” ir R punkts, kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 1. pielikuma 2.4. punktā.

2.24. Simbolu tabula

paziņotais transportlīdzekļa testa ātrums pārnesumskaitlim i uz BB′ no 3. pielikuma vērtība paziņojama un izmantojama aprēķinos ar precizitāti viena zīme aiz komata

paziņotie transportlīdzekļa motora apgriezieni pārnesumskaitlim i no 3. pielikuma

paziņotais transportlīdzekļa skaņas spiediena līmenis pārnesumskaitlim i no 3. pielikuma; vērtība paziņojama un izmantojama aprēķinos ar precizitāti viena zīme aiz komata

otrais no diviem pārnesumskaitļiem, ko izmanto tāda M2 transportlīdzekļa testēšanai, kura maksimālā atļautā masa pārsniedz 3 500 kg, M3, N2 un N3 transportlīdzekļa testēšanai, ja izpildās noteikti kritēriji attiecībā uz testēšanas apstākļiem

pirmais no diviem pārnesumskaitļiem, ko izmanto tāda M2 transportlīdzekļa testēšanai, kura maksimālā atļautā masa pārsniedz 3 500 kg, M3, N2 un N3 transportlīdzekļa testēšanai, ja izpildās noteikti kritēriji attiecībā uz testēšanas apstākļiem

3.1.2.2.1.1. c)

otrais no diviem pārnesumskaitļiem, ar mazākiem motora apgriezieniem nekā pārnesumskaitlim i

pirmais no diviem pārnesumskaitļiem izmantošanai transportlīdzekļa testā

paātrinājums pie pilnīgi atvērta droseļvārsta no PP′ līdz BB′; vērtība paziņojama un izmantojama aprēķinos ar precizitāti divas zīmes aiz komata

paātrinājums pie pilnīgi atvērta droseļvārsta no AA′ līdz BB′; vērtība paziņojama un izmantojama aprēķinos ar precizitāti divas zīmes aiz komata

2.25. Režīmi

2.25.1. “Režīms” ir tāds atsevišķs stāvoklis, ko var izvēlēties vadītājs, kas neietekmē transportlīdzekļa skaņas emisiju.

2.26. Stabils paātrinājums

2.26.1. “Stabils paātrinājums”, kas izmantojams, kad jāaprēķina paātrinājums, ir paātrinājums, kad attiecība starp awot_testPP-BB un awot test nepārsniedz 1,2.

2.26.2. “Nestabils paātrinājums” ir novirze no stabila paātrinājuma paātrināšanās laikā.

2.26.2.1. Nestabils paātrinājums var rasties arī paātrināšanās no maza ātruma sākumā, kad jaudas pārvads uz paātrinājuma pieprasījumu reaģē ar raustīšanos un grūdieniem.

3. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1. Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz skaņu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā atbilstīgi pilnvarots pārstāvis.

3.2. Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trīs eksemplāros un šādas ziņas:

katras sastāvdaļas detalizētu rasējumu, lai to varētu viegli atrast un identificēt, un izmantoto materiālu specifikāciju.

3.3. Gadījumā, kas minēts 2.2.2. punktā, apstiprināšanas testus veicošais tehniskais dienests par attiecīgā tipa paraugu izvēlas vienu transportlīdzekli, kura pašmasa pēc transportlīdzekļa ražotāja sniegtajiem datiem ir vismazākā, kurš ir visīsākais un atbilst 3. pielikuma 3.1.2.2. punktā noteiktajai specifikācijai.

3.4. Pēc apstiprināšanas testus veicošā tehniskā dienesta pieprasījuma transportlīdzekļa ražotājs papildus iesniedz skaņas samazināšanas sistēmas paraugu un motoru ar vismaz tādu pašu cilindru tilpumu un nominālo maksimālo lietderīgo jaudu, kā motoram, kas uzstādīts transportlīdzeklim, kuram tiek pieprasīts tipa apstiprinājums.

3.5. Tipa apstiprinātāja iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās, vai ir veikti pienācīgi pasākumi ražošanas atbilstības efektīvas kontroles nodrošināšanai.

4. MARĶĒJUMI

4.1. Uz skaņas samazināšanas sistēmas sastāvdaļām, izņemot stiprināšanas piederumus un cauruļvadus, ir:

4.2. Šie marķējumi ir skaidri salasāmi un neizdzēšami arī pēc uzstādīšanas.

4.3. Uz sastāvdaļas drīkst būt vairāki tipa apstiprinājuma numuri, ja tai ir piešķirts tipa apstiprinājums kā vairāku klusināšanas aizstājējsistēmu sastāvdaļai.

5. APSTIPRINĀJUMS

5.1. Tipa apstiprinājumu piešķir tikai tad, ja transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu 6. un 7. punkta prasībām.

5.2. Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 03, kas atbilst 03. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos svarīgākos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas brīdim izdarīti šajos noteikumos. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

5.3. Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu, anulēšanu vai transportlīdzekļa tipa pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

5.4. Visiem transportlīdzekļiem, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas precizēta apstiprinājuma veidlapā, uzliek starptautiski atzītu apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas sastāv no:

pa labi no 5.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

5.5. Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, tad valstī, kura ir piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 5.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 5.4.1. punktā noteiktā simbola.

5.6. Apstiprinājuma marķējuma zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama.

5.7. Apstiprinājuma marķējuma zīme atrodas ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

5.8. Šo noteikumu 2. pielikumā doti apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojuma piemēri.

6. SPECIFIKĀCIJAS

6.1. Vispārīgas specifikācijas

6.1.1. Transportlīdzekli, tā motoru un tā skaņas samazināšanas sistēmu konstruē, izgatavo un montē tā, lai transportlīdzeklis normālas ekspluatācijas laikā, neraugoties uz iespējamām vibrācijām, atbilstu šo noteikumu nosacījumiem.

6.1.2. Skaņas samazināšanas sistēmu konstruē, izgatavo un montē tā, lai tā spētu pietiekami labi izturēt korozīvo iedarbību, kurai tā ir pakļauta, ņemot vērā transportlīdzekļa izmantošanas apstākļus, tostarp reģionālas klimatiskas atšķirības.

6.2. Skaņas līmeņu specifikācijas

6.2.1. Mērīšanas metodes

6.2.1.1. Skaņu, ko rada apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips, mēra kustībā esošam un nekustīgam transportlīdzeklim, izmantojot metodes, kuras aprakstītas šo noteikumu 3. pielikumā (4); ja transportlīdzekļa iekšdedzes motors nevar darboties, kad transportlīdzeklis ir nekustīgs, radīto skaņu mēra tikai kustībā esošam transportlīdzeklim. Ja M1 kategorijas hibrīdelektriska transportlīdzekļa iekšdedzes motors nevar darboties, kad transportlīdzeklis ir nekustīgs, radīto skaņu mēra saskaņā ar 3. pielikuma 4. punktu.

Transportlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa pārsniedz 2 800 kg, saskaņā ar 5. pielikuma specifikācijām veic saspiesta gaisa trokšņa papildu mērījumu, transportlīdzeklim atrodoties nekustīgā stāvoklī, ja transportlīdzeklim ir attiecīgā bremžu iekārta.

6.2.1.2. Vērtības, kas izmērītas atbilstīgi 6.2.1.1. punktam, ieraksta testa ziņojumā un sertifikātā, kas atbilst 1. pielikumā dotajam paraugam.

6.2.2. Skaņas līmeņa robežvērtības

Skaņas līmenis, ko mēra atbilstoši šo noteikumu 3. pielikuma 3.1. punktam un ko matemātiski noapaļo līdz veselam skaitlim, nepārsniedz šādas robežvērtības:

6.2.2.1. M1 kategorijas transportlīdzekļu tipiem, kas iegūti no N1 kategorijas transportlīdzekļu tipiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa pārsniedz 2,5 tonnas un R punkts atrodas vairāk nekā 850 mm virs zemes, piemēro to N1 kategorijas transportlīdzekļu tipu robežvērtības, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa pārsniedz 2,5 tonnas.

6.2.2.2. Transportlīdzekļu tipiem, kas konstruēti kā paaugstinātas pārgājības (5), robežvērtības palielina par 2 dB(A) M3 un N3 transportlīdzekļu kategorijai un par 1 dB(A) visām citām transportlīdzekļu kategorijām.

M1 kategorijas transportlīdzekļu tipiem palielinātās robežvērtības paaugstinātas pārgājības transportlīdzekļiem ir spēkā tikai tad, ja tehniski pieļaujamā maksimālā masa ir lielāka par 2 tonnām.

6.2.2.3. Robežvērtības palielina par 2 dB (A) ar ratiņkrēslu piekļūstamiem M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuri konstruēti vai pārveidoti tā, lai tajos pārvietošanās pa ceļu laikā varētu pārvadāt vienu vai vairākas ratiņkrēslos sēdošas personas, un bruņotiem transportlīdzekļiem, kā definēts R.E.3 2.5.2. punktā.

6.2.2.4. M3 kategorijas transportlīdzekļu tipiem, kuriem uzstādīts tikai benzīna motors, piemērojamo robežvērtību palielina par 2 dB(A).

6.2.2.5. N1 kategorijas transportlīdzekļu tipiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa ir mazāka vai vienāda ar 2,5 tonnām, motora tilpums nepārsniedz 660 cm3, jaudas un masas attiecība (PMR), ko aprēķina, izmantojot tehniski pieļaujamo maksimālo masu, nepārsniedz 35, un horizontālais attālums “d” starp priekšējo asi un vadītāja sēdekļa R punktu ir mazāks par 1 100 mm, piemēro to N1 kategorijas transportlīdzekļu tipu robežvērtības, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa pārsniedz 2,5 tonnas.

6.2.3. Skaņas emisijas papildu noteikumi

Skaņas emisijas papildu noteikumi (ASEP) attiecas tikai uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem ar iekšdedzes motoru.

Uzskata, ka transportlīdzekļi atbilst 7. pielikuma prasībām, ja transportlīdzekļa ražotājs tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz tehnisko dokumentāciju, pierādot, ka atšķirība starp transportlīdzekļu maksimālajiem un minimālajiem motora apgriezieniem uz līnijas BB′ jebkuram testa nosacījumam ASEP kontroles diapazonā, kas definēts šo noteikumu 7. pielikuma 3.3. punktā (ietverot 3. pielikuma nosacījumus), nepārsniedz 0,15 × S. Šis pants ir jo īpaši paredzēts nebloķējamām transmisijām ar bezpakāpju variatoru (CVT).

