LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 265/125

Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 48 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu [2016/1723]

Ar visiem spēkā esošajiem grozījumiem līdz

06. grozījumu sērijas 7. papildinājumam, kas stājas spēkā 2016. gada 8. oktobrī.

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

1. Darbības joma

2. Definīcijas

3. Apstiprinājuma pieteikums

4. Apstiprinājums

5. Vispārīgas specifikācijas

6. Īpašas specifikācijas

7. Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma modifikācijas un paplašinājumi vai tajā uzstādīto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču apstiprinājuma modifikācijas un paplašinājumi

8. Ražošanas atbilstība

9. Sankcijas par ražošanas neatbilstību

10. Pilnīga ražošanas izbeigšana

11. To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kuri atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukums un adrese

12. Pārejas noteikumi

PIELIKUMI

1. Paziņojums

2. Apstiprinājuma marķējuma paraugi

3. Lukturu virsmu, asu, atskaites centru un ģeometriskās redzamības leņķu piemēri

4. Sarkanas gaismas luktura redzamība uz priekšu un baltas gaismas luktura redzamība uz aizmuguri

5. Slogošanas stāvokļi, kas jāņem vērā, nosakot galveno tuvās gaismas lukturu vertikālās orientācijas variācijas

6. Tuvās gaismas slīpuma variācijas mērīšana atkarībā no slodzes

7. Galveno tuvās gaismas lukturu norobežojošās līnijas lejupvērstā slīpuma norāde, kas minēta šo noteikumu 6.2.6.1.1. punktā, un priekšējo miglas lukturu norobežojošās līnijas lejupvērstā slīpuma norāde, kas minēta šo noteikumu 6.3.6.1.2. punktā

8. Galveno lukturu līmeņošanas ierīču vadības ierīces, kas minētas šo noteikumu 6.2.6.2.2. punktā

9. Ražošanas atbilstības kontrole

10. Rezervēts

11. Transportlīdzekļa pakaļējo, priekšējo un sānu pamanāmības zīmju redzamība

12. Testa brauciens

13. Galveno tuvās gaismas lukturu automātiskās ieslēgšanās nosacījumi

14. Novērošanas zona virzienā uz manevrēšanas lukturu un palīgapgaismojuma lukturu šķietamovirsmu

15. Šo noteikumu 2.34. punktā definētā gonio(foto)metra sistēma, ko izmanto fotometriskajiem mērījumiem

1. DARBĪBAS JOMA

Šos noteikumus piemēro M un N kategorijas transportlīdzekļiem un to piekabēm (O kategorija) (1) attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu.

2. DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos piemēro šādas definīcijas.

2.1. “Transportlīdzekļa apstiprināšana” ir transportlīdzekļa tipa apstiprināšana attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu.

2.2. “Transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras 2.2.1.–2.2.4. punktā minētajos būtiskajos aspektos.

Turklāt par “atšķirīga tipa transportlīdzekļiem” neuzskata transportlīdzekļus, kas atšķiras minētā 2.2.1. līdz 2.2.4. punkta nozīmē, bet kuru atšķirības nav saistītas ar lukturu tipu, skaitu, novietojumu un ģeometrisko redzamību un attiecīgā tipa transportlīdzeklim noteikto tuvās gaismas kūļa slīpumu, kā arī transportlīdzekļus, kuri ir vai nav aprīkoti ar neobligātiem lukturiem:

2.2.1. transportlīdzekļa izmēri un ārējā forma;

2.2.2. ierīču skaits un izvietojums;

2.2.3. galveno lukturu līmeņošanas sistēma;

2.2.4. balstiekārta.

2.3. “Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei.

2.4. “Nepiekrauts transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis bez vadītāja, apkalpes, pasažieriem un kravas, bet ar pilnu degvielas tvertni, rezerves riteni un komplektācijā ietilpstošiem darbarīkiem.

2.5. “Transportlīdzeklis ar kravu” ir transportlīdzeklis, kas ir piekrauts (noslogots) tā, ka sasniegta ražotāja noteiktā maksimālā tehniski pieļaujamā masa; ražotājs saskaņā ar 5. pielikumā aprakstīto paņēmienu nosaka arī šīs masas sadalījumu pa asīm.

2.6. “Ierīce” ir elements vai elementu mezgls, ko izmanto vienas vai vairāku funkciju veikšanai.

2.6.1. “Apgaismes funkcija” ir gaisma, ko izstaro ierīce, lai apgaismotu ceļu un objektus transportlīdzekļa kustības virzienā.

2.6.2. “Gaismas signālierīces funkcija” ir ierīces raidīta vai atstarota gaisma, lai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem sniegtu vizuālu informāciju par transportlīdzekļa klātbūtni, identifikāciju un/vai tā braukšanas virziena vai ātruma maiņu.

2.7. “Lukturis” ir ierīce, kas paredzēta ceļa apgaismošanai vai gaismas signāla raidīšanai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Arī pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturus un atpakaļatstarotājus uzskata par lukturiem. Šajos noteikumos par lukturiem neuzskata M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos uzstādītas gaismu izstarojošas pakaļējās numura zīmes un apkalpošanas durvju apgaismošanas sistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 107.

2.7.1. Gaismas avots

2.7.1.1. “Gaismas avots” ir viens vai vairāki redzamā starojuma elementi, kas var būt samontēti ar vienu vai vairākiem caurspīdīgiem pārsegiem un ar mehāniska un elektriska slēguma pamatu.

2.7.1.1.1. “Nomaināms gaismas avots” ir gaismas avots, kas projektēts tā, lai to varētu ievietot šā gaismas avota ierīces ietverē un izņemt no tās, neizmantojot darbarīkus.

2.7.1.1.2. “Nenomaināms gaismas avots” ir gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot ierīci, pie kuras šis gaismas avots piestiprināts.

a) gaismas avota moduļa gadījumā: gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot gaismas avota moduli, pie kura šis gaismas avots piestiprināts;

b) adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS) gadījumā: gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot apgaismes ierīci, pie kuras šis gaismas avots piestiprināts.

2.7.1.1.3. “Gaismas avota modulis” ir kādas ierīces optiska daļa, kas raksturīga minētajai ierīcei. Tajā ietilpst viens vai vairāki nenomaināmi gaismas avoti, un tajā var būt arī viena vai vairākas apstiprinātu nomaināmu gaismas avotu ietveres.

2.7.1.1.4. “Kvēldiega gaismas avots” (kvēlspuldze) ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir viens vai vairāki nokaitēti kvēldiegi, kas rada siltuma starojumu.

2.7.1.1.5. “Gāzizlādes gaismas avots” ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir lokizlāde, kas rada elektroluminiscenci/fluorescenci.

2.7.1.1.6. “Gaismu izstarojošās diodes(-žu) (LED) gaismas avots” ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir viena vai vairākas pusvadītāju pārejas, kas rada inžekcijas luminiscenci/fluorescenci.

2.7.1.1.7. “LED modulis” ir gaismas avota modulis, kurā izmantoti tikai LED gaismas avoti. Tomēr tam var būt arī viena vai vairākas ietveres apstiprinātiem nomaināmiem gaismas avotiem.

2.7.1.2. “Gaismas avota elektroniskā vadības iekārta” ir viena vai vairākas gaismas avotā vai attiecīgajā lukturī integrētas vai neintegrētas detaļas starp barošanas un gaismas avotu, lai kontrolētu gaismas avota spriegumu un/vai elektrisko strāvu.

2.7.1.2.1. “Balasts” ir gaismas avotā vai attiecīgajā lukturī integrēta vai neintegrēta gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, kas atrodas starp barošanas un gaismas avotu, lai stabilizētu gāzizlādes gaismas avota elektrisko strāvu.

2.7.1.2.2. “Aizdedze” ir gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, ar ko iniciē gāzizlādes gaismas avota lokizlādi.

2.7.1.3. “Mainīgas intensitātes regulators” ir ierīce, kas automātiski regulē pakaļējās gaismas signālierīces, lai mainītu izstarotās gaismas intensitāti nolūkā nodrošināt nemainīgu šo ierīču izstaroto signālu uztveri. Mainīgas intensitātes regulators ir luktura daļa vai transportlīdzekļa daļa, vai arī ierīce, kas daļēji iebūvēta lukturī un daļēji – transportlīdzeklī.

2.7.2. “Ekvivalenti lukturi” ir lukturi, kam ir identiska funkcija un kas atļauti valstī, kurā transportlīdzeklis reģistrēts; šie lukturi pēc raksturlielumiem var atšķirties no lukturiem, kas transportlīdzeklim uzstādīti apstiprināšanas dienā, ja vien tie atbilst šo noteikumu prasībām.

2.7.3. “Neatkarīgi lukturi” ir ierīces ar atsevišķām šķietamajām virsmām atskaites ass virzienā (2), atsevišķiem gaismas avotiem un atsevišķiem lukturu korpusiem.

2.7.4. “Grupēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām šķietamajām virsmām atskaites ass virzienā (2) un atsevišķiem gaismas avotiem, bet kopēju luktura korpusu.

2.7.5. “Kombinētie lukturi” ir ierīces ar atsevišķām šķietamajām virsmām atskaites ass virzienā (2), bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu.

2.7.6. “Savstarpēji savietoti lukturi” ir ierīces ar atsevišķiem gaismas avotiem vai vienu gaismas avotu, kas darbojas dažādos režīmos (piemēram, optiski, mehāniski, elektriski atšķirīgi), ar pilnīgi vai daļēji kopēju šķietamo virsmu atskaites ass virzienā (2) un kopēju luktura korpusu (3).

2.7.7. “Monofunkcionāls lukturis” ir ierīces daļa, kam ir tikai viena apgaismes vai gaismas signālierīces funkcija.

2.7.8. “Ieslēpjams lukturis” ir lukturis, ko var daļēji vai pilnīgi noslēpt, kad to nelieto. To var panākt ar bīdāmu pārsegu, pārvietojot lukturi, vai jebkurā citā piemērotā veidā. Apzīmējot ieslēpjamu lukturi, kuru, to pārvietojot, ir iespējams iegremdēt korpusā, galvenokārt lieto apzīmējumu “ievelkams lukturis”.

2.7.9. “Galvenais tālās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai tālu transportlīdzekļa priekšā.

2.7.10. “Galvenais tuvās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai transportlīdzekļa priekšā, nevajadzīgi neapžilbinot vai citādi netraucējot pretimbraucējus un citus ceļu satiksmes dalībniekus.

2.7.10.1. “Galvenā tuvā gaisma” ir tāda tuvā gaisma, ko nodrošina, neizmantojot infrasarkanās gaismas (IR) izstarotāju un/vai papildu gaismas avotus līkumgaismai.

2.7.11. “Virzienrādis” ir lukturis, ko izmanto, lai parādītu pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem, ka vadītājs gatavojas pagriezties pa labi vai pa kreisi.

Virzienrādi vai virzienrāžus drīkst izmantot arī saskaņā ar Noteikumiem Nr. 97 vai Noteikumiem Nr. 116.

2.7.12. “Bremžu signāllukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē, ka transportlīdzekļa vadītājs ar nolūku samazina braukšanas ātrumu garenvirzienā.

2.7.13. “Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai apgaismotu vietu, kas paredzēta pakaļējai numura zīmei; šajā ierīcē var ietilpt vairāki optiski elementi.

2.7.14. “Priekšējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu un platumu, ja uz transportlīdzekli skatās no aizmugures.

2.7.15. “Pakaļējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu un platumu, ja uz transportlīdzekli skatās no aizmugures.

2.7.16. “Atpakaļatstarotājs” ir ierīce, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, atstarojot gaismu, kas nāk no gaismas avota, kas nav saistīts ar transportlīdzekli, novērotājam atrodoties tuvu šādam gaismas avotam.

Šajos noteikumos par atpakaļatstarotājiem neuzskata:

2.7.16.1. atpakaļatstarojošas numura zīmes;

2.7.16.2. atpakaļatstarojošos signālus, kas minēti ADR (Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu);

2.7.16.3. citas atpakaļatstarojošas plāksnes un signālelementus, ko lieto saskaņā ar valsts noteikumiem par atsevišķu transportlīdzekļu kategoriju izmantošanu vai atsevišķiem ekspluatācijas veidiem;

2.7.16.4. atpakaļatstarojošus materiālus, kas saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 104 apstiprināti D, E vai F klasē un ko saskaņā ar valsts noteikumiem izmanto citiem nolūkiem.

2.7.17. “Pamanāmības zīme” ir ierīce, kuras nolūks ir palielināt transportlīdzekļa pamanāmību, ja uz to skatās no sāniem vai aizmugures (vai – piekabēm – arī no priekšpuses), atstarojot gaismu, kas nāk no gaismas avota, kas nav saistīts ar transportlīdzekli, novērotājam atrodoties tuvu šādam gaismas avotam.

2.7.17.1. “Gabarītu pamanāmības zīme” ir pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa vertikālajiem un horizontālajiem izmēriem (garumu, platumu un augstumu).

2.7.17.1.1. “Visu gabarītu pamanāmības zīme” ir gabarītu pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa apveidu ar nepārtrauktu līniju.

2.7.17.1.2. “Daļēja gabarītu pamanāmības zīme” ir gabarītu pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa horizontālajiem izmēriem ar nepārtrauktu līniju un uz vertikālajiem izmēriem ar iezīmētiem augšējiem stūriem.

2.7.17.2. “Horizontālo gabarītu pamanāmības zīme” ir pamanāmības zīme, kas ar nepārtrauktu līniju norāda uz transportlīdzekļa horizontālajiem izmēriem (garumu un platumu).

2.7.18. “Avārijas signāls” ir visu transportlīdzekļa virzienrāžu vienlaicīga darbība, lai pievērstu uzmanību tam, ka transportlīdzeklis īslaicīgi rada īpašu apdraudējumu pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

2.7.19. “Priekšējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismojuma uzlabošanai transportlīdzekļa priekšā miglas vai jebkuras līdzīgas samazinātas redzamības gadījumā.

2.7.20. “Pakaļējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai biezā miglā transportlīdzeklis būtu vieglāk saredzams no aizmugures.

2.7.21. “Atpakaļgaitas lukturis” ir lukturis, ko lieto, lai apgaismotu ceļu transportlīdzekļa aizmugurē un lai brīdinātu citus ceļu satiksmes dalībniekus, ka transportlīdzeklis brauc atpakaļgaitā vai gatavojas to darīt.

