I 
 
 
(Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta) 
 
   
Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas 
(ANO/EEK) Noteikumi Nr. 49  – Vienoti noteikumi par 
kompresijaizdedzes ( C.I.) motoru un dabasgāzes ( NG) motoru, kā arī 
dzirksteļaizdedzes ( P.I.) motoru, ko darbina ar sašķidrinātu naftas gāzi 
(LPG ), un transportlīdzekļu ar C.I. un NG motoriem, kā arī P.I. 
motoriem, ko darbina ar LPG , apstiprināšanu attiecībā uz piesārņotāju 
emisiju no motora 
  
3. pārstrādātais izdevums
 
Ietverti:  
01. grozījumu sērija — spēkā stāšanās diena: 1990. gada 14. maijs 02. grozījumu sērija — spēkā stāšanās diena: 1992. gada 30. decembris 1. labojums grozījumu 02. sērijai 
5, uz ko attiecas depozitārija paziņojums 
     C.N.232.1992.TREATIES-32, datēts ar 1992. gada 11. septembri 2. labojums grozījumu 02. sērijai 
5, uz ko attiecas depozitārija paziņojums 
     C.N.353.1995.TREATIES-72 datēts ar 1995. gada 13. novembri 2. pārstrādātā izdevuma 1. kļūdu labojums (kļūdu labojums tikai angļu valodā) 1. papildinājums 02. grozījumu sērijai — spēkā stāšanās diena: 1996. gada 18. maijs 2. papildinājums 02. grozījumu sērijai — spēkā stāšanās diena: 1996. gada 28. augusts 1. labojums grozījumu 02. sērijas 1. papildinājumam, uz ko attiecas depozitārija paziņojums      C.N.426.1997.TREATIES-96, datēts ar 1997. gada 21. novembri 2. labojums grozījumu 02. sērijas 1. papildinājumam, uz ko attiecas depozitārija paziņojums      C.N.272.1999.TREATIES-2, datēts ar 1999. gada 12. aprīli 1. labojums grozījumu 02. sērijas 2. papildinājumam, uz ko attiecas depozitārija paziņojums      C.N.271.1999.TREATIES-1, datēts ar 1999. gada 12. aprīli 03. grozījumu sērija — spēkā stāšanās diena: 2001. gada 27. decembris 04. grozījumu sērija — spēkā stāšanās diena: 2003. gada 31. janvāris  
  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/1
1. DARBĪBAS JOMA 
 
Šie noteikumi attiecas uz gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no C.I. un NG 
motoriem un ar LPG  darbināmiem P.I. motoriem, ko izmanto tādu mehānisko 
transportlīdzekļu darbināšanai, kuru projektētais ātrums pārsniedz 25 km/h un kuri ietilpst tādu transportlīdzekļu kategorijās, 1
/  2/ M 1, kuru kopējā masa pārsniedz 
3,5 tonnas, M 2, M 3, N 1, N 2 un N 3. 
 2. DEFINĪCIJAS UN SAĪSINĀJUMI  
Šajos noteikumos: 
 2.1. „testa cikls”
 ir testēšanas stadiju secība, kur katrā stadijā motoram jādarbojas ar noteiktiem 
apgriezieniem un griezes momentu vienmērīgas darbības režīmā ( ESC tests) vai pārejas 
ekspluatācijas apstākļos ( ETC, ELR tests); 
 2.2. „motora (motoru saimes) 
apstiprinājums” ir motoru tipa (motoru saimes) apstiprinājums, 
kas attiecas uz gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju; 
 2.3. „dīzeļmotors”
 ir motors, kas darbojas pēc kompresijaizdedzes principa; 
 „gāzes motors”
 ir motors, ko darbina ar dabasgāzi ( NG) vai sašķidrinātu naftas gāzi ( LPG ); 
 2.4. „motoru tips”
 ir motoru kategorija, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem rādītājiem kā šo 
noteikumu 1. pielikumā dotie motora raksturlielumi; 
 2.5. „motoru saime”
 ir izgatavotāju noteikta tādu motoru grupa, kam pēc šo noteikumu 
1. pielikuma 2. papildinājumā noteiktās konstrukcijas ir līdzīgi izplūdes gāzu emisijas raksturlielumi; visiem vienas saimes motoriem jāatbilst piemērojamām emisijas robežvērtībām; 
 2.6. „standarta motors ”
 ir motors, kas no motoru saimes atlasīts tā, ka tā emisijas parametri ir 
raksturīgi visiem attiecīgās saimes motoriem; 
 
                     
1 / Saskaņā ar  konsolidētās Rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumu 
(dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/2. Amend.2). 
2 / Motorus, ko izmanto N 1 , N 2  un M 2  kategorijas mehāniskajos transportlīdzekļos, neapstiprina saskaņā 
ar šiem noteikumiem, ja šādus transportlīdzekļus apstiprina saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83. L 375/2 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
2.7. „gāzveida piesārņotāji”  ir oglekļa monoksīds, ogļūdeņraži (pieņemot CH1,85 attiecību 
dīzeļmotoriem, CH2,525 LPG motoriem un nosacītu CH3O0,5 molekulu etanola 
dīzeļmotoriem), nemetāna ogļūdeņraži (pieņemot CH1,85 attiecību dīzeļmotoriem, 
CH2,525 LPG motoriem un CH2,93 NG motoriem), metāns (pieņemot attiecību CH4 NG 
motoriem) un slāpekļa oksīdi, pēdējos izsakot kā slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalentu;  
 
„daļiņveida piesārņotāji”  ir jebkura viela, kas sakrājas norādītā filtrējošajā vidē pēc 
izplūdes gāzu atšķaidīšanas ar tīru filtrētu gaisu tā, ka temperatūra nepārsniedz 325 K 
(52°C); 
 2.8. „dūmi”
 ir dīzeļmotora izplūdes plūsmā suspendētas daļiņas, kas absorbē, atstaro vai lauž 
gaismu; 
 2.9. „lietderīgā jauda”
 ir EEK kW izteikta jauda, ko izmēģinājumu stendā iegūst kloķvārpstas 
galā, vai tās ekvivalents, kuru mēra saskaņā ar jaudas mērīšanas metodi, kas izklāstīta Noteikumos Nr. 24; 
 2.10. „deklarētā maksimālā jauda (P
maks.)” ir EEK kW izteikta maksimālā jauda (lietderīgā 
jauda), ko izgatavotājs deklarējis apstiprinājuma pieteikumā; 
 2.11. „procentuālā slodze”
 ir iegūstamā maksimālā griezes momenta attiecība pret motora 
apgriezienu skaitu; 
 2.12.  „ESC tests ”
 ir testa cikls, kurā saskaņā ar šo noteikumu 5.2. punktu piemēro 13 režīmus 
ar vienmērīgiem motora apgriezieniem; 
 2.13.  „ELR tests”
 ir testa cikls, kurā saskaņā ar šo noteikumu 5.2. punktu nemainīgiem motora 
apgriezieniem secīgi piemēro slodzes pakāpes; 
 2.14.  „ETC tests”
 ir testa cikls, kurā saskaņā ar šo noteikumu 5.2. punktu piemēro 1800 vienas 
sekundes ekspluatācijas pārbaudes režīmus; 
 2.15.  „motora ekspluatācijas apgriezienu diapazons”
 ir motora apgriezienu skaita diapazons, 
ko visbiežāk izmanto, motoru ekspluatējot, un kas saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumu ir starp mazo apgriezienu skaitu un lielo apgriezienu skaitu; 
 2.16.  „mazie apgriezieni (n
lo)” ir motora mazākais apgriezienu skaits, kas dod 50 procentus no 
deklarētās maksimālās jaudas; 
 2.17.  „lielie apgriezieni (n
hi)” ir motora lielākais apgriezienu skaits, kas dod 70 procentus no 
deklarētās maksimālās jaudas; 
 2.18.  „motora A, B un C apgriezieni”
 ir testa apgriezienu skaits motora ekspluatācijas 
apgriezienu diapazonā, kas jāizmanto ESC un ELR testā, kurš izklāstīts šo noteikumu 
4. pielikuma 1. papildinājumā; 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/3
2.19.  „kontroles diapazons”  ir diapazons starp motora A un C apgriezieniem un starp 25 –
 100 procentu slodzi; 
 
2.20.  „nominālie apgriezieni (n ref)” ir 100 procenti to apgriezienu vērtības, kas jāizmanto, lai 
denormalizētu relatīvās apgriezienu vērtības, kas iegūtas ETC testā, kā izklāstīts šo 
noteikumu 4. pielikuma 2. papildinājumā; 
 2.21.  „dūmmērs”
 ir ierīce, kas paredzēta dūmu daļiņu radītas dūmainības mērīšanai pēc 
gaismas dzēšanas principa; 
 2.22.  „NG gāzu grupa”
 ir H vai L grupa saskaņā ar Eiropas 1993. gada novembra standartu EN 
437; 
 2.23.  „pašregulācija”
 ir jebkura motora funkcija, kas dod iespēju uzturēt nemainīgu 
gaisa/degvielas attiecību; 
 2.24.  „atkārtota kalibrēšana”
 ir NG motora regulēšana, lai tādu pašu darbību (jaudu, degvielas 
patēriņu) nodrošinātu ar citas grupas dabasgāzi; 
 2.25. „ Wobbe  indekss (apakšējais W1 vai augšējais Wu)”
 ir tilpuma vienības gāzes 
sadegšanas siltuma un tās relatīvā blīvuma kvadrātsaknes attiecība vienādos standarta apstākļos: 
  2.26. „λ – nobīdes koeficients (S
λ)” ir izteiksme, kas raksturo vajadzīgo motora vadības 
sistēmas elastību attiecībā uz liekā gaisa attiecības „λ” izmaiņu, ja motoru darbina ar gāzu maisījumu, kurš atšķiras no tīra metāna (S
λ aprēķinu skatīt 8. pielikumā). 
 2.27. „ EEV”
 ir uzlabots, videi mazāk kaitīgs transportlīdzeklis, kas pieder pie tāda tipa 
transportlīdzekļiem, kurus darbina ar motoru, kas atbilst pieļaujamām emisijas robežvērtībām, kuras iekļautas šo noteikumu 5.2.1. punkta tabulu C rindā;  
 2.28. „izslēgšanas ierīce”
 ir ierīce, ar ko mēra vai kas rāda vai reaģē uz ekspluatācijas 
mainīgajiem lielumiem (piemēram, transportlīdzekļa ātrums, motora apgriezieni, pārnesums, temperatūra, ieplūdes spiediens vai kāds cits parametrs), lai iedarbinātu, regulētu, aizkavētu vai izslēgtu kādu emisijas kontroles sistēmas detaļu, mazinot emisijas kontroles sistēmas efektivitāti parastos transportlīdzekļa ekspluatācijas apstākļos, ja vien šādas ierīces izmantošana nav pamatoti iekļauta izmantotajās emisiju sertifikācijas testa procedūrās; 
 2.29. „kontroles papildierīce”
 ir sistēma, funkcija vai kontroles stratēģija, kas uzstādīta 
motorā vai transportlīdzeklī, kuru izmanto, lai aizsargātu motoru un/vai tā papildaprīkojumu tādos ekspluatācijas apstākļos, kas var izraisīt bojājumu vai atteici, gas air gas / X H W ρ ρ =L 375/4 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
vai kuru izmanto, lai atvieglotu motora iedarbināšanu. Kontroles papildierīce var būt arī 
stratēģija vai mērierīce, par ko pārliecinoši pierādīts, ka tā nav izslēgšanas ierīce. 
 2.30. „neracionāla emisijas kontroles stratēģija”
 ir jebkura stratēģija vai mērierīce, kas, 
transportlīdzeklim darbojoties normālos ekspluatācijas apstākļos, samazina emisijas kontroles sistēmas efektivitāti tā, ka tā ir mazāka par to, kura gaidāma piemērojamās testa procedūrās. 
 
 
1. attēls: Testa ciklu speciālās definīcijas 
Net power (% of net Pmax) Lietderīgā jauda (% lietderīgās Pmax) 
Control area Kontroles diapazons 
Idle Brīvgaitā 
Engine speed Motora apgriezieni  
  
2.31. Simboli un saīsinājumi  2.31.1.  Testu parametru simboli 
 
Simbols
 Vienība  Termins  
A P m² Izokinētiskās zondes šķērsgriezuma laukums 
A T m² Izplūdes caurules šķērsgriezuma laukums 
CE E  – Etāna efektivitāte/lietderība 
CE M – Metāna efektivitāte 
C1 – Oglekļa 1 atomam ekvivalents ogļūdeņradis 
conc ppm / vol% Indekss, ar ko norāda koncentrāciju D
0 m³/s PDP  kalibrēšanas funkcijas leņķis 
DF – Atšķaidījuma koeficients D – Besela funkcijas konstante E – Besela funkcijas konstante E
Z g/kWh Interpolētā NO x emisija kontrolpunktā 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/5
Simbols  Vienība  Termins  
f a – Laboratorijas gaisa korekcijas koeficients 
f c s–1 Besela filtra atslēgšanās frekvence/robežfrekvence 
F FH  – Degvielai specifisks koeficients mitra stāvokļa 
koncentrācijas attiecināšanai pret sausa stāvokļa 
koncentrāciju 
F S  – Stehiometriskais koeficients 
G AIRW
 kg/h Ieplūdes gaisa masas caurplūdums, rēķinot uz mitru 
gaisu 
G AIRD
 kg/h Ieplūdes gaisa masas caurplūdums, rēķinot uz sausu 
gaisu 
G DILW
 kg/h Atšķaidīšanas gaisa masas caurplūdums, rēķinot uz 
mitru gaisu 
G EDFW
 kg/h Ekvivalentais atšķaidīto izplūdes gāzu masas 
caurplūdums, rēķinot uz mitrām gāzēm 
G EXHW
 kg/h Izplūdes gāzu masas caurplūdums, rēķinot uz mitrām 
gāzēm 
G FUEL
 kg/h Degvielas masas caurplūdums 
G TOTW
 kg/h Atšķaidītu izplūdes gāzu masas caurplūdums, rēķinot 
uz mitrām gāzēm 
H MJ/m³ Sadegšanas siltuma vērtība H
REF  g/kg Absolūtā mitruma nominālā vērtība (10,71 g/kg) 
H a g/kg Ieplūdes gaisa absolūtais mitrums 
H d g/kg Atšķaidīšanas gaisa absolūtais mitrums 
HTCRA
Tmol/mol Ūdeņraža attiecība pret oglekli 
I – Indekss atsevišķa režīma apzīmēšanai K – Besela konstante K m
–1 Gaismas absorbcijas koeficients 
K H,D – NO x mitruma korekcijas koeficients dīzeļmotoriem 
K H,G – NO x mitruma korekcijas koeficients gāzes motoriem 
K V  CFV  kalibrēšanas funkcija 
K W,a – Korekcijas koeficients ieplūdes gaisa pārrēķināšanai 
no sausa uz mitru 
K W,d – Korekcijas koeficients atšķaidīšanas gaisa 
pārrēķināšanai no sausa uz mitru 
K W,e – Korekcijas koeficients atšķaidītu izplūdes gāzu 
pārrēķināšanai no sausām uz mitrām 
K W,r – Korekcijas koeficients neatšķaidītu izplūdes gāzu 
pārrēķināšanai no sausām uz mitrām 
L % Griezes moments procentos no testa ātruma 
maksimālā griezes momentā 
L a m Optiskā ceļa lietderīgais garums 
M  PDP  kalibrēšanas funkcijas slīpums 
Mass g/h vai g Indekss izmešu masas plūsmas ātruma apzīmēšanai L 375/6 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
Simbols  Vienība  Termins  
M DIL kg Caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izgājušā 
atšķaidīšanas gaisa parauga masa 
M d mg Atšķaidīšanas gaisā savākto daļiņu parauga masa 
M f mg Savākto daļiņu parauga masa 
M f,p mg Rupjajā filtrā savākto daļiņu parauga masa 
M f,b mg Palīgfiltrā savākto daļiņu parauga masa 
M SAM kg Caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izgājušā 
atšķaidīta izplūdes gāzu parauga masa 
M SEC kg Otrējā atšķaidīšanas gaisa masa 
M TOTW  kg Kopējā CVS masa visā ciklā, rēķinot uz mitru bāzi 
M TOTW,i  kg Momentānās CVS masa, rēķinot uz mitru bāzi 
N % Dūmainība 
N P – PDP  kopējie apgriezieni visā ciklā 
N P,i – PDP  apgriezieni laika intervālā 
N min–1 Motora apgriezieni 
n P s–1 PDP  ātrums 
n hi min–1 Lieli motora apgriezieni 
n lo min–1 Mazi motora apgriezieni 
n ref min–1 Motora standarta/nominālie apgriezieni ETC testā 
p a kPa Motora ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens 
p A kPa Absolūtais spiediens 
p B kPa Kopējais gaisa spiediens 
p d kPa Atšķaidīšanas gaisa piesātināta tvaika spiediens 
p s kPa Sausas atmosfēras spiediens 
p 1 kPa Retinājuma spiediens sūkņa ieplūdes atverē 
P(a) kW Jauda, ko absorbē palīgierīces, kuras jāuzstāda testa 
nolūkā 
P(b) kW Jauda, ko absorbē palīgierīces, kuras jānoņem testa 
nolūkā 
P(n) kW Lietderīgā jauda bez korekcijas 
P(m) kW Izmēģinājuma stendā izmērītā jauda 
Ω – Besela konstante 
Q s m³/s CVS tilpuma caurplūdums 
q – Atšķaidījuma pakāpe r
 – Izokinētiskās zondes un izplūdes caurules 
šķērsgriezumu laukumu attiecība 
R a % Ieplūdes gaisa relatīvais mitrums 
R d % Atšķaidīšanas gaisa relatīvais mitrums 
R f – FID atbildes koeficients 
ρ kg/m³ Blīvums S kW Dinamometra iestatījums S
i m–1 Momentāno dūmu vērtība 
S λ – λ-nobīdes koeficients 
T K Absolūtā temperatūra T
a K Ieplūdes gaisa absolūtā temperatūra 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/7
Simbols  Vienība  Termins  
t s Mērīšanas laiks 
t e s Elektriskās reakcijas laiks 
t f s Filtra reakcijas laiks Besela funkcijai 
t p s Fizikālās reakcijas laiks 
∆t s Laika intervāls starp secīgiem dūmu datiem 
(= 1/parauga ņemšanas frekvence) 
∆t i s Laika intervāls momentānai CFV  plūsmai 
τ % Dūmu caurlaidība V
0 m³/rev PDP  tilpuma caurplūdums faktiskos apstākļos 
W – Wobbe indekss 
W act kWh ETC cikla faktiskais darbs 
W ref kWh ETC standarta cikla darbs 
WF – Svēruma koeficients WF
E – Efektīvais svēruma koeficients 
X 0 m³/rev PDP  tilpuma caurplūduma kalibrēšanas funkcija 
Y i m–1 Besela vidējā 1 s dūmu vērtība 
  L 375/8 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
2.31.2. Ķīmisko sastāvdaļu simboli 
 
CH 4 Metāns 
C 2H 6 
C 2H 5OH Etāns Etanols 
C
3H 8 Propāns 
CO Oglekļa monoksīds DOP Dioktilftalāts CO
2 Oglekļa dioksīds 
HC Ogļūdeņraži NMHC Ogļūdeņraži, izņemot metānu NOx Slāpekļa oksīdi NO Slāpekļa (II) oksīds NO
2 Slāpekļa dioksīds 
PT Makrodaļiņas 
 2.31.3. Saīsinājumi  
CFV Kritiskās plūsmas Venturi caurule 
CLD  Hemiluminiscences detektors 
ELR Eiropā pieņemtais slodzes reakcijas tests 
ESC Eiropā pieņemtais vienmērīgas darbības cikls 
ETC Eiropā pieņemtais mainīgas darbības cikls 
FID Liesmas jonizācijas detektors 
GC Gāzu hromatogrāfs 
HCLD  Karsēts hemiluminiscences detektors  
HFID  Karsētas liesmas jonizācijas detektors 
LPG  Sašķidrināta naftas gāze 
NDIR  Nedispersīvs infrasarkanais analizators 
NG Dabasgāze 
NMC  Gāzu, izņemot metānu, nošķīrējs 
 
 
3. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS  3.1. Motora kā atsevišķas tehniskas vienības apstiprinājuma pieteikums
 
 3.1.1. Pieteikumus motora tipa apstiprinājumam attiecībā uz gāzveida un daļiņveida 
piesārņotāju emisijas līmeni iesniedz motora ražotājs vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/9
3.1.2. Tam pievieno šādus vajadzīgus dokumentus trijos eksemplāros. Tie ietver vismaz 
motora būtiskākos parametrus, kas minēti šo noteikumu 1. pielikumā. 
 
3.1.3. Motoru, kas atbilst „motoru tipa” parametriem, kuri aprakstīti 1. pielikumā, nodod 
tehniskajam dienestam, kas atbild par apstiprinājuma testiem, kuri noteikti 5. punktā. 
 3.2. Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikums attiecībā uz tā motoru
 
 3.2.1. Pieteikumus transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz gāzveida un daļiņveida 
piesārņotāju emisiju no motoriem iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis. 
 3.2.2. Tam pievieno šādus vajadzīgus dokumentus trijos eksemplāros. Tie ietver vismaz šādus 
datus: 
 3.2.2.1. motora būtiskie parametri, kas minēti 1. pielikumā;  3.2.2.2. ar motoru saistītu daļu apraksts, kā minēts 1. pielikumā;  3.2.2.3. tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapas kopija (2.A pielikums) attiecībā uz uzstādīto 
motora tipu. 
 3.3. Tāda transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikums, kura motors ir apstiprināts
 
 3.3.1. Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz gāzveida un daļiņveida 
piesārņotāju emisiju apstiprinātiem dīzeļmotoriem vai to saimei un attiecībā uz gāzveida piesārņotāju emisiju apstiprinātiem gāzes motoriem vai to saimei iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai attiecīgi pilnvarots pārstāvis. 
 3.3.2. Tam pievieno vajadzīgos dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas:  3.3.2.1. transportlīdzekļu tipa un ar motoru saistīto transportlīdzekļa daļu aprakstu, pēc 
vajadzības iekļaujot ziņas, kas minētas 1. pielikumā, un motoru tipa vai motoru saimes kā uz transportlīdzekļa tipa uzstādītas atsevišķas tehniskas vienības apstiprinājuma paziņojuma veidlapas (2.A pielikums) kopiju, ja vajadzīgs. 
 4. APSTIPRINĀJUMS  4.1. Universāls degvielas apstiprinājums
 
  Universālo degvielas apstiprinājumu piešķir, ja ir izpildītas šādas prasības.  4.1.1. Ja lieto dīzeļdegvielu: ja saskaņā ar šo noteikumu 3.1., 3.2. vai 3.3. punktu motors vai 
transportlīdzeklis atbilst 5., 6. un 7. punktā minētajām prasībām par standarta degvielu, kas izklāstītas šo noteikumu 5. pielikumā, jāpiešķir šā motora vai transportlīdzekļa tipa apstiprinājums. L 375/10 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
4.1.2. Ja lieto dabasgāzi, tad jāpierāda, ka standarta motoru var pielāgot jebkurai tāda sastāva 
degvielai, kas var būt tirgū. Dabasgāzi parasti lieto divu veidu degvielā — degvielā ar lielu sadegšanas siltumu (H gāzē) un degvielā ar mazu sadegšanas siltumu (L gāzē)—, bet ar ievērojamu izplešanos abos diapazonos/grupās, tās ievērojami atšķiras pēc enerģijas ietilpības, ko izsaka ar Wobbe indeksu, un pēc λ – nobīdes koeficienta (S
λ). 
Wobbe indeksa un S λ aprēķināšanas formulas ir iekļautas 2.25. un 2.26. punktā. 
Dabasgāzes, kuru λ-nobīdes koeficients ir no 0,89 līdz 1,08 (0,89 ≤ S λ ≤ 1,08) ietilpst H 
diapazonā/grupā, savukārt dabasgāzes, kuru λ-nobīdes koeficients ir no 1,08 līdz 1,19 
(1,08 ≤ S λ ≤ 1,19) ietilpst L diapazonā/grupā. Standarta degvielu sastāvs atspoguļo S λ 
galējās atšķirības. 
 
 Standarta motoram jāatbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz standarta degvielām GR 
(1. degviela) un G25 (2. degviela), kas norādītas 6. pielikumā, degvielas padevi starp abiem testiem atkārtoti neregulējot. Tomēr pēc degvielas maiņas ir pieļaujams viens regulācijas režīma ETC cikls bez mērījumiem. Pirms testa standarta motoru piestrādā, 
izmantojot procedūru, kas aprakstīta 4. pielikuma 2. papildinājuma 3. punktā. 
 4.1.2.1. Pēc izgatavotāja lūguma motoru var testēt ar kādu trešo degvielu (3. degvielu), ja λ– 
nobīdes koeficients (S
λ) ir starp 0,98 (t.i., GR degvielas zemāko koeficientu) un 
1,19 (t.i., G25 degvielas augstāko koeficientu), piemēram, ja 3. degviela ir tirgus degviela. Šā testa rezultātus var izmantot par pamatu ražojuma atbilstības vērtējumam. 
 4.1.3. Ja motors pats pielāgojas darbināšanai ar H grupas dabasgāzi, no vienas puses, un ar 
L grupas dabasgāzi, no otras puses, un ar slēdzi pārslēdzas no H grupas uz L grupu un otrādi, tad standarta motoru katrā slēdža stāvoklī testē ar standarta degvielu, kas atbilst slēdža stāvoklim, kas katrai grupai norādīts 6. pielikumā. Minētās degvielas ir GR (1. degviela) un G23 (3. degviela) H gāzu grupā, G25 (2. degviela) un G23 (3. degviela) L gāzu grupā. Standarta motoram jāatbilst šo noteikumu prasībām abos slēdža stāvokļos, neregulējot degvielas padevi starp abiem testiem katrā slēdža stāvoklī. Tomēr pēc degvielas maiņas ir pieļaujams viens regulācijas režīma ETC cikls bez mērījumiem. 
Pirms testa standarta motoru piestrādā, izmantojot procedūru, kas aprakstīta 4. pielikuma 2. papildinājuma 3. punktā. 
 4.1.3.1. Pēc izgatavotāja lūguma motoru var testēt ar kādu trešo degvielu G23 (3. degvielas) 
vietā, ja λ– nobīdes koeficients (S
λ) ir starp 0,98 (t.i., GR degvielas zemāko koeficientu) 
un 1,19 (t.i., G25 degvielas augstāko koeficientu), piemēram, ja 3. degviela ir tirgus degviela. Šā testa rezultātus var izmantot par pamatu ražojuma atbilstības vērtējumam. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/11
4.1.4. Attiecībā uz dabasgāzes motoriem emisijas rezultātu attiecību „r” katram piesārņotājam 
nosaka šādi: 
 
  
emisijas rezultāts, ko iegūst ar 2. standarta degvielu r = emisijas rezultāts, ko iegūst ar 1. standarta degvielu 
   vai 
  
emisijas rezultāts, ko iegūst ar 2. standarta degvielu 
 emisijas rezultāts, ko iegūst ar 3. standarta degvielu 
un 
 
emisijas rezultāts, ko iegūst ar 1. standarta degvielu rb = emisijas rezultāts, ko iegūst ar 3. standarta degvielu 
 4.1.5. Lietojot LPG, jāpierāda, ka standarta motors ir noregulējams atbilstīgi jebkura sastāva 
degvielai, kāda var būt tirgū. Lietojot LPG , atšķiras C
3/C 4 sastāvs. Šīs atšķirības 
atspoguļojas standarta degvielās. No jauna neregulējot degvielas padevi starp abiem testiem, standarta motoram jāatbilst emisijas prasībām, kas attiecas uz A un B standarta degvielu, kā norādīts 7. pielikumā. Tomēr pēc degvielas maiņas ir pieļaujams viens regulācijas režīma ETC cikls bez mērījumiem. Pirms testa standarta motoru piestrādā, 
izmantojot procedūru, kas aprakstīta 4. pielikuma 2. papildinājuma 3. punktā. 
 4.1.5.1. Emisijas rezultātu attiecību „r” katram piesārņotājam nosaka šādi:  
emisijas rezultāts, ko iegūst ar B standarta degvielu 
emisijas rezultāts, ko iegūst ar A standarta degvielu 
 
4.2. Ar degvielas grupu ierobežota apstiprinājuma piešķiršana  
  Ar degvielas grupu ierobežotu apstiprinājumu piešķir, ja ir izpildītas šādas prasības.  4.2.1.  Izplūdes gāzu emisijas apstiprinājums motoram, ko darbina ar dabasgāzi un kas paredzēts darbināšanai ar H grupas vai L grupas gāzēm. 
  Standarta motoru testē ar attiecīgo standarta degvielu, kas 6. pielikumā norādīta 
attiecīgajai grupai. Minētās degvielas ir GR (1. degviela) un G23 (3. degviela) H gāzu 1 fuel reference on result emission2 fuel reference on result emissionr =
3 fuel reference on result emission2 fuel reference on result emissionra =
"A fuel referenceon result emissionB fuel referenceon result emissionr=3 fuel reference on result emission1 fuel reference on result emissionrb =L 375/12 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
grupā, G25 (2. degviela) un G23 (3. degviela) L gāzu grupā. Standarta motoram 
jāatbilst šo noteikumu prasībām, degvielas padevi starp abiem testiem atkārtoti neregulējot. Tomēr pēc degvielas maiņas ir pieļaujams viens regulācijas režīma ETC 
cikls bez mērījumiem. Pirms testa standarta motoru piestrādā, izmantojot procedūru, kas aprakstīta 4. pielikuma 2. papildinājuma 3. punktā. 
 4.2.1.1. Pēc izgatavotāja lūguma motoru var testēt ar kādu trešo degvielu G23 (3. degvielas) 
vietā, ja λ– nobīdes koeficients (S
λ) ir starp 0,98 (t.i., GR degvielas zemāko koeficientu) 
un 1,19 (t.i., G25 degvielas augstāko koeficientu), piemēram, ja 3. degviela ir tirgus degviela. Šā testa rezultātus var izmantot par pamatu ražojuma atbilstības vērtējumam. 
 4.2.1.2. Emisijas rezultātu attiecību „r” katram piesārņotājam nosaka šādi:  
emisijas rezultāts, ko iegūst ar 2. standarta degvielu r = emisijas rezultāts, ko iegūst ar 1. standarta degvielu 
   vai   
 
emisijas rezultāts, ko iegūst ar 2. standarta degvielu ra= emisijas rezultāts, ko iegūst ar 3. standarta degvielu 
   
  un   
 
emisijas rezultāts, ko iegūst ar 1. standarta degvielu rb = emisijas rezultāts, ko iegūst ar 3. standarta degvielu 
 
 4.2.1.3. Motoru piegādājot pircējam, uz tā jābūt marķējumam (skatīt 4.11. punktu) ar norādi, 
attiecībā uz kuras grupas gāzēm motors ir apstiprināts. 
 4.2.2. Izplūdes gāzu emisijas apstiprinājums motoram, ko darbina ar dabasgāzi vai LPG  un 
kas paredzēts darbināšanai ar viena specifiska sastāva degvielu. 
 4.2.2.1. Standarta motoram, kā norādīts 7. pielikumā, jāatbilst emisijas prasībām, kas attiecas 
uz GR un G25 standarta degvielu, ja motoru darbina ar dabasgāzi, vai uz A un 3 fuel reference on result emission2 fuel reference on result emissionra =
3 fuel reference on result emission1 fuel reference on result emissionrb =1 fuel reference on result emission2 fuel reference on result emissionr =27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/13
B standarta degvielu, ja motoru darbina ar LPG . 
 