ASEP neattiecas uz šādiem transportlīdzekļiem, ja izpildās viens no šādiem nosacījumiem:

uz N1 kategorijas transportlīdzekļiem, ja to kravnesība ir vismaz 850 kg un jaudas un masas attiecība, kas aprēķināta, izmantojot tehniski pieļaujamo maksimālo masu, nepārsniedz 40;

uz N1 vai M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas iegūti no N1, ja to tehniski pieļaujamā maksimālā masa pārsniedz 2,5 tonnas, ja R punkts atrodas vairāk nekā 850 mm virs zemes un ja to jaudas un masas attiecība, kas aprēķināta, izmantojot tehniski pieļaujamo maksimālo masu, nepārsniedz 40.

c)

Transportlīdzekļa skaņas emisija tipiskos izmantošanas uz ceļa apstākļos, kas atšķiras no apstākļiem, kuros veikts 3. un 7. pielikumā noteiktais tipa apstiprināšanas tests, būtiski neatšķiras no testa rezultāta.

6.2.3.1. Transportlīdzekļa ražotājs ar nolūku nemaina, nepielāgo un neievieš nekādas mehāniskas, elektriskas, termālas vai citādas ierīces vai procedūras tikai tāpēc, lai tiktu izpildītas šajos noteikumos noteiktās skaņas emisijas prasības, ja šādas ierīces vai procedūras nedarbojas parastas ekspluatācijas laikā uz ceļa.

6.2.3.2. Transportlīdzeklis atbilst šo noteikumu 7. pielikuma prasībām.

6.2.3.3. Tipa apstiprinājuma pieteikumā ražotājs saskaņā ar 7. pielikuma 1. papildinājumu sniedz paziņojumu, ka apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu 6.2.3. punkta prasībām.

6.3. Specifikācijas izplūdes sistēmām, kas satur šķiedrainus materiālus

6.3.1. Piemēro 4. pielikuma prasības.

7. TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMA IZMAIŅA UN PAPLAŠINĀJUMS

7.1. Par visām transportlīdzekļa tipa izmaiņām ziņo tai tipa apstiprinātājai iestādei, kas transportlīdzekļa tipu apstiprinājusi. Tipa apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:

pieprasīt vēl vienu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

7.2. Par apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikšanu, norādot izmaiņas paziņo šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm saskaņā ar procedūru, kas noteikta 5.3. punktā.

7.3. Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma līgumslēdzējas puses, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

8. RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

8.1. Ražošanas atbilstības procedūras atbilst Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

8.2. Iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst veikt katrā ražotnē piemēroto atbilstības kontroles metožu verifikāciju. Parastais šādu verifikāciju biežums ir reize divos gados.

9. SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1. Saskaņā ar šiem noteikumiem transportlīdzeklim piešķirtu tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas iepriekš noteiktās prasības.

9.2. Ja šos noteikumus piemērojošā Nolīguma līgumslēdzēja puse anulē apstiprinājumu, ko tā iepriekš piešķīrusi, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, tūlīt par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses.

10. RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

10.1. Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11. PĀREJAS NOTEIKUMI

11.1. No šo noteikumu 03. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena šos noteikumus piemērojošā līgumslēdzēja puse neatsakās piešķirt vai pieņemt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 03. sērijas grozījumiem.

11.2. Pārejas noteikumi 1. posmam (sk. iepriekš 6.2.2. punktu)

11.2.1. No 2016. gada 1. jūlija šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses piešķir tipa apstiprinājumus vienīgi tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu (sk. iepriekš 6.2.2. punktu), kas grozīti ar 03. sērijas grozījumiem, 1. posma prasībām.

No šo noteikumu 03. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses piešķir tipa apstiprinājumus transportlīdzekļa tipam, kurš atbilst šo noteikumu, kas grozīti ar 03. sērijas grozījumiem, 2. vai 3. posma prasībām.

11.2.2. Šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses neatsakās piešķirt paplašinājumus esošu tipu tipa apstiprinājumiem, kas piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 02. sērijas grozījumiem.

11.2.3. Līdz 2022. gada 30. jūnijam neviena šos noteikumus piemērojošā līgumslēdzēja puse neatsakās piešķirt valsts vai reģionālo tipa apstiprinājumu transportlīdzekļa tipam, kam tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu 02. sērijas grozījumiem.

11.2.4. No 2022. gada 1. jūlija šos noteikumus piemērojošajām nolīguma pusēm nav pienākuma valsts vai reģionālā tipa apstiprināšanas vajadzībām pieņemt transportlīdzekļa tipu, kas apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem.

11.2.5. Pat pēc šo noteikumu 03. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses valsts vai reģionālām vajadzībām drīkst turpināt piešķirt tipa apstiprinājumus un tipa apstiprinājumu paplašinājumus šo noteikumu grozījumu iepriekšējām sērijām.

11.3. Pārejas noteikumi 2. posmam (sk. iepriekš 6.2.2. punktu)

11.3.1. No 2020. gada 1. jūlija transportlīdzekļu tipiem, kas nav N2 transportlīdzekļi, un no 2022. gada 1. jūlija N2 kategorijas transportlīdzekļu tipiem šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses piešķir tipa apstiprinājumus vienīgi tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu (sk. iepriekš 6.2.2. punktu), kuri grozīti ar 03. sērijas grozījumiem, 2. posma prasībām.

Turklāt no šo noteikumu 03. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses piešķir tipa apstiprinājumus transportlīdzekļa tipam, kas atbilst šo noteikumu, kuri grozīti ar 03. sērijas grozījumiem, 3. posma prasībām.

11.3.2. Šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses neatsakās piešķirt paplašinājumus esošu tipu tipa apstiprinājumiem, kas piešķirti saskaņā ar 1. posmu (sk. iepriekš 6.2.2. punktu) vai šo noteikumu 02. sērijas grozījumiem.

11.3.3. Līdz 2022. gada 30. jūnijam transportlīdzekļu tipiem, kas nav N2 transportlīdzekļi, un līdz 2023. gada 30. jūnijam N2 kategorijas transportlīdzekļu tipiem neviena šos noteikumus piemērojošā līgumslēdzēja puse neatsakās piešķirt valsts vai reģionālu tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim, kura tips apstiprināts atbilstoši 1. posmam (sk. iepriekš 6.2.2. punktu) vai šo noteikumu 02. sērijas grozījumiem.

11.3.4. No 2022. gada 1. jūlija transportlīdzekļu tipiem, kas nav N2 transportlīdzekļi, un no 2023. gada 1. jūlija N2 kategorijas transportlīdzekļu tipiem šos noteikumus piemērojošām līgumslēdzējām pusēm nav pienākuma valsts vai reģionāla tipa apstiprināšanas vajadzībām pieņemt transportlīdzekļa tipu, kas apstiprināts saskaņā ar 1. posmu (sk. iepriekš 6.2.2.1. punktu) vai šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām.

11.3.5. Pat pēc šo noteikumu 03. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses valsts vai reģionālām vajadzībām drīkst turpināt piešķirt tipa apstiprinājumus un tipa apstiprinājumu paplašinājumus 1. posmam (sk. iepriekš 6.2.2. punktu) vai šo noteikumu grozījumu iepriekšējām sērijām.

11.4. Pārejas noteikumi 3. posmam (sk. iepriekš 6.2.2. punktu)

11.4.1. No 2024. gada 1. jūlija transportlīdzekļu tipiem, kas nav N2, N3 un M3transportlīdzekļi, un no 2026. gada 1. jūlija N2, N3 un M3 kategorijas transportlīdzekļu tipiem šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses piešķir tipa apstiprinājumus vienīgi tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu (sk. iepriekš 6.2.2. punktu), kuri grozīti ar 03 sērijas grozījumiem, 3. posma prasībām.

11.4.2. Šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses neatsakās piešķirt paplašinājumus esošu tipu tipa apstiprinājumiem, kas piešķirti atbilstoši 2. posmam saskaņā 6.2.2. punktu.

11.4.3. Līdz 2026. gada 30. jūnijam transportlīdzekļu tipiem, kas nav N2, N3 un M3 transportlīdzekļi, un līdz 2027. gada 30. jūnijam N2, N3 un M3 kategorijas transportlīdzekļu tipiem neviena šos noteikumus piemērojošā līgumslēdzēja puse neatsakās piešķirt valsts vai reģionālu tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim, kura tips apstiprināts atbilstoši 2. posmam saskaņā ar 6.2.2. punktu.

11.4.4. No 2026. gada 1. jūlija transportlīdzekļu tipiem, kas nav N2, N3 un M3 transportlīdzekļi, un no 2027. gada 1. jūlija N2, N3 un M3 kategorijas transportlīdzekļu tipiem šos noteikumus piemērojošām līgumslēdzējām pusēm nav pienākuma valsts vai reģionālā tipa apstiprināšanas vajadzībām pieņemt transportlīdzekļa tipu, kas apstiprināts atbilstoši 2. posmam saskaņā ar 6.2.2. punktu.

11.4.5. Pat pēc šo noteikumu 03. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses valsts vai reģionālām vajadzībām drīkst turpināt piešķirt tipa apstiprinājumus un tipa apstiprinājumu paplašinājumus 1. posmam vai 2. posmam (sk. iepriekš 6.2.2. punktu) vai šo noteikumu grozījumu iepriekšējām sērijām.

11.5. Neskarot iepriekš izklāstītos pārejas noteikumus, līgumslēdzējām pusēm, kas šos noteikumus sāk piemērot pēc jaunākās grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, nav pienākuma atzīt tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar jebkuru no šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem.

11.6. Līdz 2019. gada 30. jūnijam transportlīdzekļi ar sērijveida hibrīdu piedziņas pārvadu, kam ir iekšdedzes motors bez mehāniska savienojuma ar jaudas pārvadu, ir atbrīvoti no iepriekš 6.2.3. punktā noteiktajām prasībām.

11.7. Līdz 2019. gada 30. jūnijam šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses var turpināt piešķirt apstiprinājumus kā alternatīvu šo noteikumu 3. pielikuma 2.1. punktam, izmantojot testēšanas vietas, kuras atbilst šo noteikumu iepriekšējās grozījumu sērijās noteiktajām specifikācijām.