2.7.22. “Stāvgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai pievērstu uzmanību stāvošam transportlīdzeklim apbūvētā teritorijā. Šādos apstākļos tas aizstāj priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus.

2.7.23. “Kontūrgaismas lukturis” ir lukturis, kas novietots galējā ārmalā pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa augšgalam ar mērķi skaidri norādīt uz transportlīdzekļa kopējo platumu. Šis lukturis paredzēts dažu transportlīdzekļu un piekabju priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu papildināšanai, lai īpaši informētu par transportlīdzekļa apmēriem.

2.7.24. “Sānu gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no sāniem.

2.7.25. “Dienas gaitas lukturis” ir uz priekšu vērsts lukturis, kas paredzēts, lai uzlabotu braucoša transportlīdzekļa pamanāmību no priekšpuses dienas laikā.

2.7.26. “Pagrieziena lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai papildus apgaismotu ceļa daļu, kas atrodas pie transportlīdzekļa priekšējā stūra tajā pusē, uz kuru transportlīdzeklis gatavojas pagriezties.

2.7.27. “Objektīvā gaismas plūsma” ir:

a) gaismas avota gadījumā: objektīvās gaismas plūsmas vērtība, neietverot nekādas pielaides, kā norādīts to piemērojamo gaismas avota noteikumu attiecīgajā datu lapā, saskaņā ar kuriem gaismas avots ir apstiprināts;

b) LED moduļa gadījumā: objektīvās gaismas plūsmas vērtība, kā norādīts tehniskajā specifikācijā, kas kopā ar LED moduli iesniegta tāda luktura apstiprināšanai, kurā ietilpst šis LED modulis.

2.7.28. “Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma” (AFS) ir apgaismes ierīce, kuras tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 123 un kura nodrošina tuvās gaismas kūļus un – attiecīgos gadījumos – tālās gaismas kūļus ar atšķirīgiem raksturlielumiem, automātiski pielāgojot tos dažādiem lietošanas apstākļiem.

2.7.28.1. “Apgaismes ierīce” ir gaismu izstarojoša sastāvdaļa, kas paredzēta, lai nodrošinātu vai papildinātu vienu vai vairākas priekšējās apgaismes funkcijas, ko sniedz AFS.

2.7.28.2. “Apgaismes iekārta” ir neatdalāms korpuss (luktura korpuss), kurā ir viena vai vairākas apgaismes ierīces.

2.7.28.3. “Apgaismes režīms” jeb “režīms” ir AFS nodrošināts priekšējās apgaismes funkcijas stāvoklis atbilstoši ražotāja specifikācijām, kas paredzēts, lai pielāgotos īpašiem transportlīdzekļa vai apkārtējās vides apstākļiem.

2.7.28.4. “Sistēmas vadība” ir tā AFS sistēmas daļa vai daļas, kas saņem AFS vadības signālus no transportlīdzekļa un automātiski vada apgaismes ierīču darbību.

2.7.28.5. “AFS vadības signāls” (V, E, W, T) ir ieejas signāls AFS saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu.

2.7.28.6. “Neitrāls stāvoklis” ir tāds AFS stāvoklis, kad tiek radīts noteikta režīma C klases tuvās gaismas kūlis (“pamata tuvās gaismas kūlis”) vai tālās gaismas kūlis maksimālas aktivācijas stāvoklī, ja tāda ir, un netiek padots nekāds AFS vadības signāls.

2.7.28.7. “Adaptīva tālā gaisma” ir AFS tālā gaisma, kuras kūļa forma mainās atkarībā no pretimbraucošu un pa priekšu braucošu transportlīdzekļu klātbūtnes, lai vadītājam uzlabotu redzamību lielā attālumā, bet neradītu neērtības, netraucētu un neapžilbinātu citus ceļu satiksmes dalībniekus.

2.7.29. “Ārējs palīgapgaismojuma lukturis” ir lukturis, ko izmanto papildu apgaismojuma radīšanai, lai atvieglotu transportlīdzekļa vadītāja un pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu vai iekraušanas darbības.

2.7.30. “Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma” ir tāds divu vai trīs savstarpēji atkarīgu lukturu mezgls, kuri nodrošina vienu un to pašu funkciju.

2.7.30.1. “Ar” Y “marķēts savstarpēji atkarīgs lukturis” ir ierīce, kas darbojas kā savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas daļa. Savstarpēji atkarīgi lukturi darbojas kopā, kad tos aktivizē, tiem ir atsevišķas šķietamās virsmas atskaites ass virzienā un atsevišķi lukturu korpusi, un tiem var būt atsevišķs(-i) gaismas avots(-i).

2.7.31. “Manevrēšanas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai nodrošinātu papildu apgaismojumu transportlīdzekļa sānos un uzlabotu redzamību tā lēnas manevrēšanas laikā.

2.7.32. “Ar” D “marķēti lukturi” ir neatkarīgi lukturi, kas kā atsevišķas ierīces apstiprināti tādā veidā, ka tos drīkst izmantot vai nu neatkarīgi, vai arī kā divu lukturu mezglu, kas uzskatāms par “atsevišķu lukturi”.

2.8. “Apgaismes ierīces”, “gaismas signālierīces” vai “atpakaļatstarotāja”“gaismu izstarojošā virsma” ir virsma, kuru ražotājs kā tādu deklarējis ierīces apstiprinājuma pieteikuma rasējumā, sk. 3. pielikumu (sk., piemēram, 1. un 4. daļu).

To deklarē saskaņā ar vienu no šādiem nosacījumiem:

a) ja ārējā lēca ir teksturēta, deklarētā gaismu izstarojošā virsma ir visa ārējās lēcas ārējā virsma vai tās daļa;

b) ja ārējā virsma ir neteksturēta, ārējo lēcu var neņemt vērā, un gaismu izstarojošā virsma ir, kā deklarēts rasējumā, sk. 3. pielikumu (sk., piemēram, 5. daļu).

2.8.1. “Teksturēta ārējā lēca” vai “teksturēta ārējās lēcas zona” ir visa ārējā lēca vai tās daļa, kas projektēta tā, lai pārveidotu vai ietekmētu gaismas izplatīšanos no gaismas avota(-iem), būtiski novirzot gaismas starus no to sākotnējā virziena.

2.9. “Apgaismojošā virsma” (sk. 3. pielikumu).

2.9.1. “Apgaismes ierīces apgaismojošā virsma” (sk. 2.7.9., 2.7.10., 2.7.19., 2.7.21. un 2.7.26. punktu) ir atstarotāja pilnas apertūras taisnleņķa projekcija uz šķērsplaknes, bet galvenajiem lukturiem ar elipsoidālu “projekcijas lēcas” atstarotāju — projekcija uz šķērsplaknes. Ja apgaismes ierīcei nav atstarotāja, piemēro 2.9.2. punkta definīciju. Ja luktura gaismu izstarojošā virsma nosedz tikai daļu no atstarotāja pilnās apertūras, ņem vērā tikai šīs daļas projekciju.

Galvenajam tuvās gaismas lukturim apgaismojošo virsmu ierobežo norobežojošās līnijas šķietamā līnija uz lēcas. Ja atstarotājs un lēca ir regulējami attiecībā viens pret otru, tos noregulē vidējā stāvoklī.

Ja ir uzstādīta AFS: ja apgaismes funkciju rada divas vai vairākas vienlaicīgi darbojošās apgaismes ierīces transportlīdzekļa attiecīgajā pusē, atsevišķās apgaismojošās virsmas kopā ņemtas veido apgaismojošo virsmu, kas jāņem vērā (piemēram, 6.22.4. punkta attēlā 8., 9. un 11. apgaismes ierīces atsevišķās apgaismojošās virsmas, ja tās, aplūkojot kopā un ņemot vērā to attiecīgo novietojumu, veido transportlīdzekļa labās puses apgaismojošo virsmu, kas jāņem vērā).

2.9.2. “Gaismas signālierīces, kas nav atpakaļatstarotājs, apgaismojošā virsma” (2.7.11. līdz 2.7.15., 2.7.18., 2.7.20. un 2.7.22. līdz 2.7.25. punkts) ir luktura taisnlenķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ir saskarē ar luktura ārējo gaismu izstarojošo virsmu; šo projekciju ierobežo šajā plaknē esošo aizsegu malas, no kuriem katrs ļauj tikai 98 % no kopējās gaismas intensitātes plūst atskaites ass virzienā.

Lai noteiktu apgaismojošās virsmas augšējo, apakšējo un sānu robežu, verificējot attālumu līdz transportlīdzekļa galējām malām un augstumu virs zemes, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām vai vertikālām malām.

Saistībā ar citiem apgaismojošās virsmas lietojumiem, piemēram, attālumu starp diviem lukturiem vai funkcijām, izmanto šīs apgaismojošās virsmas ārējās kontūras apveidu. Aizsegiem jāpaliek paralēliem, bet ir atļauts izmantot citus vērsumus.

Ja gaismas signālierīces apgaismojošā virsma pilnīgi vai daļēji apņem citas funkcijas apgaismojošo virsmu vai apņem neapgaismotu virsmu, apgaismojošo virsmu pašu var uzskatīt par gaismu izstarojošu virsmu (sk., piemēram, 3. pielikuma 2., 3., 5. un 6. daļu.).

2.9.3. “Atpakaļatstarotāja apgaismojošā virsma” (2.7.16. punkts), kā to deklarējis pieteikuma iesniedzējs atpakaļatstarotāja kā sastāvdaļas apstiprināšanas procedūras laikā, ir atpakaļatstarotāja taisnlenķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ko ierobežo plaknes, kuras pieskaras deklarētajām atpakaļatstarotāja optiskās sistēmas ārējām daļām, un kas ir paralēlas šai asij. Nosakot ierīces apakšējo, augšējo un sānu robežu, ņem vērā tikai vertikālas un horizontālas plaknes.

2.10. “Šķietamā virsma” noteiktam novērošanas virzienam pēc ražotāja vai tā attiecīgi pilnvarota pārstāvja pieprasījuma ir šāda taisnleņķa projekcija:

vai nu apgaismojošās virsmas robežas projekcija uz lēcas ārējās virsmas;

vai gaismu izstarojošās virsmas projekcija;

Tikai tad, ja gaismas signālierīces gaismas intensitāte ir mainīga, tās šķietamo virsmu, kas var būt mainīga, kā noteikts 2.7.1.3. punktā, attiecīgā gadījumā ņem vērā visiem apstākļiem, kas iespējami, izmantojot mainīgas intensitātes vadību.

projekcija plaknē, kas perpendikulāra novērošanas virzienam un tangenciāla lēcas visizvirzītākajam punktam. Dažādi šķietamās virsmas piemērošanas piemēri ir parādīti šo noteikumu 3. pielikumā.

2.11. “Atskaites ass” (vai “atskaites asis”) ir luktura raksturīgā ass, ko (luktura) ražotājs nosaka par atskaites virzienu (H = 0°, V = 0°) lauka leņķiem fotometriskajos mērījumos un luktura uzstādīšanai transportlīdzeklī.

2.12. “Atskaites centrs” ir punkts, kurā atskaites ass krustojas ar ārējo gaismu izstarojošo virsmu; to norāda luktura ražotājs.

2.13. “Ģeometriskās redzamības leņķi” ir leņķi, kas nosaka minimālā telpas leņķa lauku, kurā ir redzama luktura šķietamā virsma. Telpas leņķa lauku nosaka tās sfēras segmenti, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites centru un kuras ekvators ir paralēls zemei. Šādus segmentus nosaka attiecībā pret atskaites asi. Horizontālie leņķi ß atbilst garumam un vertikālie leņķi α – platumam.

2.14. “Galējā ārmala” transportlīdzekļa katrā pusē ir plakne, kas paralēla transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei un pieskaras tā sānu ārmalai, neņemot vērā šādus izvirzījumus:

2.14.1. riepas tuvu to saskares punktam ar zemi un riepu spiediena mēraparātu savienojumi;

2.14.2. jebkuras pretslīdēšanas ierīces, kas var būt uzliktas riteņiem;

2.14.3. netiešas redzamības ierīces;

2.14.4. sānu virzienrāžus, kontūrgaismas lukturus, priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus, stāvgaismas lukturus, atpakaļatstarotājus un sānu gabarītgaismas lukturus;

2.14.5. transportlīdzeklim piestiprinātas muitas plombas un šo plombu nostiprināšanas un aizsardzības ierīces;

2.14.6. M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā – apkalpošanas durvju apgaismes sistēmas, kā norādīts 2.7. punktā.

2.15. “Gabarītizmēri” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.14. punktā.

2.15.1. “Gabarītplatums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.14. punktā.

2.15.2. “Gabarītgarums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas atrodas perpendikulāri transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei un skar tās priekšējo un aizmugurējo ārējo malu, neņemot vērā šādus izvirzījumus:

a) netiešas redzamības ierīces;

b) kontūrgaismas lukturi;

c) mehānisko transportlīdzekļu gadījumā – sakabes ierīces.

Piekabēm “gabarītgarumā” un jebkurā garuma mērījumā iekļauj jūgstieni, ja vien nav īpaši norādīts, ka to neņem vērā.

2.16. “Atsevišķs un vairāki lukturi”

2.16.1. “Atsevišķs lukturis” ir:

a) ierīce vai ierīces daļa ar vienu apgaismes vai gaismas signālierīces funkciju, vienu vai vairākiem gaismas avotiem un vienu šķietamo virsmu atskaites ass virzienā; šī virsma var būt nepārtraukta vai veidota no divām vai vairākām atšķirīgām daļām; vai

b) jebkāds tādu divu ar “D” marķētu identisku vai atšķirīgu lukturu mezgls, kuriem ir vienāda funkcija; vai

c) jebkurš divu tādu neatkarīgu, identisku vai atšķirīgu atpakaļatstarotāju mezgls, kuri ir apstiprināti atsevišķi; vai

d) jebkura savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma, kas sastāv no diviem vai trim savstarpēji atkarīgiem lukturiem ar “Y” marķētiem lukturiem, kas apstiprināti kopā un kuriem ir viena un tā pati funkcija.

2.16.2. “Divi lukturi” vai “pāra skaits lukturu” joslas vai sloksnes formā ir divi lukturi ar vienu gaismu izstarojošu virsmu, ja šī josla vai sloksne ir novietota simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa centrālo garenplakni.

2.17. “Attālums starp diviem lukturiem”, kas vērsti vienā virzienā, ir īsākais attālums starp abām šķietamajām virsmām atskaites ass virzienā. Ja attālums starp lukturiem nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, šķietamo virsmu malas precīzi nav jānosaka.