 Starp testiem ir atļauts regulēt degvielas padeves sistēmu. 
Šī regulēšana sastāv no degvielas padeves datu bāzes atkārtotas  kalibrēšanas, 
neizmainot kontroles pamatstratēģiju vai datu bāzes pamatstruktūru. Ir atļauts pēc vajadzības nomainīt daļas, kas tieši saistītas ar degvielas plūsmas daudzumu (piemēram, iesmidzināšanas sprauslas). 
 4.2.2.2. Pēc izgatavotāja lūguma motoru var pārbaudīt ar GR un G23 standarta degvielu vai 
G25 un G23 standarta degvielu, un tādā gadījumā apstiprinājums ir derīgs tikai, motoru darbinot attiecīgi ar H grupas vai L grupas gāzi. 
 4.2.2.3. Motoru piegādājot pircējam, uz tā jābūt marķējumam (skatīt 4.11. punktu) ar norādi, uz 
kuras grupas gāzēm motors ir kalibrēts. L 375/14 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
AR DABASGĀZI DARBINĀMU MOTORU APSTIPRINĀŠANA 
 
 4.1. punkts 
Universālā 
degvielas 
apstiprinājuma 
piešķiršana Testa ciklu skaits „r” aprēķins  4.2. punkts 
Ar degvielas grupu 
ierobežota 
apstiprinājuma 
piešķiršana Testa ciklu 
skaits „r” aprēķins 
Sk. 4.1.2. punktu. 
NG  motors, kas 
pielāgojams 
jebkādam 
degvielas 
sastāvam GR (1) un G25 (2) 
pēc izgatavotāja 
lūguma motoru var 
testēt ar vēl vienu 
tirgus degvielu (3), 
ja S λ  = 0,89 – 1,19  2 
 
(maks. 3) (GR) degviela  1.(G25) degviela  2.r = 
un, ja testē ar papildu degvielu  
 
degviela)  (tirgus degviela  3.(G25) degviela  2.ra = 
un 
degviela)  tirgus  vai  (G23 degviela  3.(GR) degviela  1.rb =    
Sk. 4.1.3. punktu. 
NG  motors, kas 
pats pielāgojas 
darbināšanai ar 
slēdzi GR (1) un G23 (3) 
paredzēta H, 
un  
G25 (2) un G23 (3) 
paredzēta L, pēc 
izgatavotāja lūguma 
motoru var testēt ar 
tirgus degvielu (3) 
G23 vietā, ja S λ  = 
0,89 – 1,19  2 H grupai un  
2 L grupai attiecīgajā 
slēdža stāvoklī 
 
4 degviela)  tirgus  vai  (G23 degviela  3.(GR) degviela  1.rb =
un 
 
degviela)  tirgus vai (G23 degviela  3.(G25) degviela  2.ra =    
Sk. 4.2.1.punktu. 
NG  motors, kas 
paredzēts 
darbināšanai ar H 
grupas vai L 
grupas gāzi    GR (1) un G23 (3) 
paredzēta H, 
vai  
G25 (2) un G23 (3) 
paredzēta L, 
pēc izgatavotāja 
lūguma motoru var testēt ar tirgus degvielu (3) G23 
vietā, ja S
λ  = 0,89 – 
1,19  2 H grupai 
vai 
2 L grupai 
 
2 degviela)  tirgus  vai (G23 degviela  3.(GR) degviela  1.rb =  
H grupai 
vai 
 
degviela)  tirgus  vai (G23 degviela  3.(G25) degviela  2.ra =  
 
L grupai 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/15
Sk. 4.2.2. punktu. 
NG  motors, kas 
paredzēts 
darbināšanai ar 
vienu specifisku 
degvielas sastāvu 
    GR (1) un G25 (2),  
starp testiem ir atļauts 
regulēt degvielas 
padeves sistēmu. 
Pēc izgatavotāja 
lūguma motoru var 
testēt ar  
GR (1) un G23 (3)  
H grupai 
vai 
G25 (2) un G23 (3)  
L grupai  2 
vai 
2 H grupai, 
vai 
2 L grupai 
 
2  
 L 375/16 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
LPG  MOTORU APSTIPRINĀJUMS 
 
 4.1. punkts 
Universālā degvielas 
apstiprinājuma 
piešķiršana Testa ciklu 
skaits „r” aprēķins 4.2. 
Ar degvielas grupu 
ierobežota apstiprinājuma 
piešķiršana Testa ciklu 
skaits „r” 
aprēķins 
 
Sk. 4.1.5. punktu. 
LPG  motors, kas 
pielāgojams 
jebkādam 
degvielas sastāvam 
 A degviela un B degviela  2 
degviel a  Adegviel a  B
r =     
 
Sk. 4.2.2. punktu. 
LPG  motors, kas 
paredzēts 
darbināšanai ar 
vienu specifisku 
degvielas sastāvu 
    
A degviela un B degviela, 
starp testiem ir atļauts regulēt 
degvielas padeves sistēmu 2  
 
" 
 
 
 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/17
4.3. Vienas motoru saimes motora izplūdes gāzu emisijas apstiprinājums  
 
4.3.1. Izņemot 4.3.2. punktā minēto gadījumu, standarta motora apstiprinājums bez turpmākas 
testēšanas jāattiecina uz visiem saimes motoriem to darbināšanai ar jebkura tāda sastāva degvielu, kas ietilpst grupā, uz kuru ir apstiprināts standarta motors (ciktāl tas attiecas uz motoriem, kas aprakstīti 4.2.2. punktā) vai tajā pašā degvielu grupā (ciktāl tas attiecas uz motoriem, kuri aprakstīti 4.1. vai 4.2. punktā), attiecībā uz ko ir apstiprināts standarta motors. 
 4.3.2. Motors sekundārajam testam   Iesniedzot motora apstiprinājuma pieteikumu vai transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma 
pieteikumu attiecībā uz tā motoru par to, ka attiecīgais motors pieder pie kādas motoru saimes, ja apstiprinātāja iestāde nosaka, ka attiecībā uz izvēlēto standarta motoru iesniegtais pieteikums pilnībā nepārstāv noteikumu 1. papildinājumā noteikto motoru saimi, tad apstiprinātāja iestāde var alternatīvi un pēc vajadzības izvēlēties un testēt kādu papildu standarta testa motoru. 
 4.4. Apstiprinājuma numuru piešķir katram apstiprinātajam tipam. Tā pirmie divi cipari 
(pašlaik 04, kas atbilst 04 grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, ietverot jaunākos būtiskākos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Viena un tā pati Līgumslēdzēja puse nepiešķir tādu pašu numuru citam motora tipam vai transportlīdzekļa tipam. 
 4.5. Paziņojumu par motora tipa vai transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma 
attiecinājumu uz citu tipu, atteikumu vai ražošanas galīgu pārtraukšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma Līgusmlēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam attiecīgi šo noteikumu 2.A vai 2.B pielikumā. Norāda tipa testos iegūtās vērtības. 
 4.6. Katram motoram, kas atbilst motora tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem 
noteikumiem, vai katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā piestiprina starptautiski atzītu zīmi, kuru veido 
 4.6.1. aplis, kurā ir burts „E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa 
apstiprinājumu; 3
/ 
                     
3 / 1 Vācijai, 2 Francijai, 3 Itālijai, 4 Nīderlandei, 5 Zviedrijai, 6 Beļģijai, 7 Ungārijai, 8 Čehijai, 9 Spānijai, 
10 Serbijai un Melnkalnei, 11 Apvienotajai Karalistei, 12 Austrijai, 13 Luksemburgai, 14 Šveicei, 15 (pieejams), 
16 Norvēģijai, 17 Somijai, 18 Dānijai, 19 Rumānijai, 20 Polijai, 21 Portugālei, 22 Krievijas Federācijai, 23 Grieķijai, 24 Īrijai, 25 Horvātijai, 26 Slovēnijai, 27 Slovākijai, 28 Baltkrievijai, 29 Igaunijai, 30 (pieejams), 31 Bosnijai un Hercegovinai, 32 Latvijai, 33 (pieejams), 34 Bulgārijai, 35 (pieejams), 36 Lietuvai, 37 Turcijai, 38 (pieejams), 39 Azerbaidžānai, 40 Bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir tās dalībvalstis, izmantojot to attiecīgo EEK simbolu), 43 Japānai, 44 (pieejams), 45 Austrālijai, 46 Ukrainai, 47 Dienvidāfrikai, 48 Jaunzēlandei, 49 Kiprai, 50 Maltai un 51 Korejas Republikai. Turpmākos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē Nolīgumu par vienotu tehnisko prasību apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu L 375/18 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
4.6.2. šo noteikumu numurs, kam seko burts „R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs, pa 
labi no 4.1.1. punktā aprakstītā apļa. 
 4.6.3. Tomēr apstiprinājuma zīmē jāietver papildu rakstzīme aiz burta „R”, lai varētu atšķirt 
emisijas ierobežojuma vērtības, kādām apstiprinājums piešķirts. Attiecībā uz apstiprinājumiem, kas piešķirti, lai norādītu atbilstību ierobežojumiem, kuri minēti 5.2.1. punkta attiecīgās(-o) tabulas(-u) A rindā, aiz burta „R” seko romiešu cipars „I”. Attiecībā uz apstiprinājumiem, kas piešķirti, lai norādītu atbilstību ierobežojumiem, kuri minēti 5.2.1. punkta attiecīgās(-o) tabulas(-u) B1 rindā, aiz burta „R” seko romiešu cipars „II”. Attiecībā uz apstiprinājumiem, kas piešķirti, lai norādītu atbilstību ierobežojumiem, kuri minēti 5.2.1. punkta attiecīgās(-o) tabulas(-u) B2 rindā, aiz burta „R” seko romiešu cipars „III”. Attiecībā uz apstiprinājumiem, kas piešķirti, lai norādītu atbilstību ierobežojumiem, kuri minēti 5.2.1. punkta attiecīgās(-o) tabulas(-u) C rindā, aiz burta „R” seko romiešu cipars „IV”.  
 4.6.3.1. Attiecībā uz motoriem, ko darbina ar dabasgāzi, apstiprinājuma zīmē jāietver sufikss 
aiz valsts simbola, lai varētu atšķirt, kādām gāzu grupām apstiprinājums piešķirts. Šī zīme ir šāda. 
 4.6.3.1.1. H, ja motors apstiprināts un kalibrēts attiecībā uz H grupas gāzēm;  4.6.3.1.2. L, ja motors apstiprināts un kalibrēts attiecībā uz L grupas gāzēm;  4.6.3.1.3. HL, ja motors apstiprināts un kalibrēts attiecībā uz H grupas gāzēm un L grupas gāzēm;  4.6.3.1.4. Ht, ja motors apstiprināts un kalibrēts attiecībā uz specifiska sastāva gāzi H gāzu grupā 
un, regulējot motora degvielas padevi, pārveidojams atbilstīgi citai specifiskai gāzei H gāzu grupā; 
 4.6.3.1.5. Lt, ja motors apstiprināts un kalibrēts attiecībā uz specifiska sastāva gāzi L gāzu grupā 
un, regulējot motora degvielas padevi, pārveidojams atbilstīgi citai specifiskai gāzei L gāzu grupā; 
 4.6.3.1.6. HLt, ja motors apstiprināts un kalibrēts attiecībā uz specifiska sastāva gāzi H gāzu 
grupā vai L gāzu grupā un, regulējot motora degvielas padevi, pārveidojams atbilstīgi citai specifiskai gāzei H vai L gāzu grupā. 
 4.7. Ja transportlīdzeklis vai motors atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam saskaņā 
ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.6.1. punktā paredzētais simbols nav jāatkārto. Tādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to 
                                                                   
 
transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm 
prasībām, vai pievienojas tam, un šādi piešķirtos numurus ANO ģenerālsekretārs paziņo nolīguma Līgumslēdzējām pusēm. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/19
noteikumu papildu simbolus, pēc kuriem piešķirts apstiprinājums saskaņā ar šiem 
noteikumiem, novieto vertikālās kolonās pa labi no 4.6.1. punktā paredzētā simbola. 
 4.8. Apstiprinājuma zīmi novieto uz apstiprinātā tipa izgatavotāja piestiprinātās datu 
plāksnītes vai tās tuvumā. 
 4.9. Šo noteikumu 3. pielikumā sniegti apstiprinājuma zīmju izvietojuma piemēri.  4.10. Uz motora, kas apstiprināts kā tehniska vienība, papildus apstiprinātajai zīmei ir jābūt:  4.10.1. motora izgatavotāja preču zīmei vai tirdzniecības nosaukumam;  4.10.2. izgatavotāja komercapzīmējumam.  4.11. Etiķetes   Uz motoriem, kurus darbina ar NG un LPG un kuru tipa apstiprinājums ir ierobežots ar 
degvielas grupu, lieto šādas etiķetes. 
 4.11.1. Saturs   Jāsniedz šāda informācija.   Ja piemērojams 4.2.1.3. punkts, tad uz etiķetes jābūt: „TIKAI EKSPLUATĀCIJAI AR 
H GRUPAS DABASGĀZI”. Pēc vajadzības „H” aizstāj ar „L”. 
  Ja piemērojams 4.2.2.3. punkts, tad uz etiķetes attiecīgi jābūt: „TIKAI 
EKSPLUATĀCIJAI AR SPECIFISKU H GRUPAS DABASGĀZI…” vai „TIKAI EKSPLUATĀCIJAI AR SPECIFISKU SAŠĶIDRINĀTU NAFTAS GĀZI…”. Visu informāciju attiecīgajās 6. vai 7. pielikuma tabulās sniedz, norādot atsevišķās sastāvdaļas un robežas, ko noteicis motora izgatavotājs. 
  Burtiem un cipariem jābūt vismaz 4 mm augstiem.   Piezīme   Ja šādu etiķeti nevar piestiprināt vietas trūkuma dēļ, tad var lietot vienkāršotu kodu. 
Tādā gadījumā jebkurai personai, kas uzpilda degvielas tvertni vai apkopj vai remontē motoru un tā palīgierīces, un attiecīgajām iestādēm jābūt viegli pieejamiem paskaidrojumiem, kuros iekļauta visa iepriekšminētā informācija. Šo paskaidrojumu vietu un saturu nosaka ar vienošanos starp izgatavotāju un apstiprinātāju iestādi. 
 L 375/20 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
4.11.2. Īpašības 
  Etiķetēm jābūt izturīgām, lai saglabātos visu motora ekspluatācijas laiku. Etiķetēm 
jābūt skaidri salasāmām, un burtiem un cipariem uz tām jābūt neizdzēšamiem. Turklāt etiķetes jāpiestiprina tā, lai arī stiprinājums iztur visu motora ekspluatācijas laiku un lai etiķetes nevar noņemt, tās neiznīcinot vai nesabojājot. 
 4.11.3. Novietojums   Etiķetes jāpiestiprina motora daļai, kas ir nepieciešama motora normālai darbībai un 
kas parasti motora mūžā nav jānomaina. Turklāt šīs etiķetes ir jānovieto tā, lai tās ir viegli saredzamas vidēja auguma cilvēkam pēc tam, kad motors ir nokomplektēts ar visām motora darbībai vajadzīgām palīgierīcēm. 
 4.12. Iesniedzot transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz tā motoru, 
degvielas uzpildes atveres tuvumā novieto arī 4.11. punktā norādīto marķējumu. 
 4.13. Iesniedzot tāda transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu, kura motors ir 
apstiprināts, degvielas uzpildes atveres tuvumā novieto arī 4.11. punktā norādīto marķējumu. 
 5. SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI  5.1. Vispārīgi noteikumi
 
 5.1.1. Emisijas kontroles iekārtas  5.1.1.1. Detaļas, kas var ietekmēt gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no dīzeļmotoriem 
un gāzveida piesārņotāju emisiju no gāzes motoriem, projektē, izgatavo, montē un uzstāda tā, lai motors, to normāli ekspluatējot, atbilstu šajos noteikumos izklāstītajām prasībām. 
 5.1.2. Emisijas kontroles iekārtas funkcijas  5.1.2.1. Aizliegts lietot izslēgšanas ierīci un/vai neracionālu emisijas kontroles stratēģiju.  5.1.2.2. Uz motora vai transportlīdzekļa var uzstādīt papildu kontroles ierīci ar nosacījumu, ka 
šī ierīce: 
 5.1.2.2.1. darbojas tikai apstākļos, kas neatbilst 5.1.2.4. punktā norādītajiem, vai 
 
5.1.2.2.2. ir iedarbināma tikai īslaicīgi saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti 5.1.2.4. iedaļā, 
tādiem nolūkiem kā motora bojājumu novēršanai, gaisa apstrādes ierīces aizsardzībai, dūmu apstrādei, aukstai iedarbināšanai vai iesildīšanai, vai 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/21
5.1.2.2.3. ir iedarbināma tikai ar transportlīdzekļa iekšējo signalizāciju tādiem nolūkiem kā 
ekspluatācijas drošībai un avārijas gadījuma stratēģijai. 
 
5.1.2.3. Motora kontroles ierīce, funkcija, sistēma vai mērierīce, kas darbojas nosacījumos, kuri 
paredzēti 5.1.2.4. iedaļā, un kas nosaka tāda cita vai pārveidota motora kontroles stratēģijas izmantošanu, kurš nav piemērojamos emisijas testa ciklos, parasti izmantojamā stratēģija, ir pieļaujama, ja atbilstīgi 5.1.3. un/vai 5.1.4. punkta prasībām pilnībā pierādīts, ka mērierīce nesamazina emisijas kontroles sistēmas efektivitāti. Visos pārējos gadījumos šādas ierīces jāuzskata par izslēgšanas ierīcēm. 
 5.1.2.4. Noteiktie ekspluatācijas apstākļi, kas atbilst vienmērīgas darbības un īslaicīgas darbības 
nosacījumiem, 5.1.2.2. iedaļas nozīmē ir šādi: 
 
(i) absolūtais augstums nepārsniedz 1 000 metrus (vai līdzvērtīgu 90 kPa 
atmosfēras spiedienu), 
 (ii) vides temperatūra ir no 283 līdz 303 K (no 10 līdz 30°C),  (iii) motora dzesētājvielas temperatūra ir no 343 līdz 368 K (no 70 līdz 95°C). 
 5.1.3. Īpašas prasības elektroniskajām emisiju kontroles sistēmām  5.1.3.1. Dokumentācijas prasības   Izgatavotājam jāiesniedz dokumentācijas pakete, pēc kuras var spriest par sistēmas 
pamatkonstrukciju un līdzekļiem, tās izvades mainīgo vērtību kontrolei, kas var būt tieša vai netieša. 
  Dokumentācijai jābūt pieejamai divās daļās:  
(a) oficiālās dokumentācijas paketē, ko iesniedz tehniskajam dienestam reizē ar 
tipa apstiprinājuma pieteikumu, iekļauj sistēmas pilnīgu aprakstu. Minētā dokumentācija var būt īsa ar noteikumu, ka tajā ir pierādījums tam, ka visa matricas pieļautā izvade iegūta no kontroles diapazona identificēto atsevišķo vienību ievades. Šādu informāciju pievieno dokumentācijai, kas prasīta šo noteikumu 3. punktā; 
 (b) papildu materiālā, kur noteikti parametri, kurus pārveido kāda motora 
kontroles palīgierīce, un robežnosacījumi, saskaņā ar kuriem ierīce darbojas. Papildu materiālā iekļauj degvielas padeves sistēmas vadības loģikas, iesmidzināšanas iestatīšanas stratēģiju un pārslēgšanas punktu aprakstu visiem ekspluatācijas režīmiem. 
  
Papildu materiālā iekļauj arī pamatojumu jebkuras kontroles palīgierīces lietojumam , ietver papildu materiālu un testa datus, ar ko pierāda katras šādas transportlīdzeklim uzstādītas ierīces ietekmi uz izplūdes gāzu emisiju. L 375/22 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 Šāds papildu materiāls paliek stingri konfidenciāls, un to glabā izgatavotājs, 
bet tas tiek darīts pieejams inspekcijai, kad apstiprina tipu, vai jebkurā laikā tipa apstiprinājuma derīguma termiņā. 
 5.1.4. Lai pārbaudītu, vai kāda stratēģija vai mērierīce saskaņā ar definīcijām 2.28. un 
2.30. punktā jāuzskata par izslēgšanas ierīci vai neracionālu emisijas kontroles stratēģiju, tipa apstiprinātāja iestāde un/vai tehniskais dienests var pieprasīt papildu NO
X skrīninga testu, izmantojot ETC, ko var izdarīt kopā ar tipa apstiprināšanas testu 
vai procedūrām, kuras paredzētas ražojumu atbilstības pārbaudei. 
5.1.4.1. Alternatīvi noteikumu 4. pielikuma 4. papildinājuma prasībām ETC NO X emisijas 
skrīninga testa paraugus var ņemt no neapstrādātajām izplūdes gāzēm, un jāievēro 2001. gada 15. septembra ISO FDIS 16183 tehniskie priekšraksti. 
 5.1.4.2. Pārbaudot, vai kāda stratēģija vai mērierīce saskaņā ar definīcijām 2.28. un 
2.30. punktā jāuzskata par izslēgšanas ierīci vai neracionālu emisijas kontroles stratēģiju, jāpieņem 10 procentu papildu pielaide, kas attiecas uz attiecīgo NO
X 
robežvērtību. 
 5.2. Apstiprināšanai atbilstīgi 5.2.1. punkta tabulu A rindai emisijas jānosaka ESC un ELR 
testos ar standarta dīzeļmotoriem, to skaitā ar tiem, kas aprīkoti ar elektronisku degvielas iesmidzināšanas iekārtu, izplūdes gāzu recirkulācijas ( EGR ) un/vai 
oksidācijas katalizatoriem. Dīzeļmotorus, kas aprīkoti ar progresīvām izplūdes pēcapstrādes sistēmām, to skaitā NOx katalizatoriem un/vai makrodaļiņu filtriem, papildus pārbauda ETC testā. 
  Apstiprināšanai atbilstīgi 5.2.1. punkta tabulu B1 vai B2, vai C rindai emisija jānosaka 
ESC, ELR un ETC testos. 
  Gāzes motoriem gāzveida emisiju nosaka ETC testā. 
  ESC un ELR testa procedūras ir aprakstītas 4. pielikuma 1. papildinājumā, un ETC testa 
procedūra ir aprakstīta 4. pielikuma 2. un 3. papildinājumā. 
  Testēšanai nodotā motora gāzveida piesārņotāju un daļiņveida piesārņotāju emisija pēc 
vajadzības jāmēra ar metodi, kas aprakstīta 4. pielikumā. Ieteicamās gāzveida piesārņotāju un daļiņveida piesārņotāju analīzes metodes un ieteicamās makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas ir aprakstītas 4. pielikuma 4. papildinājumā. Tehniskais dienests drīkst apstiprināt citas analīžu sistēmas, ja izrādās, ka ar tām iegūst līdzvērtīgus rezultātus. Atsevišķai laboratorijai līdzvērtību definē kā testa rezultātus, kas no testa rezultātiem, kuri iegūti, izmantojot šajā dokumentā aprakstītās standarta sistēmas, neatšķiras vairāk kā par ± 5 procentiem. Attiecībā uz makrodaļiņu emisiju par standarta sistēmu atzīst tikai pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu. Jaunas sistēmas ieviešanai noteikumos līdzvērtības noteikšanas pamatā jābūt atkārtojamības un reproducējamības aprēķinam, veicot starplaboratoriju testu, kas aprakstīts ISO 5725. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/23
5.2.1. Robežvērtības 
  Oglekļa monoksīda, kopējo ogļūdeņražu, slāpekļa oksīdu un makrodaļiņu īpatnējā 
masa, ko nosaka ESC testā, un dūmainība, kuru nosaka ELR testā, nedrīkst pārsniegt 
1. tabulā norādītās vērtības. 
  Dīzeļmotoriem, ko papildus testē ETC testā, un īpaši gāzes motoriem oglekļa 
monoksīda, ogļūdeņražu, izņemot metānu, arī metāna (pēc vajadzības), slāpekļa oksīdu un makrodaļiņu (pēc vajadzības) īpatnējā masa nedrīkst pārsniegt 2. tabulā norādītās vērtības. 
  1. tabula.
 Robežvērtības ESC un ELR testā 
 
 
 
Rinda 
 Oglekļa 
monoksīda 
masa (CO) 
g/kWh Ogļūdeņražu 
masa 
(HC) 
g/kWh Slāpekļa 
oksīdu 
masa 
(NOx) 
g/kWh Makrodaļiņu 
masa 
( PT ) 
g/kWh Dūmi 
 
m–1 
A (2000) 2,1 0,66 5,0 0,10 
  0,13(a) 0,8 
B1 (2005) 1,5 0,46 3,5 0,02 0,5 
B2 (2008) 1,5 0,46 2,0 0,02 0,5 
C (EEV) 1,5 0,25 2,0 0,02 0,15 
(a) Motoriem, kuru viena cilindra darba tilpums ir mazāks par 0,75 dm3 un nominālajai 
jaudai atbilstīgie apgriezieni pārsniedz 3000 min–1. 
 