11.8. Līdz 2022. gada 30. jūnijam N1 kategorijas transportlīdzekļu tipiem vai M1 kategorijas transportlīdzekļu tipiem, kas iegūti no N1, ir spēkā robežvērtības saskaņā ar 6.2.2. punktu, kā noteikts to N1 kategorijas transportlīdzekļu tipam, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa pārsniedz 2,5 tonnas, ja izpildās visas šādas specifikācijas:

c)

12. PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma līgumslēdzējas puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikšanu vai anulēšanu.

(1) Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2) Uz pārnesumskaitļiem neattiecina parasto izpratni par “zemu pārnesumu” un “augstu pārnesumu”. Piemēram, zemākajam pārnesumam braukšanai uz priekšu, proti, pirmajam pārnesumam, ir vislielākais pārnesumskaitlis no visiem braukšanai uz priekšu paredzētajiem pārnesumiem. Manuālās transmisijās ir atsevišķi pārnesumi, bet daudzās nemanuālās transmisijās var būt vairāk pārnesumskaitļu, ko ieslēdz transmisijas vadības bloks.

(3) 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, 3. pielikums – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(4) Testu veic nekustīgam transportlīdzeklim, lai nodrošinātu standartvērtību administratīvajām struktūrām, kas izmanto šo metodi lietošanā esošu transportlīdzekļu pārbaudīšanai.

(5) Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(5) Uzskata, ka vadītāja masa ir 75 kg. Sistēmas, kurās ir šķidrumi (izņemot izlietotā ūdens sistēmas, kam jāpaliek tukšām), ir piepildītas līdz 90 % no ražotāja norādītās ietilpības. Informācija, kas minēta 2.2. punktā. b) nav nepieciešams norādīt transportlīdzekļu kategorijām N2, N3, M2 un M3.

Šāds transportlīdzeklim piestiprināts apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 51 un 33 (1) . Apstiprinājuma numuri norāda, ka attiecīgo apstiprinājumu piešķiršanas dienā Noteikumos Nr. 51 bija ietverti 03. sērijas grozījumi, bet Noteikumi Nr. 33 bija to sākotnējā redakcijā.

3. PIELIKUMS

MEHĀNISKO TRANSPORTLĪDZEKĻU RADĪTĀS SKAŅAS MĒRĪŠANAS METODES UN INSTRUMENTI

1. Mērinstrumenti

1.1. Akustiskie mērījumi

Skaņas līmeņa mērīšanas iekārta ir skaņas līmeņa precīzijas mērītājs vai ekvivalenta mērīšanas sistēma, kas atbilst prasībām 1. klases instrumentiem (kopā ar ieteicamo vējsargu, ja to izmanto). Šīs prasības ir aprakstītas “IEC 61672-1:2002: Skaņas līmeņa precīzijas mērītāji” otrajā izdevumā.

Mērījumus veic, izmantojot akustiskā mērinstrumenta “ātro” reakciju un “A” svēruma līkni, kas arī aprakstīta publikācijā “IEC 61672-1:2002”. Gadījumā, ja izmanto sistēmu, kurā ietverta A-izsvarotā skaņas spiediena līmeņa periodiska uzraudzība, nolasījumi būtu jāveic ar intervāliem, kas nepārsniedz 30 ms.

Instrumentiem veic apkopi un tos kalibrē saskaņā ar instrumentu ražotāja norādījumiem.

1.2. Visas akustisko mērījumu sistēmas kalibrēšana mērījumu virknei

Sākot un beidzot katru mērījumu virkni, visu mērījumu sistēmu pārbauda ar skaņas kalibratoru, kas atbilst prasībām, ko saskaņā ar publikāciju IEC 60942:2003 piemēro vismaz 1. precīzijas klases skaņas kalibratoriem. Neveicot papildu pielāgojumus, starpība starp vērtībām, kas iegūtas divās secīgās pārbaudēs, nepārsniedz 0,5 dB(A).

Ja šī vērtība tiek pārsniegta, mērījumus, kas iegūti pēc iepriekšējās apmierinošās pārbaudes, uzskata par nederīgiem.

1.3. Atbilstība prasībām

Akustisko mērinstrumentu atbilstību prasībām pārbauda pēc spēkā esoša atbilstības sertifikāta. Šos sertifikātus uzskata par spēkā esošiem, ja skaņas kalibrācijas ierīces sertifikācija par atbilstību standartiem ir veikta iepriekšējo 12 mēnešu laikā un instrumentu sistēmas sertifikācija par atbilstību standartiem ir veikta iepriekšējo 24 mēnešu laikā. Visus atbilstības testus veic laboratorija, kurai ir atļauts veikt līdz attiecīgiem standartiem izsekojamu kalibrēšanu.

1.4. Ātruma mērījumu mērinstrumenti

Motora apgriezienus mēra ar instrumentiem, kuru precizitāte ir ± 2 % vai augstāka pie motora apgriezieniem, kādi noteikti mērījumu veikšanai.

Transportlīdzekļa ātrumu uz ceļa mēra ar instrumentiem, kuru precizitāte ir vismaz ± 0,5 km/h, izmantojot nepārtrauktas mērīšanas ierīces.

Ja testēšanā izmanto neatkarīgus ātruma mērījumus, instrumentu specifikācijas robežvērtības ir vismaz ± 0,2 km/h.

1.5. Meteoroloģiskie mērinstrumenti

Meteoroloģiskajos instrumentos, ko izmanto, lai uzraudzītu apkārtējās vides apstākļus testa veikšanas laikā, ir iekļautas šādas ierīces, kuru precizitāte ir vismaz šāda:

a) temperatūras mērierīce, ± 1 °C;

b) vēja ātruma mērīšanas ierīce, ± 1,0 m/s;

c) barometriskā spiediena mērīšanas ierīce, ± 5 hPa;

d) relatīvā mitruma mērīšanas ierīce, ± 5 %.

2. Mērīšanas apstākļi

2.1. Testa vieta un apkārtējie apstākļi

Testa trases virsma un testa vietas izmēri atbilst ISO 10844:2014.

Uz testa vietas virsmas nav pulverveida sniega, garas zāles, irdenas augsnes vai izdedžu. Tajā nav šķēršļu, kas varētu ietekmēt akustisko lauku mikrofona un skaņas avota tuvumā. Novērotājs, kurš veic mērījumus, atrodas tādā vietā, lai neietekmētu mērinstrumenta nolasījumus.

Mērījumus neveic sliktos laika apstākļos. Nodrošina, lai rezultātus neietekmētu vēja brāzmas.

Meteoroloģiskos instrumentus novieto blakus testa laukumam 1,2 m ± 0,02 m augstumā. Mērījumus veic, kad gaisa temperatūra ir no 5 °C līdz 40 °C.

Testus neveic, ja skaņas mērīšanas intervālā vēja ātrums, tai skaitā brāzmas, mikrofona augstumā pārsniedz 5 m/s.

Skaņas mērīšanas intervāla laikā reģistrē vērtības, kas raksturo temperatūru, vēja ātrumu un virzienu, relatīvo mitrumu un barometrisko spiedienu.

Nolasot vērtības, neņem vērā nekādus skaņas maksimumus, kas nešķiet saistīti ar transportlīdzekļa vispārējā skaņas līmeņa rādītājiem.

Fona troksni mēra 10 sekundes tieši pirms un pēc transportlīdzekļa testu sērijas. Mērījumus veic ar tiem pašiem mikrofoniem, un mikrofoni ir novietoti turpat, kur testa laikā. Ziņo A-izsvaroto skaņas spiediena maksimālo līmeni.

Fona troksnis (tostarp vēja radītais troksnis) ir vismaz par 10 dB(A) zemāks par A-izsvaroto skaņas spiediena līmeni, ko rada testējamais transportlīdzeklis. Ja atšķirība starp apkārtējo troksni un izmērīto skaņu ir starp 10 un 15 dB(A), tad, lai aprēķinātu testa rezultātus, no skaņas līmeņa mērītāja nolasījumiem atņem atbilstošo korekciju, kā parādīts šajā tabulā.

Atšķirība starp apkārtējo troksni un mērāmo skaņu dB(A) 10 11 12 13 14 15 Korekcija dB(A) 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 0,0

2.2. Transportlīdzeklis

2.2.1. Transportlīdzeklis ir tādu transportlīdzekļu reprezentatīvs paraugs, ko paredzēts laist tirgū; to izraugās ražotājs, vienojoties ar tehnisko dienestu tā, lai tiktu izpildītas šo noteikumu prasības.

Mērījumus veic bez piekabēm, izņemot gadījumu, ja transportlīdzekļi nav atdalāmi. Pēc ražotāja pieprasījuma mērījumus transportlīdzekļiem ar paceļamu(-ām) asi(-īm) drīkst veikt, tām atrodoties paceltā stāvoklī.

Mērījumus veic transportlīdzekļiem pie testa masas t, kas noteikta saskaņā ar turpmāko tabulu.

Sasniedzamo masu, mtarget, izmanto, lai apzīmētu masu, pie kuras būtu jātestē N2 un N3 transportlīdzekļi. Transportlīdzekļu faktiskā testa masa var būt mazāka, ja tas saistīts ar transportlīdzekļa un ass slodzes ierobežojumiem.

Transportlīdzekļa kategorija Transportlīdzekļa testa masa M1 mt = mro ± 5 % N1 mt = mro ± 5 % N2, N3 mtarget = 50 (kg/kW) × Pn (kW) Papildu slogojumu, mxload, lai sasniegtu transportlīdzekļa sasniedzamo masu, mtarget, izvieto virs pakaļējās(-ām) ass(-īm). Papildu slogojuma un pakaļējās ass slodzes bez kravas summu, mra load unladen, ierobežo līdz 75 % no tehniski pieļaujamās maksimālās masas, mac ra max, kas atļauta uz pakaļējo asi. Sasniedzamo masu nodrošina ar ± 5 % pielaidi. Ja papildu slogojuma smaguma centru nevar savietot ar pakaļējās ass centru, transportlīdzekļa testa masa, mt, nepārsniedz priekšējās ass slodzes bez kravas, mfa load unladen, un pakaļējās ass slodzes bez kravas, mra load unladen, summu, pie kuras pieskaitīts papildu slogojums, mxload, un vadītāja masa, md. Testa masa transportlīdzekļiem ar vairāk nekā divām asīm ir tāda pati kā divasu transportlīdzeklim. Ja transportlīdzekļa ar vairāk nekā divām asīm masa bez kravas, munladen, ir lielāka nekā divasu transportlīdzekļa testa masa, tad šo transportlīdzekli testē bez papildu slogojuma. Ja divasu transportlīdzekļa masa, munladen, ir lielāka nekā sasniedzamā masa, tad šo transportlīdzekli testē bez papildu slogojuma. M2, M3 mt = mro Pašmasu nodrošina ar ± 10 % pielaidi. Nepabeigts M2, M3 Ja testus veic ar nepabeigtu transportlīdzekli, kuram nav virsbūves: mtarget = 50 (kg/kW) × Pn (kW) aprēķina saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem (sk. N2, N3 kategoriju) vai mt = mchassisM2M3 + mxloadM2M3 = mro Pašmasu nodrošina ar ± 10 % pielaidi.