2.18. “Darbības signālierīce” ir ierīce, kura rada gaismas vai skaņas (vai jebkādu līdzvērtīgu) signālu, kas norāda, ka kāda ierīce ir ieslēgta un darbojas pareizi vai nē.

2.19. “Noslēgta kontūra signālierīce” ir ierīce, kura rada gaismas (vai jebkādu līdzvērtīgu) signāls, kas norāda, ka kāda ierīce ir ieslēgta, bet nenorāda, vai tā darbojas pareizi vai nē.

2.20. “Neobligāts lukturis” ir lukturis, kuru ražotājs uzstāda pēc izvēles.

2.21. “Zeme” ir virsma, uz kuras atrodas transportlīdzeklis un kurai vajadzētu būt praktiski horizontālai.

2.22. “Kustīgas sastāvdaļas” ir transportlīdzekļa virsbūves paneļi vai citas daļas, kuru novietojumu var mainīt, tos paceļot, pagriežot vai pabīdot, un nelietojot darbarīkus. Pie tām nepieskaita paceļamas kravas automobiļu vadītāja kabīnes.

2.23. “Kustīgas sastāvdaļas normālais lietošanas stāvoklis” ir kustīgas sastāvdaļas stāvoklis(-ļi), ko transportlīdzekļa ražotājs norādījis normāliem transportlīdzekļa lietošanas un stāvēšanas nosacījumiem.

2.24. “Normāli transportlīdzekļa lietošanas nosacījumi” ir:

2.24.1. mehāniskajam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis ir gatavs pārvietoties ar savu vilces motoru un tā kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-os) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā;

2.24.2. piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas ir 2.24.1. punktā aprakstītajā stāvoklī, un tās kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-os) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā.

2.25. “Transportlīdzekļa stāvēšanas nosacījumi” ir:

2.25.1 mehāniskajam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis stāv, tā vilces motors nedarbojas un tā kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-ajos) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā;

2.25.2. piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas ir 2.25.1. punktā aprakstītajā stāvoklī, un tās kustīgās sastāvdaļas ir normālajā(-ajos) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā.

2.26. “Līkumgaisma” ir apgaismes funkcija, lai nodrošinātu labāku apgaismojumu ceļa līkumos.

2.27. “Pāris” ir lukturu komplekts ar vienādām funkcijām transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē.

2.27.1. “Saskaņots pāris” ir lukturu komplekts ar vienādām funkcijām transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē, kurš kā pāris atbilst fotometriskajām prasībām.

2.28. “Avārijas apstāšanās signāls” ir signāls, lai norādītu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē, ka transportlīdzeklim tiek piemērots liels palēninājuma spēks salīdzinājumā ar dominējošajiem apstākļiem uz ceļa.

2.29. No ierīces izstarotās gaismas krāsa

2.29.1. “Balta” ir izstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (4), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

W12 zaļā robeža y = 0,150 + 0,640 x W23 dzeltenīgi zaļā robeža y = 0,440 W34 dzeltenā robeža x = 0,500 W45 sarkanīgi purpursārtā robeža y = 0,382 W56 purpursārtā robeža y = 0,050 + 0,750 x W61 zilā robeža x = 0,310

Ar šādiem krustpunktiem:

x y W1 0,310 0,348 W2 0,453 0,440 W3 0,500 0,440 W4 0,500 0,382 W5 0,443 0,382 W6 0,310 0,283

2.29.2. “Selektīvi dzeltena” ir izstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (5), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

SY12 zaļā robeža y = 1,290 x + 0,100 SY23 spektrālā līkne SY34 sarkanā robeža y = 0,138 + 0,580 x SY45 dzeltenīgi baltā robeža y = 0,440 SY51 baltā robeža y = 0,940 – x

Ar šādiem krustpunktiem:

x y SY1 0,454 0,486 SY2 0,480 0,519 SY3 0,545 0,454 SY4 0,521 0,440 SY5 0,500 0,440

2.29.3. “Dzintarkrāsa” ir izstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (5), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

A12 zaļā robeža y = x – 0,120 A23 spektrālā līkne A34 sarkanā robeža y = 0,390 A41 baltā robeža y = 0,790 – 0,670 x

Ar šādiem krustpunktiem:

x y A1 0,545 0,425 A2 0,560 0,440 A3 0,609 0,390 A4 0,597 0,390

2.29.4. “Sarkana” ir izstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (5), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

R12 dzeltenā robeža y = 0,335 R23 spektrālā līkne R34 purpursārtā līnija (tās lineārais pagarinājums pāri purpursārto toņu diapazonam starp spektrālās līknes galēji sarkano un galēji zilo krāsu). R41 purpursārtā robeža y = 0,980 – x

Ar šādiem krustpunktiem:

x y R1 0,645 0,335 R2 0,665 0,335 R3 0,735 0,265 R4 0,721 0,259

2.30. Nakts laika krāsa gaismai, kas tiek atpakaļatstarota no ierīces, izņemot atpakaļatstarojošas riepas saskaņā ar Noteikumiem Nr. 88.

2.30.1. “Balta” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (6), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

W12 zilā robeža y = 0,843 – 1,182 x W23 purpursārtā robeža y = 0,489 x + 0,146 W34 dzeltenā robeža y = 0,968 – 1,010 x W41 zaļā robeža y = 1,442 x + 0,136

Ar šādiem krustpunktiem:

x y W1 0,373 0,402 W2 0,417 0,350 W3 0,548 0,414 W4 0,450 0,513

2.30.2. “Dzeltena” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (6), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

Y12 zaļā robeža y = x – 0,040 Y23 spektrālā līkne Y34 sarkanā robeža y = 0,200 x + 0,268 Y41 baltā robeža y = 0,970 – x

Ar šādiem krustpunktiem:

x y Y1 0,505 0,465 Y2 0,520 0,480 Y3 0,610 0,390 Y4 0,585 0,385

2.30.3. “Dzintarkrāsa” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (7), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

A12 zaļā robeža y = 1,417 x + 0,347 A23 spektrālā līkne A34 sarkanā robeža y = 0,390 A41 baltā robeža y = 0,790 – 0,670 x

Ar šādiem krustpunktiem:

x y A1 0,545 0,425 A2 0,557 0,442 A3 0,609 0,390 A4 0,597 0,390

2.30.4. “Sarkana” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (7), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

R12 dzeltenā robeža y = 0,335 R23 spektrālā līkne R34 purpursārtā līnija R41 purpursārtā robeža y = 0,978 – x

Ar šādiem krustpunktiem:

x y R1 0,643 0,335 R2 0,665 0,335 R3 0,735 0,265 R4 0,720 0,258

2.31. No ierīces atstarotās gaismas krāsa dienas laikā

2.31.1. “Balta” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (7), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

W12 purpursārtā robeža y = x – 0,030 W23 dzeltenā robeža y = 0,740 – x W34 zaļā robeža y = x + 0,050 W41 zilā robeža y = 0,570 – x

Ar šādiem krustpunktiem:

x y W1 0,300 0,270 W2 0,385 0,355 W3 0,345 0,395 W4 0,260 0,310

2.31.2. “Dzeltena” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (8), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

Y12 sarkanā robeža y = 0,534 x + 0,163 Y23 baltā robeža y = 0,910 – x Y34 zaļā robeža y =1,342 x – 0,090 Y41 spektrālā līkne

Ar šādiem krustpunktiem:

x y Y1 0,545 0,454 Y2 0,487 0,423 Y3 0,427 0,483 Y4 0,465 0,534

2.31.3. “Sarkana” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (8), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

R12 sarkanā robeža y = 0,346 – 0,053 x R23 purpursārtā robeža y = 0,910 – x R34 dzeltenā robeža y = 0,350 R41 spektrālā līkne

Ar šādiem krustpunktiem:

x y R1 0,690 0,310 R2 0,595 0,315 R3 0,560 0,350 R4 0,650 0,350

2.32. Fluorescences ierīces krāsa dienas laikā

2.32.1. “Sarkana” ir atstarotās gaismas hromatiskuma koordinātas (x,y) (9), kas atrodas hromatiskuma zonās, ko nosaka šādas robežas:

FR12 sarkanā robeža y = 0,346 – 0,053 x FR23 purpursārtā robeža y = 0,910 – x FR34 dzeltenā robeža y = 0,315 + 0,047 x FR41 spektrālā līkne

Ar šādiem krustpunktiem:

x y FR1 0,690 0,310 FR2 0,595 0,315 FR3 0,569 0,341 FR4 0,655 0,345

2.33. “Pakaļējais sadursmes trauksmes signāls” (PSTS) ir automātisks signāls, ko vadošais transportlīdzeklis pārraida sekojošajam transportlīdzeklim. Tas brīdina, ka sekojošajam transportlīdzeklim ir jāveic ārkārtas pasākumi, lai izvairītos no sadursmes.

2.34. “Gonio(foto)metra (leņķmēra) sistēma (ja kādos konkrētos noteikumos nav noteikts citādi)” ir fotometriskiem mērījumiem izmantota sistēma ar grādos izteiktām leņķiskajām koordinātām uz sfēras ar vertikālu polāro asi atbilstoši IEC publikācijai Nr. 70 (Vīne, 1987. gads), tas ir, atbilstoši gonio(foto)metra sistēmai, kura horizontālā (pacēluma) ass ir fiksēta uz zemes un kustīgā (rotācijas) ass ir perpendikulāra fiksētajai horizontālajai asij (sk. šo noteikumu 14. pielikumu). Piezīme. Minētā IEC publikācijā ir noteikta procedūra, kā koriģēt leņķiskās koordinātas, ja tiek izmantota alternatīva gonio(foto)metra sistēma.

2.35. “H plakne” ir horizontālā plakne, kurā atrodas luktura atskaites centrs.

2.36. “Secīga aktivizēšana” ir elektrisks slēgums, kurā luktura atsevišķie gaismas avoti ir saslēgti tā, ka tiek aktivizēti iepriekšnoteiktā secībā.

3. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1. Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz tā apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai attiecīgi pilnvarots ražotāja pārstāvis.

3.2. Pieteikumam trijos eksemplāros pievieno šādus dokumentus un šādu informāciju.

3.2.1. Transportlīdzekļa tipa apraksts, ievērojot 2.2.1. līdz 2.2.4. punktā minētās pazīmes, līdz ar slogojuma ierobežojumiem, īpaši norādot maksimāli pieļaujamo slodzi bagāžniekā.

3.2.2. Ražotāja noteikto uzstādāmo apgaismes ierīču un gaismas signālierīču saraksts. Katrai darbībai sarakstā var būt paredzēti vairāki ierīču tipi. Katrs tips ir pienācīgi identificēts (sastāvdaļa, tipa apstiprinājuma marķējums, ražotāja nosaukums utt.); attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut arī papildu piezīmi “vai līdzvērtīgas ierīces”.

3.2.3. Visu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izvietojuma rasējums, norādot dažādo ierīču novietojumu transportlīdzeklī.

3.2.4. Ja tas nepieciešams, lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu prasībām – katra atsevišķā luktura izvietojuma rasējums(-i), kurā redzama 2.9. punktā noteiktā apgaismojošā virsma, 2.8. punktā noteiktā gaismu izstarojošā virsma, 2.11. punktā noteiktā atskaites ass un 2.12. punktā noteiktais atskaites centrs. Šo informāciju nav nepieciešams sniegt par pakaļējās numura zīmes lukturi (2.7.13. punkts).

3.2.5. Pieteikumā ietver paziņojumu par šķietamās virsmas noteikšanā izmantoto metodi (sk. 2.10. punktu).

3.2.6. Ja transportlīdzeklim ir uzstādīta AFS, pieteikuma iesniedzējs iesniedz sīku aprakstu, norādot šādu informāciju: 3.2.6.1. apgaismes funkcijas un režīmi, kuriem AFS ir apstiprināta; 3.2.6.2. saistītie AFS vadības signāli un to tehniskie raksturlielumi, kā noteikts saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 10. pielikumu; 3.2.6.3. nosacījumi, ko piemēro, lai automātiski pielāgotu priekšējās apgaismes funkcijas un režīmus saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu; 3.2.6.4. īpaši norādījumi (ja ir) par gaismas avotu inspicēšanu un kūļa vizuālu novērošanu; 3.2.6.5. dokumenti saskaņā ar šo noteikumu 6.22.9.2. punktu; 3.2.6.6. lukturi, kas AFS ir grupēti vai kombinēti, vai savstarpēji savietoti; 3.2.6.7. apgaismes ierīces, kas konstruētas atbilstīgi šo noteikumu 6.22.5. punkta prasībām.

3.2.7. M un N kategorijas transportlīdzekļiem – apraksts par elektroenerģijas padeves nosacījumiem attiecībā uz 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. un 2.7.15. punktā minētajām ierīcēm, tostarp – attiecīgos gadījumos – informācija par īpašu enerģijas padeves/gaismas avota elektronisko vadības iekārtu vai mainīgas intensitātes regulatoru.

3.3. Tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprinājuma testu veikšanu, iesniedz transportlīdzekli – nepiekrautu apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugu, kurš pilnībā nokomplektēts ar apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kā noteikts 3.2.2. punktā.

3.4. Tipa apstiprinājuma dokumentiem pievieno šo noteikumu 1. pielikumā paredzēto dokumentu.

4. APSTIPRINĀJUMS

4.1. Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz visām sarakstā minētajām ierīcēm, attiecīgajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

4.2. Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 06, kas atbilst 06. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma piešķiršanai. Tā pati līgumslēdzēja puse nepiešķir šo pašu numuru citiem transportlīdzekļu tipiem vai tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas iesniegts ar ierīcēm, kuras nav uzskaitītas 3.2.2. punktā minētajā sarakstā, ievērojot šo noteikumu 7. punkta prasības.

4.3. Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu, atsaukšanu vai transportlīdzekļa tipa/detaļas pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

4.4. Katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautiski atzītu apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

4.4.1. aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (10);

4.4.2. pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs.

4.5. Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kura piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

4.6. Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.7. Apstiprinājuma marķējumu izvieto ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

4.8. Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izkārtojuma piemēri.

5. VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

5.1. Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces uzstāda tā, lai normālos lietošanas apstākļos, kā noteikts 2.24., 2.24.1. un 2.24.2. punktā, un neatkarīgi no vibrācijas, kurai tās var būt pakļautas, tās saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus un nodrošinātu transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām. Jo īpaši jānodrošina, ka nav iespējama lukturu regulējuma nejauša izjaukšana.