 2. tabula.  Robežvērtības ETC testos (b) 
 
 
 
Rinda 
 Oglekļa 
monoksīda 
masa 
(CO) 
g/kWh To ogļūdeņražu 
 masa, kas nav 
 metāns 
(NMHC) 
g/kWh Metāna 
masa 
 
(CH 4 )(c) 
g/kWh Slāpekļa 
oksīdu 
masa 
(NOx) 
g/kWh Makrodaļiņu 
masa 
 
( PT )(d) 
g/kWh) 
A (2000) 5,45 0,78 1,6 5,0 0,16 
 0,21(a) 
B1 (2005) 4,0 0,55 1,1 3,5 0,03 
B2 (2008) 4,0 0,55 1,1 2,0 0,03 
C (EEV) 3,0 0,40 0,65 2,0 0,02 
(a) Motoriem, kuru viena cilindra darba tilpums ir mazāks par 0,75 dm3 un nominālajai 
jaudai atbilstīgie apgriezieni pārsniedz 3000 min–1. 
(b) Nosacījumi ETC testu pieņemamības verificēšanai (skatīt 4. pielikuma 2. papildinājuma 
3.9. punktu), ja jāpārskata un pēc vajadzības saskaņā ar konsolidētajā rezolūcijā R.E.3 
noteikto procedūru jāmaina ar gāzi darbināmo motoru emisijas mērījumi attiecībā pret A rindā piemērojamām robežvērtībām. 
(c) Tikai NG motoriem. 
d) A stadijā un B1 un B2 stadijā nepiemēro motoriem, ko darbina ar gāzi. 
 L 375/24 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
5.2.2. Ogļūdeņražu mērījumi dīzeļmotoriem un ar gāzi darbināmiem motoriem  
 
5.2.2.1. Pēc izgatavotāja izvēles ETC testā to ogļūdeņražu masas vietā, kas nav metāns, var 
mērīt kopējo ogļūdeņražu (THC) masu. Šajā gadījumā kopējās ogļūdeņražu masas robeža sakrīt ar 2. tabulā norādīto to ogļūdeņražu masas robežu, kas nav metāns. 
 5.2.3.  Īpašas prasības dīzeļmotoriem 
 5.2.3.1. ESC testā nejaušajos kontrolpunktos kontroles diapazonā izmērītā slāpekļa oksīdu 
īpatnējā masa nedrīkst vairāk par 10 procentiem pārsniegt vērtības, kas interpolētas no blakus esošajiem testa režīmiem (4. pielikuma 1. papildinājuma 4.6.2. un 4.6.3. punkts).  
  5.2.3.2. Dūmu vērtība, kas atbilst nejaušajiem apgriezieniem ELR testā, nedrīkst vairāk par 
20 procentiem pārsniegt dūmu lielāko vērtību, kura atbilst diviem blakus esošajiem apgriezieniem, vai vairāk par 5 % robežvērtības — atkarībā no tā, kurš no šiem skaitļiem ir lielāks. 
 6. UZSTĀDĪŠANA TRANSPORTLĪDZEKLĪ  6.1. Uzstādot motoru transportlīdzeklī, nodrošina atbilstību šādiem raksturlielumiem 
attiecībā uz motora tipa apstiprinājumu: 
 6.1.1. ieplūdes retinājums nedrīkst pārsniegt apstiprināta tipa motoram 2.A pielikumā 
norādīto; 
 6.1.2. izplūdes pretspiediens nedrīkst pārsniegt apstiprināta tipa motoram 2.A pielikumā 
norādīto; 
 6.1.3. motora darbībai vajadzīgo palīgierīču absorbētā jauda nedrīkst pārsniegt apstiprināta 
tipa motoram 2.A pielikumā norādīto. 
 7. MOTORU SAIME  7.1. Parametri, pēc kuriem nosaka motoru saimi
 
   Motoru saimi, ko noteicis izgatavotājs, var noteikt pēc galvenajiem parametriem, 
kuriem jābūt kopējiem visiem saimes motoriem. Dažreiz parametri var mijiedarboties. Šīs ietekmes jāņem vērā arī, lai nodrošinātu to, ka motoru saimē iekļauj tikai motorus ar līdzīgiem izplūdes gāzu emisijas parametriem. 
  Lai varētu uzskatīt, ka motori pieder pie vienas motoru saimes, tiem jābūt šādiem 
kopējiem galvenajiem parametriem. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/25
7.1.1. Sadedzes cikls: 
  – divtaktu,  – četrtaktu.  7.1.2. Dzesētājvide:   – gaiss,  – ūdens,  – eļļa.  7.1.3. Gāzes motoriem un motoriem ar pēcapstrādes iekārtu:   – cilindru skaits   (var uzskatīt, ka citi dīzeļmotori, kam ir mazāk cilindru nekā standarta motoram, pieder 
pie tās pašas motoru saimes, ja degvielas padeves sistēma mēra degvielu katram cilindram atsevišķi). 
 7.1.4. Atsevišķu cilindru darba tilpums:   – motori ar kopējo izplešanos līdz 15 procentiem.  7.1.5. Gaisa ieplūdes veids:   – dabīgā iesūkšana,  – ievadīšana ar spiedienu/ar uzpūti,  – motori, kuros spiedienu rada ar uzpūtes gaisa dzesētāju.  7.1.6. Degkameras tips/konstrukcija:    – priekškamera,  – virpuļkamera,  – atvērtā kamera.  7.1.7. Vārsts un atvere — konfigurācija, izmērs un skaits:   – cilindra galva,  – cilindra siena,  – karteris.  L 375/26 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
7.1.8. Degvielas iesmidzināšanas sistēma (dīzeļmotoriem): 
  – sūknis–sprausla,  – rindsūknis,  – sadalītājsūknis,  – vienots elements,  – vienības smidzinātājs.   7.1.9. Degvielas padeves sistēma (gāzes motoriem):   – jaucējs,  – gāzes ieplūdes/iesmidzināšana (vienā punktā, vairākos punktos),  – šķidruma iesmidzināšana (vienā punktā, vairākos punktos).  7.1.10. Aizdedzes sistēma (gāzes motoriem).    7.1.11. Dažādas funkcijas/aprīkojums:   – izplūdes gāzu recirkulācija,  – ūdens iesmidzināšana/emulģēšana,  – sekundārā gaisa iesmidzināšana,  – uzpūtes dzesēšanas sistēma.  7.1.12. Izplūdes pēcapstrāde:   – triju veidu katalizators,  – oksidācijas katalizators,  – reducēšanas katalizators,  – termoreaktors,  – makrodaļiņu filtrs.  7.2. Standarta motora izvēle
 
 7.2.1. Dīzeļmotori   Attiecīgās saimes standarta motora izvēlē galvenais kritērijs ir lielākā degvielas padeve 
taktī atbilstīgi deklarētajiem maksimālajiem apgriezieniem. Ja šim galvenajam kritērijam atbilst divi vai vairāki motori, tad standarta motors jāizraugās pēc sekundārā kritērija — lielākās degvielas padeves taktī atbilstīgi nominālajiem apgriezieniem. Noteiktos apstākļos apstiprinātāja iestāde var secināt, ka lielāko emisiju saimē vislabāk var noteikt, testējot otru motoru. Tā apstiprinātāja iestāde var izraudzīties papildu motoru testam, pamatojoties uz aprīkojumu, kas liecina, ka šim motoram var būt vislielākā emisija attiecīgajā saimē. 
   Ja attiecīgās saimes motoriem ir cits maināms aprīkojums, kas var ietekmēt izplūdes 
gāzu emisiju, tad tāds aprīkojums arī jānosaka un jāņem vērā standarta motora izvēlē. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/27
  
7.2.2. Gāzes motori   Saimes standarta motora izvēlē galvenais kritērijs ir cilindru darba lielākais tilpums. Ja 
šim galvenajam kritērijam atbilst divi vai vairāki motori, tad standarta motoru izraugās pēc sekundārā kritērija šādā kārtībā: 
  – pēc lielākās degvielas padeves taktī atbilstīgi deklarētajiem nominālajiem 
apgriezieniem; 
 – pēc agrākās aizdedzes;  – pēc mazākā EGR ātruma; 
 – pēc gaisa sūkņa neesamības vai gaisa sūkņa ar mazāko faktisko gaisa plūsmu.   Noteiktos apstākļos apstiprinātāja iestāde var secināt, ka lielāko emisiju saimē vislabāk 
var noteikt, testējot otru motoru. Tā apstiprinātāja iestāde var izraudzīties papildu motoru testam, pamatojoties uz aprīkojumu, kas liecina, ka šim motoram var būt vislielākā emisija attiecīgajā saimē. 
 8. RAŽOJUMU ATBILSTĪBA  
Ražojumu atbilstības procedūras atbilst procedūrām, kas izklāstītas Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ar šādām prasībām.  
8.1. Ikvienu motoru vai transportlīdzekli, uz kura ir šajos noteikumos paredzētā 
apstiprinājuma zīme, izgatavo tā, lai tas atbilstu apstiprinātajam tipam attiecībā uz apstiprinājuma veidlapā un tās pielikumos sniegto aprakstu. 
 8.2. Parasti ražojumu atbilstību prasībām par emisijas ierobežojumiem pārbauda, 
pamatojoties uz paziņojuma veidlapā un tās pielikumos sniegto aprakstu. 
 8.3. Ja jāizmēra piesārņotāju emisija un motoru apstiprinājums ir attiecināts uz vienu vai 
vairākiem tipiem, tad testē to motoru(-us), kas aprakstīts(-i) šā attiecinājuma uz citu tipu informācijas paketē. 
  8.3.1. Piesārņotāju testam pakļautā motora atbilstība    Pēc motora nodošanas iestādēm izgatavotājs izraudzītos motorus nedrīkst regulēt.   8.3.1.1. No sērijas nejauši izvēlas trīs motorus. Uz motoriem, uz ko attiecas tikai ESC un ELR 
testi vai tikai ETC tests apstiprinājumam atbilstīgi 5.2.1. punkta tabulu A rindai, attiecas 
testi, kuri piemērojami ražojumu atbilstības pārbaudei. Ar iestādes piekrišanu uz visiem pārējiem motoriem, kas apstiprināti atbilstīgi 5.2.1. punkta tabulu A, B1 vai B2, vai C rindai, attiecas ESC un ELR cikla tests vai ETC cikla tests, lai pārbaudītu ražojuma 
atbilstību. Robežvērtības ir noteiktas šā pielikuma 5.2.1. punktā. 
 L 375/28 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
8.3.1.2. Testus izdara saskaņā ar šo noteikumu 1. papildinājumu, ja kompetentā iestāde ir 
apmierināta ar ražojuma standarta novirzi, ko deklarē izgatavotājs. 
 
 Testus izdara saskaņā ar šo noteikumu 2. papildinājumu, ja kompetentā iestāde nav 
apmierināta ar ražojuma standarta novirzi, ko deklarē izgatavotājs.  
  Pēc izgatavotāja lūguma testus var izdarīt saskaņā ar šo noteikumu 3. papildinājumu.  8.3.1.3. Pamatojoties uz motora testu, ņemot paraugus, sērijas ražojumu uzskata par atbilstīgu, 
ja saskaņā ar piemērojamiem attiecīgā papildinājuma kritērijiem ir pieņemts labvēlīgs lēmums par visiem piesārņotājiem, un par neatbilstīgu, ja ir pieņemts nelabvēlīgs lēmums par vienu piesārņotāju. 
   Ja par vienu piesārņotāju ir pieņemts labvēlīgs lēmums, tad šo lēmumu nedrīkst mainīt 
nekādos papildu testos, ko izdara, lai lemtu par pārējiem piesārņotājiem. 
  Ja par visiem piesārņotājiem nav pieņemts labvēlīgs lēmums un ja ne par vienu 
piesārņotāju nav pieņemts nelabvēlīgs lēmums, tad testē citu motoru (skatīt 2. attēlu). 
  Ja lēmums nav pieņemts, tad izgatavotājs jebkurā laikā drīkst izlemt, ka testēšana 
jāaptur. Tādā gadījumā reģistrē nelabvēlīgu lēmumu.  
  8.3.2. Pārbauda jaunizgatavotus motorus. Ar gāzi darbināmos motorus piestrādā saskaņā ar 
procedūru, kas noteikta 4. pielikuma 2. papildinājuma 3. punktā. 
 8.3.2.1. Tomēr pēc izgatavotāja lūguma testējamos dīzeļmotorus vai gāzes motorus var 
piestrādāt ilgāk nekā minēts 8.4.2.2. punktā, nepārsniedzot 100 stundas. Šajā gadījumā piestrādes procedūru izpilda izgatavotājs, kam jāapņemas minētos motorus neregulēt. 
  8.3.2.2. Ja izgatavotājs lūdz izpildīt piestrādes procedūru saskaņā ar 8.4.2.2.1. punktu, to var 
izpildīt 
 
– visiem testējamajiem motoriem, 
  vai   – pirmajam testējamajam motoram, nosakot evolūcijas koeficientu šādi:  
– pirmajam testējamajam motoram piesārņotāju emisiju mēra nulles un „x” stundā,  
 – emisijas evolūcijas koeficientu no nulles līdz „x” stundai aprēķina katram 
piesārņotājam 
 emisija "x" stundās, 
 emisija nulles stundās  
hours zero Emissionshours x" " Emissions27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/29
 
 Tas var būt mazāks par vienu.   Uz turpmāk testējamajiem motoriem neattiecas piestrādes procedūra, bet to nulles 
stundas emisiju koriģē ar evolūcijas koeficientu. 
  Šajā gadījumā jānosaka šādas vērtības:   – vērtības, kas „x” stundās noteiktas pirmajam motoram,  – nulles stundā noteikto vērtību reizinājums ar evolūcijas koeficientu pārējiem 
motoriem. 
 8.3.2.3 Dīzeļmotoriem un ar LPG darbināmiem motoriem visus šos testus var izdarīt ar 
komercdegvielu. Tomēr pēc izgatavotāja lūguma var lietot standarta degvielas, kas aprakstītas 5. vai 7. pielikumā. Tas attiecas uz testiem, kuri aprakstīti šo noteikumu 4. punktā un kuros katrā gāzes motorā lieto vismaz divas standarta degvielas. 
 8.3.2.4. Ar NG darbināmiem motoriem visus šos testus, izmantojot komercdegvielu, var izdarīt 
šādi: 
   (i) motoriem, kas marķēti ar H, ar H grupas (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) komercdegvielu,   (ii) motoriem, kas marķēti ar L, ar L grupas (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) komercdegvielu,   (iii) motoriem, kas marķēti ar HL, ar komercdegvielu, kuras λ novirzes koeficienta galējās 
robežas ir (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). 
  Tomēr pēc izgatavotāja lūguma var lietot standarta degvielas, kas aprakstītas 
6. pielikumā. Tas attiecas uz testiem, kas aprakstīti šo noteikumu 4. punktā. 
 8.3.2.5. Ja par gāzes motoru neatbilstību, lietojot komercdegvielu, rodas strīds, tad motori jātestē 
ar standarta degvielu, ar ko testēts standarta motors, vai ar iespējamo papildu 3. degvielu, kura minēta 4.1.3.1. un 4.2.1.1. punktā un ar kuru var būt testēts standarta motors. Tad rezultāts jāpārrēķina, piemērojot attiecīgo „r”, „ra”, vai „rb” koeficientu, kā aprakstīts 4.1.3.2., 4.1.5.1. un 4.2.1.2. punktā. Ja „r”, „”r" vai „rb” ir mazāks par 1, tas nav jākoriģē. Mērījumu rezultātiem un aprēķinu rezultātiem jāliecina, ka motors atbilst robežvērtībām ar visām attiecīgajām degvielām (dabasgāzes motori ar 1., 2. un pēc vajadzības 3. degvielu un LPG  motori ar A un B degvielu). 
 8.3.2.6. Ražojuma atbilstības tests ar gāzi darbināmam motoram, kas paredzēts darbināšanai ar 
viena specifiska sastāva degvielu, jāizdara ar to degvielu, kurai tas ir kalibrēts. 
 L 375/30 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
                    J Ā             N Ē         N O   
NĒ 
       J Ā   
   
      JĀ
           
 
      J Ā  
 
 
      J Ā     
2. att.
 Ražojumu atbilstības testēšanas shēma 
 
 Triju motoru tests
Testa statistiskā rezultāta a prēķināšan a
Vai saskaņā ar attiecīgo papildinājumu testa 
statistiskais rezultāts vismaz attiecībā uz viena 
piesārņotāja sēriju atbilst kritērijiem, pēc kuriem 
pieņem nelabvēlīgu lēmumu?  
Sēriju noraida 
Vai saskaņā ar attiecīgo papildinājumu testa statistiskais 
rezultāts vismaz attiecībā uz viena piesārņotāja sēriju atbilst 
kritērijiem, pēc kuriem pieņem labvēlīgu lēmumu? 
Pieņem labvēlīgu lēmumu attiecībā uz vienu 
piesārņotāju vai vairākiem piesārņotājiem 
Vai labvēlīgs lēmums ir pieņemts attiecībā uz visiem 
piesārņotājiem?  Sērija pieņemta 
Papildu motora tests 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/31
9. SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU 
 9.1. Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz motora vai 
transportlīdzekļu tipu, var atcelt, ja netiek izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības vai arī izvēlētais motors(-i) vai transportlīdzeklis(-ļi) neiztur 8.3. punktā paredzētos testus. 
 9.2. Ja 1958. gada nolīguma Līgusmlēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, atceļ 
apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā nekavējoties par to informē pārējās Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2.A vai 2.B pielikumā. 
 10. APSTIPRINĀTĀ TIPA APSTIPRINĀJUMA GROZĪŠANA UN ATTIECINĀŠANA 
UZ CITU TIPU 
 10.1. Par jebkuru apstiprinātā tipa pārveidojumu jāpaziņo tai apstiprinātājai iestādei, kas tipu 
apstiprinājusi. Šī iestāde var vai nu 
 10.1.1. atzīt, ka izdarītajām izmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un 
pārveidotais tips vēl joprojām atbilst prasībām, vai 
 10.1.2. pieprasīt ziņojumu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas veic testus.  10.2. Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, precizējot izmaiņas, saskaņā ar 
4.5. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma Līgusmlēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. 
 10.3. Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, šādam 
attiecinājumam piešķir sērijas numuru un informē pārējās 1958. gada nolīguma Līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2.A vai 2.B pielikumā. 
 11. RAŽOŠANAS GALĪGA PĀRTRAUKŠANA  
Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātā tipa ražošanu, viņam par to jāinformē iestāde, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc atbilstoša paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē pārējās 1958. gada nolīguma Līgusmlēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2.A vai 2.B pielikumā. 
 12. PĀREJAS NOTEIKUMI  12.1. Vispārīgi noteikumi
 
 12.1.1. No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 04. grozījumu sērija, neviena Līgumslēdzēja puse, 
kas piemēro šos noteikumus, nevar atteikties piešķirt EEK apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju. L 375/32 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
12.1.2. No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 04. grozījumu sērija, Līgumslēdzējām pusēm, kas 
piemēro šos noteikumus, jāpiešķir EEK apstiprinājums tikai tādā gadījumā, ja motors atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju. 
  Ar motoru jāveic attiecīgie testi, kas paredzēti šo noteikumu 5.2. punktā, un saskaņā ar 
tālāk minēto 12.2.1., 12.2.2. un 12.2.3. punktu tam jāatbilst attiecīgajiem emisijas ierobežojumiem, kuri izklāstīti šo noteikumu 5.2.1. punktā. 
 12.2. Jauni tipa apstiprinājumi
 
 12.2.1. Saskaņā ar 12.4.1. punkta noteikumiem Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos 
noteikumus, no dienas, kad stājas spēkā šo noteikumu 04. grozījumu sērija, jāpiešķir EEK apstiprinājums motoram tikai tādā gadījumā, ja motors atbilst attiecīgajiem emisijas ierobežojumiem, kuri izklāstīti šo noteikumu 5.2.1. punkta tabulu A, B1, B2 vai C rindā. 
 12.2.2. Saskaņā ar 12.4.1. punkta noteikumiem Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos 
noteikumus, no 2005. gada 1. oktobra jāpiešķir EEK apstiprinājums motoram tikai tādā gadījumā, ja motors atbilst attiecīgajiem emisijas ierobežojumiem, kuri izklāstīti šo noteikumu 5.2.1. punkta tabulu B1, B2 vai C rindā. 
 12.2.3. Saskaņā ar 12.4.1. punkta noteikumiem Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos 
noteikumus, no 2008. gada 1. oktobra jāpiešķir EEK apstiprinājums motoram tikai tādā gadījumā, ja motors atbilst attiecīgajiem emisijas ierobežojumiem, kuri izklāstīti šo noteikumu 5.2.1. punkta tabulu B2 vai C rindā. 
 12.3. Vecā tipa apstiprinājumu derīguma ierobežojums
 
 12.3.1. Izņemot 12.3.2. un 12.3.3. punkta noteikumus, no dienas, kad oficiāli stājas spēkā 
04. grozījumu sērija, tipa apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju, vairs nav spēkā, izņemot gadījumu, ja Līgumslēdzēja puse, kas piešķīrusi apstiprinājumu, pārējām Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šo noteikumu, paziņo, ka apstiprinātais motora tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju, saskaņā ar iepriekš minēto 12.2.1. punktu. 
 12.3.2. Tipa apstiprinājuma attiecināšana uz citu tipu  12.3.2.1. Tālāk minētais 12.3.2.2. un 12.3.2.3. punkts attiecas tikai uz jauniem 
kompresijaizdedzes motoriem un jauniem kompresijaizdedzes motora transportlīdzekļiem, kuru tips ir apstiprināts saskaņā ar prasībām, kas noteiktas A rindā tabulās, kuras ir šo noteikumu 5.2.1. punktā. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/33
12.3.2.2. Alternatīvi 5.1.3. un 5.1.4. punkta prasībām izgatavotājs tehniskajam dienestam var 
iesniegt NO x skrīninga testa rezultātus pēc ETC izpildes motoram, kas atbilst 
1. pielikumā aprakstītā standarta motora parametriem, ņemot vērā 5.1.4.1. un 
5.1.4.2. punkta noteikumus. Izgatavotājs iesniedz arī rakstveida deklarāciju par to, ka motoram nav nekādas izslēgšanas ierīces vai neracionālas emisijas kontroles stratēģijas, kā noteikts šo noteikumu 2. punktā. 
 12.3.2.3. Izgatavotājs iesniedz arī rakstveida deklarāciju par to, ka arī 5.1.4. punktā minētie NO
X 
skrīninga testa rezultāti un deklarācija par standarta motoru attiecas uz visu 1. pielikumā aprakstīto saimes tipu motoriem. 
 12.3.3. Gāzes motori   No 2003. gada 1. oktobra tipa apstiprinājumi, kas piešķirti gāzes motoriem saskaņā ar 
šiem noteikumiem, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju, vairs nav spēkā, izņemot gadījumu, ja Līgumslēdzēja puse, kas piešķīrusi apstiprinājumu, pārējām Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, paziņo, ka apstiprinātais motora tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju, saskaņā ar iepriekš minēto 12.2.1. punktu. 
 12.3.4. No 2006. gada 1. oktobra tipa apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šiem 
noteikumiem, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju, vairs nav spēkā, izņemot gadījumu, ja līgusmlēdzēja puse, kas piešķīrusi apstiprinājumu, pārējām Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, paziņo, ka apstiprinātais motora tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju, saskaņā ar iepriekš minēto 12.2.2. punktu. 
 12.3.5. No 2009. gada 1. oktobra tipa apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šiem 
noteikumiem, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju, vairs nav spēkā, izņemot gadījumu, ja Līgumslēdzēja puse, kas piešķīrusi apstiprinājumu, pārējām Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, paziņo, ka apstiprinātais motora tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju, saskaņā ar iepriekš minēto 12.2.3. punktu. 
 12.4. Ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu rezerves daļas
 
 12.4.1. Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, var turpināt piešķirt apstiprinājumu 
tādiem motoriem, kas atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar kādu no iepriekšējām grozījumu sērijām, vai jebkura līmeņa prasībām noteikumos, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju, ja motoru paredzēts izmantot kā rezerves daļu ekspluatācijā esošam transportlīdzeklim un attiecībā uz kuru minētais iepriekšējais standarts bija piemērojams dienā, kad uzsākta transportlīdzekļa ekspluatācija. 
 L 375/34 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
13. TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMI UN ADRESES, KAS ATBILDĪGI PAR 
APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO IESTĀŽU 
NOSAUKUMI UN ADRESES 
 1958. gada nolīguma Līgusmlēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam nosaukumus un adreses tiem tehniskajiem dienestiem, kuri veic apstiprināšanas testus, un administratīvajām iestādēm, kuras piešķir apstiprinājumu un kam jānosūta veidlapas, ar ko apstiprina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, attiecinājumu uz citu tipu vai atteikumu, vai apstiprinājuma atsaukumu. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/35
1. papildinājums  
 
PROCEDŪRA RAŽOJUMA ATBILSTĪBAS TESTAM, JA STANDARTA NOVIRZE IR 
APMIERINOŠA 
 
 
1. Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai verificētu ražojuma 
atbilstību attiecībā uz piesārņotāju emisiju, ja izgatavotāja ražojuma standarta novirze ir apmierinoša. 
 2. Ar minimālo paraugu skaitu, t.i. trīs motoriem, paraugu ņemšanas procedūra ir tāda, ka 
testu izturējušā partijā ar 40 procentu varbūtību ir 0,95 defektīvi motori (ražotāja risks = 5 procenti), bet pieņemtā partijā ar 65 procentu varbūtību ir 0,10 defektīvi motori (patērētāja risks = 10 procenti).  
 3. Katru piesārņotāju, kas minēts noteikumu 5.2.1. punktā, nosaka pēc šādas procedūras 
(sk. 2. att.). 
  Ja  
 L = piesārņotāja robežvērtības naturāllogaritms; 
 
 x
i = izlases i-tā motora mērījuma naturāllogaritms; 
 
 s = aprēķinātā ražojuma standarta novirze (pēc mērījumu naturāllogaritma 
noteikšanas); 
 
 n = paraugu skaits. 
 4. Katram paraugam standarta noviržu summu pret robežu aprēķina pēc šādas formulas: 
 
 5. Tad  
– ja testa statistiskais rezultāts ir lielāks par labvēlīgā lēmuma skaitli attiecībā uz 
3. tabulā noteiktā lieluma izlasi/paraugu, tad par piesārņotāju pieņem labvēlīgu lēmumu; 
 
– ja testa statistiskais rezultāts ir mazāks par nelabvēlīgā lēmuma skaitli attiecībā uz 
3. tabulā noteiktā lieluma izlasi/paraugu, tad par piesārņotāju pieņem nelabvēlīgu lēmumu; 
 ) x (Ls1n
1 ii ∑
=−L 375/36 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
– pārējos gadījumos saskaņā ar noteikumu 8.3.1. punktu testē papildu motoru un 
aprēķina procedūru piemēro par vienu vienību palielinātajai izlasei. 
 
3. tabula.  Labvēlīgā un nelabvēlīgā lēmuma skaitļi 1. papildinājuma paraugu ņemšanas plānā 
 
Minimālais izlases lielums: 3 
 
 
Testēto motoru 
kumulatīvais skaits 
(parauga lielums) Labvēlīgo lēmumu skaits
A n Nelabvēlīgo lēmumu skaits
B n 
3 3,327 –4,724 
4 3,261 –4,790 
5 3,195 –4,856 
6 3,129 –4,922 
7 3,063 –4,988 
8 2,997 –5,054 
9 2,931 –5,120 
10 2,865 –5,185 
11 2,799 –5,251 
12 2,733 –5,317 
13 2,667 –5,383 
14 2,601 –5,449 
15 2,535 –5,515 
16 2,469 –5,581 
17 2,403 –5,647 
18 2,337 –5,713 
19 2,271 –5,779 
20 2,205 –5,845 
21 2,139 –5,911 
22 2,073 –5,977 
23 2,007 –6,043 
24 1,941 –6,109 
25 1,875 –6,175 
26 1,809 –6,241 
27 1,743 –6,307 
28 1,677 –6,373 
29 1,611 –6,439 
30 1,545 –6,505 
31 1,479 –6,571 
32 –2,112 –2,112 
 
__________ 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/37
2. papildinājums  
 
PROCEDŪRA RAŽOJUMA ATBILSTĪBAS TESTAM, JA STANDARTA NOVIRZE IR 
NEAPMIERINOŠA VAI NAV ZINĀMA 
 
 
1. Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai verificētu ražojuma 
atbilstību attiecībā uz piesārņotāju emisiju, ja izgatavotāja ražojuma standarta novirze ir neapmierinoša vai nav zināma. 
 2. Ar minimālo paraugu skaitu, t.i. trīs motoriem, paraugu ņemšanas procedūra ir tāda, ka 
testu izturējušā partijā ar 40 procentu varbūtību ir 0,95 defektīvi motori (ražotāja risks = 5 procenti), bet pieņemtā partijā ar 65 procentu varbūtību ir 0,10 defektīvi motori (patērētāja risks = 10 procenti).  
 3. Piesārņotāju vērtības, kas noteiktas noteikumu 5.2.1. punktā, uzskata par logaritmiski 
normāli sadalītām, un tās pārveido, aprēķinot to naturāllogaritmu. 
 Ar m
0 un m attiecīgi apzīmē izlases/parauga minimālo un maksimālo lielumu (m 0 = 3 
un m = 32) un ar n apzīmē paraugu skaitu. 
 4. Ja x
1, x 2, ..., x i ir izmērīto sērijas vērtību naturāllogaritmi un L ir piesārņotāja 
robežvērtības naturāllogaritms, tad nosaka 
 
d i = x i – L 
 un  
 
 
5. Vērtības labvēlīga (A
n) un nelabvēlīga (B n) lēmuma skaitļiem attiecībā pret paraugu 
skaitu ir noteiktas 4. tabulā. Šī attiecība 
nnVd ir testa statistiskais rezultāts, un to 
izmanto, lai labvēlību vai nelabvēlību sērijai noteiktu šādi. 
 