2.2.2. Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma M2, M3, N2 vai N3 kategorijas transportlīdzekli uzskata par tā pabeigta tipa paraugu, ja testus veic ar nepabeigtu transportlīdzekli, kuram nav virsbūves. Testējot nepabeigtu transportlīdzekli, visus attiecīgos skaņas izolācijas materiālus, paneļus un trokšņa mazināšanas sastāvdaļas un sistēmas uzstāda transportlīdzeklim, kā to konstrukcijā paredzējis ražotājs, izņemot to virsbūves daļu, ko izgatavo vēlākā posmā.

Ja tiek uzstādīta papildu degvielas tvertne vai oriģinālā degvielas tvertne tiek pārvietota citur, jaunu testu neveic ar nosacījumu, ka nav mainītas citas transportlīdzekļa daļas vai konstrukcijas, kas acīmredzami ietekmē skaņas emisiju.

Riepas, ko izmanto testam, ir tipiskas transportlīdzeklim, tās izvēlas transportlīdzekļa ražotājs un ieraksta paziņojuma veidlapas papildinājumā (1. pielikuma 1. papildinājums). Tās atbilst vienam no to riepu izmēriem, kuras transportlīdzeklim paredzētas kā oriģinālais aprīkojums. Attiecīgās riepas ir vai būs pieejamas tirgū vienlaicīgi ar transportlīdzekli (1). Riepas piesūknē līdz transportlīdzekļa ražotāja ieteiktajam spiedienam pie transportlīdzekļa testa masas. Riepu protektora dziļums ir vismaz 1,6 mm.

2.2.3. Pirms mērījumu uzsākšanas motors ir sasniedzis normālu darba stāvokli.

2.2.4. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar vairāk nekā divu riteņu piedziņu, to testē, izmantojot piedziņu, kas paredzēta parastai braukšanai pa ceļu.

2.2.5. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ventilatoru(-iem) ar automātiskas iedarbināšanas mehānismu, mērījumu laikā šīs sistēmas darbībā neiejaucas.

2.2.6. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar izplūdes sistēmu, kas satur šķiedrainus materiālus, izplūdes sistēmu pirms testēšanas sagatavo saskaņā ar 4. pielikumu.

2.2.7. Aprēķināšanas procedūra, lai noteiktu papildu slogojumu tikai N2 un N3 transportlīdzekļiem

2.2.7.1. Papildu slogojuma aprēķināšana

Sasniedzamā masa, mtarget, (uz kW nominālās jaudas) N2 un N3 divasu transportlīdzekļiem ir norādīta 2.2.1. punkta tabulā (sk. iepriekš)

mtarget = 50 (kg / kW) × Pn (kW) 1.

Lai testējamajam transportlīdzeklim sasniegtu nepieciešamo sasniedzamo masu, mtarget, transportlīdzekli bez kravas, ieskaitot vadītāja masu, md, slogo ar papildu masu, mxload, ko novieto virs pakaļējās ass, kā norādīts 8. formulā.

mtarget = munladen + md + mxload 2.

Sasniedzamo masu, mtarget, nodrošina ar ± 5 % pielaidi.

Testa transportlīdzekļa bez kravas masu, munladen, aprēķina, uz svariem mērot neslogotas priekšējās ass slodzi, mfa load unladen, un neslogotas pakaļējās ass slodzi, mra load unladen, un izmantojot 3. formulu.

munladen = mfa load unladen + mra load unladen 3.

Izmantojot 2. un 3. formulu, papildu slogojumu, mxload, aprēķina ar 4. un 5. formulu.

mxload = mtarget – (md + munladen) 4. mxload = mtarget – (md + mfa load unladen + mra load unladen) 5.

Papildu slogojuma, mxload, un neslogotas pakaļējās ass slodzi, mra load unladen, ierobežo līdz 75 % no tehniski pieļaujamās maksimālās masas uz pakaļējo asi, mac ra max, kā noteikts 6. formulā.

0,75 mac ra max ≥ mxload + mra load unladen 6.

mxload ierobežo saskaņā ar 7. formulu.

mxload ≤ 0,75 mac ra max – mra load unladen 7.

Ja ar 5. formulu aprēķinātais papildu slogojums, mxload, atbilst 7. formulai, tad papildu slogojums ir vienāds ar 5. formulu aprēķinātajam. Transportlīdzekļa testa masu, mt, aprēķina ar 8. formulu.

mt = mxload + md + mfa load unladen + mra load unladen 8.

Šajā gadījumā transportlīdzekļa testa masa ir vienāda ar sasniedzamo masu.

mt = mtarget 9.

Ja ar 5. formulu aprēķinātais papildu slogojums, mxload, neatbilst 7. formulai, bet atbilst ar 10. formulu aprēķinātajam,

mxload > 0,75 mac ra max – mra load unladen 10.

tad papildu slogojumu, mxload, iegūst ar 11. formulu

mxload = 0,75 mac ra max – mra load unladen 11.

un transportlīdzekļa testa masu, mt, iegūst ar 12. formulu.

mt = 0,75 mac ra max + md + mfa load unladen 12.

Šajā gadījumā transportlīdzekļa testa masa ir vienāda ar sasniedzamo masu.

mt < mtarget 13.

2.2.7.2. Slogošanas apsvērumi, ja slodzi nevar savietot ar pakaļējās ass centru

Ja papildu slogojuma smaguma centru nevar savietot ar pakaļējās ass centru, transportlīdzekļa testa masa, mt, nepārsniedz neslogotas priekšējās ass, mfa load unladen, un neslogotas pakaļējās ass, mra load unladen, summu, pie kuras pieskaitīts papildu slogojums, mxload, un vadītāja masa, md.

Tas nozīmē, ka, ja priekšējās un pakaļējās faktiskās ass slodzes mēra uz svariem transportlīdzeklim ar papildu slogojumu, mxload, un tas ir savietots ar pakaļējās ass centru, transportlīdzekļa testa masu, no kuras atņemta vadītāja masa, iegūst ar 14. formulu.

mt – md = mfa load laden + mra load laden 14.

kur:

mfa load laden = mfa load unladen 15.

Ja papildu slogojuma smaguma centru nevar savietot ar pakaļējās ass centru, 14. formula joprojām ir spēkā, bet

mfa load laden > mfa load unladen 16.

jo papildu slogojuma masa daļēji iedarbojas uz priekšējo asi. Šādā gadījumā pakaļējo asi nedrīkst slogot ar papildu masu, lai kompensētu masu, kas pārvietota uz priekšējo asi.

2.2.7.3. Testa masa transportlīdzekļiem ar vairāk nekā divām asīm

Ja testē transportlīdzekli, kuram ir vairāk nekā divas asis, tad šāda transportlīdzekļa testa masa ir tāda pati kā divasu transportlīdzekļa testa masa.

Ja transportlīdzekļa ar vairāk nekā divām asīm masa bez kravas ir lielāka par divasu transportlīdzekļa testa masu, tad šādu transportlīdzekli testē bez papildu slogojuma.

3. Testēšanas metodes

3.1. Kustībā esošu transportlīdzekļu radītās skaņas mērīšana

3.1.1. Testa vispārīgie nosacījumi

Uz testa trases atzīmē divas līnijas, AA′ un BB′, kas ir paralēlas līnijai PP′ un atrodas attiecīgi 10 m ± 0,05 m pirms un 10 m ± 0,05 m aiz līnijas PP′.

Katrā transportlīdzekļa pusē un katram pārnesumam veic vismaz četrus mērījumus. Pieregulēšanas vajadzībām drīkst veikt iepriekšējus mērījumus, bet tos neņem vērā.

Mikrofonu novieto 7,5 m ± 0,05 m attālumā no trases atskaites līnijas CC′ un 1,2 m ± 0,02 m virs zemes.

Atskaites asis brīva lauka apstākļiem (sk. IEC 61672-1:2002) ir horizontālas un vērstas perpendikulāri transportlīdzekļa pārvietošanās līnijai CC′.

3.1.2. Īpaši testa nosacījumi transportlīdzekļiem

3.1.2.1. M1, N1 un M2 kategorijas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu ≤ 3 500 kg

Transportlīdzekļa centra līnijas trajektorija visa testa laikā, sākot ar tuvošanos līnijai AA′ un līdz transportlīdzekļa aizmugure šķērso līniju BB′, atrodas cik vien iespējams tuvu līnijai CC′. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar vairāk nekā divu riteņu piedziņu, to testē, izmantojot piedziņu, kas paredzēta parastai braukšanai pa ceļu.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar papildu manuālo transmisiju vai ar vairāku pārnesumu asi, izmanto stāvokli, ko lieto parastai braukšanai pilsētā. Jebkurā gadījumā – neizmanto pārnesumskaitļus lēnai kustībai, transportlīdzekļa novietošanas stāvēšanai vajadzībām vai bremzēšanai.

Transportlīdzekļa testa masa atbilst 2.2.1. punkta tabulā noteiktajai.

Testa ātrums vtest ir 50 km/h ± 1 km/h. Testa ātrumu sasniedz, kad atskaites punkts ir uz līnijas PP′.

Ja testa ātrumu maina saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikuma 3.1.2.1.4.1. punkta e) apakšpunktu, šo mainīto testa ātrumu izmanto gan paātrinājuma, gan konstantā ātruma testā.

3.1.2.1.1. Jaudas un masas attiecības indekss (PMR)

PMR definē šādi:

PMR = (Pn / mro) * 1 000 kg/kW, kur Pn mēra kW un mro mēra kg saskaņā ar šā pielikuma 2.2.1. punktu.