5.2. Apgaismes lukturus, kas aprakstīti 2.7.9., 2.7.10. un 2.7.19. punktā, uzstāda tā, lai varētu viegli veikt to orientācijas regulēšanu.

5.2.1. Tādiem galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar ierīcēm, lai novērstu diskomfortu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem valstī, kurā satiksme notiek pa pretējo ceļa pusi nekā tajā valstī, kurai galvenais lukturis projektēts, šādas ierīces ir automātiskas vai tās var aktivizēt transportlīdzekļa lietotājs stāvošam transportlīdzeklim, neizmantojot īpašus darbarīkus (izņemot tos, kas piegādāti kopā ar transportlīdzekli (11)). Transportlīdzekļa ražotājs kopā ar transportlīdzekli sniedz sīki izstrādātus norādījumus.

5.3. Attiecībā uz visām gaismas signālierīcēm, tostarp tām, kas uzstādītas uz sānu paneļiem, transportlīdzeklī uzstādīta luktura atskaites ass ir paralēla uz ceļa esoša transportlīdzekļa atbalsta plaknei; turklāt tā ir perpendikulāra transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei sānu atpakaļatstarotāju un sānu gabarītgaismas lukturu gadījumā un paralēla šai plaknei visu pārējo signālierīču gadījumā. Katrā virzienā ir pieļaujama ± 3° novirze. Turklāt attiecībā uz uzstādīšanu ievēro visus ražotāja noteiktos īpašos norādījumus.

5.4. Ja nav īpašu norādījumu, lukturu augstumu un orientāciju pārbauda nepiekrautam transportlīdzeklim, kas atrodas uz plakanas, horizontālas virsmas pie nosacījumiem, kas paredzēti 2.24., 2.24.1. un 2.24.2. punktā, un, ja ir uzstādīta AFS, ar šo sistēmu neitrālā stāvoklī.

5.5. Ja nav īpašu norādījumu, lukturus, kas veido pāri:

5.5.1. transportlīdzeklī uzstāda simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa centrālo garenplakni (aprēķinam jāpamatojas uz luktura ārējo ģeometrisko formu, nevis uz 2.9. punktā minētās apgaismojošās virsmas malu);

5.5.2. tie ir savstarpēji simetriski attiecībā pret centrālo garenplakni; šī prasība neattiecas uz lukturu iekšējo struktūru;

5.5.3. tie atbilst vienādām kolorimetriskām prasībām un ir ar principā identiskiem fotometriskiem raksturlielumiem. Šīs prasības neattiecas uz F3 klases priekšējo miglas lukturu saskaņotu pāri;

5.5.4. to fotometriskie raksturlielumi principā ir identiski.

5.6. Transportlīdzekļiem, kuru ārējā forma ir asimetriska, minētās prasības ievēro, ciktāl iespējams.

5.7 Grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti, vai atsevišķi lukturi

5.7.1. Lukturi var būt grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti cits ar citu ar noteikumu, ka tie atbilst visām prasībām, kas attiecas uz krāsu, novietojumu, vērsumu, ģeometrisko redzamību, elektriskajiem slēgumiem, kā arī citām prasībām, ja tādas ir.

5.7.1.1. Lukturis atbilst fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, kad visas pārējās funkcijas, ar kurām šis lukturis ir grupēts, kombinēts vai savstarpēji savietots, ir izslēgtas.

Tomēr, ja priekšējais vai pakaļējais gabarītgaismas lukturis ir savstarpēji savietots ar vienu vai vairākām citām funkcijām, ko var aktivizēt kopā ar to, prasībām attiecībā uz katras šādas citas funkcijas krāsu jābūt izpildītām, kad savietotā(-ās) funkcija(-as) un priekšējie vai pakaļējie gabarītgaismas lukturi ir ieslēgti.

5.7.1.2. Nav atļauts savstarpēji savietot bremžu signāllukturus un virzienrāžus.

5.7.1.3. Ja bremžu signāllukturi un virzienrāži ir grupēti, tie atbilst šādiem nosacījumiem:

5.7.1.3.1. jebkura horizontāla vai vertikāla taisne, kas iet cauri šo funkciju šķietamo virsmu projekcijām atskaites asij perpendikulārā plaknē, nešķērso vairāk kā divas blakusesošas dažādu krāsu joslas atdalošas robežlīnijas;

5.7.1.3.2. to šķietamās virsmas atskaites ass virzienā, pamatojoties uz zonām, kuras norobežo to gaismu izstarojošo virsmu ārējā kontūra, nepārklājas.

5.7.2. Atsevišķs lukturis

5.7.2.1. Atsevišķu lukturi, kā definēts 2.16.1. punkta a) apakšpunktā, ko veido divas vai vairāk atsevišķas daļas, uzstāda tādā veidā, ka:

a) atsevišķo daļu projekcijas kopējais laukums plaknē, kas pieskaras ārējās lēcas ārējai virsmai un ir perpendikulāra atskaites asij, neaizņemtu mazāk kā 60 % no tāda vismazākā taisnstūra laukuma, kurš aptver šo projekciju; vai

b) minimālais attālums starp divu blakusesošu/tangenciālu atsevišķo daļu malām, kas vērstas viena pret otru, nepārsniegtu 75 mm, to mērot perpendikulāri atskaites asij.

Šī prasība neattiecas uz vienu atpakaļatstarotāju.

5.7.2.2. Atsevišķu lukturi, kā definēts 2.16.1. punkta b) vai c) apakšpunktā, ko veido divi lukturi ar marķējumu “D” vai divi neatkarīgi atpakaļatstarotāji, uzstāda tā, lai:

a) abu lukturu vai atpakaļatstarotāju šķietamo virsmu projekcija atskaites ass virzienā aizņemtu ne mazāk kā 60 % no tāda vismazākā taisnstūra laukuma, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas atskaites ass virzienā; vai

b) minimālais attālums starp abu lukturu vai divu neatkarīgu atpakaļatstarotāju šķietamo virsmu vienas pret otru vērstajām malām atskaites ass virzienā nepārsniegtu 75 mm, to mērot perpendikulāri atskaites asij.

5.7.2.3. Atsevišķs lukturis, kā definēts 2.16.1. punkta d) apakšpunktā atbilst 5.7.2.1. punkta prasībām.

Ja vienā luktura korpusā ir ietverti divi vai vairāki lukturi un/vai divas vai vairākas atsevišķas šķietamās virsmas, un/vai tiem ir kopēja ārējā lēca, tos neuzskata par savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu.

Tomēr joslas vai sloksnes formas lukturis var būt daļa no savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas.

5.7.2.4. Divus lukturus vai pāra skaitu lukturu joslas vai sloksnes veidā izvieto simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa centrālo garenplakni, un tie abās pusēs atrodas ne mazāk kā 0,4 m no transportlīdzekļa galējās ārmalas un ir ne mazāk kā 0,8 m gari; šādas joslas apgaismošanu nodrošina vismaz ar diviem gaismas avotiem, kas atrodas pēc iespējas tuvāk tās galiem; gaismu izstarojošo virsmu drīkst veidot vairāki cits citam pretstatīti elementi ar nosacījumu, ka šīs atsevišķās gaismu izstarojošās virsmas, tās projicējot uz šķērsplaknes, atbilst 5.7.2.1. punkta prasībām.

5.8. Maksimālo augstumu virs zemes mēra no šķietamās virsmas augstākā punkta un minimālo augstumu – no šķietamās virsmas zemākā punkta atskaites ass virzienā.

Ja augstums (maksimālais un minimālais) virs zemes nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

5.8.1. Nolūkā samazināt ģeometriskās redzamības leņķus luktura stāvokli attiecībā uz tā augstumu virs zemes mēra no H plaknes.

5.8.2. Galveno tuvās gaismas lukturu minimālo augstumu virs zemes mēra no optiskās sistēmas faktiskā izvada (piemēram, atstarotāja, lēcas, projekcijas lēcas) zemākā punkta neatkarīgi no tā izmantojuma.

5.8.3. Novietojumu platumā nosaka no tās šķietamās virsmas malas atskaites ass virzienā, kura atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, ja tas attiecas uz kopējo platumu, un no šķietamās virsmas iekšējām malām atskaites ass virzienā, ja tas attiecas uz attālumu starp lukturiem.

Ja novietojums platumā nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

5.9. Ja nav īpašu norādījumu, luktura aktivizēšanas laikā ar nolūku netiek mainīti tā fotometriskie raksturlielumi (piemēram, intensitāte, krāsa, šķietamā virsma, u. c.).

5.9.1. Virzienrāži, transportlīdzekļa avārijas signāls, dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi, kas atbilst 6.18.7. punkta prasībām, un avārijas apstāšanās signāls ir mirgojoši lukturi.

5.9.2. Jebkura luktura fotometriskie raksturlielumi drīkst mainīties:

a) atkarībā no apkārtējās vides apgaismojuma;

b) atkarībā no citu lukturu aktivizēšanas; vai

c) ja lukturi izmanto citai apgaismes funkcijai,

ar nosacījumu, ka jebkuras fotometrisko raksturlielumu izmaiņas atbilst attiecīgā luktura tehnisko noteikumu prasībām.

5.9.3. 1., 1.a, 1.b, 2.a vai 2.b kategorijas virzienrāžu lukturu fotometriskie raksturlielumi var tikt mainīti ieslēgšanās fāzes laikā, secīgi aktivizējot gaismas avotus, kā noteikts 5.6. punktā Noteikumos Nr.6.

Šo nosacījumu nepiemēro, kad 2.a un 2.b kategorijas virzienrāži tiek darbināti kā avārijas apstāšanās signāls saskaņā ar šo noteikumu 6.23.1. punktu.

5.10. Lukturis, kas definēts 2.7. punktā, nedrīkst virzienā uz priekšu izstarot sarkanu gaismu, kura varētu būt maldinoša, un neviens lukturis, kas definēts 2.7. punktā, nedrīkst virzienā uz aizmuguri izstarot baltu gaismu, kura varētu būt maldinoša. Neņem vērā apgaismes ierīces, kas uzstādītas transportlīdzekļa iekšpuses apgaismošanai. Šaubu gadījumā atbilstību šai prasībai verificē šādi:

5.10.1. attiecībā uz sarkanas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa priekšgalu – sarkanas gaismas luktura šķietamo virsmu, izņemot galējo pakaļējo sarkano sānu gabarītgaismas lukturi, nevar tieši redzēt novērotājs, kas pārvietojas 1. zonā, kā noteikts 4. pielikumā;

5.10.2. attiecībā uz baltas gaismas redzamību virzienā uz aizmuguri, izņemot atpakaļgaitas lukturus un baltas krāsas sānu pamanāmības zīmes, baltas gaismas luktura šķietamo virsmu nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. zonas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa aizmugures (sk. 4. pielikumu).

5.10.3. Novērotājam redzamo 1. un 2. zonu attiecīgās plaknes ierobežo šādi: 5.10.3.1. augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 2,2 m virs zemes; 5.10.3.2. platumā – divas vertikālas plaknes, kas, veidojot 15° leņķi attiecīgi virzienā uz priekšu un uz aizmuguri uz āru no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, šķērso to transportlīdzekļa centrālajai garenplaknei paralēlo vertikālo plakņu saskares punktu vai punktus, kuras ierobežo transportlīdzekļa gabarītplatumu; ja ir vairāki saskares punkti, tad vistālāk priekšā esošais punkts atbilst priekšējai plaknei, un vistālāk aizmugurē esošais punkts – aizmugures plaknei.

5.11. Elektriskie slēgumi ir tādi, lai priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus, kontūrgaismas lukturus, ja tādi ir, sānu gabarītgaismas lukturus, ja tādi ir, un pakaļējās numura zīmes lukturus varētu ieslēgt un izslēgt tikai vienlaicīgi.

5.11.1. Šo nosacījumu nepiemēro:

5.11.1.1. ja ir ieslēgti priekšējie un pakaļējie gabarītgaismas lukturi, kā arī sānu gabarītgaismas lukturi, ja tie ir kombinēti vai savstarpēji savietoti ar minētajiem lukturiem, tos izmantojot kā stāvgaismas lukturus; vai

5.11.1.2. ja sānu gabarītgaismas lukturi mirgo kopā ar virzienrāžiem; vai

5.11.1.3. ja gaismas signālierīču sistēma darbojas saskaņā ar 6.2.7.6.2. punktu;

5.11.2. priekšējiem gabarītgaismas lukturiem, ja to funkcija ir aizstāta saskaņā ar 5.12.1. punkta noteikumiem.

5.11.3. Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas gadījumā visi gaismas avoti tiek ieslēgti un izslēgti vienlaicīgi.

5.12. Elektriskie slēgumi ir tādi, lai galvenos tālās un tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus nevarētu ieslēgt, ja nav ieslēgti arī 5.11. punktā minētie lukturi. Tomēr šī prasība neattiecas uz galvenajiem tālās vai tuvās gaismas lukturiem, ja to gaismas brīdinājuma signālus veido galveno tālās gaismas lukturu ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem vai galveno tuvās gaismas lukturu ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem, vai pārmaiņus galveno tālās un tuvās gaismas lukturu ieslēgšanās ar īsiem intervāliem.

5.12.1. Galvenie tuvās gaismas lukturi un/vai galvenie tālās gaismas lukturi, un/vai priekšējie miglas lukturi var aizstāt priekšējo gabarītgaismas lukturu funkciju ar nosacījumu, ka:

5.12.1.1. to elektriskie slēgumi ir tādi, ka jebkuras šādas apgaismes ierīces atteices gadījumā notiek priekšējo gabarītgaismas lukturu automātiska atkārtota aktivizēšana; kā arī

5.12.1.2. aizstājošais lukturis/funkcija attiecībā uz konkrēto gabarītgaismas lukturi atbilst prasībām, ko piemēro: a) ģeometriskajai redzamībai, kas priekšējiem gabarītgaismas lukturiem noteikta 6.9.5. punktā; kā arī b) minimālajām fotometriskajām vērtībām atbilstoši gaismas izplatīšanas leņķiem; kā arī

5.12.1.3. aizstājošā luktura testa protokolos ir sniegti atbilstoši pierādījumi par atbilstību 5.12.1.2. punktā noteiktajām prasībām.

5.13. Signālierīce

Ja šajos noteikumos ir noteikta prasība uzstādīt noslēgta kontūra signālierīci, to var aizstāt ar “darbības” signālierīci.