 Attiecībā uz m 0 ≤ n ≤ m : 
  – par sēriju pieņem labvēlīgu lēmumu, ja   – par sēriju pieņem nelabvēlīgu lēmumu, ja 
n n n A /V d ≤
n n n B /V d ≥∑
==n
1 ii n dn1d
2
nn
1 ii2
n ) d (dn1V − =∑
=L 375/38 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 – izdara papildu mērījumu, ja   6. Piezīmes.   Testa statistikas secīgo vērtību aprēķināšanai ir derīgas šādas rekursīvas formulas:  
 
 
 
 n n n n B /V d A ≥ ≤
n 1 n n dn1dn11 d + ⎟⎠⎞⎜⎝⎛− =−
( )2
n n 2
1 n2
n1 nd dVn11 V−−+ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛− =−
0) V  ; d d  2,3,...; (n1 1 1 = = =27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/39
4. tabula.  Labvēlīgā un nelabvēlīgā lēmuma skaitļi 2. papildinājuma paraugu ņemšanas plānā 
 
Minimālais izlases lielums: 3 
 
Testēto motoru 
kumulatīvais skaits 
(parauga lielums) Labvēlīgo lēmumu skaits 
A n Nelabvēlīgo lēmumu 
skaits 
B n 
3 –0,80381 16,64743 
4 –0,76339 7,68627 
5 –0,72982 4,67136 
6 –0,69962 3,25573 
7 –0,67129 2,45431 
8 –0,64406 1,94369 
9 –0,61750 1,59105 
10 –0,59135 1,33295 
11 –0,56542 1,13566 
12 –0,53960 0,97970 
13 –0,51379 0,85307 
14 –0,48791 0,74801 
15 –0,46191 0,65928 
16 –0,43573 0,58321 
17 –0,40933 0,51718 
18 –0,38266 0,45922 
19 –0,35570 0,40788 
20 –0,32840 0,36203 
21 –0,30072 0,32078 
22 –0,27263 0,28343 
23 –0,24410 0,24943 
24 –0,21509 0,21831 
25 –0,18557 0,18970 
26 –0,15550 0,16328 
27 –0,12483 0,13880 
28 –0,09354 0,11603 
29 –0,06159 0,09480 
30 –0,02892 0,07493 
31 –0,00449 0,05629 
32 0,03876 0,03876 
 
__________ L 375/40 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
3. papildinājums  
 
PROCEDŪRA RAŽOJUMA ATBILSTĪBAS PĀRBAUDEI PĒC IZGATAVOTĀJA LŪGUMA 
 
 1. Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai pēc izgatavotāja lūguma 
verificētu ražojuma atbilstību attiecībā uz piesārņotāju emisiju. 
 2. Ar minimālo paraugu skaitu, t.i. trīs motoriem, paraugu ņemšanas procedūra ir tāda, ka 
testu izturējušā partijā ar 30 % varbūtību ir 0,90 defektīvi motori (ražotāja risks = 10 %), bet pieņemtā partijā ar 65 %varbūtību ir 0,10 defektīvi motori (patērētāja risks = 10 %). 
 3. Katru piesārņotāju, kas minēts noteikumu 5.2.1. punktā, nosaka pēc šādas procedūras 
(sk. 2. att.). 
  Ja   L = piesārņotāja robežvērtība,   x
i = izlases i–tā motora mērījuma vērtība, 
  n = aktuālā parauga numurs.  4. Nosaka testa parauga statistisko pārbaudes vērtību, aprēķinot neatbilstīgo motoru skaitu, 
tas ir, x
i ≥ L. 
 5. Tad  
– ja testa statistiskais rezultāts ir mazāks par labvēlīgā lēmuma skaitli vai vienāds ar to 
attiecībā uz 5. tabulā noteiktā lieluma izlasi/paraugu, tad par piesārņotāju pieņem labvēlīgu lēmumu; 
 
– ja testa statistiskais rezultāts ir lielāks par nelabvēlīgā lēmuma skaitli vai vienāds ar 
to attiecībā uz 5. tabulā noteiktā lieluma izlasi/paraugu, tad par piesārņotāju pieņem nelabvēlīgu lēmumu; 
 
– pārējos gadījumos saskaņā ar noteikumiem 8.3.1. punktu testē papildu motoru un 
aprēķina procedūru piemēro par vienu vienību palielinātajai izlasei. 
  Labvēlīgo un nelabvēlīgo lēmumu skaitļi 5. tabulā ir aprēķināti pēc Starptautiskā 
standarta ISO 8422:1991. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/41
5. tabula.  Labvēlīgā un nelabvēlīgā lēmuma skaitļi 3. papildinājuma paraugu ņemšanas 
plānā 
 
Minimālais paraugu skaits: 3 
 
 
Testēto motoru 
kumulatīvais skaits 
(parauga lielums) Labvēlīgo lēmumu skaits Nelabvēlīgo lēmumu 
skaits 
3 – 3 
4 0 4 
5 0 4 
6 1 5 
7 1 5 
8 2 6 
9 2 6 
10 3 7 
11 3 7 
12 4 8 
13 4 8 
14 5 9 
15 5 9 
16 6 10 
17 6 10 
18 7 11 
19 8 9 
  L 375/42 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
1. pielikums  
 
(STANDARTA MOTORA) MOTORA GALVENIE PARAMETRI UN INFORMĀCIJA PAR 
TESTA NORISI 1 
 
1. MOTORA APRAKSTS 
 
1.1.  Izgatavotājs:............................................................................................................ ...... 
1.2.  Motora kods, ko piešķir izgatavotājs:........................................................................... 
1.3.  Cikls: četrtaktu/divtaktu 2 
1.4.  Cilindru skaits un novietojums:.................................................................................... 1.4.1.  Cilindra diametrs: ..................................................................................................mm  
1.4.2.  Virzuļa gājiens:....................................................................................................... mm 
1.4.3.  Cilindru darbības secība:..............................................................................................  
1.5.  Motora darba tilpums: ...........................................................................................cm
3 
1.6.  Tilpuma kompresijas pakāpe 3: .................................................................................... 
1.7.  Degkameras un virzuļa galviņas rasējums(-i): ............................................................ 1.8.  Ieplūdes un izplūdes atveru minimālais šķērsgriezuma laukums: .........................cm² 1.9.  Brīvgaitas apgriezienu skaits: .............................................................................min
–1 
1.10.  Maksimālā lietderīgā jauda: kW, kas atbilst apgriezieniem ...............................min–1 
1.11.  Atļautie maksimālie motora apgriezieni: ............................................................min–1 
1.12.  Maksimālais lietderīgais griezes moments: ........Nm, kas atbilst apgriezieniem min–1 
1.13.   Sadedzes sistēma: kompresijaizdedze/dzirksteļaizdedze (2) 
1.14.   Degviela: dīzeļdegviela/ LPG /NG-H/NG-L/NG-HL/etanols (1) 
1.15.   Dzesēšanas sistēma 
1.15.1.  Šķidrums 1.15.1.1. Šķidruma veids: ..................................................................................................... ...... 
1.15.1.2. Cirkulācijas sūknis(-ņi) ir/nav 
(2) 
1.15.1.3. Raksturojums vai marka(-as) un tips(-i) (pēc vajadzības):........................................... 1.15.1.4. Piedziņas pārnesumskaitlis(-ļi) (pēc vajadzības): ....................................................... 1.15.2.  Gaiss 1.15.2.1. Ventilators: ir/nav 
(2) 
1.15.2.2. Raksturojums vai marka(-as) un tips(-i) (pēc vajadzības):........................................... 1.15.2.3. Piedziņas pārnesumskaitlis(-ļi) (pēc vajadzības): ........................................................ 1.16.  Izgatavotāja atļautā temperatūra  
1.16.1.  Dzesēšana ar šķidrumu: maksimālā izplūdes temperatūra:.......................................K 1.16.2.  Gaisdzese: ............ atskaites punkts: ...................... 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/43
1.16.3. Maksimālā temperatūra atskaites punktā: ................................................................K 
1.16.3.1.1. Maksimālā gaisa temperatūra ieplūdes starpdzesētāja izplūdes atverē (pēc 
vajadzības) ................................................................................................................K 
1.16.4. Maksimālā izplūdes temperatūra izplūdes caurulē, tieši blakus izplūdes kolektora 
ārējam atlokam vai turbokompresoram:....................................................................K 
1.16.5.  Degvielas temperatūra: minimālā .................K, maksimālā .....................................K   dīzeļmotoriem degvielas sūkņa ieplūdes atverē, ar gāzi darbināmo motoru spiediena 
regulatora pēdējā posmā. 
1.16.6.  Degvielas spiediens: minimālais ......................kPa, maksimālais ........................kPa   spiediena regulatora pēdējā posmā, tikai ar NG darbināmiem gāzes motoriem. 
1.16.7.  Smēreļļas temperatūra: minimālā ..................K, maksimālā ....................................K 1.17  Uzpūtes iekārta:  ir/nav 
(2) 
1.17.1.  Marka: ................................................................................................................ .......... 
1.17.2.  Tips:................................................................................................................. ............. 
1.17.3.  Sistēmas apraksts  (piemēram, maksimālais uzpūtes spiediens, izlaišanas vārsts, ja vajadzīgs): .............. 1.17.4.  Starpdzesētājs: ir/nav 
(2) 
1.18.   Ieplūdes sistēma 
  Pieļaujamais maksimālais ieplūdes retinājums, kas atbilst motora nominālajiem 
apgriezieniem un 100 % slodzei, kas norādīta Noteikumos Nr. 24, un turpat 
noteiktajiem darbības nosacījumiem:.................................................................... kPa 
1.19.   Izplūdes sistēma 
  Pieļaujamais maksimālais izplūdes pretspiediens, kas atbilst motora nominālajiem 
apgriezieniem un 100 % slodzei, kas norādīta Noteikumos Nr. 24, un turpat noteiktajiem darbības nosacījumiem:.....................................................................kPa 
  Izplūdes sistēmas tilpums: .................................................................................... dm³ 
 2.  PASĀKUMI GAISA PIESĀRŅOJUMA SAMAZINĀŠANAI  2.1. Ierīce kartera gāzu pārstrādei (apraksts un rasējumi): .................................................. 
................................................................... 
2.2.  Papildu piesārņojuma novēršanas ierīces (ja tādas ir un ja uz tām neattiecas cita 
pozīcija) 
2.2.1.  Katalītiskais pārveidotājs: ir/nav 
(2) 
2.2.1.1. Marka(-as): ........................................................................................................... ........ 
2.2.1.2. Tips(-i):............................................................................................................. ............ L 375/44 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
2.2.1.3. Katalītisko pārveidotāju un elementu skaits:....................... 
2.2.1.4. Katalītiskā(-o) pārveidotāja(-u) izmēri, forma un tilpums: .......................................... 2.2.1.5. Katalītiskās darbības veids:..........................................................................................  
2.2.1.6. Kopējais dārgmetālu saturs: ......................................................................................... 2.2.1.7. Relatīvā koncentrācija: ............................................................................................... .. 
2.2.1.8. Substrāts (struktūra un viela):.......................................................................................  
2.2.1.9. Elementa blīvums:..................................................................................................... ... 
2.2.1.10. Katalītiskā(-o) pārveidotāja(-u) korpusa veids:............................................................ 2.2.1.11. Katalītiskā pārveidotāja novietojums (vieta izplūdes vadā un standarta attālums): ....   ............................................................................................................................. ......... 
2.2.2.  Skābekļa devējs: ir/nav 
(2) 
2.2.2.1. Marka(-as): ........................................................................................................... ........ 
2.2.2.2. Tips:................................................................................................................. ............. 
2.2.2.3. Novietojums: .......................................................................................................... ...... 
2.2.3.  Gaisa iesmidzināšana: ir/nav (2) 
2.2.3.1. Veids (ar gaisa impulsu, ar gaisa sūkni u.tml.): .......................................................... 2.2.4.  EGR : ir/nav 
(2)  
2.2.4.1. Parametri (caurplūdums u.c.): ...................................................................................... 2.2.5.  Makrodaļiņu filtrs: ir/nav 
(2) 
2.2.5.1. Makrodaļiņu filtra izmēri, forma un tilpums:............................................................... 2.2.5.2. Makrodaļiņu filtra veids un konstrukcija: .................................................................... 2.2.5.3. Novietojums (standarta attālums izplūdes vadā):......................................................... 2.2.5.4. Reģenerēšanas metodes vai sistēmas apraksts un/vai rasējums: .................................. 2.2.6 . Citas sistēmas: ir/nav 
(2) 
2.2.6.1. Apraksts un darbība:.................................................................................................. ... 
 3.  DEGVIELAS PADEVE  3.1.  Dīzeļmotoriem 
3.1.1.  Padeves sūknis  Spiediens 
(3): ………kPa vai parametru diagramma (2): ............................................... 
3.1.2.  Iesmidzināšanas sistēma 3.1.2.1. Sūknis 3.1.2.1.1.  Marka(-as): ........................................................................................................ ........... 
3.1.2.1.2. Tips(-i):........................................................................................................... .............. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/45
3.1.2.1.3. Padeve: mm³(3) uz vienu takti, motoram darbojoties ar ātrumu .......min–1 un pilnīgu 
iesmidzināšanu, vai raksturīga diagramma (2) (3): ................... 
  ............................................................................................................................. ......... 
 Minēt izmantoto metodi: motorā/sūkņa stendā (2) 
 Ja izmanto padeves vadību, norādīt raksturīgo degvielas padevi un padeves spiedienu 
attiecībā pret motora apgriezieniem.  
3.1.2.1.4. Iesmidzināšanas apsteidze 
3.1.2.1.4.1. Iesmidzināšanas apsteidzes līkne (3): ............................................................................ 
3.1.2.1.4.2. Statiskās iesmidzināšanas regulējums (3):..................................................................... 
3.1.2.2. Iesmidzināšanas cauruļu sistēma 3.1.2.2.1. Garums: ............................................................................................................. .....mm 
3.1.2.2.2. Iekšējais diametrs: ................................................................................................. .mm 
3.1.2.3. Smidzinātājs(-i) 3.1.2.3.1. Marka(-as): ......................................................................................................... .......... 
3.1.2.3.2. Tips(-i):........................................................................................................... .............. 
3.1.2.3.3. Atvēršanas spiediens: .........................................................................................kPa 
(3) 
  vai raksturīga diagramma (2)(3):..................................................................................... 
3.1.2.4. Regulators 3.1.2.4.1. Marka(-as): ......................................................................................................... .......... 
3.1.2.4.2. Tips(-i):........................................................................................................... .............. 
3.1.2.4.3. Apgriezieni, kurus sasniedzot, iedarbojas ierobežotājs, ja ir pilna slodze: ........min
–1 
3.1.2.4.4. Maksimālie apgriezieni bez slodzes: ..................................................................min–1 
3.1.2.4.5. Apgriezieni brīvgaitā: .........................................................................................min–1 
3.1.3. Aukstās palaišanas sistēma 3.1.3.1. Marka(-as): .......................................................................................................... ........ 
3.1.3.2. Tips(-i):............................................................................................................. ............ 
3.1.3.3. Apraksts:............................................................................................................. .......... 
3.1.3.4. Palaišanas palīgierīce: ............................................................................................... ... 
3.1.3.4.1. Marka: .............................................................................................................. ............ 
3.1.3.4.2. Tips:............................................................................................................... ............... 
3.2. Ar gāzi darbināmiem motoriem
 (6) 
3.2.1.  Degviela: dabasgāze/ LPG  (2) 
3.2.2. Spiediena regulators(-i) vai iztvaikotājs/spiediena regulators(-i) (3) 
3.2.2.1. Marka(-as): ........................................................................................................... ........ 
3.2.2.2. Tips(-i):............................................................................................................. ............ 
3.2.2.3. Spiediena samazināšanas pakāpes:............................................................................... L 375/46 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
3.2.2.4. Spiediens pēdējā pakāpē: minimālais ................kPa, maksimālais .......................kPa 
3.2.2.5. Galveno regulēšanas punktu skaits: ............................................................................. 3.2.2.6. Brīvgaitas apgriezienu regulēšanas punktu skaits: ...................................................... 3.2.2.7. Apstiprinājuma numurs saskaņā ar Noteikumiem Nr.: ............................................... 3.2.3. Degvielas padeves sistēma: ar jaucējagregātu/ar gāzes iesmidzināšanu/ar šķidruma 
iesmidzināšanu/ar tiešo iesmidzināšanu 
(2) 
3.2.3.1. Maisījuma koncentrācijas regulēšana: ......................................................................... 3.2.3.2. Sistēmas apraksts un/vai shēma un rasējumi: .............................................................. 3.2.3.3. Apstiprinājuma numurs saskaņā ar Noteikumiem Nr. ................................................ 3.2.4. Jaucējagregāts 3.2.4.1. Skaits: .............................................................................................................. ............ 
3.2.4.2. Marka(-as): ........................................................................................................... ........ 
3.2.4.3. Tips(-i):............................................................................................................. ............ 
3.2.4.4. Novietojums: .......................................................................................................... ...... 
3.2.4.5. Regulēšanas iespējas: ................................................................................................. .. 
3.2.4.6. Apstiprinājuma numurs saskaņā ar Noteikumiem Nr. ................................................ 3.2.5. Iesmidzināšana ar ieplūdes kolektoru 3.2.5.1. Iesmidzināšana: vienā punktā / vairākos punktos 
(2) 
3.2.5.2. Iesmidzināšana: nepārtrauktā / sinhronā / secīgā (2) 
3.2.5.3. Iesmidzināšanas iekārta 3.2.5.3.1. Marka(-as): ........................................................................................................ .......... 
3.2.5.3.2. Tips(-i): .......................................................................................................... .............. 
3.2.5.3.3. Regulēšanas iespējas: ............................................................................................... .... 
3.2.5.3.4. Apstiprinājuma numurs saskaņā ar Noteikumiem Nr. ................................................ 3.2.5.4. Degvielas sūknis (ja ir):............................................................................................. ... 
3.2.5.4.1. Marka(-as): ........................................................................................................ .......... 
3.2.5.4.2. Tips(-i): .......................................................................................................... .............. 
3.2.5.4.3. Apstiprinājuma numurs saskaņā ar Noteikumiem Nr. ................................................ 3.2.5.5. Smidzinātājs(-i) ..................................................................................................... ...... 
3.2.5.5.1. Marka(-as): ........................................................................................................ .......... 
3.2.5.5.2. Tips(-i):........................................................................................................... .............. 
3.2.5.5.3. Apstiprinājuma numurs saskaņā ar Noteikumiem Nr. ................................................ 3.2.6.  Tiešā iesmidzināšana 3.2.6.1. Degvielas sūknis / spiediena regulators 
(2) 
3.2.6.1.1. Marka(-as): ......................................................................................................... .......... 
3.2.6.1.2. Tips(-i):........................................................................................................... .............. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/47
3.2.6.1.3. Iesmidzināšanas regulējums: ....................................................................................... 
3.2.6.1.4. Apstiprinājuma numurs saskaņā ar Noteikumiem Nr. ................................................ 3.2.6.2. Smidzinātājs(-i) 3.2.6.2.1. Marka(-as): ........................................................................................................ .......... 
3.2.6.2.2. Tips(-i): .......................................................................................................... .............. 
3.2.6.2.3. Atvēršanas spiediens vai raksturīga diagramma 
(3): .................................................... 
3.2.6.2.4. Apstiprinājuma numurs saskaņā ar Noteikumiem Nr. ................................................ 3.2.7. Elektroniskās vadības vienība ( ECU ) 
3.2.7.1. Marka(-as): .......................................................................................................... ........ 
3.2.7.2. Tips(-i): ............................................................................................................ ............ 
3.2.7.3. Regulēšanas iespējas: ................................................................................................. .. 
3.2.8. NG degvielai atbilstīga iekārta 
3.2.8.1. Iekārtas 1. variants (tikai, apstiprinot motoru atbilstību vairāku specifisku sastāvu 
degvielām) 
3.2.8.1.1. Degvielas sastāvs:    
metāns (CH
4): bāze:....molu %  min......molu %  maks.....molu %  
etāns (C 2H 6): bāze:....molu %  min......molu %  maks.....molu %  
propāns (C 3H 8): bāze:....molu %  min......molu %  maks.....molu %  
butāns (C 4H 10): bāze:....molu %  min......molu %  maks.....molu %  
C5/C5+: bāze:....molu %  min......molu %  maks.....molu %  
skābeklis (O 2): ................. bāze:....molu %  min......molu %  maks.....molu %  
inertās gāzes (N 2, He 
utt.) bāze:....molu %  min......molu %  maks.....molu %  
 3.2.8.1.2. Smidzinātājs(-i) 3.2.8.1.2.1. Marka(-as):  3.2.8.1.2.2. Tips(-i):  3.2.8.1.3. Citi (pēc vajadzības) 3.2.8.2. Iekārtas 2. variants (tikai, apstiprinot motoru atbilstību vairāku specifisku sastāvu 
degvielām) 
 4. VĀRSTU IESTATĪJUMS  4.1. Maksimālais vārsta gājiens un atvēruma un aizvēruma leņķis attiecībā pret nāves punktiem 
vai līdzvērtīgi dati ..................................... 
4.2. Atskaites un/vai iestatījuma diapazoni 
(2) : ................................... L 375/48 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
5. AIZDEDZES SISTĒMA (TIKAI DZIRKSTEĻAIZDEDZES MOTORIEM)  5.1. Aizdedzes sistēmas tips: 
ar kopēju spoli un kontaktiem/ar atsevišķu spoli un kontaktiem/cits (norādīt) 
(2) 
5.2. Aizdedzes vadības ierīce 5.2.1. Marka(-as): .............................................................. 5.2.2. Tips(-i): .............................................................. 5.3. Aizdedzes apsteidzes līkne/apsteidzes karte 
(2) (3) : 
..................................................................... 
5.4. Aizdedzes iestatījums: (3): ..... grādi pirms TDC , ja ātrums ir ....... min–1 un MAP  ................. 
kPa 
5.5. Aizdedzes sveces 
5.5.1. Marka(-as): .............................................................. 5.5.2. Tips(-i): .............................................................. 5.5.3. Atstarpes iestatījums: ........................................................mm 5.6. Indukcijas spole(s) 
5.6.1. Marka(-as): .............................................................. 5.6.2. Tips(-i): ..............................................................  6. MOTORA DARBINĀTS APRĪKOJUMS    Motors testam jānodod kopā ar palīgierīcēm, kas vajadzīgas motora darbībai (piemēram, 
ventilatoru, ūdens sūkni u.c.), kā norādīts Noteikumos Nr. 24 un saskaņā ar turpat 
noteiktajiem darbības nosacījumiem. 
  
6.1. Palīgierīces, ar ko motors jāaprīko testēšanas nolūkā 
   Ja nav iespējams vai nav lietderīgi palīgierīces uzstādīt testēšanas stendā, tad jauda, ko tās 
absorbē, jānosaka un jāatskaita no visā darbības diapazonā testa ciklā izmērītās motora 
jaudas. 
 
6.2. Palīgierīces, kas jānoņem no motora testēšanas nolūkā 
   Palīgierīces, kas vajadzīgas tikai transportlīdzekļa ekspluatācijai (piemēram, gaisa 
kompresors, gaisa kondicionēšanas sistēma u.c.), testēšanas nolūkā jānoņem. Ja 
palīgierīces nevar noņemt, tad jaudu, ko tās absorbē, drīkst noteikt un pieskaitīt motora jaudai, kura izmērīta visā darbības diapazonā testa ciklā(-os). 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/49
 
7. PAPILDU INFORMĀCIJA PAR TESTA NOSACĪJUMIEM  7.1. Izmantotās smēreļļas 
7.1.1. Marka: ................................................................. 7.1.2. Tips: .................................................................  (norādīt eļļas procentus maisījumā, ja smēreļļu un degvielu sajauc): ................................ 7.2. Ar motoru darbināms aprīkojums (pēc vajadzības) 
 Jauda, ko absorbē palīgierīces, jānosaka tikai,  – ja motors nav aprīkots ar palīgierīcēm, kas vajadzīgas motora darbībai, un/vai  – ja motors ir aprīkots ar palīgierīcēm, kas nav vajadzīgas motora darbībai.  7.2.1. Uzskaitījums un identifikācijas dati: ..................................  7.2.2. Jauda, kas absorbē atbilstīgi dažādiem norādītajiem motora apgriezieniem:  
Aprīkojums Absorbētā jauda (kW), kas atbilst dažādiem motora apgriezieniem 
 Brīvgaitā Ar maziem 
apgriezienie
m Ar lieliem apgriezieniem A apgriezieni 
(7) B apgriezieni  
(7) C apgriezieni  
(7) Standarta apgriezieni 
(8) 
P(a) 
Palīgierīces, kas 
vajadzīgas motora darbībai (jāatskaita no izmērītās motora jaudas). 
Sk. 6.1. punktu        
P(b) Palīgierīces, kas 
vajadzīgas motora darbībai (jāpieskaita izmērītajai motora 
j audai). 
Sk. 6.2. punktu        
 L 375/50 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
8. MOTORA DARBĪBA 
 8.1. Motora apgriezieni 
(9) 
  Mazi apgriezieni (n
lo): ..................................................min–1 
 Lieli apgriezieni (n hi): .................................................min–1 
  ESC un ELR ciklos 
 Brīvgaitā: .................................................................min
–1 
 Motora A apgriezieni: .........................................................min–1 
 Motora B apgriezieni: .........................................................min–1 
 Motora C apgriezieni: .........................................................min–1 
 ETC ciklā 
 Nominālie apgriezieni: .................................................min–1 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/51
8.2. Motora jauda kilovatos (ko mēra saskaņā ar Noteikumu Nr. 24 nosacījumiem), kW 
 
   Motora apgriezieni 
 
 Brīvgaitā A apgriezieni (
7) B apgriezieni (
7) C apgriezieni (
7) Standarta 
apgriezieni(8) 
P(m) 
Testēšanas stendā izmērītā jauda   
 
     
P(a) 
Jauda, ko absorbē palīgierīces, kuras jāuzstāda testēšanas nolūkā 
– ja palīgierīces ir uzstādītas – ja palīgierīces nav 
uzstādītas    
    
0      
0      
0      
0      
0 
P(b) 
Jauda, ko absorbē 
palīgierīces, kuras jānoņem testēšanas nolūkā 
– ja palīgierīces ir uzstādītas – ja palīgierīces nav 
uzstādītas   
   
 
0     
 
0     
 
0     
 
0     
 
0 
P(n) 
Motora lietderīgā jauda: = P(m) – P(a) + P(b)  
 
     
 
 8.3. Dinamometra iestatījumi (kW) 
  Dinamometra iestatījumiem ESC un ELR testos un ETC testa standarta ciklā 
jāpamatojas uz motora lietderīgo jaudu P(n), kas noteikta 8.2. punktā. Ieteicams motoru 
testēšanas stendā uzstādīt atbilstīgi lietderīgās jaudas iestatījumiem. Šajā gadījumā P(m) un P(n) ir identiski. Ja ar šādiem nosacījumiem nav lietderīgi vai nav iespējams motoru darbināt atbilstīgi lietderīgās jaudas iestatījumiem, tad dinamometra iestatījumi jākoriģē atbilstīgi lietderīgās jaudas iestatījumiem pēc iepriekšminētās formulas. 
 L 375/52 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
8.3.1. ESC un ELR testi 
 
 Dinamometra iestatījumi jāaprēķina pēc formulas, kas ir 4. pielikuma 1. papildinājuma 
1.2. punktā. 
 
Procentuālā 
slodze Motora apgriezieni  
 Brīvgaitā A apgriezieni  B apgriezieni  C apgriezieni  
10  –    
25   –    
50   –    
75  –    
100     
 8.3.2. ETC tests 
  Ja motors nav testēts lietderīgās jaudas nosacījumos, tad motora izgatavotājam 
jāiesniedz un tehniskajam dienestam jāapstiprina korekcijas formula, pēc kuras izmērīto 
jaudu vai izmērīto cikla darbu, kas noteikts saskaņā ar 4. pielikuma 2. papildinājuma 2. punktu, pārrēķina lietderīgajā jaudā vai lietderīgajā cikla darbā visā cikla darbības diapazonā. 
 
   Parindes
 
 
(1) Par nestandarta motoriem un sistēmām ziņas, kas ir līdzvērtīgas šeit minētajām, sniedz 
izgatavotājs. 
(2) Nevajadzīgo svītrot. 
(3) Norādīt pielaidi. 
(6) Ja sistēmas ir veidotas citādi, sniegt līdzvērtīgu informāciju (attiecībā uz 3.2. punktu). 
(7) ESC tests 
(8) Tikai ETC tests. 
(9) Norādīt pielaidi; tai jābūt ± 3 % no vērtības, ko deklarējis izgatavotājs. 
__________ 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/53
1. pielikums — 1. papildinājums  
 
AR MOTORU SAISTĪTO TRANSPORTLĪDZEKĻA DAĻU PARAMETRI 
 
 
1. Ieplūdes sistēmas retinājums, kas atbilst motora nominālajiem apgriezieniem un 
100 procentu slodzei: ............................................kPa 
 2. Izplūdes sistēmas pretspiediens, kas atbilst motora nominālajiem apgriezieniem un 
100 procentu slodzei: ............................................kPa 
 3. Izplūdes sistēmas tilpums: ........................................cm³  4. Jauda, ko absorbē palīgierīces, kuras vajadzīgas motora darbībai, kā norādīts Noteikumos 
Nr. 24 un turpat noteiktajos darbības nosacījumos. 
 