Ja šo noteikumu 3. pielikuma 3.1.2.1. punktā noteiktajos testa apstākļos darbojas divi vai vairāki dzinējspēka avoti, motora kopējā lietderīgā jauda, Pn, ir transportlīdzekļa paralēlo dzinējspēka motoru aritmētiskā summa. Attiecīgie paralēlie dzinējspēka motori ir tie jaudas avoti, kas kopā nodrošina transportlīdzekļa kustību uz priekšu pie testa nosacījumiem, kas noteikti šo noteikumu 3. pielikuma 3.1.2.1. punktā. Norādītā jauda motoriem, kas nav iekšdedzes motori, ir jauda, ko deklarējis ražotājs.

Paātrinājuma aprēķināšanai izmanto bezdimensionālo lielumu PMR.

3.1.2.1.2. Paātrinājuma aprēķināšana

Paātrinājuma aprēķināšana attiecas tikai uz M1, N1 un M2 kategorijas transportlīdzekļiem ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu ≤ 3 500 kg.

Visus paātrinājumus aprēķina, izmantojot dažādus transportlīdzekļa ātrumus testa trasē (2). Norādītās formulas izmanto, lai aprēķinātu awot i, awot i+1 un awot test. Ātrumu vai nu uz AA′, vai PP′ definē kā transportlīdzekļa ātrumu, kad atskaites punkts šķērso AA′ (vAA′) vai PP′ (vPP′). Ātrumu uz līnijas BB′ definē kā ātrumu, kad transportlīdzekļa aizmugure šķērso līniju BB′ (vBB′). Paātrinājuma noteikšanai izmantoto metodi norāda testa ziņojumā.

Saistībā ar transportlīdzekļa atskaites punkta definīciju turpmākajā formulā par transportlīdzekļa garumu (lveh) pieņem citu vērtību. Ja atskaites punkts atrodas transportlīdzekļa priekšā, tad l = lveh, ja vidū: l = lveh un ja aizmugurē: l = 0.

Pēc ražotāja izvēles transportlīdzekļiem ar priekšā novietotu motoru drīkst izmantot l = 5 m, un transportlīdzekļiem ar vidusdaļā novietotu motoru – l = 2,5 m.

3.1.2.1.2.1. Aprēķināšanas procedūra transportlīdzekļiem ar manuālo transmisiju, automātisko transmisiju, adaptīvajām transmisijām un transmisijām ar bezpakāpju variatoru (CVT), kas testēti ar bloķētiem pārnesumskaitļiem:

awot test = ((vBB′/3,6)2 – (vAA′/3,6)2) / (2 * (20 + l))

awot test, ko izmanto, lai noteiktu, kuru pārnesumu izvēlēties, ir vidējā to četru rezultātu awot test, i vērtība, kas iegūti katra derīga mērījumu brauciena laikā.

Drīkst izmantot pirmspaātrinājumu. Akseleratora nospiešanas punktu pirms līnijas AA′ norāda paziņojuma veidlapas papildinājumā (1. pielikuma 1. papildinājums).

3.1.2.1.2.2. Aprēķināšanas procedūra transportlīdzekļiem ar automātisko transmisiju, adaptīvām transmisijām un CVT, kas testēti ar nebloķētiem pārnesumskaitļiem:

awot test, ko izmanto, lai noteiktu, kuru pārnesumu izvēlēties, ir vidējā to četru rezultātu awot test, i vērtība, kas iegūti katra derīga mērījumu brauciena laikā.

Ja 3.1.2.1.4.2. punktā aprakstītās ierīces vai līdzekļus var izmantot, lai kontrolētu transmisijas darbību ar mērķi nodrošināt atbilstību testa prasībām, aprēķina awot test, izmantojot šādu vienādojumu:

awot test = ((vBB′/3,6)2 – (vAA′/3,6)2) / (2*(20 + l))

Drīkst izmantot pirmspaātrinājumu.

Ja netiek izmantotas 3.1.2.1.4.2. punktā aprakstītās ierīces vai līdzekļi, aprēķina awot test, izmantojot šādu vienādojumu:

awot_testPP-BB = ((vBB′/3,6)2 – (vPP′/3,6)2) / (2*(10 + l))

Pirmspaātrinājumu neizmanto.

Akseleratoru nospiešanas vieta ir tur, kur transportlīdzekļa atskaites punkts šķērso līniju AA′.

3.1.2.1.2.3. Sasniedzamais paātrinājums

Sasniedzamais paātrinājums aurban ir tipisks paātrinājums pilsētas satiksmē, un to iegūst no statistikas pētījumiem. Tā ir funkcija, kas ir atkarīga no transportlīdzekļa PMR.

Sasniedzamo paātrinājumu aurban aprēķina šādi:

aurban = 0,63 * log10 (PMR) – 0,09

3.1.2.1.2.4. Standartpaātrinājums

Standartpaātrinājums awot ref ir nepieciešamais paātrinājums paātrinājuma testa laikā testa trasē. Tā ir funkcija, kas ir atkarīga no transportlīdzekļa jaudas un masas attiecības. Šī funkcija konkrētām transportlīdzekļu kategorijām atšķiras.

Standartpaātrinājumu awot ref aprēķina šādi:

awot ref = 1,59 * log10 (PMR) –1,41 ja PMR ≥ 25 awot ref = a urban = 0,63 * log10 (PMR) – 0,09 ja PMR < 25

3.1.2.1.3. Daļējas jaudas koeficients kP

Daļējas jaudas koeficientu kP (sk. 3.1.3.1. punktu) izmanto M1, N1 un M2 kategorijas transportlīdzekļu, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa ≤ 3 500 kg, paātrinājuma testa rezultātu un pastāvīgā ātruma testa rezultātu svērtajai kombinēšanai.

Gadījumos, kas nav testēšana vienā pārnesumā, awot test vietā izmanto awot ref (sk. 3.1.3.1. punktu).

3.1.2.1.4. Pārnesumskaitļa izvēle

Pārnesumskaitļu izvēle testiem ir atkarīga no to īpatnējā paātrināšanās potenciāla awot pie pilnībā atvērta droseļvārsta saskaņā ar standartpaātrinājumu awot ref, kas nepieciešams pilnībā atvērta droseļvārsta paātrinājuma testam.

Ja transportlīdzeklim ir iespējami dažādi transmisijas iestatījumi, piemēram, pārnesumu automātiska vai manuāla pārslēgšana un/vai ja tam ir atšķirīgi ieprogrammēta programmatūra vai režīmi (piemēram, sporta, ziemas, adaptīvais), kas ļauj iegūt derīgus paātrinājumus, transportlīdzekļa ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, ka transportlīdzeklis tiek testēts režīmā, ar kuru sasniedz paātrinājumu, kas ir vistuvākais awot ref.

Transportlīdzekļa transmisiju, pārnesumu vai pārnesumskaitli drīkst vadīt ar elektroniskiem vai mehāniskiem līdzekļiem, lai nepieļautu pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu (“kick-down”) funkcijas ieslēgšanos.

Lai atvieglotu testēšanu, šā pielikuma papildinājuma 3.a–3.e attēlā blokshēmas veidā ir norādīti pārnesumu izvēles kritēriji un testa braucienu kritēriji M1 un M2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa nepārsniedz 3 500 kg, un N1 kategorijas transportlīdzekļiem.

3.1.2.1.4.1. Transportlīdzekļi ar manuālo transmisiju, automātiskām transmisijām, adaptīvām transmisijām vai CVT, ko testē ar bloķētu pārnesumskaitli

Pārnesumskaitļu izvēlei ir iespējami šādi nosacījumi:

a) ja viens konkrēts pārnesumskaitlis ļauj iegūt paātrinājumu ar pielaidi ± 5 % no standartpaātrinājuma awot ref, nepārsniedzot 2,0 m/s2, testē ar šo pārnesumskaitli;

b) ja neviens no pārnesumskaitļiem neļauj iegūt vajadzīgo paātrinājumu, tad izvēlas pārnesumskaitli i, ar kuru iegūst paātrinājumu, kas lielāks par atskaites paātrinājumu, un pārnesumskaitli i+1, ar kuru iegūst paātrinājumu, kas mazāks par standartpaātrinājumu. Ja paātrinājuma vērtība ar pārnesumskaitli i nepārsniedz 2,0 m/s2, testam izmanto abus pārnesumskaitļus. Svēruma attiecību saistībā ar standartpaātrinājumu awot ref aprēķina šādi: k = (awot ref – awot (i+1))/(awot (i) – awot (i+1))

c) ja pārnesumskaitļa i paātrinājuma vērtība pārsniedz 2,0 m/s2, izmanto pirmo pārnesumskaitli, ar kuru iegūst paātrinājumu, kurš mazāks par 2,0 m/s2, ja vien pārnesumskaitlis i+1 nenodrošina paātrinājumu, kas mazāks par aurban. Šādā gadījumā izmanto divus pārnesumus, i un i+1, tostarp pārnesumu i, ar kuru iegūst paātrinājumu, kas pārsniedz 2,0 m/s2. Citos gadījumos citus pārnesumus neizmanto. Testa laikā sasniegto paātrinājumu awot test izmanto awot ref vietā, lai aprēķinātu daļējas jaudas koeficientu kP;

d) ja transportlīdzeklim ir transmisija, kurā iespējams tikai viens pārnesumskaitlis, paātrinājuma testu veic, izmantojot šo transportlīdzekļa pārnesumu. Iegūto paātrinājumu izmanto awot ref vietā, lai aprēķinātu daļējas jaudas koeficientu kP.

e) ja motora nominālie apgriezieni pie kāda pārnesumskaitļa tiek pārsniegti, pirms transportlīdzeklis šķērso līniju BB′, izmanto nākamo augstāko pārnesumu. Ja paātrinājums, izmantojot nākamo augstāko pārnesumu, ir mazāks nekā aurban, transportlīdzekļa testa ātrumu, vtest, samazina par 2,5 km/h, un, izvēloties pārnesumskaitli, rīkojas, kā noteikts šajā punktā norādītajās izvēles iespējās. Transportlīdzekļa testa ātrumu nekādā gadījumā nesamazina zem 40 km/h. Šādā gadījumā ir atļauts arī tāds pārnesumskaitlis, kad awot test nepārsniedz aurban.

Ja transportlīdzeklim nepiemēro atbrīvojumu no ASEP saskaņā ar 6.2.3. punktu, testē pārnesumu i un vērtības (Lwot i, nwot,BB i vwot,BB i) paziņo, lai varētu veikt 7. pielikuma testus.

3.1.2.1.4.2. Transportlīdzekļi ar automātisko transmisiju, adaptīvajām transmisijām un CVT, ko testē ar nebloķētu pārnesumskaitli

Pārnesumu pārslēgs atrodas pilnībā automātiskas darbības stāvoklī.