5.14. Ieslēpjami lukturi

5.14.1. Lukturus aizliegts ieslēpt, izņemot galvenos tālās gaismas lukturus, galvenos tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus, ko drīkst ieslēpt, kad tos neizmanto.

5.14.2. Ja notiek kāda ieslēpšanas ierīces(-ču) darbības atteice, lukturi paliek lietošanas stāvoklī, ja tos jau lieto, vai arī tos iespējams bez darbarīkiem pārvietot darba stāvoklī.

5.14.3. Lukturus iespējams pārvietot lietošanas stāvoklī un ieslēgt ar vienu un to pašu vadības ierīci, pieļaujot arī iespēju pārvietot tos lietošanas stāvoklī bez ieslēgšanas. Tomēr grupētu galveno tālās gaismas un galveno tuvās gaismas lukturu gadījumā minētajai vadības ierīcei jāiedarbina tikai galvenie tuvās gaismas lukturi.

5.14.4. Nav iespējams no vadītāja vietas apzināti pārtraukt ieslēgtu lukturu pārvietošanos, pirms tie sasnieguši lietošanas stāvokli. Ja pastāv risks apžilbināt citus ceļu satiksmes dalībniekus, kamēr lukturi atrodas kustībā, tie drīkst iedegties, tikai sasniedzot lietošanas stāvokli.

5.14.5. Ja ieslēpšanas ierīces temperatūra ir no – 30 °C līdz + 50 °C, galvenie lukturi lietošanas stāvokli spēj sasniegt triju sekunžu laikā pēc vadības ierīces sākotnējās iedarbināšanas.

5.15. Lukturu (12) izstarotās gaismas krāsas ir šādas:

Galvenais tālās gaismas lukturis: balta Galvenais tuvās gaismas lukturis: balta Priekšējais miglas lukturis: balta vai izteikti dzeltena Atpakaļgaitas lukturis: balta Virzienrādis: dzintarkrāsa Avārijas signāls: dzintarkrāsa Bremžu signāllukturis: sarkana Avārijas apstāšanās signāls: dzintarkrāsa vai sarkana Pakaļējais sadursmes brīdinājuma signāls: dzintarkrāsa Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis: balta Priekšējais gabarītgaismas lukturis: balta Pakaļējais gabarītgaismas lukturis: sarkana Priekšējais miglas lukturis: balta vai izteikti dzeltena Pakaļējais miglas lukturis: sarkana Stāvgaismas lukturis: balta priekšā, sarkana aizmugurē, dzintarkrāsa, ja savietots ar sānu virzienrāžu lukturiem vai sānu gabarītgaismas lukturiem. Sānu gabarītgaismas lukturis: dzintarkrāsa; tomēr galējais pakaļējais sānu gabarītgaismas lukturis var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai kombinēts, vai savstarpēji apvienots ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi vai grupēts ar pakaļējo atstarotāju, vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar pakaļējo atpakaļatstarotāju. Kontūrgaismas lukturis: balta priekšā, sarkana aizmugurē Dienas gaitas lukturis: balta Pakaļējais atpakaļatstarotājs, kam nav trīsstūra formas: sarkana Pakaļējais atstarotājs, kam ir trīsstūra forma: sarkana Priekšējais atpakaļatstarotājs, kam nav trīsstūra formas: identiska avārijas gaismai (13) Sānu atpakaļatstarotājs, kam nav trīsstūra formas: dzintarkrāsa; tomēr galējais pakaļējais sānu atpakaļatstarotājs var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi, galējo pakaļējo sarkano sānu gabarītgaismas lukturi vai pakaļējo atpakaļatstarotāju, kam nav trīsstūra formas. Pagrieziena lukturis: balta Pamanāmības zīmes: balta priekšā; balta vai dzeltena sānos; sarkana vai dzeltena aizmugurē (14) Adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS): balta Ārējais palīgapgaismojuma lukturis: balta Manevrēšanas lukturis: balta

5.16. Lukturu skaits

5.16.1. Transportlīdzeklī uzstādīto lukturu skaits ir tāds, kā norādīts šo noteikumu atsevišķajās specifikācijās.

5.17. Jebkuru lukturi var uzstādīt uz kustīgām sastāvdaļām, ievērojot 5.18., 5.19. un 5.20. punktā minētos nosacījumus.

5.18. Pakaļējos gabarītgaismas lukturus, pakaļējos virzienrāžus un pakaļējos atpakaļatstarotājus, kam ir trīsstūra forma vai kam tās nav, drīkst uzstādīt uz kustīgām sastāvdaļām tikai šādos gadījumos:

5.18.1. ja visos kustīgo sastāvdaļu fiksētajos stāvokļos uz šīm kustīgajām sastāvdaļām uzstādītie lukturi atbilst šiem lukturiem piemērojamajām novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām;

5.18.2. ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst ar divu tādu lukturu mezglu, kuri marķēti ar “D” (sk. 2.16.1. punktu), pietiek, ja novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām atbilst tikai viens no šiem lukturiem visos kustīgo sastāvdaļu fiksētajos stāvokļos, vai

5.18.3. ja minētajām funkcijām ir uzstādīti un aktivizēti papildu lukturi, kad attiecīgā kustīgā sastāvdaļa atrodas fiksētā atvērtā stāvoklī, ar noteikumu, ka šie papildu lukturi atbilst novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām, kas attiecas uz lukturiem, ko uzstāda uz attiecīgās kustīgās sastāvdaļas.

5.18.4. Ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst, izmantojot savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu, piemēro jebkuru no šiem nosacījumiem: a) ja visa savstarpēji atkarīgo lukturu sistēma ir uzmontēta uz kustīgās(-ajām) sastāvdaļas(-ām), ievēro 5.18.1. punkta prasības. Tomēr minētajām funkcijām var aktivizēt papildu lukturus, kad kustīgā sastāvdaļa atrodas jebkurā fiksētā atvērtā stāvoklī, ar nosacījumu, ka šādi papildu lukturi atbilst visām novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām, ko piemēro uz kustīgās sastāvdaļas uzstādītajiem lukturiem; vai b) ja savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma ir daļēji uzstādīta uz nekustīgās sastāvdaļas un daļēji uz kustīgās sastāvdaļas, izņemot virzienrāžu lukturus, savstarpēji atkarīgais(-ie) lukturis(-i), ko pieteikuma iesniedzējs norādījis ierīces apstiprināšanas procedūras laikā, atbilst visām novietojuma, ārējās ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām, ko piemēro šādiem lukturiem, visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos. Iekšējās ģeometriskās redzamības prasību(-as) uzskata par izpildītu(-ām), ja šāds(-i) savstarpēji atkarīgais(-ie) lukturis(-i) visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos joprojām atbilst fotometriskajām vērtībām, kas ierīces apstiprināšanai noteiktas attiecībā uz gaismas izplatību. Virzienrāžiem savstarpēji atkarīgs(-i) lukturis(-i), ko pieteikuma iesniedzējs norādījis ierīces apstiprināšanas procedūras laikā, atbilst visām novietojuma, ģeometriskās redzamības, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām visos kustīgās(-o) sastāvdaļas(-u) fiksētajos stāvokļos. Šo nosacījumu nepiemēro, ja, lai izpildītu vai līdz galam izpildītu ģeometriskās redzamības leņķa prasības, tiek aktivizēti papildu lukturi, kad kustīgā sastāvdaļa atrodas jebkādā fiksētā atvērtā stāvoklī, ar noteikumu, ka šie papildu lukturi atbilst novietojuma, fotometriskajām un kolorimetriskajām prasībām, ko piemēro virzienrāžu lukturiem, kas uzstādīti uz kustīgas sastāvdaļas.

5.19. Kad kustīgās sastāvdaļas atrodas stāvoklī, kas nav “normāls lietošanas stāvoklis”, uz šīm kustīgajām sastāvdaļām uzstādītās ierīces nerada nevajadzīgas neērtības ceļu satiksmes dalībniekiem.

5.20. Ja lukturis ir uzstādīts uz kustīgas sastāvdaļas un ja kustīgā sastāvdaļa ir “normālā lietošanas stāvoklī(-ļos)”, lukturis vienmēr atgriežas tajā stāvoklī(-ļos), ko ražotājs norādījis saskaņā ar šiem noteikumiem. Uzskata, ka galvenie tuvās gaismas lukturi un priekšējie miglas lukturi atbilst šai prasībai, ja, kustīgajām sastāvdaļām pārvietojoties un atgriežoties normālajā stāvoklī 10 reizes, neviena no šo lukturu leņķa slīpuma vērtībām attiecībā pret luktura balstu, to mērot pēc kustīgās sastāvdaļas katras darbināšanas, neatšķiras no 10 izmērīto vērtību vidējās vērtības vairāk kā par 0,15 %. Ja šī vērtība ir pārsniegta, katru 6.2.6.1.1. punktā norādīto robežu modificē atbilstīgi pārsniegtajai vērtībai, lai samazinātu atļautās slīpuma robežas, pārbaudot transportlīdzekli saskaņā ar 6. pielikumu.

5.21. Neviena kustīgā daļa nevienā fiksētā stāvoklī, kas atšķiras no “normālā lietošanas stāvokļa”, neatkarīgi no tā, vai uz tās ir vai nav uzstādīta gaismas signālierīce, nedrīkst apslēpt vairāk par 50 % no priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu, priekšējo un pakaļējo virzienrāžu lukturu un atpakaļatstarotāju šķietamās virsmas atskaites ass virzienā.

Kustīgas sastāvdaļas fiksēts stāvoklis ir kustīgās sastāvdaļas stabils vai dabisks atbalsta stāvoklis(-ļi), ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs, neatkarīgi no tā, vai sastāvdaļa šajā stāvoklī ir vai nav nofiksēta

Ja minētā prasība nav praktiski izpildāma, rīkojas šādi:

5.21.1. gadījumos, kad kustīgās sastāvdaļas apslēpj vairāk par 50 % no minēto lukturu šķietamās virsmas to atskaites ass virzienā, aktivizē papildu lukturus, kas atbilst visām minēto lukturu novietojuma, ģeometriskās redzamības, kolorimetriskajām un fotometriskajām prasībām; vai

5.21.2. aizpildot paziņojuma veidlapu (1. pielikuma 10.1. punkts), tajā iekļauj piezīmi, kas informē citas administratīvās iestādes par to, ka kustīgās sastāvdaļas var apslēpt vairāk par 50 % no minēto lukturu šķietamās virsmas atskaites ass virzienā; kā arī ar uzrakstu transportlīdzeklī informē lietotājus par to, ka, kādai kustīgai daļai atrodoties noteiktā(-os) stāvoklī(-ļos), citi ceļu satiksmes dalībnieki jābrīdina par transportlīdzekļa atrašanos uz ceļa; piemēram, ar brīdinājuma trīsstūri vai citām ierīcēm saskaņā ar valsts prasībām lietošanai uz ceļa.

5.21.3. Šo noteikumu 5.21.2. punkts neattiecas uz atpakaļatstarotājiem.

5.22. Ja lukturi nevar darbināt, uzstādot vienīgi gaismas avotu un/vai drošinātāju, par neesošu uzskata arī lukturi, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, izņemot atpakaļatstarotājus.

5.23. Lukturus, kas apstiprināti ar gaismas avotu(-iem) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, izņemot gadījumus, kad šādi gaismas avots(-i) tiek lietots(-i) kā nenomaināms(-i) gaismas avots(-i), kā definēts šo noteikumu 2.7.1.1.2. punktā, transportlīdzeklī uzstāda tā, lai gaismas avotu varētu pareizi nomainīt bez speciālistu palīdzības un bez īpašiem darbarīkiem, izņemot tos, ko kopā ar transportlīdzekli piegādājis ražotājs. Transportlīdzekļa ražotājs līdz ar transportlīdzekli piegādā nomaiņas procedūras sīku aprakstu.

5.23.1. Ja gaismas avota modulim ir ietvere apstiprinātam nomaināmam gaismas avotam atbilstoši Noteikumiem Nr. 37, šis gaismas avots ir nomaināms, kā noteikts iepriekš 5.23. punktā.

5.24. Ir atļauta jebkāda pakaļējā gabarītgaismas luktura gaismas signālierīces funkcijas pagaidu bezatteices aizvietošana atteices gadījumā ar noteikumu, ka aizstājošā funkcija pēc krāsas, galvenās intensitātes un novietojuma ir līdzīga funkcijai, kas vairs nedarbojas, un ar noteikumu, ka aizvietojošā ierīce turpina pildīt savu sākotnējo drošības funkciju. Aizvietošanas laikā signāls uz vadības paneļa (šo noteikumu 2.18. punkts) norāda uz pagaidu aizvietojumu un vajadzību pēc remonta.

5.25. Ja ir uzstādīta AFS, to uzskata par līdzvērtīgu galveno tuvās gaismas lukturu pārim, un, ja sistēma nodrošina tālās gaismas funkciju(-as), to uzskata par līdzvērtīgu tālās gaismas lukturu pārim.

5.26. Ir atļauti pakaļējie virzienrāži, pakaļējie gabarītgaismas lukturi, bremžu signāllukturi (izņemot S4 kategorijas bremžu signāllukturus) un pakaļējie miglas lukturi ar maināmas gaismas intensitātes vadību, kas vienlaikus reaģē vismaz uz vienu no šādiem ārējiem apstākļiem: apkārtējais apgaismojums, migla, snigšana, lietus, šļakatas, putekļu mākoņi, gaismu izstarojošās virsmas netīrība – ar nosacījumu, ka tiem noteiktā intensitātes attiecība tiek saglabāta visās variāciju pārejās. Pāreju laikā nedrīkst būt novērojamas asas intensitātes variācijas. S4 kategorijas bremžu signāllukturi drīkst radīt mainīgu gaismas intensitāti neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Vadītājam var būt iespēja iestatīt tādas iepriekšminēto funkciju gaismas intensitātes, kas atbilst to normālas intensitātes kategorijai un pārslēgt tās atpakaļ uz automātiski mainīgo kategoriju.