Aprīkojums Absorbētā jauda (kW), kas atbilst dažādiem motora apgriezieniem 
 Brīvgait
ā Mazi apgriezieni Lieli apgriezieni A apgriezieni 
(1) B apgriezieni 
(1) C apgriezieni 
(1) N ominālie 
apgriezieni(2) 
P(a) 
Palīgierīces, kas vajadzīgas motora darbībai (jāatskaita no izmērītās motora 
jaudas). 
Sk. 1. pielikuma 6.1. punktu        
 
(1) ESC testā 
(2) Tikai ETC testā. 
__________  L 375/54 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
1. pielikums — 2. papildinājums  
 
MOTORU SAIMES GALVENIE PARAMETRI 
 
 
1. KOPĒJIE PARAMETRI  1.1. Sadedzes cikls: .....................................................  1.2. Dzesētājvide: .......................................................  1.3. Cilindru skaits 
(1)................................................. 
 1.4. Atsevišķu cilindru darba tilpums: .....................................  1.5. Gaisa ieplūdes metode: .............................................  1.6. Degkameras tips/konstrukcija: .......................................  1.7. Vārsts un atveres — konfigurācija, izmērs un skaits: ...................  ....................................................................... 1.8. Degvielas padeves sistēma: ..........................................................  1.9. Aizdedzes sistēma (gāzes motoriem): ........................................  1.10. Dažādas funkcijas:   – uzpūtes dzesēšanas sistēma 
(1): ........................................... 
 – izplūdes gāzu recirkulācija (1): ....................................... 
 – ūdens iesmidzināšana/emulģēšana (1): ........................................ 
 – gaisa iesmidzināšana (1)..................................................... 
 1.11. Izplūdes pēcapstrāde 
(1): ..................................................................... 
  Pierādījums identiskai (vai mazākajai standarta motora gadījumā) attiecībai:  sistēmas kapacitāte pret degvielas padevi virzuļa gājienam, ievērojot diagrammas numuru(-
us): .................................................. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/55
2. MOTORU SAIMES APRAKSTS 
 2.1. Dīzeļmotoru saimes nosaukums: .......................................  2.1.1. Šīs saimes motoru specifikācija:      
     S t a n d a r t a  
motors 
Motora tips      
Cilindru skaits      
Nominālais apgriezienu skaits (min
–1)      
Degvielas padeve virzuļa gājienam (mm³)      
Nominālā lietderīgā jauda (kW)      
Apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā (min
–1)      
Degvielas padeve virzuļa gājienam (mm³)      
Maksimālais griezes moments (Nm)      
Mazākais brīvgaitas apgriezienu skaits (min
–1)      
Cilindra darba tilpums (% no standarta motora)     100 
 L 375/56 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
2.2. Gāzes motoru saimes nosaukums: ........................................... 
 2.2.1 Šīs saimes motoru specifikācija:  
     Standarta motors
Motora tips      
Cilindru skaits      
Nominālais apgriezienu skaits (min
–1)      
Degvielas padeve virzuļa gājienam (mg)      
Nominālā lietderīgā jauda (kW)      
Apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā (min
–1)      
Degvielas padeve virzuļa gājienam (mm³)      
Maksimālais griezes moments (Nm)      
Mazākais brīvgaitas apgriezienu skaits (min
–1)      
Cilindra darba tilpums (% no standarta motora)     100 
Aizdedzes iestatījums      
EGR  plūsma      
Gaisa sūknis ir/nav      
Gaisa sūkņa faktiskais caurplūdums      
 
(1) Ja nav piemērojams, atzīmēt ar „N/A” 
 
__________ 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/57
1. pielikums — 3. papildinājums  
 
VIENAS MOTORU SAIMES MOTORU TIPA GALVENIE PARAMETRI (1) 
 
1. MOTORA APRAKSTS 
 1.1. Izgatavotājs: ................................................... 1.2. Motora kods, ko piešķir izgatavotājs: ..................................... 1.3. Cikls: četrtaktu/divtaktu 
(2) 
1.4. Cilindru skaits un novietojums: ............................ 1.4.1. Cilindra diametrs: .........................................................mm 1.4.2. Virzuļa gājiens: .......................................................mm 1.4.3. Cilindru darbības secība: ................................................... 1.5. Motora darba tilpums: .............................................cm³ 1.6. Tilpuma kompresijas pakāpe 
(3): ................................ 
1.7. Degkameras un virzuļa galvas rasējums(-i): .............. 
................................................................. 
1.8. Ieplūdes un izplūdes atveru minimālais šķērsgriezuma laukums: 
..............................................................cm² 
1.9. Brīvgaitas apgriezieni: ...............................................min–1 
1.10. Maksimālā lietderīgā jauda: ..................kW ..................min–1 
1.11. Maksimālie atļautie motora apgriezieni: .............................min–1 
1.12. Maksimālais lietderīgais griezes moments: .................Nm ..................min–1 
1.13.  Iekšdedzes sistēma:: kompresijaizdedze/dzirksteļaizdedze (2) 
1.14. Degviela: dīzeļdegviela/ LPG /NG-H/NG-L/NG-HL/etanols (1) 
1.15. Dzesēšanas sistēma 1.15.1. Ar šķidrumu 1.15.1.1. Šķidruma raksturojums ............................................... 1.15.1.2. Cirkulācijas sūknis: ir/nav 
(2) 
1.15.1.3. Raksturojums vai marka(-as) un tips(-i) (ja ir): .........  ................................................................. 1.15.1.4. Piedziņas pārnesumskaitlis(-ļi) (pēc vajadzības): ................................. 1.15.2. Ar gaisu 1.15.2.1. Ventilators: ir/nav 
(2) L 375/58 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
1.15.2.2. Raksturojums vai marka(-as) un tips(-i) (ja ir): ......... 
 ................................................................. 1.15.2.3. Piedziņas pārnesumskaitlis(-ļi) (pēc vajadzības): ................................. 1.16.  Izgatavotāja atļautā temperatūra 
1.16.1. Dzesēšana ar šķidrumu: maksimālā izplūdes temperatūra: .................K 1.16.2. Gaisdzese: atskaites punkts: ...............................  Maksimālā temperatūra atskaites punktā: ....................K 1.16.3. Maksimālā gaisa temperatūra ieplūdes starpdzesētāja izplūdes atverē (pēc 
vajadzības): ...................................K 
1.16.4. Maksimālā izplūdes temperatūra izplūdes caurulē(-ēs), tieši blakus izplūdes 
kolektora ārējam atlokam(-iem) vai turbokompresoram(-iem): 
...............................................K 
1.16.5. Degvielas temperatūra: minimālā ..............K, maksimālā ................K 
 dīzeļmotoriem degvielas sūkņa ieplūdes atverē, ar gāzi darbināmo motoru spiediena 
regulatora pēdējā posmā 
1.16.6. Degvielas spiediens: minimālais ..............kPa, maksimālais ...............kPa  spiediena regulatora pēdējā posmā, tikai ar NG darbināmiem motoriem 
1.16.7. Smēreļļas temperatūra: minimālā .............K, maksimālā.............K 1.17. Uzpūtes iekārta:  ir/nav 
(2) 
1.17.1. Marka: ........................................................... 1.17.2. Tips: ........................................................... 1.17.3. Sistēmas apraksts (piemēram, maksimālais uzpūtes spiediens, izlaišanas vārsts, ja 
vajadzīgs): .................................. 
1.17.4. Starpdzesētājs: ir/nav 
(2) 
1.18.  Ieplūdes sistēma 
 Pieļaujamais maksimālais ieplūdes retinājums, kas atbilst motora nominālajiem 
apgriezieniem un 100 procentu slodzei, kā norādīts Noteikumu Nr. 24 darbības 
nosacījumos un saskaņā ar tiem: .............................kPa 
1.19.  Izplūdes sistēma 
 Pieļaujamais maksimālais izplūdes pretspiediens, kas atbilst motora nominālajiem 
apgriezieniem un 100 procentu slodzei, kā norādīts Noteikumu Nr. 24 darbības nosacījumos un saskaņā ar tiem: .............................kPa 
 Izplūdes sistēmas tilpums: .......................................cm³ 
 2. PASĀKUMI GAISA PIESĀRŅOJUMA SAMAZINĀŠANAI  2.1. Ierīce kartera gāzu pārstrādei (apraksts un rasējumi): 
................................................................. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/59
2.2. Papildu piesārņojuma novēršanas ierīces (ja tādas ir un ja uz tām neattiecas cita 
pozīcija): 
2.2.1. Katalītiskais pārveidotājs: ir/nav (2) 
2.2.1.1. Katalītisko pārveidotāju un elementu skaits: .................... 
2.2.1.2. Katalītiskā pārveidotāja(-u) izmēri, forma un tilpums: .....  ................................................................. 2.2.1.3. Katalītiskās darbības veids: ....................................... 2.2.1.4. Kopējais dārgmetālu saturs: ................................ 2.2.1.5. Relatīvā koncentrācija: ......................................... 2.2.1.6. Substrāts (struktūra un viela): ............................. 2.2.1.7. Elementa blīvums: ................................................... 2.2.1.8. Katalītiskā pārveidotāja(-u) korpusa veids: .................. 2.2.1.9. Katalītiskā pārveidotāja(-u) novietojums (vieta izplūdes vadā un standarta 
attālums): .................................. ................................................................. 
2.2.2. Skābekļa devējs: ir/nav 
(2) 
2.2.2.1. Tips: ........................................................... 2.2.3. Gaisa iesmidzināšana: ir/nav 
(2) 
2.2.3.1. Tips (ar gaisa impulsu, ar gaisa sūkni u.tml.): ............................... 2.2.4. EGR : ir/nav 
(2) 
2.2.4.1. Parametri (caurplūdums u.c.): ............................... 2.2.5. Makrodaļiņu filtrs: ir/nav 
(2) 
 2.2.5.1. Makrodaļiņu filtra izmēri, forma un tilpums: .........  ................................................................. 2.2.5.2. Makrodaļiņu filtra tips un konstrukcija: ........................ 2.2.5.3. Novietojums (standarta attālums izplūdes vadā): .............. 2.2.5.4. Reģenerēšanas metodes vai sistēmas apraksts un/vai rasējums: ...  ................................................................. 2.2.6. Citas sistēmas: ir/nav 
(2) 
2.2.6.1. Apraksts un darbība: ......................................  L 375/60 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
3. DEGVIELAS PADEVE 
 3.1. Dīzeļmotoriem 
3.1.1. Padeves sūknis  Spiediens 
(3): ..............kPa vai raksturīga diagramma (2): .... 
 ................................................................. 3.1.2. Iesmidzināšanas sistēma 3.1.2.1. Sūknis 3.1.2.1.1. Marka(-as): ........................................................ 3.1.2.1.2. Tips(-i): ........................................................ 3.1.2.1.3. Padeve: mm³ 
(3) uz vienu takti, motoram darbojoties ar ātrumu ........min–1 un pilnīgu 
iesmidzināšanu, vai raksturīga diagramma (2) (3): ............. 
 .................................................................  Minēt izmantoto metodi: motorā/sūkņa stendā 
(2) 
 Ja izmanto padeves vadību, norādīt raksturīgo degvielas padevi un padeves 
spiedienu attiecībā pret motora apgriezieniem. 
3.1.2.1.4. Iesmidzināšanas apsteidze 3.1.2.1.4.1. Iesmidzināšanas apsteidzes līkne 
(3): ..................................... 
3.1.2.1.4.2. Statiskās iesmidzināšanas regulējums (3): ..................................... 
3.1.2.2. Iesmidzināšanas cauruļu sistēma 3.1.2.2.1. Garums: .......................................................mm 3.1.2.2.2. Iekšējais diametrs: ............................................mm 3.1.2.3. Smidzinātājs(-i) 3.1.2.3.1. Marka(-as): .......................................................  3.1.2.3.2. Tips(-i): .......................................................  3.1.2.3.3. Atvēršanas spiediens: ........................................kPa
(3) 
 vai raksturīgā diagramma (2) (3): ................................. 
3.1.2.4. Regulators 3.1.2.4.1. Marka(-as): .......................................................  3.1.2.4.2. Tips(-i): ........................................................ 3.1.2.4.3. Apgriezieni, kurus sasniedzot, iedarbojas ierobežotājs, ja ir pilna slodze: 
..............min
–1 
3.1.2.4.4. Maksimālie apgriezieni bez slodzes: ......................................min–1 
3.1.2.4.5. Apgriezieni brīvgaitā: ...............................................min–1 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/61
3.1.3. Aukstās palaišanas sistēma 
3.1.3.1. Marka(-as): ........................................................ 3.1.3.2. Tips(-i): ........................................................ 3.1.3.3. Apraksts: .................................................... 3.1.3.4. Palaišanas palīgierīce: ......................................... 3.1.3.4.1. Marka: ........................................................... 3.1.3.4.2. Tips: ........................................................... 3.2. Ar gāzi darbināmiem motoriem
 
3.2.1. Degviela: dabasgāze/ LPG  (2) 
3.2.2. Spiediena regulators(-i) vai tvaicētājs/spiediena regulators(-i) (2) 
3.2.2.1. Marka(-as): ........................................................ 3.2.2.2. Tips(-i): ........................................................ 3.2.2.3. Spiediena samazināšanas pakāpes: ............................ 3.2.2.4. Spiediens pēdējā pakāpē: minimālais ..............kPa, maksimālais ...............kPa 3.2.2.5. Galveno regulēšanas punktu skaits: ............................... 3.2.2.6. Brīvgaitas apgriezienu regulēšanas punktu skaits: ............................... 3.2.2.7.  Apstiprinājuma numurs  ................................................ 3.2.3. Degvielas padeves sistēma: ar jaucējagregātu/ar gāzes iesmidzināšanu/ar šķidruma 
iesmidzināšanu/ar tiešo iesmidzināšanu 
(2) 
3.2.3.1. Maisījuma koncentrācijas regulēšana: .................................... 3.2.3.2. Sistēmas apraksts un/vai shēma, un rasējumi: ................. 
................................................................. 
3.2.3.3. Apstiprinājuma numurs ................................................ 3.2.4. Jaucējagregāts 3.2.4.1. Skaits: ......................................................... 3.2.4.2. Marka(-as): ........................................................ 3.2.4.3. Tips(-i): ........................................................ 3.2.4.4. Novietojums: ....................................................... 3.2.4.5. Regulēšanas iespējas: ....................................... 3.2.4.6. Apstiprinājuma numurs ................................................ 3.2.5. Iesmidzināšana ar ieplūdes kolektoru 3.2.5.1. Iesmidzināšana: vienā punktā/vairākos punktos
 (2) 
3.2.5.2. Iesmidzināšana: nepārtrauktā/sinhronā/secīgā (2) L 375/62 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
3.2.5.3. Iesmidzināšanas iekārta 
3.2.5.3.1. Marka(-as): ........................................................ 3.2.5.3.2. Tips(-i): ........................................................ 3.2.5.3.3. Regulēšanas iespējas: ....................................... 3.2.5.3.4. Apstiprinājuma numurs ................................................ 3.2.5.4. Degvielas sūknis (ja ir): .................................... 3.2.5.4.1. Marka(-as): ........................................................ 3.2.5.4.2. Tips(-i): ........................................................ 3.2.5.4.3. Apstiprinājuma numurs ................................................ 3.2.5.5. Smidzinātājs(-i): 3.2.5.5.1. Marka(-as): ........................................................ 3.2.5.5.2. Tips(-i): ........................................................ 3.2.5.5.3. Apstiprinājuma numurs ................................................ 3.2.6. Tiešā iesmidzināšana 3.2.6.1. Degvielas sūknis/spiediena regulators 
(2) 
3.2.6.1.1. Marka(-as): ........................................................ 3.2.6.1.2. Tips(-i): ........................................................ 3.2.6.1.3. Iesmidzināšanas regulējums: ............................................... 3.2.6.1.4. Apstiprinājuma numurs ................................................ 3.2.6.2. Smidzinātājs(-i) 3.2.6.2.1. Marka(-as): ........................................................ 3.2.6.2.2. Tips(-i): ........................................................ 3.2.6.2.3. Atvēršanas spiediens vai raksturīgā diagramma 
(3): .................. 
................................................................. 
3.2.6.2.4. Apstiprinājuma numurs ................................................ 3.2.7. Elektroniskā vadības vienība ( ECU ) 
3.2.7.1. Marka(-as): ........................................................ 3.2.7.2. Tips(-i): ........................................................ 3.2.7.3. Regulēšanas iespējas: ....................................... 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/63
3.2.8. NG degvielai atbilstīga iekārta 
3.2.8.1. Smidzinātāja 1. variants (tikai, apstiprinot motoru atbilstību vairāku specifisku 
sastāvu degvielām) 
3.2.8.1.1. Degvielas sastāvs: 
 
metāns (CH 4): bāze:....molu %  min.....molu %  maks.....molu %  
etāns (C 2H 6): bāze:....molu %  min.....molu %  maks.....molu %  
propāns (C 3H 8): bāze:....molu %  min.....molu %  maks.....molu %  
butāns (C 4H 10): bāze:....molu %  min.....molu %  maks.....molu %  
C5/C5+: bāze:....molu %  min.....molu %  maks.....molu %  
skābeklis (O 2):  bāze:....molu %  min.....molu %  maks.....molu %  
inertā gāze (N 2, He 
u.c.): bāze:....molu %  min.....molu %  maks.....molu %  
 3.2.8.1.2. Smidzinātājs(-i) 3.2.8.1.2.1. Marka(-as): ........................................................ 3.2.8.1.2.2. Tips(-i): ........................................................ 3.2.8.1.3. Citi (pēc vajadzības) 3.2.8.2. Smidzinātāja 2. variants (tikai, apstiprinot motoru atbilstību vairāku specifisku 
sastāvu degvielām) 
 4. VĀRSTU IESTATĪJUMS  4.1. Maksimālais vārsta gājiens un atvēruma un aizvēruma leņķis attiecībā pret nāves 
punktiem vai līdzvērtīgi dati: .................... ................................................................. 
4.2. Atskaites un/vai iestatījuma diapazoni 
(2): ............................ 
 ................................................................. 5. AIZDEDZES SISTĒMA (TIKAI DZIRKSTEĻAIZDEDZES MOTORIEM)  5.1. Aizdedzes sistēmas tips: ar kopēju spoli un kontaktiem/ar atsevišķu spoli un 
kontaktiem/spole uz kontakta/ cits (norādīt) 
(2) 
5.2. Aizdedzes vadības ierīce 5.2.1. Marka(-as): ........................................................ 5.2.2. Tips(-i): ........................................................ 5.2. Aizdedzes apsteidzes līkne/apsteidzes karte 
(2)(3): ...................... 
 ................................................................. L 375/64 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
5.4. Aizdedzes iestatījums (3): ..............grādi pirms TDC , ja apgriezienu skaits ir 
................ min–1 un MAP  ....................... kPa 
5.5. Aizdedzes sveces 
5.5.1. Marka(-as): ........................................................ 
5.5.2. Tips(-i): ........................................................ 5.5.3. Atstarpes iestatījums: ..................................................mm 5.6. Indukcijas spole(-s) 
5.6.1. Marka(-as): ........................................................ 5.6.2. Tips(-i): ........................................................                     Parindes
 
 
(1) Jāiesniedz par katru saimes motoru. 
(2) Nevajadzīgo svītrot. 
(3) Norādīt pielaidi. 
 
__________ 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/65
  2.A pielikums  
 
 PAZIŅOJUMS   (maksimālais izmērs: A4 (210 x 297 mm))                                                       izsniedzis/-gusi:  Administratīvās iestādes nosaukums: 
....................... ....................... ....................... 
   par 2
/  APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANU, 
APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANU UZ CITU TIPU, APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU, APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU, RAŽOŠANAS GALĪGU PĀRTRAUKŠANU 
 attiecībā uz kompresijaizdedzes ( C.I.) motoru tipu, dabas gāzes ( NG) motoru tipu vai 
dzirksteļaizdedzes ( P.I.) ar LPG  darbināmu motoru tipu 2
/ kā atsevišķām tehniskām vienībām 
saistībā ar piesārņotāju emisiju saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49  Apstiprinājuma numurs:....     Attiecinājuma uz citu tipu numurs .....  1. Motora tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:............................................................   2. Motora tips: ................................................................................................................ ......  
 3. Sadedzes tips: kompresijaizdedze/dzirksteļaizdedze 2
/ 
 3.1. Degvielas tips:........................................................................................................... .......  
 4. Izgatavotāja nosaukums un adrese: ..................................................................................   5. Izgatavotāja pilnvarotā pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese:  
............................................................................................................................... ...........  
 6. Maksimālais pieļaujamais ieplūdes retinājums:......................................................... kPa  7. Maksimālais pieļaujamais pretspiediens:................................................................... kPa  8. Maksimālā pieļaujamā jauda, ko absorbē palīgierīces, kuras piedzen ar motoru  
Vidējā: .................kW; Nominālā: ............................................................................ kW 
 L 375/66 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
9. Lietošanas ierobežojumi (ja ir):........................................................................................  
 10. Motora/standarta motora emisijas koncentrācija 
 
10.1. ESC testā (pēc vajadzības): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NO
x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 
10.2. ERL testā (pēc vajadzības): 
 Dūmu vērtība: ........................m–1 
 
10.3. ETC testā (pēc vajadzības): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NMHC: ...............g/kWh CH
4:.....................g/kWh 
NO x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 11. Motors nodots testēšanai:.................................................................................................   12. Par apstiprināšanas testiem atbildīgais tehniskais dienests:  
............................................................................................................................... ...........  
 13. Minētā dienesta izsniegtā testa protokola noformēšanas diena:.......................................   14. Minētā dienesta sastādītā testa protokola numurs:...........................................................   15. Motora apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta..........................................................   16. Vieta:..................................................................................................................... ...........  
 17. Datums: ................................................................................................................... ........  
 18. Paraksts: ................................................................................................................. .........  
 19. Šim paziņojumam ir pievienoti šādi dokumenti ar iepriekšminēto apstiprinājuma 
numuru: 
 
viens eksemplārs no šo noteikumu 1. pielikuma, pilnīgi aizpildīts, ar pievienotiem minētajiem rasējumiem un shēmām. 
  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/67
  
   
1
/ Tās valsts pazīšanas numurs, kas izsniegusi/ attiecinājusi uz citu tipu/ atteikusi/ 
atsaukusi apstiprinājumu (skatīt apstiprinājuma noteikumos izklāstītos nosacījumus). 
 
2
/ Lieko svītrot. L 375/68 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 2.B pielikums  
 
 PAZIŅOJUMS   (maksimālais izmērs: A4 (210 x 297 mm))         izsniedzis/-gusi:Administratīvās iestādes nosaukums: 
....................... ....................... ....................... 
     par 2
/   APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANU, 
APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANU UZ CITU TIPU, APSTIPRINĀJUMA ATTEIKUMU, APSTIPRINĀJUMA ATSAUKŠANU, RAŽOŠANAS GALĪGU PĀRTRAUKŠANU 
 transportlīdzekļa tipam attiecībā uz piesārņotāju emisiju no motora saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49  Apstiprinājuma numurs:...     Attiecinājuma uz citu tipu numurs .....   1. Motora tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:................................................................   2. Transportlīdzekļa tips: ..................................................................................................... ....  
 3. Izgatavotāja nosaukums un adrese:......................................................................................   4. Izgatavotāja pilnvarotā pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese:....................................  
............................................................................................................................... ..............  
 5. Maksimālais pieļaujamais ieplūdes retinājums:............................................................. kPa  6. Maksimālais pieļaujamais pretspiediens: ...................................................................... kPa  7. Maksimālā pieļaujamā jauda, ko absorbē palīgierīces, kuras darbina ar motoru  
Vidējā: . . . . . . . . . . kW; Nominālā:.............................................................................. kW 
 8. Motora marka un tips:....................................................................................................... ...  
 9. Motora/standarta motora emisijas koncentrācija 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/69
 
9.1. ESC testā (pēc vajadzības): 
CO:......................g/kWh 
THC: ...................g/kWh NO
x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 
9.2. ERL testā (pēc vajadzības): 
Dūmu vērtība: ........................m–1 
 
9.3. ETC testā (pēc vajadzības): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NMHC: ...............g/kWh CH
4:.....................g/kWh 
NO x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 10. Motors nodots testēšanai:.................................................................................................. ...  
 11. Par apstiprināšanas testiem atbildīgais tehniskais dienests:.................................................  
............................................................................................................................... ..............  
 12. Minētā dienesta izsniegtā testa protokola noformēšanas diena: ..........................................    13. Minētā dienesta sastādītā testa protokola numurs:...............................................................   14. Transportlīdzekļa/ motora apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta 2
/:...........................  
 15. Vieta:..................................................................................................................... ...............  
 16. Datums:.................................................................................................................... ............  
 17. Paraksts: .................................................................................................................. .............  
 18. Šim paziņojumam ir pievienoti šādi dokumenti ar iepriekšminēto apstiprinājuma numuru:  
viens eksemplārs no šo noteikumu 1. pielikuma, pilnīgi aizpildīts, ar pievienotiem minētajiem rasējumiem un shēmām. 
    
1
/ Tās valsts pazīšanas numurs, kas izsniegusi/ attiecinājusi uz citu tipu/ atteikusi/ 
atsaukusi apstiprinājumu (skatīt noteikumos izklāstītos apstiprinājuma nosacījumus). 
2/ Lieko svītrot. L 375/70 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
3. pielikums  
 
APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZVIETOJUMS 
(Skatīt šo noteikumu 4.6. punktu) 
 
I. APSTIPRINĀJUMS „I” (A rinda).  (Skatīt šo noteikumu 4.6.3. punktu)   
A paraugs
 
 Motori, kas apstiprināti attiecībā uz emisijas ierobežojumiem A rindā un ko darbina ar 
dīzeļdegvielu vai sašķidrinātu naftas gāzi ( LPG ). 
 
   
 
B paraugs
 
  Motori, kas apstiprināti attiecībā uz emisijas ierobežojumiem A rindā un ko darbina ar 
dabasgāzi ( NG). Sufikss aiz valsts simbola norāda degvielas kvalifikāciju, kas noteikta saskaņā 
ar šo noteikumu 4.6.3.1. punktu.  
  
   Iepriekš attēlotās motoram/ transportlīdzeklim piestiprinātās apstiprinājuma zīmes norāda, ka 
attiecīgais motora/ transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E11) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49 un ar apstiprinājuma numuru 042439. Šis apstiprinājums norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49, kuros ietverta 04. grozījumu sērija, un tas atbilst attiecīgajiem ierobežojumiem, kas izklāstīti šo noteikumu 5.2.1. punktā.  
 
II APSTIPRINĀJUMS „II” (B1 rinda).  (Skatīt šo noteikumu 4.6.3. punktu)  HL ta
3
aa 
2 E   11 49 RI - 042439  a
3
a  = 8  m m min . aa 
2 E   11 49 RI - 042439  a
3
a  = 8 m m min . 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/71
C paraugs  
 
 Motori, kas apstiprināti attiecībā uz emisijas ierobežojumiem B1 rindā un ko darbina ar 
dīzeļdegvielu vai sašķidrinātu naftas gāzi ( LPG ). 
 
 
 
D PARAUGS  
 
 Motori, kas apstiprināti attiecībā uz emisijas ierobežojumiem B1 rindā un ko darbina ar 
dabasgāzi ( NG). Sufikss aiz valsts simbola norāda degvielas kvalifikāciju, kas noteikta saskaņā 
ar šo noteikumu 4.6.3.1. punktu.  
 
    Iepriekš attēlotā motoram/ transportlīdzeklim piestiprinātā apstiprinājuma zīme norāda, ka 
attiecīgais motora/ transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E11) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49 un ar apstiprinājuma numuru 042439. Šis apstiprinājums norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49, kuros ietverta 04. grozījumu sērija, un tas atbilst attiecīgajiem ierobežojumiem, kas izklāstīti šo noteikumu 5.2.1. punktā. 
 III. APSTIPRINĀJUMS „III” (B2 rinda). 
 (Skatīt šo noteikumu 4.6.3. punktu) 
E PARAUGS
 
  Motori, kas apstiprināti attiecībā uz emisijas ierobežojumiem B2 rindā un ko darbina ar 
dīzeļdegvielu vai sašķidrinātu naftas gāzi ( LPG ). 
       
a a 
2 E  11 49 RIII - 042439  a
3
a  = 8  m m min . H ta
3
aa 
2 E   11 49 RII - 042439  a
3
a  = 8  m m min . aa 
2 E   11 49 RII - 042439  a
3
a  = 8  m m min . L 375/72 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
F PARAUGS  
 
 Motori, kas apstiprināti attiecībā uz emisijas ierobežojumiem B2 rindā un ko darbina ar 
dabasgāzi ( NG). Sufikss aiz valsts simbola norāda degvielas kvalifikāciju, kas noteikta saskaņā 
ar šo noteikumu 4.6.3.1. punktu.  
 
     Iepriekš attēlotā motoram/ transportlīdzeklim piestiprinātā apstiprinājuma zīme norāda, ka 
attiecīgais motora/ transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E11) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49 un ar apstiprinājuma numuru 042439. Šis apstiprinājums norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49, kuros ietverta 04. grozījumu sērija, un tas atbilst attiecīgajiem ierobežojumiem, kas izklāstīti šo noteikumu 5.2.1. punktā. 
 IV. APSTIPRINĀJUMS „IV” (C rinda). 
 (Skatīt šo noteikumu 4.6.3. punktu) 
G PARAUGS
 
  Motori, kas apstiprināti attiecībā uz emisijas ierobežojumiem C rindā un ko darbina ar 
dīzeļdegvielu vai sašķidrinātu naftas gāzi ( LPG ). 
 
  
  aa 
2 E   11 49 RIV - 042439  a
3
a  = 8 m m min . L ta
3
aa 
2 E   11 49 RIII - 042439  a
3
a  = 8  m m min . 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/73
H PARAUGS  
 
 Motori, kas apstiprināti attiecībā uz emisijas ierobežojumiem C rindā un ko darbina ar 
dabasgāzi ( NG). Sufikss aiz valsts simbola norāda degvielas kvalifikāciju, kas noteikta saskaņā 
ar šo noteikumu 4.6.3.1. punktu.  
     Iepriekš attēlotā motoram/ transportlīdzeklim piestiprinātā apstiprinājuma zīme norāda, ka 
attiecīgais motora/ transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E11) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49 un ar apstiprinājuma numuru 042439. Šis apstiprinājums norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49, kuros ietverta 04. grozījumu sērija, un tas atbilst attiecīgajiem ierobežojumiem, kas izklāstīti šo noteikumu 5.2.1. punktā. 
 V. MOTORS/ TRANSPORTLĪDZEKLIS, KAS APSTIPRINĀTS SASKAŅĀ AR VIENU VAI 
VAIRĀKIEM NOTEIKUMIEM 
 (Skatīt šo noteikumu 4.7. punktu) 
 
I paraugs
 
 
    
 Šī motoram/ transportlīdzeklim piestiprinātā apstiprinājuma zīme norāda, ka attiecīgais 
motora/ transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E11) saskaņā ar 
Noteikumiem Nr. 49 (IV emisijas līmenis) un Noteikumiem Nr. 24 1
/. Pirmie divi 
apstiprinājuma numura cipari norāda, ka dienā, kad piešķirti attiecīgie apstiprinājumi, 
Noteikumos Nr. 49 bija ietverta 04. grozījumu sērija un Noteikumos Nr. 24 –– 03. grozījumu sērija. 
_____________  1
/ Otrais noteikumu numurs ir norādīts tikai kā piemērs.  
 