Paātrinājuma vērtību awot test aprēķina, kā noteikts 3.1.2.1.2.2. punktā.

Pēc tam tests var ietvert pārnesuma maiņu uz zemāku pārnesumu un lielāku paātrinājumu. Pārnesuma maiņa uz augstāku pārnesumu un zemāku paātrinājumu nav atļauta. Izvairās no pārnesuma pārslēgšanās uz tādu pārnesumskaitli, kuru neizmanto braukšanai pilsētā.

Tāpēc ir atļauts izveidot un izmantot elektroniskas vai mehāniskas ierīces, tostarp alternatīvus pārnesumu pārslēga stāvokļus, lai novērstu pārslēgšanos uz zemāku pārnesumu, ko apstākļos, kādi ir konkrētajā testā, parasti neizmanto, braucot pilsētā.

Sasniegtais paātrinājums awot test ir lielāks par vai vienāds ar aurban.

Ja iespējams, ražotājs veic pasākumus, lai nepieļautu, ka paātrinājuma vērtība awot test pārsniedz 2,0 m/s2.

Sasniegto paātrinājumu awot test tad izmanto awot ref vietā, lai aprēķinātu daļējas jaudas koeficientu kP (sk. 3.1.2.1.3. punktu).

3.1.2.1.5. Paātrinājuma tests

Ražotājs nosaka atskaites punktu pirms līnijas AA′, kur akselerators jānospiež līdz galam. Akselerators tiek pilnībā nospiests (cik ātri vien iespējams), kad transportlīdzekļa atskaites punkts sasniedz noteikto punktu. Akseleratoru tur šajā nospiestajā stāvoklī, līdz transportlīdzekļa aizmugure sasniedz līniju BB′. Pēc tam akseleratoru pēc iespējas ātrāk atlaiž. Akseleratora pilnīgas nospiešanas punktu norāda paziņojuma veidlapas papildinājumā (1. pielikuma 1. papildinājums). Tehniskajam dienestam ir iespēja veikt iepriekšēju testēšanu.

Tādu posmaino transportlīdzekļu gadījumā, kas sastāv no divām neatdalāmām vienībām, ko uzskata par vienu transportlīdzekli, nosakot, kad tiek šķērsota līnija BB′, puspiekabi neņem vērā.

3.1.2.1.6. Konstanta ātruma tests

Konstantā ātruma testu veic tajā pašā pārnesumā(-os), kas paredzēts(-i) paātrinājuma testam, un ar konstantu ātrumu 50 km/h ar pielaidi ± 1 km/h starp līniju AA′ un līniju BB′. Konstantā ātruma testa laikā paātrinājuma vadības ierīci iestata tā, lai starp līniju AA′ un līniju BB′ uzturētu konstantu ātrumu. Ja pārnesumu bloķē paātrinājuma testa veikšanai, to pašu pārnesumu bloķē konstantā ātruma testa veikšanai.

Konstantā ātruma testu nav nepieciešams veikt transportlīdzekļiem ar PMR < 25.

3.1.2.2. M2 kategorijas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu > 3 500 kg, M3, N2, N3 kategorijas transportlīdzekļi

Transportlīdzekļa centra līnijas trajektorija visa testa laikā, sākot ar tuvošanos līnijai AA′ un līdz transportlīdzekļa aizmugure šķērso līniju BB′, atrodas cik vien iespējams tuvu līnijai CC′. Testu veic bez piekabes vai puspiekabes. Ja piekabi nav paredzēts atdalīt no velkošā transportlīdzekļa, līnijas BB′ šķērsošanā piekabi neņem vērā. Ja transportlīdzeklim ir, piemēram, šāds aprīkojums: betona maisītājs, kompresors utt., šo aprīkojumu testa veikšanas laikā nedarbina. Transportlīdzekļa testa masa atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 2.2.1. punktā noteiktajam.

Lielumus nBB′ un vBB′, ko izmanto, lai noteiktu pārnesuma un transportlīdzekļa ātruma izvēli, ir vidējā to četru rezultātu nBB′, j un vBB′, j vērtībām, kas iegūti katra derīga mērījumu brauciena laikā.

Lielumu nBB′ norāda ar precizitāti 10 apgriezieni minūtē. Paziņoto nBB′ izmanto visos turpmākajos aprēķinos.

Lielumu vBB′ norāda ar precizitāti viena zīme aiz komata (xx,x). Paziņoto vBB′ izmanto visos turpmākajos aprēķinos.

Sasniedzamie nosacījumi M2 kategorijas transportlīdzekļiem ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu > 3 500 kg un N2 kategorijas transportlīdzekļiem

Kad atskaites punkts šķērso līniju BB′, motora apgriezieni nBB′ ir 70–74 % no apgriezieniem S, pie kuriem motors sasniedz savu nominālo maksimālo lietderīgo jaudu, un transportlīdzekļa ātrums ir 35 km/h ± 5 km/h. Starp līniju AA′ un līniju BB′ nodrošina stabilu paātrinājumu.

Sasniedzamie nosacījumi M3, N3 kategorijai

Kad atskaites punkts šķērso līniju BB′, motora apgriezieni nBB′ ir 85–89 % no apgriezieniem S, pie kuriem motors sasniedz savu nominālo maksimālo lietderīgo jaudu, un transportlīdzekļa ātrums ir 35 km/h ± 5 km/h. Starp līniju AA′ un līniju BB′ nodrošina stabilu paātrinājumu.

3.1.2.2.1. Pārnesumskaitļa izvēle

Par pareiza testēšanas paņēmiena noteikšanu, lai sasniegtu nepieciešamos nosacījumus, ir atbildīgs transportlīdzekļa ražotājs.

Transportlīdzekļa transmisiju, pārnesumu vai pārnesumskaitli izraugās tā, lai izpildītu sasniedzamos nosacījumus saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikuma 3.1.2.2.1.1. vai 3.1.2.2.1.2. punktu. Transportlīdzekļa transmisiju, pārnesumu vai pārnesumskaitli drīkst vadīt ar elektroniskiem vai mehāniskiem līdzekļiem, tostarp, nepieļaujot pārslēgšanos uz zemāku pārnesumu (“kick-down”).

Lai atvieglotu testēšanu, šā pielikuma papildinājuma 4.a–4.d attēlā blokshēmas veidā ir norādīti pārnesumu izvēles kritēriji un testa braucienu kritēriji M2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā masa pārsniedz 3 500 kg, un N2, M3 un N3 kategorijai.

3.1.2.2.1.1. Manuālā transmisija, automātiskās transmisijas, adaptīvās transmisijas vai transmisijas ar bezpakāpju variatoru (CVT), ko testē ar bloķētu pārnesumskaitli

Nodrošina vienmērīgu paātrinājumu. Pārnesumskaitļa izvēle ir atkarīga no sasniedzamajiem nosacījumiem.

Lai izpildītu šo noteikumu 3. pielikuma 3.1.2.2. punktā minētos sasniedzamos nosacījumus, ir iespējami šādi nosacījumi:

a) ja ar vienu izraudzīto pārnesumu tiek sasniegti gan sasniedzamie motora apgriezieniem ntarget BB′, gan sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums vtarget BB′, testu veic ar attiecīgo pārnesumu;

b) ja sasniedzamie motora apgriezieni ntarget BB′ un sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums vtarget BB′ tiek sasniegti vairāk nekā vienā pārnesumā, testu veic ar pārnesumu i, kas nodrošina, ka ātrums vBB′ gear i ir vistuvākais 35 km/h;

c) ja sasniedzamie motora apgriezieni ntarget BB′ un sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums vtarget BB′ tiek sasniegti ar diviem pārnesumiem, un ir spēkā šāds nosacījums: (vtarget BB′ – vBB′ gear i) = (vBB′ gear i+1 – vtarget BB′), tad turpmākai Lurban aprēķināšanai izmanto abus pārnesumus;

d) ja ar vienu izraudzīto pārnesumu tiek sasniegti sasniedzamie motora apgriezieni ntarget BB′, bet netiek sasniegts sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums vtarget BB′, tad izmanto divus pārnesumus – gearx un geary. Sasniedzamie nosacījumi attiecībā uz transportlīdzekļa ātrumu šiem diviem pārnesumiem ir šādi: gearx 25 km/h ≤ vBB′x ≤ 30 km/h un geary 40 km/h ≤ vBB′y ≤ 45 km/h Ar abiem pārnesumiem, gearx un geary, tiek sasniegti sasniedzamie motora apgriezieni ntarget BB′. Abus pārnesumus izmanto turpmākai Lurban aprēķināšanai. Ja tikai ar vienu pārnesumu tiek sasniegti motora sasniedzamie apgriezieni, ntarget BB′, testu veic ar attiecīgo pārnesumu. Šo pārnesumu izmanto turpmākai Lurban aprēķināšanai;

e) ja ne ar vienu no abiem pārnesumiem netiek sasniegti motora sasniedzamie apgriezieni, ntarget BB′ pie nosacījuma d), tad izraugās nosacījumu f);

f) ja ne ar vienu izraudzīto pārnesumu netiek sasniegti motora sasniedzamie apgriezieni, izvēlas pārnesumu, ar kuru tiek sasniegts sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums vtarget BB′ un apgriezieni, kas ir vistuvāk motora sasniedzamajiem apgriezieniem ntarget BB′, bet nepārsniedz ntarget BB′. vBB′ gear i = vtarget BB′ nBB′ gear i ≤ ntarget BB′ Nodrošina vienmērīga paātrinājuma stāvokli. Ja kādā pārnesumā nevar nodrošināt vienmērīgu paātrinājumu, šo pārnesumu neņem vērā. Visos apstākļos motora nominālie apgriezieni netiek pārsniegti, kamēr transportlīdzekļa atskaites punkts atrodas mērījumu zonā. Ja motora nominālie apgriezieni mērījumu zonā tiek pārsniegti, attiecīgo pārnesumu neņem vērā.

3.1.2.2.1.2. Automātiskā transmisija, adaptīvās transmisijas un transmisijas ar maināmu pārnesumskaitli, ko testē ar nebloķētu pārnesumskaitli

Pārnesumu pārslēgs atrodas pilnībā automātiskas darbības stāvoklī.

Pēc tam tests var ietvert pārnesuma maiņu uz zemāku pārnesumu un lielāku paātrinājumu. Pārnesuma maiņa uz augstāku pārnesumu un zemāku paātrinājumu nav atļauta. Jebkurā gadījumā izvairās no pārnesuma pārslēgšanas uz pārnesumskaitli, ko saskaņā ar ražotāja noteikto konkrētajos apstākļos pilsētas satiksmē parasti neizmanto.