5.27. Attiecībā uz M un N kategorijas transportlīdzekļiem pieteikuma iesniedzējs pierāda par tipa apstiprināšanas testiem atbildīgajam tehniskajam dienestam, ka elektroenerģijas padeves nosacījumi attiecībā uz 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. un 2.7.15. punktā minētajām ierīcēm, kad transportlīdzekļa elektriskajā sistēmā ir nemainīgs darba spriegums, kas atbilst tam, ko pieteikuma iesniedzējs norādījis atbilstošajai mehāniskā transportlīdzekļa kategorijai, atbilst šādiem noteikumiem:

5.27.1. spriegums, kas tiek pievadīts to ierīču spailēm, kuras atbilstoši to tipa apstiprinājuma dokumentācijai ir pārbaudītas ar īpašu elektroenerģijas padeves/gaismas avota elektronisko vadības iekārtu vai pakārtotās darbības režīmā, vai pie pieteikuma iesniedzēja pieprasītā sprieguma, nepārsniedz spriegumu, kas noteikts attiecīgajām apstiprinātajām ierīcēm vai funkcijām;

5.27.2. visos gadījumos, kad uz elektroenerģijas padeves nosacījumiem neattiecas 5.27.1. punkts, spriegums uz ierīces(-ču) vai funkcijas(-u) spailēm nepārsniedz 6,75 V (6 voltu sistēmās), 13,5 V (12 voltu sistēmās) vai 28 V (24 voltu sistēmās) par vairāk kā 3 %. Līdzekļi, ar kuriem regulē maksimālo spriegumu uz ierīces spailēm, ērtības labad var atrasties ierīces korpusā.

5.27.3. 5.27.1. un 5.27.2. punkta nosacījumi neattiecas uz ierīcēm, kurās ietverta gaismas avota elektroniskā vadības iekārta vai mainīgas intensitātes regulators, kas ir daļa no ierīces.

5.27.4. Apstiprinājuma dokumentācijai pievieno protokolu, kurā izklāsta metodes, kas izmantotas atbilstības pierādīšanai, un iegūtos rezultātus.

5.28. Vispārīgi noteikumi par ģeometrisko redzamību

5.28.1. Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē nav šķēršļu gaismas izplatībai no luktura šķietamās virsmas jebkuras daļas, ko novēro no bezgalības. Tomēr šķēršļus neņem vērā, ja uz tiem ir ticis norādīts jau lukturu tipa apstiprināšanas laikā.

5.28.2. Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, novērošanas virzienu maina paralēli, lai panāktu tādu pašu precizitāti.

5.28.3. Ja uzstādītam lukturim kādu luktura šķietamās virsmas daļu aizsedz kādas citas transportlīdzekļa daļas, sniedz pierādījumus, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa joprojām atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas ierīces apstiprināšanai.

5.28.4. Ja ģeometriskās redzamības vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5° (lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes, to mērot saskaņā ar 5.8.1. punkta nosacījumiem), uzstādītās optiskās iekārtas fotometrisko mērījumu lauku var samazināt līdz 5° zem horizontāles.

5.28.5. Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas ģeometriskās redzamības prasības izpildās, kad visi tās savstarpēji atkarīgie lukturi tiek darbināti reizē.

5.29. LED modulim nav nepieciešams būt nomaināmam, ja tā norādīts sastāvdaļas tipa apstiprinājuma paziņojuma lapā.

6. ĪPAŠAS SPECIFIKĀCIJAS

6.1. Galvenie tālās gaismas lukturi (Noteikumi Nr. 98 un 112)

6.1.1. Esība

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Aizliegts uzstādīt piekabēm.

6.1.2. Skaits

Divi vai četri, kuru tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98 vai 112, izņemot A klases galvenos lukturus.

N3 kategorijas transportlīdzekļiem drīkst uzstādīt divus papildu galvenos tālās gaismas lukturus.

Ja transportlīdzeklī ir uzstādīti četri ieslēpjami galvenie lukturi, divus papildu galvenos lukturus atļauts uzstādīt tikai kā gaismas signālierīci, kuras signālu veido lukturu ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem (sk. 5.12. punktu) diennakts gaišajā laikā.

6.1.3. Izkārtojums

Īpašu specifikāciju nav.

6.1.4. Atrašanās vieta

6.1.4.1. Platumā: īpašu specifikāciju nav.

6.1.4.2. Augstumā: īpašu specifikāciju nav.

6.1.4.3. Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.1.5. Ģeometriskā redzamība

Apgaismojošās virsmas redzamību, tostarp tās redzamību zonās, kas attiecīgajā novērošanas virzienā šķiet neapgaismotas, nodrošina diverģējošā telpā, ko nosaka, zīmējot līnijas, kuras pamatojas uz apgaismojošas virsmas perimetru un veido vismaz 5° leņķi ar galvenā luktura atskaites asi. Ģeometriskās redzamības leņķu sākums ir apgaismojošās virsmas projekcijas perimetrs šķērsplaknē, kas pieskaras tai galvenā luktura lēcas daļai, kura ir izvirzīta vistālāk uz priekšu.

6.1.6. Orientācija

Virzienā uz priekšu.

Katrā transportlīdzekļa pusē drīkst būt ne vairāk kā viens galvenais tālās gaismas lukturis, kas spēj pagriezties, lai nodrošinātu līkumgaismu.

6.1.7. Elektriskie slēgumi

6.1.7.1. Izņemot gadījumus, kad galvenie tālās gaismas lukturi tiek izmantoti ar īsiem ieslēgšanas/izslēgšanas intervāliem kā mirgojošs gaismas brīdinājuma signāls, tos var ieslēgt tikai tad, kad galvenais galveno lukturu gaismas slēdzis ir ieslēgtā (“ON”) vai “AUTO” (automātiskā) stāvoklī un ir izpildījušies nosacījumi tuvās gaismas automātiskai aktivizēšanai. Pēdējā minētajā gadījumā galvenie tālās gaismas lukturi izslēdzas automātiski, kad nosacījumi tuvās gaismas automātiskai aktivizēšanai vairs neizpildās.

6.1.7.2. Galveno tālās gaismas lukturu vadība var būt automātiska attiecībā uz to aktivēšanu un deaktivēšanu, vadības signālus radot sensorsistēmai, kas spēj noteikt šādus apstākļus un reaģēt uz katru no tiem:

a) apkārtējais apgaismojums;

b) pretimbraucošo transportlīdzekļu priekšējo apgaismes ierīču un priekšējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma;

c) priekšā braucošo transportlīdzekļu pakaļējo gaismas signālierīču izstarotā gaisma.

Ir atļautas sensoru papildfunkcijas veiktspējas uzlabošanai.

Šajā punktā “transportlīdzekļi” ir tādi L, M, N, O un T kategorijas transportlīdzekļi, kā arī velosipēdi, kas aprīkoti ar atpakaļatstarotājiem, ar apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kas ir ieslēgtas.

6.1.7.3. Vienmēr ir iespējams galvenos tālās gaismas lukturus manuāli ieslēgt un izslēgt un manuāli izslēgt galveno tālās gaismas lukturu automātisko vadību.

Turklāt galveno tālās gaismas lukturu un to automātiskās vadības izslēgšana notiek ar vienkāršu un tūlītējas iedarbības manuālu darbību; apakšizvēlņu izmantošana nav atļauta.

6.1.7.4. Galvenos tālās gaismas lukturus drīkst ieslēgt vai nu vienlaicīgi vai pa pāriem. Gadījumā, ja, kā tikai N3 kategorijas transportlīdzekļiem atļauts saskaņā ar 6.1.2. punktu, ir uzstādīti divi papildu galvenie tālās gaismas lukturi, vienlaicīgi nedrīkst tikt ieslēgti vairāk kā divi pāri. Pārslēdzot no tuvās gaismas uz tālo gaismu, ieslēdzas vismaz viens galveno tālās gaismas lukturu pāris. Pārslēdzot no tālās gaismas uz tuvo gaismu, vienlaicīgi izslēdzas visi galvenie tālās gaismas lukturi.

6.1.7.5. Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

6.1.7.6. Ja uzstādīti četri ieslēpjami galvenie lukturi, tiem atrodoties paceltā stāvoklī nav iespējama nekādu citu uzstādītu galveno lukturu darbība, ja tie paredzēti kā gaismas signālierīce, kuras signālu veido lukturu ieslēgšanās/izslēgšanās ar īsiem intervāliem (5.12. punkts) diennakts gaišajā laikā.

6.1.8. Signālierīce

Noslēgta kontūra signālierīce ir obligāta.

6.1.8.1. Ja galveno tālās gaismas lukturu vadība ir automātiska, kā aprakstīts iepriekš 6.1.7.1. punktā, vadītājam tiek sniegta norāde, ka tālās gaismas automātiskas kontroles funkcija ir aktivizēta. Šī informācija tiek rādīta vienmēr, kamēr vien ir ieslēgta automātiskā vadība.

6.1.9. Citas prasības

6.1.9.1. Kopējā maksimālā gaismas intensitāte galvenajiem tālās gaismas lukturiem, ko var ieslēgt vienlaicīgi, nedrīkst pārsniegt 430 000 cd, kas atbilst atsauces vērtībai 100.

6.1.9.2. Maksimālo gaismas intensitāti iegūst, saskaitot atsevišķos kontrolskaitļus, kas norādīti uz katra atsevišķā luktura. Katram galvenajam lukturim ar marķējumu “R” vai “CR” piešķir kontrolskaitli “10”.

6.1.9.3. Galveno tālās gaismas lukturu automātiska aktivizēšana un deaktivizēšana.

6.1.9.3.1. Sensorsistēma, ko izmanto galveno tālās gaismas lukturu automātiskas aktivizēšanas un deaktivizēšanas vadībai, kā aprakstīts 6.1.7.1. punktā, atbilst šādām prasībām: 6.1.9.3.1.1. to lauku minimālās robežas, kuros sensors spēj uztvert no citiem 6.1.7.1. punktā definētajiem transportlīdzekļiem izstaroto gaismu, nosaka šādi leņķi. 6.1.9.3.1.1.1. Horizontālie leņķi: 15° pa kreisi un 15° pa labi. Vertikālie leņķi: Augšupvērstais leņķis 5° Sensora uzstādīšanas augstums (sensoru apertūras augstums virs zemes) mazāk nekā 2 m no 1,5 līdz 2,5 m vairāk nekā 2,0 m Lejupvērstais leņķis 2° 2° līdz 5° 5° Šos leņķus mēra no sensora apertūras centra attiecībā pret horizontālu taisnu līniju caur tā centru, kas paralēla transportlīdzekļa centrālajai garenasij. 6.1.9.3.1.2. Sensorsistēma uz taisna līdzena ceļa spēj konstatēt: a) pretimbraucošu mehānisko transportlīdzekli vismaz 400 m attālumā; b) pa priekšu tajā pašā virzienā braucošu mehānisko transportlīdzekli vai transportlīdzekli ar piekabi vismaz 100 m attālumā; c) pretimbraucošu velosipēdu, kura apgaismojumu veido balts lukturis ar gaismas intensitāti 150 cd ar gaismu izstarojošu virsmu 10 cm2 ± 3 cm2 un augstumu virs zemes 0,8 m – vismaz 75 m attālumā. Verificējot atbilstību a) un b) apakšpunktam, ieslēdz pretimbraucošā un pa priekšu braucošā mehāniskā transportlīdzekļa (vai transportlīdzekļa ar piekabi) gabarītgaismu lukturus (attiecīgā gadījumā) un galvenos tuvās gaismas lukturus.

6.1.9.3.2. Pāreja no tālās gaismas uz tuvo gaismu un otrādi saskaņā ar 6.1.7.1. punktā norādītajiem apstākļiem drīkst notikt automātiski un nedrīkst radīt neērtības, traucēt vai apžilbināt.

6.1.9.3.3. Automātiskās vadības vispārīgo veiktspēju verificē šādi: 6.1.9.3.3.1. izmantojot pieteikuma iesniedzēja nodrošinātu simulāciju vai citus verifikācijas līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde; 6.1.9.3.3.2. veicot testa braucienu saskaņā ar 12. pielikuma 1. punktu. Automātiskās vadības veiktspēju dokumentē un salīdzina ar to, ko aprakstā norādījis pieteikuma iesniedzējs. Jebkāda acīmredzama kļūme tiek pakļauta pārbaudei (piemēram, pārlieka leņķiskā pārvietošanās vai gaismas mirgošana).

6.1.9.3.4. Galveno tālās gaismas lukturu vadība var būt tāda, ka galvenie tālās gaismas lukturi tiek automātiski ieslēgti tikai, ja: a) laukos un attālumos, kā noteikts 6.1.9.3.1.1. un 6.1.9.3.1.2. punktā, nav konstatēti 6.1.7.1. punktā minētie transportlīdzekļi; un b) konstatētais apkārtējā apgaismojuma līmenis ir, kā noteikts turpmāk 6.1.9.3.5. punktā.

6.1.9.3.5. Gadījumā, ja galvenie tālās gaismas lukturi tiek ieslēgti automātiski, tie automātiski tiek izslēgti, ja laukos un attālumos, kā noteikts 6.1.9.3.1.1. un 6.1.9.3.1.2. punktā tiek konstatēti 6.1.7.1. punktā minētie pretimbraucošie vai pa priekšu braucošie transportlīdzekļi. Turklāt tie tiek automātiski izslēgti, ja dabiskā apgaismojuma apstākļi ir tādi, ka apgaismojums pārsniedz 7 000 lx. Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šai prasībai, veicot simulāciju vai izmantojot citus verifikācijas līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde. Ja nepieciešams, apgaismojumu mēra uz horizontālas virsmas ar kosinusiodāli koriģētu sensoru, kas uzstādīts tādā pašā augstumā kā transportlīdzeklī. To ražotājs var pierādīt, iesniedzot pietiekamu dokumentāciju vai izmantojot citus līdzekļus, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde.

6.2. Galvenie tuvās gaismas lukturi (Noteikumi Nr. 98 un 112)

6.2.1. Esība

Obligāti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Aizliegts uzstādīt piekabēm.

6.2.2. Skaits

Divi, kuru tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98 vai 112, izņemot A klases galvenos lukturus.

6.2.3. Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.2.4. Atrašanās vieta

6.2.4.1. Platumā: tā šķietamās virsmas mala atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp šķietamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nav mazāks par 600 mm. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; visu pārējo kategoriju mehāniskajos transportlīdzekļos šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums nepārsniedz 1 300 mm.

6.2.4.2. Augstumā: ne zemāk kā 500 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. N3G kategorijas (apvidus) transportlīdzekļiem (15) maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm.

6.2.4.3. Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.2.5. Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.13. punktā:

α = 15° uz augšu un 10° uz leju,

ß = 45° uz āru un 10° uz iekšu.

Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās galvenā luktura tuvumā nerada sekundāru ietekmi, kas rada neērtības citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

6.2.6. Orientācija

Uz priekšu

6.2.6.1. Vertikālā orientācija

6.2.6.1.1. Sākotnējo lejupvērsto tuvās gaismas kūļa norobežojošo līniju, kas jāiestata nepiekrautam transportlīdzeklim ar cilvēku vadītāja sēdvietā, transportlīdzekļa ražotājs nosaka ar precizitāti līdz 0,1 %, un to skaidri salasāmi un neizdzēšami ar 7. pielikumā parādīto simbolu norāda uz katra transportlīdzekļa vai nu pie katra galvenā luktura vai ražotāja plāksnītes.

Šādi norādītā lejupvērstā slīpuma vērtību definē saskaņā ar 6.2.6.1.2. punktu.

6.2.6.1.2. Atkarībā no tā, kādā metros izteiktā augstumā (h) atrodas galvenā tuvās gaismas luktura šķietamās virsmas apakšējā mala atskaites ass virzienā, to mērot nepiekrautam transportlīdzeklim, tuvās gaismas kūļa norobežojošās līnijas vertikālais slīpums visos statiskajos stāvokļos, kas noteikti 5. pielikumā, saglabājas šādās robežās, un sākotnējam vērsumam ir šādas vērtības:

h < 0,8 Robežvērtības: starp – 0,5 % un – 2,5 % Sākotnējais vērsums: starp – 1,0 % un – 1,5 % 0,8 < h < 1,0 Robežvērtības: starp – 0,5 % un – 2,5 % Sākotnējais vērsums: starp – 1,0 % un – 1,5 %

vai, pēc ražotāja ieskatiem,

Robežvērtības: starp – 1,0 % un – 3,0 % Sākotnējais vērsums: starp – 1,5 % un – 2,0 %

Šajā gadījumā transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumā iekļauj informāciju par to, kura no abām alternatīvām jāizmanto.

h > 1,0 Robežvērtības: starp – 1,0 % un – 3,0 % Sākotnējais vērsums: starp – 1,5 % un – 2,0 %

Minētās robežvērtības un sākotnējā vērsuma vērtības ir apkopotas turpmākajā diagrammā.

N3G kategorijas (apvidus) transportlīdzekļiem, kuru galveno lukturu augstums pārsniedz 1 200 mm, norobežojošās līnijas vertikālais slīpums ir robežās starp: – 1,5 % un – 3,5 %.

Sākotnējais vērsums ir starp – 2 % un – 2,5 %.

6.2.6.2. Galveno lukturu līmeņošanas ierīce

6.2.6.2.1. Ja galveno lukturu līmeņošanas ierīce nepieciešama, lai ievērotu 6.2.6.1.1. un 6.2.6.1.2. punkta prasības, šī ierīce ir automātiska.

6.2.6.2.2. Tomēr ir atļautas manuālas bezpakāpju un pakāpjveida regulēšanas ierīces, ja tām ir atdures stāvoklis, kurā lukturus var atiestatīt to sākotnējā slīpumā, kā noteikts 6.2.6.1.1. punktā, šajā nolūkā izmantojot regulēšanas skrūves vai tamlīdzīgus līdzekļus.

Šādas manuāli regulējamas ierīces ir darbināmas no vadītāja vietas.

Bezpakāpju regulēšanas ierīcēm ir atskaites marķējums, uz kura norādīti slogošanas nosacījumi, pie kuriem nepieciešama tuvās gaismas kūļa regulēšana.

Stāvokļu skaits ierīcēm, kas nav bezpakāpju regulēšanas ierīces, atbilst 6.2.6.1.2. punktā norādīto vērtību diapazonam saskaņā ar visiem 5. pielikumā noteiktajiem slogošanas nosacījumiem.

Arī šādām ierīcēm pie to vadības ierīces (8. pielikums) ir marķējums, kurā skaidri norādīti slogošanas nosacījumi, kas noteikti 5. pielikumā, un pie kuriem nepieciešama tuvās gaismas kūļa regulēšana.

6.2.6.2.3. Ja 6.2.6.2.1. un 6.2.6.2.2. punktā aprakstītās ierīces pārstāj darboties, tuvās gaismas lukturi neieņem stāvokli, kurā tuvās gaismas kūļa lejupvērstais slīpums ir mazāks nekā tad, kad ierīce pārstāj darboties.

6.2.6.3. Mērīšanas procedūra

6.2.6.3.1. Pēc sākotnējā slīpuma noregulēšanas tuvās gaismas kūļa slīpumu, ko izsaka procentos, mēra statiskā stāvoklī pie 5. pielikumā noteiktajiem slogošanas nosacījumiem.

6.2.6.3.2. Tuvās gaismas kūļa slīpuma variācijas atkarībā no slodzes mēra saskaņā ar 6. pielikumā noteikto testa procedūru.

6.2.6.4. Horizontālā orientācija

Viena vai abu galveno tuvās gaismas lukturu horizontālā orientācija var tikt mainīta, lai nodrošinātu līkumgaismu, ar noteikumu, ka, virzot visu gaismas kūli vai norobežojošās līnijas lūzumpunktu, attālums no transportlīdzekļa priekšpuses, kurā norobežojošās līnijas lūzumpunkts krustojas ar transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas līniju, nepārsniedz attiecīgo galveno tuvās gaismas lukturu uzstādījuma augstumu vairāk nekā 100 reizes.

6.2.7. Elektriskie slēgumi

6.2.7.1. Vadības ierīce, ar ko pārslēdz uz tuvo gaismu, vienlaicīgi izslēdz visus galvenos tālās gaismas lukturus.

6.2.7.2. Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

6.2.7.3. Ja galvenie tuvās gaismas lukturi atbilst Noteikumiem Nr. 98, gāzizlādes gaismas avoti tālo gaismu darbības laikā paliek ieslēgti.

6.2.7.4. Lai nodrošinātu līkumgaismu, ir atļauts aktivizēt vienu papildu gaismas avotu vai vienu vai vairākus LED moduļus, kas atrodas galveno tuvās gaismas lukturu iekšpusē vai lukturī (izņemot galveno tālās gaismas lukturi), kurš ir grupēts vai savstarpēji apvienots ar attiecīgajiem galvenajiem tuvās gaismas lukturiem, ar noteikumu, ka transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas izliekuma horizontālais rādiuss ir 500 m vai mazāks. To ražotājs var pierādīt ar aprēķinu vai citiem līdzekļiem, ko akceptē tipa apstiprinātāja iestāde.

6.2.7.5. Galveno tuvās gaismas lukturu ieslēgšana un izslēgšana drīkst notikt automātiski. Tomēr vienmēr ir iespēja galvenos tuvās gaismas lukturus ieslēgt un izslēgt manuāli.

6.2.7.6. Ja ir uzstādīti dienas gaitas lukturi un tie darbojas saskaņā ar 6.19. punktu, tad vai nu:

6.2.7.6.1. galvenie tuvās gaismas lukturi ieslēdzas un izslēdzas automātiski atkarībā no apkārtējā apgaismojuma (piemēram, tie ieslēdzas, braucot nakts apstākļos, tuneļos u. tml.) saskaņā ar 13. pielikuma prasībām; vai

6.2.7.6.2. dienas gaitas lukturi darbojas kopā ar 5.11. punktā uzskaitītajiem lukturiem, kad ir aktivizēti vismaz pakaļējie gabarītgaismas lukturi; vai

6.2.7.6.3. tiek nodrošināti līdzekļi vadītāja nepārprotamai informēšanai, ka galvenie lukturi, gabarītgaismas lukturi un – ja tādi uzstādīti – kontūrgaismas lukturi un sānu gabarītgaismas lukturi nav ieslēgti. Šādi līdzekļi ir: 6.2.7.6.3.1. dienā un naktī tiek nodrošināti divi atšķirīgi instrumentu paneļa izgaismojuma intensitātes līmeņi, kas norāda vadītājam, ka ir aktivizēti galvenie tuvās gaismas lukturi; vai 6.2.7.6.3.2. neizgaismoti indikatori un rokas vadības ierīču identifikācija, kas nepieciešama saskaņā ar Noteikumiem Nr. 121, ir jāizgaismo, kad tiek aktivizēti galvenie lukturi; vai 6.2.7.6.3.3. optiskais vai skaņas signāls, vai abi tiek aktivizēti tikai samazināta apkārtējā apgaismojuma apstākļos, kā definēts 13. pielikumā, lai informētu vadītāju, ka būtu jāieslēdz galvenie tuvās gaismas lukturi. Tiklīdz signāls ir aktivizēts, tas izslēdzas tikai tad, kad ir ieslēgti galvenie tuvās gaismas lukturi vai kad ierīce, kas iedarbina un/vai apstādina dzinēju (vilces sistēmu), ir pārslēgta tādā stāvoklī, ka dzinēja (vilces sistēmas) darbināšana nav iespējama.

6.2.7.7. Neskarot 6.2.7.6.1. punktu, galvenie tuvās gaismas lukturi drīkst ieslēgties un izslēgties automātiski atkarībā no citiem faktoriem, piemēram, laika vai apkārtējiem apstākļiem (piemēram, diennakts laika, transportlīdzekļa atrašanās vietas, lietus, miglas u. c.).

6.2.8. Signālierīce

6.2.8.1. Neobligāta signālierīce

6.2.8.2. Optiska mirgojoša vai nemirgojoša signālierīce ir obligāta:

a) ja līkumgaismas nodrošināšanu panāk, pārvietojot visu gaismas kūli vai norobežojošās līnijas lūzumpunktu; vai

b) ja galvenā tuvās gaismas kūļa nodrošināšanai izmanto vienu vai vairākus LED moduļus, izņemot, ja to vadojums ir tāds, ka jebkura viena LED moduļa atteices gadījumā gaismu izstarot pārtrauc visi moduļi.

Tas tiek aktivizēts:

a) ja pārstāj darboties norobežojošās līnijas lūzumpunkta virzīšana; vai

b) ja pārstāj darboties jebkurš LED modulis(-ļi), kas rada galveno tuvās gaismas kūli, izņemot, ja to vadojums ir tāds, ka jebkura viena LED moduļa atteices gadījumā gaismu izstarot pārtrauc visi moduļi.

Tas paliek ieslēgts, kamēr saglabājas bojājums. To uz laiku var atcelt, bet tas atsāk darboties katru reizi, kad tiek ieslēgta un izslēgta ierīce, ar ko iedarbina un apstādina dzinēju.

6.2.9. Citas prasības

Prasības, kas noteiktas 5.5.2. punktā, neattiecas uz galvenajiem tuvās gaismas lukturiem.

Galvenos tuvās gaismas lukturus ar gaismas avotu vai LED moduli(-ļus), kuri nodrošina galveno tuvās gaismas kūli un kuru objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus, uzstāda tikai kopā ar galveno lukturu tīrīšanas ierīci(-ēm) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 45 (16).

Attiecībā uz vertikālo slīpumu nepiemēro 6.2.6.2.2. punkta noteikumus galvenajiem tuvās gaismas lukturiem ar gaismas avotu vai LED moduli(-ļiem), kuri nodrošina galveno tuvās gaismas kūli un kura(-u) objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus.

Attiecībā uz kvēlspuldzēm, kurām norādīts vairāk nekā viens testa spriegums, piemēro to objektīvo gaismas plūsmu, kas rada galveno tuvās gaismas kūli, kā norādīts ierīces tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapā.

Attiecībā uz galvenajiem tuvās gaismas lukturiem, kas aprīkoti ar apstiprinātu gaismas avotu, piemērojamā objektīvā gaismas plūsma ir vērtība pie attiecīgā testa sprieguma, kā norādīts to noteikumu attiecīgajā datu lapā, saskaņā ar kuriem izmantotais gaismas avots ir ticis apstiprināts, neņemot vērā objektīvās gaismas plūsmas pielaides, kas norādītas šajā datu lapā.

Lai nodrošinātu līkumgaismu, drīkst izmantot tikai galvenos tuvās gaismas lukturus saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98 vai 112.

Ja līkumgaismu nodrošina, horizontāli virzot visu gaismas kūli vai norobežojošās līnijas lūzumpunktu, šo funkciju aktivizē tikai tad, ja transportlīdzeklis pārvietojas uz priekšu; šo prasību nepiemēro, ja līkumgaismu ieslēdz, pagriežoties pa labi labās puses satiksmē (pa kreisi kreisās puses satiksmē).

6.3. Priekšējie miglas lukturi (Noteikumi Nr. 19)

6.3.1. Esība

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav obligāti. Aizliegts uzstādīt piekabēm.

6.3.2. Skaits

Divi; tādi, kas atbilst Noteikumu Nr. 19 03. grozījumu sērijas un turpmāko grozījumu sēriju prasībām.

6.3.3. Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.3.4. Atrašanās vieta

6.3.4.1. Platumā: tas punkts uz šķietamās virsmas atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

6.3.4.2. Augstumā:

minimālais augstums : ne mazāk kā 250 mm virs zemes. maksimālais augstums : M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem: ne vairāk kā 800 mm virs zemes. Visu citu kategoriju transportlīdzekļiem, izņemot N3G (apvidus) (17) transportlīdzekļus: ne vairāk kā 1 200 mm virs zemes. N3G kategorijas transportlīdzekļiem: maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm.

Neviens šķietamās virsmas punkts atskaites ass virzienā neatrodas augstāk par galvenā tuvās gaismas luktura šķietamās virsmas augstāko punktu atskaites ass virzienā.

6.3.4.3. Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.3.5. Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.13. punktā:

α = 5 ° uz augšu un uz leju,

ß = 45° uz āru un 10° uz iekšu.

Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās priekšējo miglas lukturu tuvumā nerada sekundāru ietekmi, kas var radīt neērtības citiem satiksmes dalībniekiem (18).

6.3.6. Orientācija

Uz priekšu.

6.3.6.1. Vertikālā orientācija

6.3.6.1.1. “B” klases priekšējo miglas lukturu gadījumā norobežojošās līnijas vertikālais slīpums, kas jāiestata nepiekrautam transportlīdzeklim ar vienu cilvēku vadītāja vietā, ir –1,5 % vai mazāks (19).

6.3.6.1.2. “F3” klases priekšējo miglas lukturu gadījumā:

6.3.6.1.2.1. Ja gaismas avota kopējā objektīvā gaismas plūsma nepārsniedz 2 000 lm: 6.3.6.1.2.1.1. norobežojošās līnijas vertikālais slīpums, kas jāiestata nepiekrautam transportlīdzeklim ar vienu cilvēku vadītāja vietā, ir –1,0 % vai mazāks.