_________ 49 IV HL  
24 03 1628  04 2439  a 
2 a E   11 a 
3 a 
2 
a 
2  a 
3 
a 
3 HL ta
3
aa 
2 E   11 49 RIV - 042439  a
3
a  = 8  m m min . L 375/74 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
4. pielikums  
 
TESTA PROCEDŪRA 
 
1. IEVADS 
 1.1. Šajā pielikumā aprakstīts, kā testējamajiem motoriem nosaka gāzveida un daļiņveida 
piesārņotāju sastāvdaļu un dūmu emisiju. Ir aprakstīti trīs testa cikli, kas jāpiemēro saskaņā ar noteikumu 5.2. punkta nosacījumiem: 
 1.1.1. ESC, kas sastāv no 13 vienmērīgas darbības režīmiem, 
 1.1.2. ELR, kas sastāv no testiem ar īslaicīgām slodzes pakāpēm atbilstīgi dažādiem 
apgriezieniem; šie testi ir vienas testa procedūras neatņemamas sastāvdaļas un tās izdara vienlaicīgi/vienā paņēmienā, 
 1.1.3. ETC, kas sastāv no secīgiem īslaicīgiem vienas sekundes ekspluatācijas pārejas 
režīmiem.  
 1.2. Jātestē motors, kas uzmontēts izmēģinājumu stendam un savienots ar dinamometru.  1.3. Mērīšanas princips
 
  Motora izplūdes gāzu emisijās mēra gāzveida sastāvdaļas (oglekļa monoksīds, kopējie 
ogļūdeņraži dīzeļmotoriem tikai ESC testā; ogļūdeņraži, izņemot metānu, 
dīzeļmotoriem un gāzes motoriem tikai ETC testā; metāns gāzes motoriem tikai ETC 
testā un slāpekļa oksīdi), makrodaļiņas (dīzeļmotoriem, tikai gāzes motoriem C pakāpē) un dūmi (dīzeļmotoriem tikai ELR testā). Turklāt oglekļa dioksīdu bieži izmanto par 
marķiergāzi, lai noteiktu atšķaidījuma pakāpi daļējas un pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā. Saskaņā ar labu inženierijas praksi oglekļa dioksīda vispārīgais mērījums ir lielisks līdzeklis mērīšanas problēmu atklāšanai testā. 
 1.3.1.  ESC  tests 
  Paredzētajos iesildīta motora dažādajos ekspluatācijas apstākļos iepriekšminētie 
izplūdes gāzu emisijas daudzumi nepārtraukti jāpārbauda, ņemot paraugu no neapstrādātas izplūdes gāzes. Testa cikls sastāv no vairākiem apgriezienu un jaudas režīmiem, kas atbilst tipiskajam dīzeļmotoru ekspluatācijas diapazonam. Katrā režīmā jānosaka katra gāzveida piesārņotāja koncentrācija, izplūdes gāzu plūsma un jauda un jāsver mērījumu vērtības. Makrodaļiņu paraugs jāatšķaida ar kondicionētu apkārtējo gaisu. Visā testā jāņem viens paraugs, ko sakrāj piemērotos filtros. Katra piesārņotāja emisija gramos uz kilovatstundu (kWh) jāaprēķina, kā aprakstīts šā pielikuma 1. papildinājumā. Turklāt slāpekļa oksīdi jāmēra trijās testa stadijās kontroles diapazonā, ko izraugās tehniskais dienests 1
/, un mērījumu vērtības jāsalīdzina ar 
                     
1 / Testa punktus izraugās pēc apstiprinātām nejaušās izlases metodēm. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/75
vērtībām, kuras aprēķinātas pēc tiem testa cikla režīmiem, kas attiecas uz izraudzītajām 
testa stadijām. NO x kontroles tests nodrošina motora emisijas kontroles efektivitāti 
motora tipiskajā ekspluatācijas diapazonā. 
 1.3.2.  ELR  tests 
   Paredzētā slodzes izturības testā ar dūmmēru jānosaka iesildīta motora dūmi. Testā 
motoru noslogo ar nemainīgiem apgriezieniem no 10 procentu līdz 100 procentu slodzes atbilstīgi trijiem dažādiem motora apgriezieniem. Papildus jāpiemēro viena slodzes pakāpe, ko izvēlas tehniskais dienests
 1 , un tās vērtība jāsalīdzina ar iepriekšējo 
slodzes pakāpju vērtībām. Dūmu maksimums jānosaka, izmantojot vidējā noteikšanas algoritmu, kā aprakstīts šā pielikuma 1. papildinājumā.  
 1.3.3.  ETC  tests 
  Paredzētā īslaicīgā iesildīta motora ekspluatācijas testa ciklā, kurā apstākļi ir līdzīgi 
tiem ceļa apstākļiem, kādos ekspluatē lieljaudas motorus, kas uzstādīti kravas automobiļos un autobusos, iepriekšminētie piesārņotāji jāpārbauda pēc kopējo izplūdes gāzu atšķaidīšanas ar kondicionētu gaisu. Izmantojot motora griezes momenta un apgriezienu atgriezeniskās saites signālus, ko dod motora dinamometrs, jauda jāintegrē attiecībā pret cikla laiku, un rezultāts rāda motora padarīto darbu ciklā. NO
x un HC 
koncentrācija ciklā jānosaka, integrējot analizatora signālu. CO, CO 2 un NMHC 
koncentrāciju var noteikt, integrējot analizatora signālu vai ņemot paraugu no filtra. Makrodaļiņu samērīgs paraugs jāsakrāj piemērotos filtros. Jānosaka atšķaidītu izplūdes gāzu caurplūdums ciklā, lai aprēķinātu piesārņotāju masas emisijas vērtības. Masas emisijas vērtības jāattiecina pret motora darbu, lai iegūtu katra piesārņotāja gramus kilovatstundā (kWh), kā aprakstīts šā pielikuma 2. papildinājumā. 
 2. TESTA NOSACĪJUMI  2.1. Motora testa nosacījumi
 
 2.1.1. Jāizmēra motora ieplūdes gaisa absolūtā temperatūra (T
a), kas izteikta kelvinos, un 
sausas atmosfēras spiediens (p s), kas izteikts kPa, un F parametrs jānosaka saskaņā ar 
šādiem noteikumiem. 
  (a) Dīzeļmotoriem:    dabiskas velkmes un mehāniskas kompresijas motoriem:  
7 , 0
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
 turbokompresoru motoriem ar ieplūdes gaisa dzesēšanu vai bez tās:  L 375/76 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
5 , 1 7 , 0
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
 (b) Gāzes motoriem:   
6 , 0 2 , 1
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
2.1.2.  Testa derīgums 
  Lai testu atzītu par derīgu, F parametram jābūt:  
0,96 ≤ F ≤ 1,06 
 2.2. Motori ar uzpūtes gaisa dzesēšanu
 
  Uzpūtes gaisa temperatūra jāreģistrē, un, kad apgriezieni atbilst deklarētajai 
maksimālajai jaudai un pilnai slodzei, tad tai jābūt ± 5 K robežās no maksimālās uzpūtes gaisa temperatūras, kas norādīta 1. pielikuma 1.16.3. punktā. Dzesētājvides temperatūrai jābūt vismaz 293 K (20°C).  
  Izmantojot testa ceha sistēmu vai ārējo ventilatoru, saspiestā gaisa temperatūrai jābūt 
± 5 K robežās no maksimālās saspiestā gaisa temperatūras, kas 1. pielikuma 1. papildinājuma 1.16.3. punktā norādīta atbilstīgi apgriezieniem, kuri atbilst deklarētajai maksimālajai jaudai un pilnai slodzei. Uzpūtes gaisa dzesētāja iestatījums, kas atbilst iepriekšminētajiem nosacījumiem, testa ciklā nav jāmaina. 
 2.3. Motora gaisa ieplūdes sistēma
 
  Motora gaisa ieplūdes sistēmai jāpiemēro gaisa ieplūdes ierobežojums ± 100 Pa no 
augšējās robežas, motoram darbojoties ar apgriezieniem, kas atbilst deklarētajai maksimālajai jaudai un pilnai slodzei.  
 2.4. Motora izplūdes sistēma
 
  Izplūdes sistēmā izmanto izplūdes pretspiedienu, kura augšējā robeža ir ± 1000 Pa, 
motoram darbojoties ar apgriezieniem, kas atbilst deklarētajai maksimālajai jaudai un pilnai slodzei, un tilpumam ± 40 % robežās no izgatavotāja norādītā. Var izmantot testa ceha sistēmu, ja tā nodrošina motora faktiskās ekspluatācijas apstākļus. Izplūdes sistēmai jāatbilst 4. pielikuma 4. papildinājuma 3.4. iedaļas un 4. pielikuma 6. papildinājuma 2.2.1. punkta prasībām izplūdes caurulei ( EP) un 2.3.1. punkta 
prasībām EP, kas attiecas uz izplūdes gāzu paraugu ņemšanu. 
  Ja motors ir aprīkots ar izplūdes pēcapstrādes ierīci, tad izplūdes caurules diametram 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/77
faktiski jābūt vienādam vismaz ar četrkāršu to caurules diametru, kurš ir augšpus vietas, 
kur sākas ieplūde izplešanās posmā, kurā ir pēcapstrādes ierīce. Attālumam no izplūdes kolektora atloka vai turbokompresora izplūdes atveres līdz izplūdes pēcapstrādes ierīcei jābūt vienādam ar attiecīgo attālumu transportlīdzekļa konfigurācijā vai ar izgatavotāja norādīto. Izplūdes pretspiedienam vai ierobežojumam jāatbilst tiem pašiem iepriekšminētajiem kritērijiem, un to var regulēt ar vārstu. Maketa testos un motora kartēšanā pēcapstrādes trauku var noņemt un aizstāt ar līdzvērtīgu trauku, kurā ir neaktīvs katalizatora nesējs. 
 2.5. Dzesēšanas sistēma
 
  Motora dzesēšanas sistēmai jābūt pietiekami jaudīgai, lai nodrošinātu normālu motora 
darba temperatūru, ko noteicis izgatavotājs.  
 2.6 Smēreļļa
 
  Testā lietojamās smēreļļas specifikācijas jāreģistrē un jāuzrāda kopā ar testa 
rezultātiem, kā norādīts 1. pielikuma 7.1. punktā. 
 2.7. Degviela
 
  Degvielai jābūt 5., 6. vai 7. pielikumā norādītajai standarta degvielai.   Degvielas temperatūra un mērījumu punkts 1. pielikuma 1.16.5. punktā noteiktajās 
robežās jānorāda izgatavotājam. Degvielas temperatūra nedrīkst būt zemāka par 306 K (33°C). Ja nav norādīts citādi, tad degvielas ieplūdē tai jābūt 311 K ± 5 K (38°C ± 5°C). 
  Ar NG un LPG  darbināmos motoros degvielas temperatūrai un mērīšanas punktam 
jābūt 1. pielikuma 1.16.5. punktā noteiktajās robežās vai 1. pielikuma 3. papildinājuma 1.16.5. punktā noteiktajās robežās, ja motors nav standarta motors. 
 2.8. Izplūdes pēcapstrādes sistēmu testēšana
 
  Ja motors ir aprīkots ar izplūdes pēcapstrādes sistēmu, tad testa ciklā izmērītajai 
emisijai reprezentatīvi jāraksturo emisija dabā. Ja to nevar sasniegt vienā testa ciklā (piemēram, attiecībā uz makrodaļiņu filtriem ar periodisku reģenerāciju), tad jāizpilda vairāki testa cikli un jānosaka un/ vai jāsver vidējais rezultāts. Par konkrēto procedūru motora izgatavotājam un tehniskajam dienestam jāvienojas, pamatojoties uz labu inženiervērtējumu. 
__________ L 375/78 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
4. pielikums — 1. papildinājums  
 
ESC UN ELR TESTA CIKLI 
 
1. MOTORA UN DINAMOMETRA IESTATĪJUMI 
 1.1. Motora A, B un C apgriezienu noteikšana
 
  Izgatavotājam motora A, B un C apgriezieni jādeklarē saskaņā ar šādiem nosacījumiem.   Lielie apgriezieni n
hi jānosaka, aprēķinot 70 procentus no deklarētās maksimālās 
lietderīgās jaudas P(n), kā noteikts 1. pielikuma 1. papildinājuma 8.2. punktā. Lielākie motora apgriezieni ar šo jaudas vērtību uz jaudas līknes ir n
hi.  
  Mazie apgriezieni n
lo jānosaka, aprēķinot 50 procentus no deklarētās maksimālās 
lietderīgās jaudas P(n), kā noteikts 1. pielikuma 1. papildinājuma 8.2. punktā. Mazākie motora apgriezieni ar šo jaudas vērtību uz jaudas līknes ir n
lo. 
  Motora A, B un C apgriezieni jāaprēķina šādi:  
A apgriezieni = n
lo + 25 % (n hi – n lo ) 
B apgriezieni = n lo + 50 % (n hi – n lo ) 
C apgriezieni = n lo +75 % (n hi – n lo ) 
 
 Motora A, B un C apgriezienus var pārbaudīt ar vienu no šīm metodēm:  
(a) apstiprinot motora jaudu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 24, lai precīzi noteiktu 
n
hi un n lo, jāizdara mērījumi papildu testa punktos. Maksimālā jauda, n hi un n lo 
jānosaka pēc jaudas līknes, un motora A, B un C apgriezieni jāaprēķina saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem; 
 
(b) motors jākartē pa visu jaudas līkni no maksimālās jaudas apgriezieniem bez 
slodzes līdz brīvgaitas apgriezieniem, izmantojot vismaz 5 mērījumu punktus uz 1000 min
–1 intervāliem un mērījumu punktus ± 50 min–1 ar deklarētās 
maksimālās jaudas apgriezieniem. Maksimālā jauda, n hi un n lo jānosaka pēc 
šīs kartēšanas līknes, un motora A, B un C apgriezieni jāaprēķina saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem.  
  Ja izmērītie motora A, B un C apgriezieni ir ± 3 procentu robežās no izgatavotāja 
deklarētajiem motora apgriezieniem, tad deklarētie motora apgriezieni jāizmanto emisijas testā. Ja kādu motora apgriezienu pielaide ir pārsniegta, tad emisijas testā jāizmanto izmērītie motora apgriezieni.  
 1.2. Dinamometra iestatījumu noteikšana
 
  Pilnas jaudas griezes līkne jānosaka eksperimentējot, lai aprēķinātu griezes vērtības, 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/79
kas atbilst norādītajiem testa režīmiem saskaņā ar lietderības nosacījumiem, kas 
norādīti 1. pielikuma 1. papildinājuma 8.2 punktā. Pēc vajadzības jāņem vērā jauda, ko absorbē aprīkojums, kuru piedzen ar motoru. Dinamometra iestatījums katram testa režīmam, izņemot brīvgaitas režīmu, jāaprēķina pēc formulas: 
100L)n(Ps ∗ =  
 ja testē lietderības nosacījumos, 
  
 ja netestē lietderības nosacījumos,   kur   s = dinamometra iestatījums, kW,   P(n) = motora lietderīgā jauda, kas norādīta 1. pielikuma 
1. papildinājuma 8.2. punktā, kW, 
  L = procentuālā slodze, kas norādīta 2.7.1. punktā,   P(a) = jauda, ko absorbē palīgierīces, ar kurām motors jāaprīko, kā 
norādīts 1. pielikuma 1. papildinājuma 6.1. punktā, 
  P(b) = jauda, ko absorbē palīgierīces, kuras jānoņem, kā norādīts 
1. pielikuma 1. papildinājuma 6.2. punktā. 
 2. ESC
 TESTS 
  Pēc izgatavotāja lūguma motora un izplūdes sistēmas kondicionēšanai pirms mērīšanas 
cikla var izdarīt maketa testu. 
 2.1. Paraugu ņemšanas filtru sagatavošana
 
  Vismaz vienu stundu pirms testa katrs filtrs (pāris) jāieliek slēgtā, bet ne hermētiski 
slēgtā Petri traukā un jāieliek svaru telpā stabilizēšanai. Stabilizēšanas beigās katrs filtrs (pāris) jānosver un jāreģistrē taras masa. Pēc tam filtrs (pāris) jāglabā slēgtā Petri traukā vai hermētiski noslēgtā filtru turētājā, līdz tas vajadzīgs testam. Ja filtru (pāri) nelieto astoņas stundas pēc izņemšanas no svaru telpas, tas pirms lietošanas jākondicionē un jānosver vēlreiz. 
 2.2. Mēraparatūras uzstādīšana
 
  Ierīces un paraugu ņemšanas zondes jāuzstāda pēc vajadzības. Ja izplūdes gāzu 
atšķaidīšanai izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, izplūdes caurule jāpievieno ))b(P)a(P(100L)n(Ps − + ∗ =L 375/80 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
sistēmai. 
 
2.3. Atšķaidīšanas sistēmas un motora palaišana  
  Atšķaidīšanas sistēma un motors jāpalaiž un jāiesilda, līdz visas temperatūras un 
spiedieni maksimālās jaudas apstākļos nostabilizējas saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu un labu inženierijas praksi. 
 2.4. Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas palaišana
 
  Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma jāpalaiž un jādarbina apvadā. Atšķaidīšanas 
gaisa makrodaļiņu fona koncentrāciju var noteikt, laižot atšķaidīšanas gaisu cauri makrodaļiņu filtriem. Ja lieto filtrētu atšķaidīšanas gaisu, tad vienu mērījumu var izdarīt pirms vai pēc testa. Ja atšķaidīšanas gaiss nav filtrēts, tad mērījumus var izdarīt cikla sākumā un beigās un noteikt to vidējo vērtību.  
 2.5. Atšķaidījuma pakāpes regulēšana
 
  Atšķaidīšanas gaisam jābūt tādam, lai atšķaidītu izplūdes gāzu temperatūra, ko mēra 
tieši pirms rupjā filtra, nevienā režīmā nepārsniedz 325 K (52°C). Atšķaidījuma pakāpe (q) nedrīkst būt mazāka par 4. 
   Sistēmām, kurās atšķaidīšanas pakāpes kontroles nolūkā mēra CO
2 vai NO x 
koncentrāciju, CO 2 vai NO x saturs atšķaidīšanas gaisā jāmēra katra testa sākumā un 
beigās. Pirms un pēc testa atšķaidīšanas gaisa fona CO 2 vai NO x koncentrācijas 
mērījumi attiecīgi nedrīkst atšķirties vairāk par 100 ppm vai 5 ppm. 
 2.6. Analizatoru pārbaude
 
  Emisijas analizatori jāiestata uz nulli un jāpārbauda.  2.7. Testa cikls
 
 2.7.1. Dinamometra darbībai uz testa motora jāpiemēro šāds 13 režīmu cikls. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/81
 
 
Režīma numurs Motora apgriezieni Procentuālā slodze Svēruma koeficients Režīma ilgums 
1 brīvgaitā  – 0,15 4 minūtes  
2 A  100 0,08 2 minūtes  
3 B 50 0,10 2 minūtes 
4 B 75 0,10 2 minūtes 
5 A 50 0,05 2 minūtes 
6 A 75 0,05 2 minūtes 
7 A 25 0,05 2 minūtes 
8 B 100 0,09 2 minūtes 
9 B 25 0,10 2 minūtes 
10 C 100 0,08 2 minūtes 
11 C 25 0,05 2 minūtes 
12 C 75 0,05 2 minūtes 
13 C 50 0,05 2 minūtes 
  2.7.2.  Testa secība 
  Sāk testu. Testi jāizdara tādā režīmu numuru kārtībā, kāda noteikta 2.7.1. punktā.   Motors noteikto laiku jādarbina katrā režīmā, motora apgriezienu un slodzes maiņas 
pabeidzot pirmajās 20 sekundēs. Norādītie apgriezieni jāuztur ± 50 min
–1 robežās, un 
norādītais griezes moments jāuztur ± 2 procentu robežās no testa apgriezienu maksimālā griezes momenta.  
  Pēc izgatavotāja lūguma testu var secīgi atkārtot tik reižu, cik vajadzīgs, lai filtrā 
savāktu vairāk makrodaļiņu masas parauga. Izgatavotājam jāiesniedz sīki izstrādāts datu vērtēšanas un aprēķinu procedūru apraksts. Gāzveida emisija jānosaka tikai pirmajā ciklā. 
 2.7.3.  Analizatora reakcija 
  Analizatoru izejas signāls jāreģistrē uz diagrammas lentes vai jāizmēra ar līdzvērtīgu 
datu ieguves sistēmu, laižot izplūdes gāzu plūsmu cauri analizatoriem visā testa ciklā.  
 2.7.4.  Makrodaļiņu paraugu ņemšana 
  Visā testa procedūrā jālieto viens filtru pāris (rupjais filtrs un palīgfiltrs, skatīt 
4. pielikuma 4. papildinājumu). Testa cikla procedūrai norādītie režīma svēruma koeficienti jāņem vērā, ņemot tādu paraugu, kas ir proporcionāls izplūdes masas plūsmai katrā atsevišķā cikla režīmā. To var panākt, attiecīgi noregulējot parauga caurplūdumu, parauga ņemšanas laiku un/vai atšķaidījuma pakāpi tā, lai tā atbilst L 375/82 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
efektīvo svēruma koeficientu kritērijam, kas noteikts 5.6. punktā. 
 
 Parauga ņemšanas laikam vienā režīmā jābūt vismaz 4 sekundēm uz svēruma 
koeficientu 0,01. Paraugs katrā režīmā jāņem iespējami vēlu. Makrodaļiņu parauga ņemšanu nebeidz agrāk kā 5 sekundes pirms katra režīma beigām. 
 2.7.5.  Motora darbības apstākļi 
  Motora apgriezieni un slodze, ieplūdes gaisa temperatūra un retinājums, izplūdes 
temperatūra un pretspiediens, degvielas plūsma un gaisa vai izplūdes plūsma, uzpūtes gaisa temperatūra, degvielas temperatūra un mitrums jāreģistrē katrā režīmā atbilstīgi apgriezienu un slodzes prasībām (skatīt 2.7.2. punktu) makrodaļiņu paraugu ņemšanas laikā, bet jebkurā gadījumā katra režīma pēdējā minūtē. 
   Visi aprēķinam vajadzīgie papildu dati jāreģistrē (skatīt 4. un 5. punktu).  2.7.6. NO
x pārbaude kontroles diapazonā 
  NO
x kontroles diapazonā jāpārbauda tieši 13. režīma beigās. 
 Pirms mērīšanas motors trīs minūtes jākondicionē 13. režīmā. Kontroles diapazonā, 
dažādās vietās, jāizdara trīs mērījumi pēc tehniskā dienesta izvēles 1 /. Katra mērījuma 
laiks ir 2 minūtes.  
   Mērīšanas procedūra ir identiska NO
x mērīšanai 13 režīmu ciklā, un tā jāizpilda 
saskaņā ar šā papildinājuma 2.7.3., 2.7.5. un 4.1. punktu, kā arī 4. pielikuma 4. papildinājuma 3. punktu. 
   Aprēķins jāizdara saskaņā ar 4. punktu.  2.7.7. Analizatoru atkārtota pārbaude   Pēc emisijas testa analizatori atkārtoti jāpārbauda ar nulles gāzi un to pašu standarta 
gāzi. Testu uzskata par pieņemamu, ja starpība starp priekštesta un pēctesta rezultātiem ir mazāka par 2 procentiem no standarta gāzes vērtības. 
 
                    
 
1 /  Testa punktus izraugās pēc apstiprinātām nejaušās izlases metodēm. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/83
3. ELR  TESTS 
 
3.1. Mēraparatūras uzstādīšana  
  Dūmmērs un paraugu ņemšanas zondes, ja tādas ir, jāuzstāda aiz izplūdes klusinātāja 
vai visām pēcapstrādes ierīcēm, ja tādas ir, saskaņā ar vispārīgajām uzstādīšanas procedūrām, ko noteicis ierīces izgatavotājs. Turklāt attiecīgos gadījumos jāievēro ISO IDS 11614 10. punkta prasības. 
   Pirms visām nulles un pilnas skalas pārbaudēm dūmmērs jāiesilda un jāstabilizē 
saskaņā ar ierīces izgatavotāja ieteikumiem. Ja dūmmērs ir aprīkots ar gaisa izpūšanas sistēmu, lai novērstu dūmmēra optikas apkvēpšanu, tad arī šī sistēma jāiedarbina un jānoregulē saskaņā ar izgatavotāja ieteikumiem. 
 3.2. Dūmmēra pārbaude
 
  Nulles un pilnas skalas pārbaudes jāizdara dūmainības nolasīšanas režīmā, jo uz 
dūmainības skalas var noteikt divus ticami nosakāmus kalibrēšanas punktus, proti, 0 procentu dūmainību un 100 procentu dūmainību. Pēc tam pareizi aprēķina gaismas absorbcijas koeficientu, pamatojoties uz izmērīto dūmainību un dūmmēra izgatavotāja iesniegto L
A, kas attiecas uz ierīces k nolasījuma režīmu, kurā atgriežas pirms testa. 
  Ja dūmmēra staru kūlim šķēršļu nav, tad nolasījums jānoregulē uz 0,0 % ± 1,0 % 
dūmainību. Ja gaismas nokļuve līdz uztvērējam ir traucēta, tad nolasījums jānoregulē uz 100,0 % ± 1,0 % dūmainību. 
 3.3. Testa cikls
 
 3.3.1.  Motora sagatavošana 
  Motors un sistēma jāiesilda ar maksimālajiem apgriezieniem, lai motora parametrus 
stabilizētu saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu. Ar iepriekšēju sagatavošanu jānodrošina arī tas, lai faktisko mērījumu neietekmē nosēdumi, kas palikuši izplūdes sistēmā pēc iepriekšējās testa. 
 Kad motors ir stabilizēts, tad cikls jāsāk 20 ± 2 s pēc iepriekšējās sagatavošanas. Pēc 
izgatavotāja lūguma papildu sagatavošanas nolūkā pirms mērīšanas cikla var testēt maketu. 
 3.3.2.  Testa secība
 
  Testā ietilpst trīs secīgas slodzes pakāpes katrā motora apgriezienu grupā — A 
(1. cikls), B (2. cikls) un C (3. cikls) —, ko nosaka saskaņā ar 4. pielikuma 1.1. punktu, pēc tam 4. cikls ar 10 – 100 procentu slodzi un tādiem apgriezieniem kontroles diapazonā, kādus izraugās tehniskais dienests 1
/. Motora aprīkojumā esošā 
                     
1 /  Testa punktus izraugās pēc apstiprinātām nejaušās izlases metodēm. L 375/84 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
dinamometra darbībā jāievēro 3. attēlā parādītā secība. 
 
 
Speed Apgriezieni 
Load Slodze 
Cycle 1 1. cikls 
Cycle 2 2. cikls 
Cycle 3 3. cikls 
Cycle 4 4. cikls 
Selected point Izvēlētais punkts 
 
 
3. attēls: ELR testa secība 
 
(a)  Motors jādarbina ar A apgriezieniem un 10 procentu slodzi 20 ± 2 s. Norādītie 
apgriezieni jāuztur ± 20 min–1 robežās un norādītais griezes moments jāuztur 
± 2 procentu robežās no maksimālā griezes momenta, kas atbilst testa apgriezieniem. 
 
(b) Iepriekšējā segmenta beigās apgriezienu kontroles svira ātri jāpārvieto plaši 
atvērtajā stāvoklī un jānotur tajā 10 ± 1 s. Lai motora apgriezienus uzturētu ± 150 min
–1 robežās pirmās 3 s un ± 20 min–1 robežās pārējā segmentā, jāpieliek 
vajadzīgā dinamometra slodze. 
 
(c) Secība, kas aprakstīta a) un b) punktā, jāatkārto divas reizes. 
 
(d) Trešās slodzes pakāpes beigās motors jānoregulē uz B apgriezieniem un 
10 procentu slodzi 20 ± 2 s. 
 
(e) Darbinot motoru ar B apgriezieniem, secīgi jāizpilda a) līdz c) punkts. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/85
(f) Trešās slodzes pakāpes beigās motors jānoregulē uz C apgriezieniem un 
10 procentu slodzi 20 ± 2 s. 
  
(g) Darbinot motoru ar C apgriezieniem, secīgi jāizpilda a) līdz c) punkts. 
  
(h) Trešās slodzes pakāpes beigās motors jānoregulē uz izraudzītajiem apgriezieniem 
un jebkuru slodzi, kas pārsniedz 10 procentus 20 ± 2 s. 
  
(i) Darbinot motoru ar izraudzītajiem apgriezieniem, secīgi jāizpilda a) līdz c) punkts. 
 
3.4. Cikla validācija  
 
 Dūmu vidējo vērtību relatīvajām standartnovirzēm katrā apgriezienu grupā (SV A, SV B, 
SV C, ko saskaņā ar šā papildinājuma 6.3.3. punktu aprēķina pēc trijām secīgajām 
slodzes  pakāpēm atbilstīgi katrai testa apgriezienu grupai) jābūt mazākām par 
15 procentiem no vidējās vērtības vai 10 procentiem no robežvērtības, kas norādīta noteikumu 1. tabulā, atkarībā no tā, kura vērtība ir lielāka. Ja starpība ir lielāka, tad secīgās darbības jāatkārto, līdz 3 slodzes pakāpēs pēc kārtas konstatē atbilstību validācijas kritērijiem. 
 3.5. Dūmmēra atkārtota pārbaude
 
  Pēc testa dūmmēra nulles svārstību vērtība nedrīkst pārsniegt ± 5,0 procentus no 
robežvērtības, kas noteikta noteikumu 1. tabulā. 
  4. GĀZVEIDA EMISIJU APRĒĶINS  4.1. Datu izvērtēšana
 
  Gāzveida emisija jānovērtē pēc katra režīma pēdējo 30 sekunžu vidējiem nolasījumiem 
no diagrammas, un pēc vidējiem diagrammas nolasījumiem un attiecīgajiem kalibrēšanas datiem katrā režīmā jānosaka vidējās HC, CO, NO
x koncentrācijas ( conc ). 
Var izmantot citu reģistrēšanas metodi, ja tā nodrošina līdzvērtīgu datu ieguvi. 
   NOx pārbaudē kontroles diapazonā iepriekšminētās prasības piemēro tikai NO
x. 
   Izplūdes gāzu plūsma G
EXHW  vai atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma G TOTW , ja to izmanto 
pēc izvēles, jānosaka saskaņā ar 4. pielikuma 4. papildinājuma 2.3. punktu. 
 4.2. Korekcija pārejai no sausa stāvokļa uz mitru
 
  Izmērītā koncentrācija jāpārrēķina atbilstīgi mitram stāvoklim saskaņā ar šādām 
formulām, ja mērījumi jau nav izdarīti mitrā stāvoklī. 
   
conc(mitrs) = K
W * conc(sauss) 
  L 375/86 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 Neatšķaidītām izplūdes gāzēm: 
 
2 W
AIRDFUEL
FH r , W KGGF 1 K −⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛∗ − =  
 un 
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛+=
AIRWFUELFH
GG1969 . 1F  
 
 Atšķaidītām izplūdes gāzēm:  
1 W2
1 , e , W K200) wet %( CO HTCRAT1 K − ⎟⎠⎞⎜⎝⎛ ∗− =  
 
 vai 
⎟⎟⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜⎜⎜
⎝⎛
∗+−=
200) dry %( CO HTCRAT1K 1 (K
2) 1 W
2 , e , W  
 
 
 
Atšķaidīšanas gaisam :  Ieplūdes gaisam:  
(ja tas atšķiras no atšķaidīšanas 
gaisa) 
K W,d = 1– K W1  K W,a = 1– K W2 
K W1 = ) H 608 . 1 ( 1000H 608 . 1
dd
∗ +∗  K W2 = ) H 608 . 1 ( 1000H 608 . 1
aa
∗ +∗ 
2
d d Bd d
d10 R p pp R 220 . 6H−∗ ∗ −∗ ∗=   
2
a a Ba a
a10 R p pp R 220 . 6H−∗ ∗ −∗ ∗=  
    kur:     H
a, H d = g ūdens uz kg sausa gaisa 
  R d, R a = atšķaidīšanas/ieplūdes gaisa relatīvais mitrums, % 
  p d, p a = atšķaidīšanas/ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens, kPa 
  p B   = kopējais atmosfēras spiediens, kPa 
 4.3. NO
x korekcija atbilstīgi mitrumam un temperatūrai  
  Tā kā NO
x emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa apstākļiem, NOx koncentrācija 
atbilstīgi apkārtējā gaisa temperatūrai un mitrumam jākoriģē ar koeficientiem pēc šādām formulām: 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/87
 
) 298 T ( B ) 71 . 10 H ( A 11K
a aD , H− ∗ + − ∗ +=  
 
 kur:    A = 0,309 G
FUEL/G AIRD –0,0266  
  B = –0,209 G FUEL/G AIRD +0,00954  
  T a =  gaisa temperatūra, K 
  H a =  ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa 
 
2
a a Ba a
a10 R p pp R 220 . 6H−∗ ∗ −∗ ∗=  
   R
a = ieplūdes gaisa relatīvais mitrums, % 
  p a = ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens, kPa 
  ρ B = kopējais atmosfēras spiediens, kPa 
 4.4. Daļiņu masas caurplūduma aprēķins
 
  Daļiņu masas caurplūdums (g/h) katram režīmam jāaprēķina šādi, pieņemot, ka 
izplūdes gāzes blīvums ir 1,293 kg/m
3 pie 273 K (0°C) un 101,3 kPa: 
  (1)  NO
x mass = 0,001587 * NO x conc * K H,D * G EXHW  
  (2)  CO
mass = 0,000966 * CO conc * G EXHW  
  (3)  HC
mass = 0,000479 * HC conc * G EXHW  
  kur NO
x conc, CO conc, HC conc 1/ ir vidējās koncentrācijas (ppm) neapstrādātajās izplūdes 
gāzēs, un tās nosaka saskaņā ar 4.1. punktu. 
  Ja pēc izvēles gāzveida emisiju nosaka ar pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, tad 
jāizmanto šādas formulas: 
   (1)  NO
x mass = 0,001587 * NO x conc * K H,D * G TOTW  
  (2)  CO
mass = 0,000966 * CO conc * G TOTW  
  (3)  HC
mass = 0,000479 * HC conc* G TOTW  
  kur NO
x conc, CO conc, HC conc 1/ ir vidējās koriģētās fona koncentrācijas (ppm) 
atšķaidītajā izplūdes gāzē katrā režīmā, un tās nosaka saskaņā ar 4. pielikuma 2. papildinājuma 4.3.1.1. punktu. 
                    