Tāpēc ir atļauts izveidot un izmantot elektroniskas vai mehāniskas ierīces, tostarp alternatīvus pārnesumu pārslēga stāvokļus, lai nepieļautu zemāka pārnesuma ieslēgšanos, kura pārnesumskaitlis ir tāds, ko saskaņā ar ražotāja noteikto parasti neizmanto konkrētajos apstākļos pilsētas satiksmē parasti neizmanto.

Lai izpildītu šo noteikumu 3. pielikuma 3.1.2.2. punktā minētos sasniedzamos nosacījumus, ir iespējami šādi nosacījumi:

a) ja pārnesumu pārslēgam iespējams izvēlēties stāvokli, kas ļauj sasniegt gan sasniedzamos motora apgriezienus ntarget BB′, gan sasniedzamo transportlīdzekļa ātrumu vtarget BB′, testu veic ar pārnesumu pārslēgu attiecīgajā stāvoklī;

b) ja ar izraudzīto pārnesumu pārslēga stāvokli tiek sasniegti sasniedzamie motora apgriezieni ntarget BB′, bet netiek sasniegts sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums vtarget BB′, maina sasniedzamo transportlīdzekļa ātrumu uz diviem sasniedzamajiem transportlīdzekļa ātrumiem šādi: definē vBB′1 šādi: 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h un definē vBB′2 šādi: 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h. Veic divus testus, vienu ar vBB′1 un vienu ar vBB′2. Abus testa nosacījumus izmanto turpmākai Lurban aprēķināšanai;

c) ja pie b) nosacījuma sasniedzamie motora apgriezieni ntarget BB′ nav sasniedzami, izvēlas d) nosacījumu;

d) ja ar izraudzīto pārnesumu pārslēga stāvokli netiek sasniegti sasniedzamie motora apgriezieni ntarget BB′, bet tiek sasniegts sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums vtarget BB′, maina sasniedzamo transportlīdzekļa ātrumu uz diviem sasniedzamajiem transportlīdzekļa ātrumiem šādi: definē vBB′1 šādi: 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 30 km/h un definē vBB′2 šādi: 40 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h. Veic divus testus, vienu ar vBB′1 un vienu ar vBB′2. Izmanto testu, kurā nBB′ ir tuvāks sasniedzamajiem motora apgriezieniem ntarget BB′, bet nepārsniedz ntarget BB′. nBB′ i ≤ ntarget BB′, kad i = 1, 2 Ja transportlīdzeklim neizpildās nosacījums nBB′ i ≤ ntarget BB′, kad i = 1, 2, izmanto e) nosacījumu;

e) ja ar izraudzīto pārnesumu pārslēga stāvokli netiek sasniegti ne sasniedzamie motora apgriezieni ntarget BB′, ne sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums vtarget BB′, maina sasniedzamo transportlīdzekļa ātrumu šādi: vBB′ = vtarget BB′ + 5 km/h Veic testu ar to transportlīdzekļa ātrumu vBB′, pie kura nBB′ ir vistuvākais sasniedzamajiem motora apgriezieniem ntarget BB′. Pārnesuma maiņa uz augstāku pārnesumu un zemāku paātrinājumu ir atļauta pēc tam, kad transportlīdzeklis šķērso līniju PP′;

f) ja transportlīdzeklim ir tāda transmisijas konstrukcija, kura nodrošina tikai viena pārnesuma izvēli (D), kas testa laikā ierobežo motora apgriezienus, transportlīdzekli testē, izmantojot tikai sasniedzamo transportlīdzekļa ātrumu vtarget BB′.

3.1.2.2.1.3. Jaudas pārvads, kurā nav pieejami iekšdedzes motora apgriezieni

Transportlīdzekļi ar jaudas pārvadu, kurā nav pieejami iekšdedzes motora apgriezieni, atbilst tikai sasniedzamajam stāvoklim attiecībā uz transportlīdzekļa ātrumu vtarget BB′.

Lai izpildītu šo noteikumu 3. pielikuma 3.1.2.2. punktā minēto sasniedzamo nosacījumu vtarget BB′, ir iespējami šādi nosacījumi:

a) ja nav pieejami motora apgriezieni, ir jāsasniedz tikai sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums vtarget BB′;

b) ja nav pieejami motora apgriezieni un ja nav iespējams sasniegt sasniedzamo transportlīdzekļa ātrumu vtarget BB′, izmanto šādus divus testa nosacījumus: vBB′1 pirmajam testa nosacījumam definē šādi: 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h un vBB′2 otrajam testa nosacījumam definē šādi: 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h Abus testa nosacījumus izmanto turpmākai Lurban aprēķināšanai;

c) ja nav pieejami motora apgriezieni un ja nav iespējams sasniegt sasniedzamo transportlīdzekļa ātrumu vtarget BB′ un vBB′1, ko definē šādi: 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h, ir jāveic tikai viens tests ar vBB′2, kur vBB′2 ir definēts šādi: 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h.

Testa nosacījumu attiecībā uz vBB′2 izmanto turpmākai Lurban aprēķināšanai.

3.1.2.2.2. Paātrinājuma tests

Kad transportlīdzekļa atskaites punkts sasniedz līniju AA′, akseleratora vadības ierīci pilnībā nospiež (nedarbinot automātisko pārslēgšanu tā, lai notiktu pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu nekā tie, kurus parasti izmanto braukšanai pilsētā) un tur pilnīgi nospiestu, līdz atskaites punkts sasniedz līniju BB′ + 5 m. Pēc tam pēc ražotāja pieprasījuma akseleratora vadības ierīci var atlaist.

Tādu posmaino transportlīdzekļu gadījumā, kas sastāv no divām neatdalāmām vienībām, ko uzskata par vienu transportlīdzekli, nosakot, kad tiek šķērsota līnija BB′, puspiekabi neņem vērā.

3.1.3. Rezultātu interpretācija

M1 un M2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā atļautā masa nepārsniedz 3 500 kg, un N1 kategorijas transportlīdzekļiem maksimālo A-izsvaroto skaņas spiediena līmeni, ko mērierīce uzrāda, kad transportlīdzeklis katru reizi pārvietojas starp līniju AA′ un BB′, noapaļo līdz pirmajam zīmīgajam ciparam aiz komata (piemēram, XX,X).

M2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālā atļautā masa pārsniedz 3 500 kg, un M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem maksimālo A-izsvaroto skaņas spiediena līmeni, ko mērierīce uzrāda, kad transportlīdzekļa atskaites punkts pārvietojas starp līniju AA′ un līniju BB′ + 5 m, noapaļo līdz pirmajam zīmīgajam ciparam aiz komata (piemēram, XX,X).

Ja ir novērots skaņas maksimums, kas acīmredzami pārsniedz vispārīgo skaņas spiediena līmeni, mērījumu neņem vērā. Katrā transportlīdzekļa pusē un pie katra pārnesumskaitļa veic vismaz četrus mērījumus katram testa nosacījumam. Mērījumus kreisajā un labajā pusē drīkst veikt vienlaicīgi vai secīgi. Galīgā rezultāta aprēķināšanai attiecīgajai transportlīdzekļa pusei izmanto pirmos četrus derīgos secīgu mērījumu rezultātus, kuri atrodas 2 dB(A) robežās, tādējādi ļaujot svītrot nederīgus rezultātus (sk. 2.1. punktu). Katras puses rezultātu vidējo vērtību aprēķina atsevišķi un noapaļo līdz vienai zīmei aiz komata. Visus turpmākos aprēķinus, lai iegūtu Lurban, transportlīdzekļa kreisajai un labajai pusei veic atsevišķi. Galīgā vērtība, kas paziņojama kā testa rezultāts ir abām pusēm iegūtā augstākā vērtība, kas matemātiski noapaļota līdz veselam skaitlim.

Ātruma mērījumus uz līnijas AA′, BB′ un PP′ reģistrē ar precizitāti viens zīmīgais cipars aiz komata un izmanto aprēķinos.

Aprēķināto paātrinājumu awot test reģistrē ar precizitāti divas zīmes aiz komata.

3.1.3.1. M1, N1 un M2 kategorijas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu ≤ 3 500 kg

Aprēķinātās vērtības paātrinājuma testam un konstanta ātruma testam iegūst šādi:

Lwot rep = Lwot (i+1) + k * (Lwot(i) – Lwot (i+1))

Lcrs rep = Lcrs(i+1) + k * (Lcrs (i) – Lcrs (i+1))

kur k = (awot ref – awot (i+1))/(awot (i) – awot (i+1))

Ja tiek veikts tests ar vienu pārnesumskaitli, tad vērtības ir katrā testā iegūtie testa rezultāti.

Galīgo rezultātu aprēķina, kombinējot Lwot rep un Lcrs rep. Vienādojums ir šāds:

Lurban = Lwot rep – kP * (Lwot rep – Lcrs rep)

No svēruma koeficienta kP iegūst daļējas jaudas koeficientu braukšanā pa pilsētu. Gadījumos, kad veic testu ar vairāk nekā vienu pārnesumu, kP aprēķina šādi:

kP = 1 – (aurban / awot ref)

Ja bijis noteikts, ka tests veicams tikai ar vienu pārnesumu, kP iegūst šādi:

kP = 1 – (aurban / awot test)

Gadījumos, kad awot test ir mazāks par aurban:

kP = 0

3.1.3.2. M2 kategorijas transportlīdzekļi ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu > 3 500 kg, M3, N2, N3 kategorijas transportlīdzekļi

Ja izmanto pie viena testa nosacījuma iegūtu rezultātu, galīgais Lurban rezultāts ir vienāds ar starprezultātu.

Ja izmanto pie diviem testa nosacījumiem iegūtus rezultātus, aprēķina abu nosacījumu divu vidējo vērtību starprezultātu aritmētisko vidējo vērtību katrai pusei. Lurban galīgais rezultāts ir abu aprēķināto vidējo vērtību lielākā vērtība.

3.2. Nekustīgu transportlīdzekļu radītās skaņas mērīšana

3.2.1. Skaņas līmenis transportlīdzekļu tuvumā

Mērījumu rezultātus iekļauj paziņojuma veidlapas papildinājumā (1. pielikuma 1. papildinājums).

3.2.2. Akustiskie mērījumi

Mērījumiem izmanto skaņas līmeņa precīzijas mērītāju, kā noteikts šā pielikuma 1.1. punktā.