6.3.6.1.2.2. Ja gaismas avota kopējā objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lm: 6.3.6.1.2.2.1. atkarībā no metros izteikta augstuma (h), kādā atrodas uzmontēta priekšējā miglas luktura šķietamās virsmas apakšējās mala atskaites ass virzienā, to mērot nepiekrautiem transportlīdzekļiem, norobežojošās līnijas vertikālais slīpums visos statiskajos 5. pielikuma stāvokļos automātiski saglabājas šādās robežās: h ≤ 0,8 Robežvērtības: starp – 1,0 % un – 3,0 % Sākotnējais vērsums: starp – 1,5 % un – 2,0 % h > 0,8 Robežvērtības: starp – 1,5 % un – 3,5 % Sākotnējais vērsums: starp – 2,0 % un – 2,5 % 6.3.6.1.2.2.2. Sākotnējo lejupvērsto norobežojošās līnijas slīpumu, kas jāiestata nepiekrautam transportlīdzeklim ar cilvēku vadītāja sēdvietā, transportlīdzekļa ražotājs nosaka ar precizitāti līdz vienai decimālzīmei aiz komata, un to skaidri salasāmi un neizdzēšami ar 7. pielikumā parādīto simbolu norāda uz katra transportlīdzekļa vai nu pie priekšējā miglas luktura, vai pie ražotāja plāksnītes, vai kombinācijā ar norādi, kas minēta 6.2.6.1.1. punktā. Šādi norādītā lejupvērstā slīpuma vērtību nosaka saskaņā ar 6.3.6.1.2.2.1. punktu.

6.3.6.2. Priekšējo miglas lukturu līmeņošanas ierīce

6.3.6.2.1. Ja neatkarīgs vai ar citām priekšējām apgaismes un gaismas signālierīču funkcijām grupēts priekšējais miglas lukturis ir aprīkots ar atsevišķu līmeņošanas ierīci, tā ir tāda, ka vertikālais slīpums pie visiem šo noteikumu 5. pielikumā paredzētajiem statiskās slodzes nosacījumiem, saglabājas 6.3.6.1.2.2.1. punktā paredzētajās robežās.

6.3.6.2.2. Ja “F3” kategorijas priekšējais miglas lukturis ir galvenā tuvās gaismas luktura vai AFS sistēmas daļa, 6.2.6. punkta noteikumus piemēro tajā laikā, kad priekšējā miglas luktura gaismas kūli izmanto kā daļu no tuvas gaismas kūļa.

Šajā gadījumā 6.2.6. punktā definētās līmeņošanas robežas drīkst piemērot arī tad, ja šo priekšējo miglas lukturi izmanto kā miglas lukturi.

6.3.6.2.3. Līmeņošanas ierīci drīkst arī lietot, lai automātiski pielāgotu priekšējo miglas lukturu gaismas kūļa slīpumu valdošajiem apkārtējiem apstākļiem, ar nosacījumu, ka netiek pārsniegtas 6.3.6.1.2.2.1. punktā noteiktā lejupvērstā slīpuma robežas.

6.3.6.2.4. Ja līmeņošanas ierīce pārstāj darboties, priekšējā miglas luktura gaismas kūlis neieņem stāvokli, kurā norobežojošās līnijas slīpums ir mazāks nekā tad, kad ierīce pārstāja darboties.

6.3.7. Elektriskie slēgumi

Priekšējos miglas lukturus ir iespējams ieslēgt un izslēgt neatkarīgi no galvenajiem tālās gaismas lukturiem, galvenajiem tuvās gaismas lukturiem vai jebkuras galveno tālās un tuvās gaismas lukturu kombinācijas, izņemot, ja:

a) priekšējie miglas lukturi ir daļa no citas apgaismes funkcijas AFS sistēmā; tomēr priekšējo miglas lukturu ieslēgšanas funkcijai ir prioritāte salīdzinājumā ar funkciju, kurā priekšējos miglas lukturus lieto kā daļu; vai

b) priekšējos miglas lukturus nevar ieslēgt vienlaicīgi ar citiem lukturiem, ar kuriem tie ir savstarpēji savietoti, kā norādīts ar attiecīgo simbolu (“/”), saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 1. pielikuma 10.1. punktu.

6.3.8. Signālierīce

Noslēgta kontūra signālierīce ir obligāta. Neatkarīgs nemirgojošs brīdinājuma signāls.

6.3.9. Citas prasības

Ja paziņojuma veidlapā, kas sniegta Noteikumu Nr. 19 1. pielikuma 10.9 punktā, ir pozitīva norāde, “F3” klases priekšējo miglas lukturu gaismas kūļa regulēšana un gaismas intensitāte drīkst tikt automātiski pielāgota valdošajiem apkārtējās vides apstākļiem. Jebkura gaismas intensitātes vai regulēšanas izmaiņas tiek veiktas automātiski un tā, lai neradītu neērtības ne vadītājam, ne citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

6.4. Atpakaļgaitas lukturis (Noteikumi Nr. 23)

6.4.1. Esība

Obligāts mehāniskajiem transportlīdzekļiem un O2, O3 un O4 kategorijas piekabēm. Neobligāts O1 kategorijas piekabēm.

6.4.2. Skaits

6.4.2.1. Obligāta ir viena ierīce un M1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem un visiem pārējiem transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 000 mm, pēc izvēles var uzstādīt otru ierīci.

6.4.2.2. Visiem transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 000 mm, izņemot M1 kategorijas transportlīdzekļus, obligātas ir divas ierīces un vēl divas ierīces var uzstādīt pēc izvēles.

6.4.3. Izkārtojums

Īpašu prasību nav.

6.4.4. Atrašanās vieta

6.4.4.1. Platumā: īpašu prasību nav.

6.4.4.2. Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

6.4.4.3. Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

Tomēr, ja uzstāda divas 6.4.2.2. punktā minētās neobligātās ierīces, tās drīkst uzstādīt transportlīdzekļa sānos, ja tiek ievērotas 6.4.5.2. un 6.4.6.2. punkta prasības.

6.4.5. Ģeometriskā redzamība

6.4.5.1. Transportlīdzekļa aizmugurē uzstādītas ierīces:

to nosaka leņķis α un β, kā norādīts 2.13. punktā:

α = 15° uz augšu un 5° uz leju,

β = 45° pa labi un pa kreisi, ja ir tikai viena ierīce,

45° uz āru un 30° uz iekšu, ja ir divas ierīces.

6.4.5.2. Divas 6.4.2.2. punktā minētās neobligātās ierīces, ja tās uzstādītas transportlīdzekļa sānos:

uzskata, ka ģeometriskā redzamība ir nodrošināta, ja attiecīgās ierīces atskaites ass ir vērsta uz ārpusi leņķī β, kas nepārsniedz 15° attiecībā pret transportlīdzekļa centrālo garenplakni. Abu neobligāto ierīču vertikālais vērsums drīkst būt uz leju.

6.4.6. Orientācija

6.4.6.1. Uz aizmuguri.

6.4.6.2. Turklāt, ja abas 6.4.2.2. punktā minētās neobligātās ierīces ir uzstādītas transportlīdzekļa sānos, piemēro 6.4.5.2. punkta prasības.

6.4.7. Elektriskie slēgumi

6.4.7.1. Elektriskie slēgumi ir tādi, lai lukturis varētu iedegties tikai tad, ja ir ieslēgts atpakaļgaitas pārnesums un ja ierīce, kas kontrolē dzinēja iedarbināšanu un apstādināšanu, ir tādā stāvoklī, ka ir iespējama dzinēja darbība. Tas neieslēdzas un neturpina degt, ja neizpildās kāds no abiem nosacījumiem.

6.4.7.2. Turklāt 6.4.2.2. punktā minēto divu neobligāto ierīču elektriskie slēgumi ir tādi, lai šīs ierīces nevarētu iedegties, ja nav ieslēgti 5.11. punktā minētie lukturi.

Transportlīdzekļa sānos uzstādītās ierīces drīkst ieslēgt, ja transportlīdzeklis lēni manevrē, braucot uz priekšu ar ātrumu, kas nepārsniedz 10 km/h, un izpildās šādi nosacījumi:

a) ierīces tiek aktivizētas un deaktivizētas manuāli ar atsevišķu slēdzi;

b) ja tās ir aktivizētas šādā veidā, tas var palikt iedegtas pēc tam, kad ir izslēgts atpakaļgaitas pārnesums;

c) tās tiek automātiski izslēgtas neatkarīgi no atsevišķā slēdža stāvokļa, ja transportlīdzeklis brauc uz priekšu ar ātrumu, kas pārsniedz 10 km/h; šādā gadījumā ierīces automātiski paliek izslēgtā stāvoklī, līdz tās no jauna apzināti ieslēdz.

6.4.8. Signālierīce

Signālierīce nav obligāta.

6.4.9. Citas prasības

Nav.

6,5. Virzienrādis (Noteikumi Nr. 6)

6.5.1. Esība (sk. attēlu)

Obligāti. Dažādu tipu virzienrāžus iedala kategorijās (1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b, 5. un 6. kategorija), un to komplekts vienam transportlīdzeklim veido izkārtojumu (“A” un “B”).

“A” izkārtojums attiecas uz visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

“B” izkārtojums attiecas tikai uz piekabēm.

6.5.2. Skaits

Atbilstīgi izkārtojumam.

6.5.3. Izkārtojumi (sk. attēlu)

A: divi priekšējie šādu kategoriju virzienrāži:

1. vai 1.a, vai 1.b, ja attālums no šī virzienrāža šķietamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, šķietamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir vismaz 40 mm;

1.a vai 1.b, ja attālums no šī virzienrāža šķietamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, šķietamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir lielāks nekā 20 mm un mazāks nekā 40 mm;

1.b, Ja attālums no šī virzienrāža šķietamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, šķietamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir 20 mm vai mazāks; divi pakaļējie virzienrāži (2.a vai 2.b kategorija); divi neobligāti virzienrāži (2.a vai 2.b kategorija) visiem M2, M3, N2, N3 kategorijas transportlīdzekļiem. Divi 5. vai 6. kategorijas sānu virzienrāži (prasību minimums): 5 visiem M1 kategorijas transportlīdzekļiem; N1, M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums nepārsniedz 6 metrus. 6 visiem N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem; N1, M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 6 metrus. Visos gadījumos 5. kategorijas sānu virzienrāžus ir atļauts aizvietot ar 6. kategorijas sānu virzienrāžiem. Ja ir uzstādīti lukturi, kuros apvienotas priekšējo virzienrāžu (1., 1.a un 1.b kategorija) un sānu virzienrāžu (5. vai 6. kategorija) funkcijas, drīkst uzstādīt divus papildu sānu virzienrāžus (5. vai 6. kategorija), lai izpildītu 6.5.5. punktā noteiktās redzamības prasības.

B: divi pakaļējie virzienrāži (2.a vai 2.b kategorija)

divi neobligāti virzienrāži (2.a vai 2.b kategorija) visiem O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem.

Ne vairāk kā trīs 5. kategorijas neobligātas ierīces vai viena 6. kategorijas neobligāta ierīce katrā tāda O2 tipa transportlīdzekļa sānā, kura garums pārsniedz 9 m.

Ja ir uzstādīta AFS sistēma, kategorijas izvēlei vērā ņemamais attālums ir attālums starp priekšējo virzienrādi un tuvāko tādu apgaismes ierīci tās tuvākajā stāvoklī, kura rada daļu no gaismas tuvās gaismas režīmā vai nodrošina šo režīmu.

6.5.3.1. Turklāt šādu kategoriju transportlīdzekļiem:

a) M2, M3, N2, un N3, kuru garums ir lielāks par 6 m un līdz 9 m (ieskaitot), pēc izvēles uzstāda vienu 5. kategorijas ierīci;

b) M2, M3, N2, un N3, kuru garums pārsniedz 9 m, ir obligātas trīs 5. kategorijas papildu ierīces, kuras pēc iespējas vienmērīgāk izvietotas gar katru pusi;

c) O3 un O4 ir obligātas trīs 5. kategorijas papildu ierīces, kuras pēc iespējas vienmērīgāk izvietotas gar katru pusi.

Šīs prasības nepiemēro, ja ir vismaz trīs dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi, un vienlaikus mirgo sinhroni ar tajā pašā transportlīdzekļa pusē uzstādītajiem virzienrāžiem.

6.5.4. Atrašanās vieta

6.5.4.1. Platumā: tā šķietamās virsmas mala atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa centrālās garenplaknes, neatrodas tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. Šis nosacījums neattiecas uz neobligātajiem pakaļējiem lukturiem.

Attālums starp abu šķietamo virsmu iekšējām malām atskaites asu virzienā nav mazāks kā 600 mm.

Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.5.4.2. Augstumā: virs zemes.

6.5.4.2.1. Sānu virzienrāžu (5. vai 6. kategorija) gaismu izstarojošās virsmas augstums nav:

mazāks kā : 350 mm M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un 500 mm visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, to abos gadījumos mērot no zemākā punkta; lielāks kā : 1 500 mm, mērot no augstākā punkta.

6.5.4.2.2. Virzienrāžu (1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorija) augstums, kas izmērīts saskaņā ar 5.8. punktu, nav mazāks par 350 mm un lielāks par 1 500 mm.

6.5.4.2.3. Ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ šīs augšējās robežas, ko mēra, kā noteikts iepriekš, nav iespējams ievērot, un ja nav uzstādīti neobligātie pakaļējie virzienrāži, tās drīkst palielināt līdz 2 300 mm 5. un 6. kategorijas sānu virzienrāžiem un līdz 2 100 mm 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrāžiem.

6.5.4.2.4. Ja uzstāda neobligātos pakaļējos virzienrāžus, tos novieto augstumā, kas atbilst piemērojamajām 6.5.4.1. punkta prasībām un lukturu simetriskumam, ievērojot tādu vertikālu attālumu, kādu pieļauj virsbūves forma, bet ne vairāk par 600 mm virs obligātajiem lukturiem.

6.5.4.3. Garumā (sk. attēlu)

Attālums starp sānu virzienrāža (5. un 6. kategorija) gaismu izstarojošo virsmu un šķērsplakni, kas veido transportlīdzekļa gabarītgaruma priekšējo robežu, nepārsniedz 1 800 mm.

Tomēr šis attālums nepārsniedz 2 500 mm:

a) M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem;

b) visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem, ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ nav iespējams nodrošināt minimālos redzamības leņķus.

5.