 
1/  Pamatojoties uz C1 ekvivalentu. L 375/88 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
4.5. Īpatnējās emisijas aprēķins  
  Visu atsevišķo sastāvdaļu īpatnējā emisija (g/kWh) jāaprēķina šādi: 
∑ ∗∑ ∗=
i ii mass , x
xWF ) n ( PWF NONO  
 
∑ ∗∑ ∗=
i ii mass
WF ) n ( PWF COCO  
 
∑ ∗∑ ∗=
i ii mass
WF ) n ( PWF HCHC  
  Iepriekšminētajā aprēķinā izmanto svēruma koeficientus ( WF) saskaņā ar 2.7.1. punktu. 
 4.6. Diapazona kontroles vērtību aprēķins
 
  Trijos kontroles punktos, kas izraudzīti saskaņā ar 2.7.6. punktu, NO
x emisija jāmēra 
un jāaprēķina saskaņā ar 4.6.1. punktu, un jānosaka arī interpolējot pēc testa cikla režīmiem, kuri ir vistuvāk kontroles punktam saskaņā ar 4.6.2. punktu. Izmērītās vērtības salīdzina ar interpolētajām vērtībām saskaņā ar 4.6.3. punktu. 
 4.6.1.  Īpatnējās emisijas aprēķins 
  NO
x emisija katrā kontroles punktā (Z) jāaprēķina šādi: 
     NO
x mass,Z  = 0,001587 * NO x conc,Z  * K H,D * G EXHW 
    NO
x,Z = NO x mass,Z  / P(n) Z  
 4.6.2.  Emisijas vērtības noteikšana pēc testa cikla 
  NOx emisija katram kontroles punktam jāinterpolē pēc četriem tuvākajiem testa cikla 
režīmiem, kuri aptver izraudzīto kontroles punktu Z, kā parādīts 4. attēlā. Šiem režīmiem (R, S, T, U) piemēro šādas definīcijas: 
    apgriezieni (R) = apgriezieni (T) = n
RT 
  apgriezieni (S) = apgriezieni (U) = n SU 
  procentuālā slodze (R) = procentuālā slodze (S)   procentuālā slodze (T) = procentuālā slodze (U).   NOx emisija izraudzītajā kontroles punktā (Z) jāaprēķina šādi:   
E
Z = E RS + (E TU – E RS) (M Z – M RS) / (M TU – M RS) 
   un 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/89
  
E TU = E T + (E U – E T) (n Z – n RT) / (n SU – n RT) 
E RS = E R + (E S – E R) (n Z – n RT) / (n SU – n RT) 
M TU = M T + (M U – M T) (n Z – n RT) / (n SU – n RT) 
M RS = M R + (M S – M R) (n Z – n RT) / (n SU – n RT) 
  
 kur:   
E
R, E S, E T, E U = aptverošo režīmu īpatnējā NO x emisija, ko aprēķina saskaņā ar 
4.6.1. punktu. 
 
M R, M S, M T, M U = motora aptverošo režīmu griezes moments 
 
 
Torgue Griezes moments 
Speed Apgriezieni 
 
4. attēls: NO x kontroles punktu interpolēšana 
 4.6.3.  NO
x emisijas vērtību salīdzinājums 
  Izmērīto īpatnējo NO
x emisiju kontroles punktā Z (NO x, Z) ar interpolēto vērtību (E Z) 
salīdzina šādi: 
  
NO x,diff = 100 * (NO x,z – E z) / E z 
 5. DAĻIŅVEIDA PIESĀRŅOTĀJU EMISIJAS APRĒĶINS  5.1. Datu izvērtēšana
 
  Lai novērtētu makrodaļiņu emisiju, katrā režīmā jāreģistrē kopējās paraugu masas 
(M
SAM,i) filtros. L 375/90 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 Filtri jāliek atpakaļ svaru telpā un jākondicionē vismaz vienu stundu, bet ne ilgāk par 
80 stundām, pēc tam jānosver. Jāreģistrē filtru bruto masa un jāatskaita taras masa (skatīt šā papildinājuma 1. punktu). Makrodaļiņu masa M
f ir rupjajos filtros un 
palīgfiltros uzkrāto makrodaļiņu masu summa. 
  Ja jāpiemēro fona korekcija, tad jāreģistrē caur filtriem izplūdušā atšķaidīšanas gaisa 
masa (M
DIL) un makrodaļiņu masa (M d). Ja ir izdarīts vairāk nekā viens mērījums, tad 
katram atsevišķam mērījumam ir jāaprēķina M d/M DIL attiecība un jānosaka vidējā 
vērtība. 
 5.2. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma
 
  Makrodaļiņu emisijas testa rezultāti nobeiguma ziņojumam jānosaka šādās stadijās. Tā 
kā var izmantot dažādu veidu atšķaidījuma pakāpes kontroli, attiecīgi piemēro dažādas G
EDFW aprēķina metodes. Visu aprēķinu pamatā jābūt atsevišķo režīmu vidējām 
vērtībām parauga ņemšanas laikā. 
 5.2.1.  Izokinētiskās sistēmas 
 
G
EDFW,i  = G EXHW,i  * q I 
 
( )
() r Gr G Gq
i , EXHWi , EXHW i , DILW
i∗∗ +=  
  kur r atbilst izokinētiskās zondes un izplūdes caurules šķērsgriezumu laukumu 
attiecībai: 
 
rA
Ap
r=  
 
 
5.2.2. Sistēmas ar CO 2 vai NO x koncentrācijas mērīšanu 
 
i i , EXHW i , EDFW q * G G =  
 
qconc conc
conc conciEi A i
DA=−
−,,
,, 11 
 
 kur: 
  concE = mitras marķiergāzes koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs,  concD = mitras marķiergāzes koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs,  concA = mitras marķiergāzes koncentrācija atšķaidīšanas gaisā.  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/91
 Sausā stāvoklī izmērītās koncentrācijas jāpārrēķina atbilstīgi mitram stāvoklim saskaņā 
ar šā papildinājuma 4.2. punktu. 
 
5.2.3. Sistēmas ar CO 2 mērīšanu un oglekļa bilances metodi 1/ 
 
i , A 2 i , D 2i , FUEL
i , EDFWCO COG 5 . 206G−−=  
 kur:   CO
2D = CO 2 koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, 
 CO 2A = CO 2 koncentrācija atšķaidīšanas gaisā 
 (koncentrācijas tilpuma % mitrā stāvoklī).    Šā vienādojuma pamatā ir oglekļa bilances pieņēmums (motoram pievadītos oglekļa 
atomus emitē CO
2 veidā), un to iegūst šādās stadijās: 
 
i i , EXHW i , EDFW q * G G =  
 
) CO CO ( * GG 5 . 206q
i , A 2 i , D 2 i , EXWi , FUEL
i−∗=  
   5.2.4. Sistēmas ar plūsmas mērīšana 
 
i i , EXHW i , EDFW q * G G =  
 
) G G (Gq
i , DILW i , TOTWi , TOTW
i−=  
 5.3. Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēma
 
  Makrodaļiņu emisijas testa rezultāti ziņojumam jānosaka šādās stadijās. Visu aprēķinu 
pamatā jābūt atsevišķo režīmu vidējām vērtībām parauga ņemšanas laikā. 
 
G
EDFW,i  = G TOTW,i  
 5.4. Makrodaļiņu masas plūsmas caurplūduma aprēķins
 
  Makrodaļiņu masas caurplūdums jāaprēķina šādi:  
PTM
MG
massf
SAMEDFW=∗1000 
 
                     
1/  Vērtība attiecas tikai uz standarta degvielu, kas norādīta noteikumos. L 375/92 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 kur: 
 
GG W FED FW EDFW i
iin
i =
==
∑ ,*
1 
 
MMSAM SAM i
iin
=
==
∑ ,
1 
 
  i=1,...n   ko nosaka testa ciklā, summējot atsevišķo režīmu vidējās vērtības paraugu ņemšanas laikā. 
  Makrodaļiņu masas caurplūduma fona korekciju var izdarīt šādi:  
PTM
MM
MD FWFG
massf
SAMd
DIL i inin
EDFW=− ∗−⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟∗⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟⎛
⎝⎜⎜⎞
⎠⎟⎟⎡
⎣⎢
⎢⎤
⎦⎥
⎥∗
==
∑11
10001  
 
 
 Ja ir izdarīts vairāk nekā viens mērījums, tad (M d/M DIL) jāaizstāj ar (M d/M DIL) vidējo 
vērtību. 
 
 DF i = 13,4/(conc CO 2 + (conc CO + conc HC)*10–4)) atsevišķajos režīmos 
 vai    DF
i = 13,4/concCO 2  atsevišķajos režīmos 
  5.5. Īpatnējās emisijas aprēķins
 
  Makrodaļiņu emisija jāaprēķina šādi: 
 
PTPT
Pn W Fmass
ii=
∗∑() 
 
5.6. Efektīvais svēruma koeficients  
  Efektīvais svēruma koeficients WF
E,i katram režīmam jāaprēķina šādi: 
 
WFMG
MGEiSAM i EDFW
SAM EDFW i,,
,=∗
∗ 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/93
 
 Efektīvo svēruma koeficientu vērtībai jābūt ± 0,003 robežās (± 0,005 brīvgaitas 
režīmam) no svēruma koeficientiem, kas iekļauti 2.7.1. punktā. 
 
6. DŪMU VĒRTĪBU APRĒĶINS  6.1. Besela algoritms
 
  Lai pēc momentāno dūmu nolasījumiem, kas pārrēķināti saskaņā ar 6.3.1. punktu, 
aprēķinātu 1 s vidējās vērtības, jāizmanto Besela algoritms. Algoritms ir pielīdzināms mazas caurlaidības otrās šķiras/pakāpes filtram, un, to izmantojot, jāveic atkārtoti aprēķini, lai noteiktu koeficientus. Šie koeficienti ir dūmmēra sistēmas reakcijas laika un parauga ņemšanas frekvences funkcija. Tāpēc 6.1.1. punkts jāizpilda atkārtoti, ja mainās sistēmas reakcijas laiks un/vai parauga ņemšanas frekvence. 
 6.1.1. Filtra reakcijas laika un Besela konstanšu aprēķins   Vajadzīgais Besela reakcijas laiks (t
F) ir dūmmēra sistēmas fizikālās un elektriskās 
reakcijas laika funkcija, kas norādīta 4. pielikuma 4. papildinājuma 5.2.4. punktā, un tas jāaprēķina pēc šāda vienādojuma: 
 
tt tfp e=−+122()  
 
 kur:   tp = fizikālās reakcijas laiks, s  te = elektriskās reakcijas laiks, s    Filtra atslēgšanās frekvences/robežfrekvences (fc) novērtējuma aprēķini pamatojas uz 
pakāpjveida ievadi no 0 līdz 1 ≤ 0,01s (skatīt 8. pielikumu). Reakcijas laiku definē ar laiku no brīža, kad Besela izvade sasniedz 10 procentus (t
10), līdz brīdim, kad tā 
sasniedz 90 procentus (t 90) no šīs pakāpjveida funkcijas. Tas jāsasniedz, atkārtojot ar f c 
līdz t 90–t 10 ≈ t f. Pirmo atkārtojumu f c izsaka ar šādu formulu: 
  
f c = π / (10 * t F) 
   Besela E un K konstantes jāaprēķina pēc šāda vienādojuma:  
EDD=
+∗ ∗ + ∗1
132ΩΩ 
 
K = 2 * E * (D * Ω2 – 1) – 1 
   kur: L 375/94 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 D = 0,618034   ∆t = 1 / parauga ņemšanas frekvence   Ω = 1 / [tan(π * ∆t * fc )]   6.1.2. Besela algoritma aprēķins   Izmantojot E un K vērtību, 1 s Besela vidējā reakcija uz pakāpjveida Si ievadi 
jāaprēķina šādi: 
   Yi = Yi–1 + E * (Si + 2 * Si–1 + Si–2 – 4 * Yi–2) + K * (Yi–1 – Yi–
2) 
   kur:   Si–2 = Si–1 = 0  Si = 1  Yi–2 = Yi–1 = 0   t
10 un t 90 laiks jāinterpolē. Nobīde laikā starp t 90 un t 10 ir reakcijas laiks t F, kas atbilst 
attiecīgajai f c vērtībai. Ja šis reakcijas laiks nav pietiekami tuvs vajadzīgajam reakcijas 
laikam, tad atkārtošana šādi jāturpina, līdz faktiskais reakcijas laiks ir 1 procenta robežās no vajadzīgās reakcijas: 
  
F F 10 90 t 01 , 0 t ) t t ( ∗ ≤ − −  
 6.2 Datu izvērtēšana
 
  Dūmu mērījumu vērtību paraugu ņemšanas minimālajai frekvencei ir jābūt 20 Hz.  6.3 Dūmu noteikšana
 
 6.3.1 Datu pārrēķins   Tā kā visu dūmmēru pamatmērvienība ir caurlaidība, dūmu vērtības šādi jāpārrēķina no 
caurlaidības (τ) gaismas absorbcijas koeficientā (k): 
 
⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗ − =100N1 lnL1k
A 
  
 un   N = 100 – τ   kur:    k = gaismas absorbcijas koeficients, m–1  LA = optiskā ceļa lietderīgais garums, ko noteicis ierīces izgatavotājs, 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/95
m  
 N = dūmainība, % 
 τ = caurlaidība, %    Pārrēķins jāizdara pirms visas turpmākās datu apstrādes.   6.3.2 Besela vidējās dūmu vērtības aprēķins   Pareizā atslēgšanās frekvence/robežfrekvence (fc) nodrošina vajadzīgo filtra reakcijas 
laiku t
f. Kad šī frekvence ir noteikta atkārtojuma procesā, kas aprakstīts 6.1.1. punktā, 
jāaprēķina attiecīgā Besela algoritma E un K konstante. Pēc tam Besela algoritms jāpiemēro momentāno dūmu zīmei (k vērtībai), kā aprakstīts 6.1.2. punktā: 
   Yi = Yi–1 + E * (Si + 2 * Si–1 + Si–2 – 4 * Yi–2) + K * (Yi–1 – Yi–
2) 
   Besela algoritms ir rekursīvs. Tātad ir vajadzīgas dažas sākotnējas ievades Si–1 un Si–2 
vērtības un sākotnējas izvades Yi–1 un Yi–2 vērtības, lai sāktu algoritmu. Tās var pieņemt par 0. 
  Katrai slodzes pakāpei ar A, B un C apgriezieniem no katras dūmu zīmes atsevišķajām 
Yi vērtībām jāizraugās maksimālā 1 s vērtību Ymax. 
 6.3.3 Galīgais rezultāts   Vidējās dūmu vērtības ( SV) pēc katra cikla (testa apgriezieniem) jāaprēķina šādi: 
   testa A apgriezieniem: SV
A = (Y max1,A  + Y max2,A  + Y max3,A ) / 
3 
   testa B apgriezieniem: SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + 
Ymax3,B) / 3 
   testa C apgriezieniem: SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + 
Ymax3,C) / 3 
   kur:   
Y
max1, Y max2, Y max3 = lielākā 1 s Besela vidējā dūmu vērtība katrā no trijām slodzes 
pakāpēm. 
   Galīgā vērtība jāaprēķina šādi:    SV  = (0,43 * SV
A) + (0,56 * SV B) + (0,01 * SV C) 
 
__________ L 375/96 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
4. pielikums — 2. papildinājums  
 
ETC TESTA CIKLS 
 
1. MOTORA KARTĒŠANAS PROCEDŪRA  1.1. Kartēšanas apgriezienu diapazona noteikšana
 
  Lai testa nodalījumā nodrošinātu ETC, motors pirms testa cikla jākartē, lai noteiktu 
apgriezienu un griezes momenta attiecības līkni. Minimālos un maksimālos kartēšanas apgriezienus nosaka šādi: 
   minimālie kartēšanas apgriezieni  = brīvgaitas apgriezieni 
 
 maksimālie kartēšanas apgriezieni = n
hi * 1.02 vai apgriezieni, kurus sasniedzot, 
pilnas slodzes nokrītas līdz nullei, atkarībā no tā, kuri apgriezieni ir mazāki 
 
1.2. Motora jaudas kartēšana
 
  Motors jāiesilda ar maksimālo jaudu, lai motora parametrus stabilizētu saskaņā ar 
izgatavotāja ieteikumu un labu inženierijas praksi. Kad motors ir stabilizēts, motors jākartē šādi: 
  motors jāatslogo un jādarbina ar brīvgaitas apgriezieniem;  motors jādarbina ar pilnu degvielas sūkņa slodzi un minimālajiem kartēšanas 
apgriezieniem; 
 motora apgriezieni jāpalielina no minimālajiem līdz maksimālajiem kartēšanas 
apgriezieniem vidēji ar normu 8 ± 1 min
–1/s. Motora apgriezienu un griezes momenta 
punkti jāreģistrē ar vismaz viena punkta parauga ņemšanas normu sekundē. 
 1.3. Kartēšanas līknes veidošana
 
  Visi punkti, kas reģistrēti saskaņā ar 1.2. punktu, jāsavieno, izmantojot lineāru 
interpolāciju starp punktiem. Iegūtā griezes momenta līkne ir kartēšanas līkne, un tā jāizmanto, lai normalizētās motora cikla griezes vērtības pārrēķinātu testa cikla faktiskajās griezes vērtībās, kā aprakstīts 2. punktā. 
 1.4. Alternatīvā kartēšana
 
  Ja izgatavotājs uzskata, ka iepriekš aprakstītā kartēšanas metode nav droša vai 
reprezentatīva attiecībā uz visiem motoriem, tad var izmantot alternatīvu kartēšanas metodi. Alternatīvajai metodei jāatbilst norādīto kartēšanas procedūru mērķim, lai noteiktu maksimāli iespējamo griezes momentu atbilstīgi visiem motora apgriezieniem, ko sasniedz testa ciklos. Novirzes no kartēšanas metodes, kas norādīta šajā punktā, drošības vai reprezentativitātes nolūkos kopā ar to izmantošanas pamatojumu 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/97
jāapstiprina tehniskajam dienestam. Tomēr regulējamiem vai turbokompresora 
motoriem nekādā gadījumā nedrīkst izmantot dilstošas nepārtrauktas motora apgriezienu frekvences. 
 1.5. Atkārtoti testi
 
  Motors nav jākartē pirms katra testa cikla. Motors pirms testa cikla jākartē, ja  
– kopš iepriekšējās kartēšanas, pēc labas inženierijas apsvēruma, ir pagājis pārāk ilgs 
laiks 
   vai   
– motoram ir izdarīti fizikāli pārveidojumi vai atkārtota kalibrēšana, kas var būt 
ietekmējusi motora darbību. 
  2. STANDARTA TESTA CIKLS   Pārejas ekspluatācijas testa cikls ir aprakstīts šā pielikuma 3. papildinājumā. 
Normalizētās griezes momenta un apgriezienu vērtības jāpārrēķina faktiskajās vērtībās, tā iegūstot standarta ciklu. 
 2.1. Faktiskie apgriezieni
 
  Nenormalizētie apgriezieni jāiegūst pēc šāda vienādojuma:   
 
Faktiskie apgriezieni   = % apgriezieni (standarta apgriezieni – brīvgaitas apgriezieni)  + brīvgaitas apgriezieni 
  100 
  
 Nominālie apgriezieni (n ref) atbilst 100 procentu apgriezienu vērtībām, kas norādītas 
motora dinamometra grafikā 3. papildinājumā. To nosaka šādi (skatīt noteikumu 1. attēlu): 
  
n
ref = n lo + 95 % * (n hi – n lo) 
   kur n
hi un n lo ir norādīti saskaņā ar Noteikumu 2. punktu vai noteikti saskaņā ar 
4. pielikuma 1. papildinājuma 1.1. punktu. 
 2.2. Faktiskais griezes moments
 
  Griezes momentu normalizē ar maksimālo griezes momentu atbilstīgi attiecīgajiem 
apgriezieniem. Standarta cikla griezes vērtības nenormalizē, izmantojot kartēšanas līkni, ko saskaņā ar 1.3. iedaļu nosaka šādi: 
Actual torquetorque torque=∗ %m a x .
100 L 375/98 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
Actual torque Faktiskais griezes moments 
% torque % griezes moments 
max. torque maksimālais griezes moments 
 
 attiecīgajiem faktiskajiem apgriezieniem, kas noteikti 2.1. punktā.    Ar negatīvajām griezes momenta vērtībām motora apgriezienu punktos („m”) standarta 
cikla izveides nolūkos jāpapildina nenormalizētās vērtības, ko nosaka vienā no šiem veidiem: 
  
– atskaitot 40 procentus no pozitīvā griezes momenta, kas iespējams attiecīgajā 
apgriezienu punktā; 
– kartējot negatīvo griezes momentu, kas vajadzīgs, lai motoru grieztu no 
minimālajiem līdz maksimālajiem kartēšanas apgriezieniem; 
– nosakot negatīvo griezes momentu, kas vajadzīgs, lai motoru grieztu ar brīvgaitas un 
nominālajiem apgriezieniem, un lineāru interpolāciju starp šiem diviem punktiem.  
 2.3. Nenormalizēšanas procedūras piemērs
 
  Šāda testa punkta nenormalizēšanas piemērs:    % apgriezieni = 43  % griezes moments = 82    Ja:    nominālie apgriezieni = 2200 min
–1 
 brīvgaitas apgriezieni =  600 min–1, 
  tad  
 faktiskie apgriezieni =
 1min 1288 600100) 600 2200 ( 43−= +− ∗ 
   faktiskais griezes moments =
 Nm 574100700 82=∗ 
  
 ja pēc kartēšanas līknes noteiktais maksimālais griezes moments, kas atbilst 1288 min–1 
apgriezieniem, ir 700 Nm. 
  3. EMISIJAS
 TESTS 
  Pēc izgatavotāja lūguma motora un izplūdes sistēmas kondicionēšanai pirms mērīšanas 
cikla var izdarīt maketa testu. 
  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/99
 Ar NG un LPG  darbināmi motori pirms ETC testa jāpiestrādā. Motors jādarbina vismaz 
divus ETC ciklus un līdz brīdim, kad CO emisija, ko mēra vienā veselā ETC ciklā, 
vairāk par 10 procentiem nepārsniedz CO emisiju, kura izmērīta iepriekšējā ETC ciklā. 
 
3.1. Paraugu ņemšanas filtru sagatavošana (ja vajadzīgs)  
  Vismaz vienu stundu pirms testa katrs filtrs (pāris) jāieliek slēgtā, bet ne hermētiski 
slēgtā Petri traukā un jāieliek svaru telpā stabilizēšanai. Stabilizēšanas beigās katrs filtrs (pāris) jānosver un jāreģistrē taras masa. Pēc tam filtrs (pāris) jāglabā slēgtā Petri traukā vai hermētiski noslēgtā filtru turētājā, līdz tas vajadzīgs testam. Ja filtru (pāri) nelieto astoņas stundas pēc izņemšanas no svaru telpas, tas pirms lietošanas jākondicionē un jānosver vēlreiz. 
 3.2. Mēraparatūras uzstādīšana
 
  Ierīces un paraugu ņemšanas zondes jāuzstāda pēc vajadzības. Izplūdes caurule 
jāsavieno ar pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu. 
 3.3. Atšķaidīšanas sistēmas un motora palaišana
 
  Atšķaidīšanas sistēma un motors jāpalaiž un jāiesilda, līdz visas temperatūras un 
spiedieni maksimālās jaudas apstākļos nostabilizējas saskaņā ar izgatavotāja ieteikumu un labu inženierijas praksi. 
 3.4. Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas palaišana (ja vajadzīgs)
 
  Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma jāpalaiž un jādarbina apvadā. Atšķaidīšanas 
gaisa makrodaļiņu fona koncentrāciju var noteikt, laižot atšķaidīšanas gaisu cauri makrodaļiņu filtriem. Ja lieto filtrētu atšķaidīšanas gaisu, tad vienu mērījumu var izdarīt pirms vai pēc testa. Ja atšķaidīšanas gaiss nav filtrēts, tad mērījumus var izdarīt cikla sākumā un beigās un noteikt to vidējo vērtību.  
 3.5. Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas regulēšana
 
  Kopējā atšķaidītās izplūdes gāzu plūsma jānoregulē tā, lai novērstu ūdens 
kondensēšanos sistēmā un iegūtu maksimālo filtra virsmas temperatūru, kas ir 325 K (52°C) vai mazāka (skatīt 4. pielikuma 6. papildinājuma 2.3.1. punkta prasības atšķaidīšanas kanālam ( DT)). 
 3.6. Analizatoru pārbaude
 
  Emisijas analizatori jāiestata uz nulli un jāpārbauda. Ja lieto paraugu maisiņus, tie 
jāiztukšo. 
 L 375/100 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
3.7. Motora palaišanas procedūra  
 
 Stabilizētais motors, izmantojot standarta palaidējmotoru vai dinamometru, jāpalaiž 
saskaņā ar palaišanas procedūru, ko izgatavotājs ieteicis lietotāja rokasgrāmatā. Pēc izvēles testu var sākt tieši no motora iepriekšējas kondicionēšanas stadijas, motoru neizslēdzot, kad tas ir sasniedzis brīvgaitas apgriezienus. 
 3.8. Testa cikls
 
 3.8.1. Testa secība   Testa secīga izpilde jāsāk, ja motors ir sasniedzis brīvgaitas apgriezienus. Tests jāizdara 
saskaņā ar standarta ciklu, kas noteikts šā papildinājuma 2. punktā. Motora apgriezienu un izraudzīto griezes momenta uzstādījuma punktu frekvencei ir jābūt 5 Hz (ieteicams 10 Hz ) vai lielākai. Atgriezeniskie motora apgriezieni un griezes moments jāreģistrē vismaz vienu reizi sekundē visā testa ciklā un signālus var elektroniski filtrēt. 
 3.8.2. Analizatora reakcija   Palaižot motoru vai sākot secīgi izpildīt testu, ja ciklu sāk tieši no iepriekšējas 
kondicionēšanas, vienlaicīgi jāiedarbina mēraparatūra, lai 
  
– sāktu atšķaidīšanas gaisa savākšanu vai analīzi; 
– sāktu atšķaidītu izplūdes gāzu savākšanu vai analīzi; 
– sāktu atšķaidītu izplūdes gāzu ( CVS) daudzuma, vajadzīgās temperatūras un 
spiediena mērīšanu; 
– sāktu reģistrēt apgriezienu un griezes momenta atgriezeniskos dinamometra datus. 
   HC un NO
x atšķaidīšanas kanālā jāmēra nepārtraukti ar 2 Hz frekvenci. Vidējās 
koncentrācijas jānosaka, integrējot analizatora signālus visā testa ciklā. Sistēmas reakcijas laiks nedrīkst pārsniegt 20 s, un tas jāsaskaņo ar CVS plūsmas svārstībām un 
parauga ņemšanas laiku/testa cikla nobīdēm, ja vajadzīgs. CO, CO
2, NMHC un CH 4 
jānosaka, integrējot vai analizējot koncentrācijas maisiņā savāktajā paraugā. Gāzveida piesārņotāju koncentrācijas atšķaidīšanas gaisā jānosaka, integrējot vai savācot fona maisiņā. Visu pārējo vērtību reģistrēšanas minimālajai frekvencei jābūt vienam mērījumam sekundē (1 Hz). 
 3.8.3. Makrodaļiņu paraugu ņemšana (pēc vajadzības)   Palaižot motoru vai sākot secīgi izpildīt testu, ja ciklu sāk tieši no iepriekšējas 
kondicionēšanas, daļiņu paraugu ņemšanas sistēma jāpārslēdz no apvada režīma uz daļiņu savākšanas režīmu.  
    Ja neizmanto plūsmas kompensāciju, tad parauga sūknis jānoregulē tā, lai caurplūdums 
daļiņu parauga zondē vai pārvades caurulē ir ± 5 procenti no iestatītā caurplūduma. Ja izmanto plūsmas kompensāciju (t.i., samērīgu/proporcionālu parauga plūsmas kontroli), 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/101
tad jāpierāda, ka attiecība starp plūsmu galvenajā kanālā un makrodaļiņu plūsmu 
nemainās vairāk kā par ± 5 procentiem no uzstādītās vērtības (izņemot parauga ņemšanas pirmās 10 sekundes). 
   