3.2.3. Testa vieta – vietējie apstākļi (sk. 3. pielikuma papildinājuma 2. attēlu)

3.2.3.1. Mikrofona tuvumā nav nekādu šķēršļu, kas varētu ietekmēt akustisko lauku, un starp mikrofonu un skaņas avotu neatrodas neviena persona. Mērinstrumenta novērotāja atrašanās vieta ir tāda, lai neietekmētu mērinstrumenta nolasījumus.

3.2.4. Traucējoši trokšņi un vēja radīti traucējumi

Tie mērinstrumentu rādījumi, ko rada apkārtējais troksnis un vējš, ir vismaz par 10 dB(A) zemāki nekā mērāmais skaņas līmenis. Mikrofonu drīkst aprīkot ar piemērotu vējsargu ar noteikumu, ka tiek ņemta vērā tā ietekme uz mikrofona jutīgumu (sk. šā pielikuma 1.1. punktu).

3.2.5. Mērīšanas metode

3.2.5.1. Mērījumu veids un skaits

Maksimālo skaņas līmeni, ko izsaka A-izsvarotos decibelos (dB(A)), mēra 3.2.5.3.2.1. punktā minētājā darbības laikā.

Katrā mērījumu punktā veic vismaz trīs mērījumus.

3.2.5.2. Transportlīdzekļa novietošana un sagatavošana

Transportlīdzekli novieto testa zonas centrālajā daļā ar pārnesumu pārslēgu neitrālā stāvoklī un ieslēgtu sajūgu. Ja transportlīdzekļa konstrukcija to nepieļauj, transportlīdzekli testē saskaņā ar ražotāja norādījumiem par motora testēšanu, transportlīdzeklim atrodoties nekustīgā stāvoklī. Pirms katras mērījumu sērijas ļauj motoram sasniegt normālu darba stāvokli, kā to norādījis ražotājs.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ventilatoru(-iem), kam ir automātisks palaides mehānisms, skaņas līmeņa mērījumu laikā šīs sistēmas darbībā neiejaucas.

Motora pārsegs vai nodalījuma pārsegs, ja tāds ir, ir aizvērts.

3.2.5.3. Trokšņa mērīšana izplūdes caurules tuvumā

(sk. 3. pielikuma papildinājuma 2. attēlu)

3.2.5.3.1. Mikrofona novietojumi

3.2.5.3.1.1. Mikrofons atrodas 0,5 ± 0,01 m attālumā no 2. attēlā norādītā izplūdes caurules atskaites punkta un 45° (± 5°) leņķī pret vertikālo plakni, kurā atrodas caurules gala plūsmas ass. Mikrofons atrodas atskaites punkta augstumā, bet ne zemāk kā 0,2 m virs zemes. Mikrofona atskaites ass atrodas zemes virsmai paralēlā plaknē, un tā ir vērsta uz izplūdes izvada atskaites punktu.

Ja ir iespējamas divas mikrofona pozīcijas, izmanto vietu, kas atrodas vistālāk uz sāniem no transportlīdzekļa garenvirziena viduslīnijas.

Ja izplūdes izvades caurules plūsmas ass punkts atrodas 90° leņķī pret transportlīdzekļa garenvirziena viduslīniju, mikrofonu novieto punktā, kas atrodas vistālāk no motora.

3.2.5.3.1.2. Transportlīdzekļiem, kam izplūdes izvadi atrodas vairāk nekā 0,3 m attālumā viens no otra, katram izvadam veic vienu mērījumu. Reģistrē augstāko līmeni.

3.2.5.3.1.3. Ja ir divi vai vairāk izplūdes izvadi, kuri atrodas mazāk nekā 0,3 m attālumā viens no otra un ir savienoti ar vienu klusinātāju, mikrofonu novieto attiecībā pret to izvadu, kas atrodas vistuvāk transportlīdzekļa vienai ārmalai vai, ja šāda izvada nav, attiecībā pret izvadu, kas atrodas visaugstāk virs zemes.

3.2.5.3.1.4. Transportlīdzekļiem ar vertikālu izplūdes izvadu (piemēram, komerciāliem transportlīdzekļiem) mikrofonu novieto vienā līmenī ar izplūdes izvadu. Tā ass ir vertikāla un vērsta uz augšu. To novieto 0,5 m ± 0,01 m attālumā no izplūdes caurules atskaites punkta, bet nekad mazāk kā 0,2 m no tiem transportlīdzekļa sāniem, kuriem izplūdes caurule atrodas tuvāk.

3.2.5.3.1.5. Ja izplūdes izvads atrodas zem transportlīdzekļa virsbūves, mikrofonu novieto vismaz 0,2 m attālumā no transportlīdzekļa tuvākās daļas, punktā, kas ir vistuvāk izplūdes caurules atskaites punktam, bet ne mazāk kā 0,5 m attālumā no tā, un 0,2 m virs zemes, bet ne vienā līnijā ar izplūdes plūsmu. Dažos gadījumos var netikt ievērota 3.2.5.3.1.1. punkta prasība par leņķi.

3.2.5.3.1.6. 3. pielikuma papildinājuma 3.a–3.d attēlā ir parādīti mikrofona novietošanas piemēri atkarībā no izplūdes caurules novietojuma.

3.2.5.3.2. Motora darbināšanas nosacījumi

3.2.5.3.2.1. Sasniedzamie motora apgriezieni

Sasniedzamos motora apgriezienus definē šādi:

a) 75 % no motora nominālajiem apgriezieniem S transportlīdzekļiem ar motora nominālajiem apgriezieniem ≤ 5 000 min– 1;

b) 3 750 min– 1 transportlīdzekļiem ar motora nominālajiem apgriezieniem virs 5 000 min– 1 un zem 7 500 min– 1;

c) 50 % no motora nominālajiem apgriezieniem S transportlīdzekļiem ar motora nominālajiem apgriezieniem ≥ 7 500 min– 1.

Ja transportlīdzeklis nevar sasniegt iepriekšminētos motora apgriezienus, sasniedzamie motora apgriezieni ir par 5 % mazāki nekā maksimāli iespējamie motora apgriezieni šim nekustīga transportlīdzekļa testam.

3.2.5.3.2.2. Testa procedūra

Motora apgriezienus pakāpeniski palielina no brīvgaitas līdz sasniedzamajiem motora apgriezieniem, nepārsniedzot pielaidi ± 3 % apmērā no sasniedzamajiem motora apgriezieniem, un uztur tos nemainīgus. Pēc tam droseļvārsta vadības ierīci ātri atlaiž, ļaujot motora apgriezieniem samazināties līdz brīvgaitai. Skaņas spiediena līmeni mēra darbības periodā, kas sastāv no vienu sekundi ilga konstantu motora apgriezienu uzturēšanas perioda un visa apgriezienu samazināšanās perioda. Par testa vērtību uzskata maksimālo skaņas līmeņa mērītāja nolasījumu šajā darbības periodā, kas matemātiski noapaļots līdz vienai zīmei aiz komata.

3.2.5.3.2.3. Testa validēšana

Mērījumu uzskata par derīgu, ja motora apgriezieni testā neatšķiras no sasniedzamajiem motora apgriezieniem par vairāk kā ± 3 % vismaz 1 sekundi ilgā periodā.

3.2.6. Rezultāti

Veic vismaz trīs mērījumus katrā testa stāvoklī. Reģistrē maksimālo A-izsvaroto skaņas spiediena līmeni, kas tiek uzrādīts katra no trijiem mērījumiem laikā. Galīgā rezultāta aprēķināšanai attiecīgajai mērījumu pozīcijai izmanto pirmos trīs derīgos secīgu mērījumu rezultātus, kuri atrodas 2 dB(A) robežās, tādējādi ļaujot svītrot nederīgus rezultātus (sk. 2.1. punktu, izņemot testa vietas specifikācijas). Galīgo rezultātu veido maksimālais skaņas līmenis visām mērījumu pozīcijām un visu triju mērījumu rezultāti.

4. Skaņa, ko rada kustībā esošs M1 kategorijas hibrīdtransportlīdzeklis, ja iekšdedzes motors nevar darboties, transportlīdzeklim nekustoties (datus ziņo, lai atvieglotu lietošanā esoša transportlīdzekļa testēšanu).

4.1. Lai atvieglotu lietošanā esošu hibrīdtransportlīdzekļu atbilstības testēšanu – gadījumā, ja iekšdedzes motors nevar darboties, transportlīdzeklim nekustoties, – šāda informācija attiecībā uz skaņas spiediena līmeņa mērījumiem, kas veikti saskaņā ar 3. pielikuma 3.1. punktu, mehāniskiem transportlīdzekļiem atrodoties kustībā, tiek uzskatīta par atbilstības lietošanas laikā atsauces datiem:

a) pārnesums (i) vai transportlīdzekļiem, kas testēti ar nebloķētu pārnesumskaitli, pārnesumu pārslēga stāvoklis, kas izraudzīts testam;

b) darbināšanas slēdža pozīcija skaņas spiediena līmeņa Lwot (i) mērīšanas laikā (ja slēdzis ir uzstādīts);

c) pirmspaātrinājuma attālums lPA (m);

d) transportlīdzekļa vidējais ātrums (km/h) paātrinājuma pie pilnīgi atvērta droseļvārsta sākumā testiem (i) pārnesumā; un

e) skaņas spiediena līmenis Lwot (i) (dB(A)) testiem ar pilnīgi atvērtu droseļvārstu (i) pārnesumā, ko definē kā maksimālo no tām divām vērtībām, kas iegūtas, atsevišķi vidējojot atsevišķo mērījumu rezultātus katrā mikrofona pozīcijā.

4.2. Atbilstības lietošanā atsauces datus ieraksta tipa apstiprinājuma sertifikātā, kā noteikts paziņojuma veidlapas papildinājuma 2.3. punktā (1. pielikuma 1. papildinājums).

(1) Tā kā riepām ir ievērojama ietekme uz kopējo skaņas emisiju, ņem vērā spēkā esošos normatīvos noteikumus par riepu/ceļa radītajām skaņas emisijām. Vilces riepas, sniega riepas un speciālās riepas, kā definēts ANO EEK Noteikumu Nr. 117 2. punktā, neizmanto tipa apstiprināšanas un ražošanas atbilstības mērījumu laikā pēc ražotāja pieprasījuma saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 117.

(2) Sk. 3. pielikuma papildinājuma 1. attēlu.