Piezīme
. Divkārši atšķaidot, parauga plūsma ir tīrā starpība starp caurplūdumu paraugu 
filtros un otrējā atšķaidīšanas gaisa caurplūdumu. 
    Jāreģistrē vidējā temperatūra un spiediens ieplūdē gāzes skaitītājā vai plūsmas 
mērierīcē. Ja iestatīto caurplūdumu (± 5 procentu robežās) nevar uzturēt visā ciklā tāpēc, ka filtrā uzkrājies daudz makrodaļiņu, tad tests uzskatāms par nederīgu. Tests jāatkārto ar mazāku caurplūdumu un/vai lielāka diametra filtru. 
 3.8.4. Motora apgriezienu samazināšanās   Ja testa ciklā motora apgriezieni samazinās, tad jāveic motora iepriekšēja 
kondicionēšana, motors atkārtoti jāiedarbina un tests jāatkārto. Ja darbības traucējums testa ciklā rodas testam vajadzīgajā aprīkojumā, tad tests uzskatāms par nederīgu. 
 3.8.5. Darbības pēc testa   Beidzot testu, jāaptur atšķaidītu izplūdes gāzu tilpuma un savākšanas maisiņos 
ieplūstošās gāzes plūsmas mērīšana un makrodaļiņu parauga sūknis. Integrēšanas analizatora sistēmā parauga ņemšana jāturpina līdz sistēmas reakcijas laiku beigām. 
   Koncentrācijas savākšanas maisiņos, ja tos izmanto, jāanalizē pēc iespējas agrāk un ne 
vēlāk kā 20 minūtes pēc testa cikla beigām. 
   Pēc emisijas testa ar nulles gāzi un to pašu standarta gāzi atkārtoti jāpārbauda 
analizatori. Testu uzskata par pieņemamu, ja starpība starp priekštesta un pēctesta rezultātiem ir mazāka par 2 procentiem no standarta gāzes vērtības. 
   Tikai dīzeļmotoru makrodaļiņu filtri vēlākais vienu stundu pēc testa beigām jāliek 
atpakaļ svaru telpā un jākondicionē slēgtā, bet ne hermētiski slēgtā Petri traukā vismaz vienu stundu, bet ne vairāk kā 80 stundas pirms svēršanas. 
 3.9. Testa verifikācija
 
 3.9.1. Datu nobīde   Lai līdz minimumam samazinātu laika novirzes efektu starp atgriezeniskajām standarta 
cikla vērtībām, visu motora apgriezienu un griezes momenta atgriezenisko signālu secību var nobīdīt, to aizturot vai apsteidzot laikā nominālo apgriezienu un griezes momentu secību. Ja atgriezeniskos signālus nobīda, tad tajā pašā virzienā tikpat daudz jānobīda apgriezieni un griezes moments. 
 L 375/102 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
3.9.2. Cikla darba aprēķins 
  Cikla faktiskais darbs W
act (kWh) jāaprēķina, izmantojot visu reģistrēto motora 
atgriezenisko apgriezienu un griezes momenta pāru vērtības. Tas jādara pēc katras atgriezenisko datu nobīdes, ja ir izraudzīta šī izvēle. Cikla faktisko darbu W
act izmanto 
salīdzināšanai ar standarta cikla darbu W ref un īpatnējās emisijas aprēķināšanai (skatīt 
4.4. un 5.2. punktu). Šī pati metodoloģija jāizmanto motora standarta un faktiskās jaudas integrēšanai. Ja jānosaka vērtības starp blakus standarta vai blakus mērījumu vērtībām, jāizmanto lineārā interpolācija. 
   Integrējot cikla standarta un faktisko darbu, visas negatīvās griezes momenta vērtības 
jāpielīdzina nullei un jāiekļauj integrēšanā. Ja integrēšanas frekvence ir mazāka par 5 Hz un ja attiecīgā laika segmentā griezes momenta vērtība mainās no pozitīvas uz negatīvu vai no negatīvas uz pozitīvu, tad negatīvā daļa jāaprēķina un jāpielīdzina nullei. Pozitīvā daļa jāiekļauj integrētajā vērtībā. 
  W
act jābūt no –15 % līdz + 5 % no W ref. 
 3.9.3. Testa cikla validācijas statistika   Atgriezenisko vērtību lineārā regresija pret standarta vērtībām jānosaka attiecībā uz 
apgriezieniem, griezes momentu un jaudu. Tas jādara pēc katras atgriezenisko datu nobīdes, ja ir izraudzīta šī izvēle. Jāizmanto mazāko kvadrātu metode ar piemērotāko vienādojumu šādā formā: 
      
y = mx + b 
 kur:   
 y  = atgriezeniskā (faktiskā) apgriezienu (min
–1), griezes momenta (Nm) vai jaudas 
(kW) vērtība, 
 m  = regresijas taisnes kritums/slīpums,  x  = apgriezienu (min
–1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) standarta vērtība, 
 b  = y krustošanās ar regresijas taisni.   y pret x standartkļūdas novērtējums ( SE) un noteiktības koeficients (r²) jāaprēķina katrai 
regresijas taisnei. 
   Šo analīzi ieteicams izdarīt ar 1 Hz frekvenci. Visas negatīvās standarta griezes 
momenta vērtības un attiecīgās atgriezeniskās vērtības jāsvītro no cikla griezes momenta un jaudas validācijas statistiskā aprēķina. Lai testu uzskatītu par derīgu, tam jāatbilst kritērijiem, kas iekļauti 6. tabulā. 
   27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/103
6. tabula.  Regresijas taisnes pielaides 
 
 Apgriezieni  Griezes moments  Jauda 
Y pret X aprēķina 
standartnovirze ( SE)  maksimāli 100 min
–1 maksimāli 13 % (15 %) motora maksimālā griezes momenta pēc jaudas kartes maksimāli 8 % motora maksimālās jaudas pēc jaudas kartes 
Regresijas taisnes slīpums, m  0,95 līdz 1,03 0,83 – 1,03 0,89 – 1,03 
(0,83 – 1,03)  
Noteikšanas koeficients, r²  min. 0,9700 (min. 0,9500)  min. 0,8800 (min. 0,7500)  min. 0,9100 (min. 0,7500)  
Y krustošanās ar regresijas taisni, b ± 50 min
–1 ± 20 Nm vai ± 2 % (± 20 Nm vai ± 3 %) maksimālā griezes momenta, izvēloties to, kurš ir lielākais  ± 4 kW vai ± 2 % (± 4 Kw vai ± 3 %) maksimālās jaudas, izvēloties to, kura ir lielākā 
  Līdz 2005. gada 1. oktobrim gāzes motoru tipa apstiprināšanas testos drīkst izmantot 
iekavās norādītās vērtības. 
  7. tabula.
 Atļautie punktu svītrojumi no regresijas analīzes 
 
Nosacījumi  Punkti, kas jāsvītro  
Pilnas slodzes un griezes momenta atdeve ≠ standarta griezes moments Griezes moments un/vai jauda  
Bezslodzes, kas nav brīvgaitas punkts, un griezes momenta atdeve > standarta griezes moments  Griezes moments un/vai jauda  
Bezslodzes/ar aizvērtu droseļvārstu, brīvgaitas punkts un apgriezieni > standarta brīvgaitas apgriezieni  Apgriezieni un/vai jauda  
  4. GĀZVEIDA EMISIJAS APRĒĶINS  4.1. Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas noteikšana
 
  Kopējā atšķaidītu izplūdes gāzu plūsma visā ciklā (kg/testā) jāaprēķina pēc visa cikla 
mērījumu vērtībām un atbilstīgajiem plūsmas mērīšanas ierīces kalibrēšanas datiem (V
0 
attiecībā uz PDP  vai K V attiecībā uz CFV , kā noteikts 4. pielikuma 5. papildinājuma 
2. punktā). Šādas formulas jāpiemēro, ja ar siltummaini visā ciklā atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūru uztur nemainīgu (± 6 K attiecībā uz PDP -CVS, ± 11 K attiecībā uz 
CFV -CVS, skatīt 4. pielikuma 6. papildinājuma 2.3. punktu). 
   PDP -CVS sistēmai 
   M
TOTW  =  1,293 * V 0 * N P * (p B – p 1) * 273 / (101,3 * T) L 375/104 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
   
 kur:    M
TOTW  = atšķaidīto izplūdes gāzu masa mitrā stāvoklī visā ciklā, kg, 
 V 0 =  gāzes tilpums, uz vienu sūkņa apgriezienu testa nosacījumos, m³/apgr., 
 N P =  sūkņa kopējie apgriezieni testā, 
 p B =  atmosfēras spiediens testa nodalījumā, kPa, 
 p 1 =  retinājuma spiediens, kas ir mazāks par atmosfēras spiedienu, sūkņa ieplūdes 
atverē, kPa, 
 T =  atšķaidītu izplūdes gāzu vidējā temperatūra visā ciklā sūkņa ieplūdes atverē, K. 
   CFV -CVS sistēmai 
  
M
TOTW  = 1,293 * t * K v * p A / T 0.5 
   kur:     M
TOTW  = atšķaidīto izplūdes gāzu masa mitrā stāvoklī visā ciklā, kg, 
 t =  cikla laiks, s, 
 K V =  kritiskās plūsmas Venturi caurules kalibrēšanas koeficients standarta 
nosacījumiem, 
 p A =  absolūtais ieplūdes spiediens Venturi caurulē, kPa. 
 T =  ieplūdes temperatūra Venturi caurulē, K.    Ja sistēmā plūsmu kompensē (t. i., nelieto siltummaini), tad momentānā emisijas masa 
jāaprēķina un jāintegrē visā ciklā. Šajā gadījumā atšķaidīto izplūdes gāzu momentānā masa jāaprēķina šādi. 
   PDP -CVS sistēmai: 
  
M
TOTW,i  = 1,293 * V 0 * N P,i * (p B – p 1) * 273 / (101.3 ≅ T) 
    kur:    M
TOTW,i  = atšķaidītu izplūdes gāzu momentānā masa mitrā stāvoklī, kg, 
 N P,i =  sūkņa kopējie apgriezieni laika intervālā. 
   CFV -CVS sistēmai: 
   M
TOTW,i  = 1,293 * ∆t i * K V * p A / T 0,5  
  
 kur: 
  
 M TOTW,i  = atšķaidītu izplūdes gāzu momentānā masa mitrā stāvoklī, kg, 
 ∆ti = laika intervāls, s.   27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/105
 Ja parauga daļiņveida un gāzveida piesārņotāju kopējā masa (MSAM) pārsniedz 
0,5 procentus no kopējās CVS plūsmas (MTOTW), tad CVS plūsma jākoriģē atbilstīgi 
MSAM vai makrodaļiņu parauga plūsma jānovirza atpakaļ uz CVS pirms plūsmas 
mērierīces ( PDP  vai CFV ). 
 
  4.2. NO
x mitruma korekcija  
  Tā kā NO
x emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa apstākļiem, NO x koncentrācija atbilstīgi 
gaisa mitrumam jākoriģē ar koeficientiem, kas iekļauti šajās formulās: 
  (a) dīzeļmotoriem: 
) 71 . 10 H ( 0182 . 0 11K
aD , H− ∗ −=  
  (b) gāzes motoriem: 
) 71 . 10 H ( 0329 . 0 11K
aG , H− ∗ −=  
    kur    H
a = ieplūdes gaisa mitrums, grami ūdens uz kg sausa gaisa, 
  kur 
2
a a Ba a
a10 R p pp R 220 . 6H−∗ ∗ −∗ ∗=  
  R
a  = ieplūdes gaisa relatīvais mitrums, % 
 p a  = ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens, kPa 
 p B  = kopējais atmosfēras spiediens, kPa 
  4.3. Emisijas masas plūsmas aprēķins
 
 4.3.1. Nemainīgas masas plūsmas sistēmas   Sistēmām ar siltummaini piesārņotāju masa (g/testā) jānosaka pēc šādiem vienādojumiem:    
(1) NO
x mass = 0,001587 · NOx conc · K H,D · M TOTW   (dīzeļmotoriem) 
   (2) NO
x mass = 0,001587 · NOx conc · K H,G · M TOTW   (gāzes motoriem) 
  (3) CO mass = 0,000966 · CO conc  · M
TOTW  
   (4) HC mass = 0,000479 · HC conc · M
TOTW '  (dīzeļmotoriem) L 375/106 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
  
 (5) HC mass = 0,000502 · HC conc · M TOTW ' (ar LPG  darbināmiem motoriem) 
  (6) HC mass = 0,000552 · HC conc · M
TOTW ' (ar NG darbināmiem motoriem) 
  (7) NMHC mass = 0,000479 · NMHC conc · M
TOTW '  (dīzeļmotoriem) 
   (8) NMHC mass = 0,000502 · NMHC conc · M
TOTW ' (ar LPG  darbināmiem motoriem) 
  (9) NMHC mass = 0,000516 * NMHC conc * M
TOTW ' (ar NG darbināmiem motoriem) 
   (10) CH
4 mass = 0,000552 * CH 4 conc * M TOTW   (ar NG darbināmiem motoriem) 
 
kur: 
  NO
x conc, CO conc, HC conc, 4/ NMHCconc, CH 4 conc = vidējās koncentrācijas, kas 
koriģētas atbilstīgi fonam visā ciklā pēc integrēšanas (obligāti attiecībā uz NO x 
un HC) vai maisiņu mērījuma, ppm, 
 
 M TOTW  = atšķaidītu izplūdes gāzu kopējā masa ciklā, kā noteikts 4.1. punktā, kg, 
 
K H,D =  mitruma korekcijas koeficients dīzeļmotoriem, kā noteikts 4.2. punktā, 
pamatojoties uz vidējo ieplūdes gaisa mitrumu ciklā, 
  K
H,G =  mitruma korekcijas koeficients gāzes motoriem, kā noteikts 4.2. punktā, 
pamatojoties uz vidējo ieplūdes gaisa mitrumu ciklā. 
  Sausā stāvoklī mērītās koncentrācijas jāpārrēķina mitra stāvokļa koncentrācijās saskaņā ar 
4. pielikuma 1. papildinājuma 4.2. punktu. 
 
NMHC
conc un CH 4 conc noteikšana ir atkarīga no izmantotās metodes (skatīt 4. pielikuma 
4. papildinājuma 3.3.4. punktu). Abas koncentrācijas jānosaka šādi, atskaitot CH 4 no HC, 
lai noteiktu NMHC conc: 
   (a) GC metode 
 
NMHC
conc = HC conc – CH 4 conc 
 
CH 4 conc = saskaņā ar mērījumu 
  (b) NMC  metode 
 
                    
 
4/  Pamatojoties uz C1 ekvivalentu. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/107
M EM
concCE- CECutter) HC(w/-) CE-(1 Cutter) HC(w/oNMHC⋅=  
  
  
()
M EE
conc 4,CE- CECE-1 Cutter) HC(w/o- Cutter) HC(w/CH⋅=  
  kur:    HC(w/ Cutter) = HC koncentrācija, parauga gāzei plūstot cauri NMC , 
 
HC(w/o Cutter) = HC koncentrācija, parauga gāzei plūstot garām NMC , 
 
CE
M = metāna efektivitāte, kas noteikta 4. pielikuma 5. papildinājuma 
1.8.4.1. punktā, 
 
CE E = etāna efektivitāte, kas noteikta 4. pielikuma 5. papildinājuma 
1.8.4.2. punktā. 
 4.3.1.1. Atbilstīgi fonam koriģēto koncentrāciju noteikšana    Gāzveida piesārņotāju vidējā fona koncentrācija atšķaidīšanas gaisā jāatskaita no 
izmērītajām koncentrācijām, lai iegūtu piesārņotāju tīrās koncentrācijas. Fona koncentrāciju vidējās vērtības var noteikt ar paraugu maisiņu metodi vai ar nepārtrauktiem mērījumiem un integrēšanu. Izmanto šādu formulu. 
 
conc = conc
e – conc d · (1 – (1/DF))  
   kur:    conc = tā attiecīgā piesārņotāja koncentrācija atšķaidītajās izplūdes gāzēs, kas koriģēta 
atbilstīgi attiecīgā piesārņotāja daudzumam atšķaidīšanas gaisā, ppm, 
  conc
e = attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, ko mēra atšķaidītajās izplūdes gāzēs, ppm, 
  conc
d = attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, ko mēra atšķaidīšanas gaisā, ppm, 
  DF = atšķaidījuma pakāpe. 
 
 Atšķaidījuma pakāpi aprēķina šādi: 
 
-4
conce conce conce 2,S
10) CO (HC COFDF
⋅ + +=  
 L 375/108 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 kur: 
   CO
2,conce  = CO 2 koncentrācija atšķaidītajās izplūdes gāzēs, tilpuma %, 
  HC
conce  = HC koncentrācija atšķaidītajās izplūdes gāzēs, ppm C1, 
  CO
conce  = CO koncentrācija atšķaidītajās izplūdes gāzēs, ppm, 
   F
S = stehiometriskais koeficients. 
  Sausā stāvoklī mērītās koncentrācijas jāpārrēķina mitra stāvokļa koncentrācijās saskaņā ar 
4. pielikuma 1. papildinājuma 4.2. punktu. 
   Stehiometriskais koeficients jāaprēķina šādi: 
⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛+ ⋅ + +⋅ =
4yx 3.762yxx100 Fs 
 kur: 
   x,y   = degvielas sastāvs C
xH y 
   Ja degvielas sastāvs nav zināms, tad alternatīvi var lietot šādus stehiometriskos 
koeficientus: 
   FS (dīzeļdegvielai) = 13,4  F
S (LPG ) = 11,6 
 F S (NG) =  9,5 
 4.3.2. Plūsmas kompensācijas sistēmas   Sistēmās bez siltummaiņa piesārņotāju masa (g/testā) jānosaka, aprēķinot momentāno 
emisijas masu un integrējot momentānās vērtības visā ciklā. Arī fona korekcija jāpiemēro tieši momentānās koncentrācijas vērtībai. Piemēro šādas formulas: 
   
(1) NO
x mass = 
() () () ∑
=× × − × × − × × ×n
1 iD H, concd TOTW D H, i conce, i TOTW, K 0.001587 1/DF 1 NOx M K 0.001587 NOx M  
(dīzeļmotoriem 
(2) NO x mass = 
() () () ∑
=× × − × × − × × ×n
1 iG H, concd TOTW G H, i conce, i TOTW, K 0.001587 1/DF 1 NOx M K 0.001587 NOx M  
(gāzes motoriem) 
(3) CO mass = () () () ∑
=× − × × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000966 1/DF 1 CO M 0.000966 CO M  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/109
(4) HC mass = () () () ∑
=× − × × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000479 1/DF 1 HC M 0.000479 HC M  
(dīzeļmotoriem) 
(5) HC mass = () () () ∑
=× − × × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000502 1/DF 1 HC M 0.000502 HC M  
(LPG  motoriem) 
(6) HC mass = 
() () () ∑ × − × × − × ×
=n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000552 1/DF 1 HC M 0.000552 HC M  
(NG motoriem) 
 
(7) NMHC mass = 
() () () ∑ × − × × − × ×
=n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000479 1/DF 1 NMHC M 0.000479 NMHC M  
(dīzeļmotoriem) 
(8) NMHC mass = 
() () () ∑ × − × × − × ×
=n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000502 1/DF 1 NMHC M 0.000502 NMHC M  
(LPG  motoriem) 
(9) NMHC mass = 
() () () ∑
=× − × × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000516 1/DF 1 NMHC M 0.000516 NMHC M  
(NG motoriem) 
(10) CH 4 mass = 
() () () ∑
=× − × − × ×n
1 iconcd  4 TOTW i conce,  4 i TOTW, 0.000552 1/DF 1 * CH M 0.000552 CH M  
(NG motoriem) 
 
 kur:   conc
e = attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, ko mēra atšķaidītajās izplūdes gāzēs, 
ppm, 
  conc
d = attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, ko mēra atšķaidīšanas gaisā, ppm, 
  M
TOTW,i  = atšķaidīto izplūdes gāzu momentānā masa (skatīt 4.1. punktu), kg, 
  M
TOTW  = atšķaidīto izplūdes gāzu kopējā masa ciklā (skatīt 4.1. punktu), kg, 
  K
H,D = mitruma korekcijas koeficients dīzeļmotoriem, kas noteikts 4.2. punktā, 
pamatojoties uz vidējo ieplūdes gaisa mitrumu ciklā, 
  K
H,G = mitruma korekcijas koeficients gāzes motoriem, kas noteikts 4.2. punktā, 
pamatojoties uz vidējo ieplūdes gaisa mitrumu ciklā, 
 L 375/110 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 DF = atšķaidījuma pakāpe, kas noteikta 4.3.1.1. punktā. 
 4.4. Īpatnējās emisijas aprēķins
 
  Šādi jāaprēķina visu atsevišķo sastāvdaļu īpatnējā emisija (g/kWh), kā paredzēts 5.2.1. un 
5.2.2. punktā attiecīgajai motoru tehnoloģijai: 
 
 
act mass x /W NOx NO =  (dīzeļmotoriem un gāzes motoriem) 
 act mass/W COCO=  (dīzeļmotoriem un gāzes motoriem) 
 act mass/W HCHC=  (dīzeļmotoriem un gāzes motoriem) 
 act mass/W NMHC NMHC =  (dīzeļmotoriem un gāzes motoriem) 
 act 4mass 4 /W CH CH =  (ar NG darbināmiem gāzes motoriem) 
 
 kur:    W
act  = cikla faktiskais darbs, kas noteikts 3.9.2. punktā, kWh. 
 5. MAKRODAĻIŅU EMISIJAS APRĒĶINS (JA VAJADZĪGS)  5.1. Plūsmas masas aprēķins
 
  Makrodaļiņu plūsmas masa (g/testā) jāaprēķina šādi:   
PT
mass = 1000M
MMTOTW
SAMf∗  
  kur:   M
f = visā ciklā savāktā makrodaļiņu parauga masa, mg, 
  M
TOTW  = atšķaidītu izplūdes gāzu kopējā masa ciklā, kā noteikts 4.1. punktā, kg. 
  M
SAM = tā atšķaidītu izplūdes gāzu masa, ko ņem no atšķaidīšanas kanāla makrodaļiņu 
savākšanai, kg, 
   un   M
f = M f,p + M f,b, ja sver atsevišķi, mg, 
  M
f,p = rupjajā filtrā savākto makrodaļiņu masa, mg, 
  M
f,b = palīgfiltrā savākto makrodaļiņu masa, mg. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/111
 Ja izmanto divkāršās atšķaidīšanas sistēmu, tad otrējās atšķaidīšanas gaisa masa 
jāatskaita no kopējās divkārt atšķaidītās makrodaļiņu filtros filtrētās izplūdes gāzu 
masas. 
 
M SAM = M TOT – M SEC 
    
kur: 
  M
TOT = tā divkārt atšķaidītās izplūdes gāzu masa, ko filtrē makrodaļiņu filtrā, kg, 
  M
SEC =  otrējā atšķaidīšanas gaisa masa, kg. 
  Ja atšķaidīšanas gaisa makrodaļiņu fona koncentrāciju nosaka saskaņā ar 3.4. punktu, 
tad makrodaļiņu masu var koriģēt atbilstīgi fonam. Šajā gadījumā makrodaļiņu masa (g/testā) jāaprēķina šādi: 
  
PT
mass = 1000M
DF11MM
MMTOTW
DILd
SAMf∗⎥
⎦⎤
⎢
⎣⎡
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗ −  
 
 kur:   M
f, M SAM, M TOTW  = skatīt iepriekš, 
 M DIL  = tā pirmējā atšķaidīšanas gaisa masa, kura paraugu ņem ar  
   fona makrodaļiņu paraugu ņemšanas ierīci, kg, 
 M d    = savākto pirmējā atšķaidīšanas gaisa fona makrodaļiņu masa, 
mg, 
 DF   = atšķaidījuma pakāpe, kas noteikta 4.3.1.1. punktā.  5.2. Īpatnējās emisijas aprēķins
 
  Makrodaļiņu emisija (g/kWh) jāaprēķina šādi:   
act mass W/ PT PT=  
 
 kur:    W
act = cikla faktiskais darbs, kas noteikts 3.9.2. punktā, kWh. 
  
___________ L 375/112 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
4. pielikums — 3. papildinājums  
ETC MOTORA DINAMOMETRA GRAFIKS 
 
Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm.
apgr. griezes apgr. griezes apgr. griezes
mom. mom. mom.
s % % s % % s % %
1 0 0 52 0 0 103 0 0
2 0 0 53 0 0 104 0 0
3 0 0 54 0 0 105 0 0
4 0 0 55 0 0 106 0 0
5 0 0 56 0 0 107 0 0
6 0 0 57 0 0 108 11,6 14,8
7 0 0 58 0 0 109 0 0
8 0 0 59 0 0 110 27,2 74,8
9 0 0 60 0 0 111 17 76,9
10 0 0 61 0 0 112 36 78
11 0 0 62 25,5 11,1 113 59,7 86
12 0 0 63 28,5 20,9 114 80,8 17,9
13 0 0 64 32 73,9 115 49,7 0
14 0 0 65 4 82,3 116 65,6 86
15 0 0 66 34,5 80,4 117 78,6 72,2
16 0,1 1,5 67 64,1 86 118 64,9 "m"
17 23,1 21,5 68 58 0 119 44,3 "m"
18 12,6 28,5 69 50,3 83,4 120 51,4 83,4
19 21,8 71 70 66,4 99,1 121 58,1 97
20 19,7 76,8 71 81,4 99,6 122 69,3 99,3
21 54,6 80,9 72 88,7 73,4 123 72 20,8
22 71,3 4,9 73 52,5 0 124 72,1 "m"
23 55,9 18,1 74 46,4 58,5 125 65,3 "m"
24 72 85,4 75 48,6 90,9 126 64 "m"
25 86,7 61,8 76 55,2 99,4 127 59,7 "m"
26 51,7 0 77 62,3 99 128 52,8 "m"
27 53,4 48,9 78 68,4 91,5 129 45,9 "m"
28 34,2 87,6 79 74,5 73,7 130 38,7 "m"
29 45,5 92,7 80 38 0 131 32,4 "m"
30 54,6 99,5 81 41,8 89,6 132 27 "m"
31 64,5 96,8 82 47,1 99,2 133 21,7 "m"
32 71,7 85,4 83 52,5 99,8 134 19,1 0,4
33 79,4 54,8 84 56,9 80,8 135 34,7 14
34 89,7 99,4 85 58,3 11,8 136 16,4 48,6
35 57,4 0 86 56,2 "m" 137 0 11,2
36 59,7 30,6 87 52 "m" 138 1,2 2,1
37 90,1 "m" 88 43,3 "m" 139 30,1 19,3
38 82,9 "m" 89 36,1 "m" 140 30 73,9
39 51,3 "m" 90 27,6 "m" 141 54,4 74,4
40 28,5 "m" 91 21,1 "m" 142 77,2 55,6
41 29,3 "m" 92 8 0 143 58,1 0
42 26,7 "m" 93 0 0 144 45 82,1
43 20,4 "m" 94 0 0 145 68,7 98,1
44 14,1 0 95 0 0 146 85,7 67,2
45 6,5 0 96 0 0 147 60,2 0
46 0 0 97 0 0 148 59,4 98
47 0 0 98 0 0 149 72,7 99,6
48 0 0 99 0 0 150 79,9 45
49 0 0 100 0 0 151 44,3 0
50 0 0 101 0 0 152 41,5 84,4
51 0 0 102 0 0 153 56,2 98,227.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/113
 
Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm.
apgr. griezes apgr. griezes apgr. griezes
mom. mom. mom.
s % % s % % s % %
154 65,7 99,1 205 0 0 256 51,7 17
155 74,4 84,7 206 0 0 257 56,2 78,7
156 54,4 0 207 0 0 258 59,5 94,7
157 47,9 89,7 208 0 0 259 65,5 99,1
158 54,5 99,5 209 0 0 260 71,2 99,5
159 62,7 96,8 210 0 0 261 76,6 99,9
160 62,3 0 211 0 0 262 79 0
161 46,2 54,2 212 0 0 263 52,9 97,5
162 44,3 83,2 213 0 0 264 53,1 99,7
163 48,2 13,3 214 0 0 265 59 99,1
164 51 "m" 215 0 0 266 62,2 99
165 50 "m" 216 0 0 267 65 99,1
166 49,2 "m" 217 0 0 268 69 83,1
167 49,3 "m" 218 0 0 269 69,9 28,4
168 49,9 "m" 219 0 0 270 70,6 12,5
169 51,6 "m" 220 0 0 271 68,9 8,4
170 49,7 "m" 221 0 0 272 69,8 9,1
171 48,5 "m" 222 0 0 273 69,6 7
172 50,3 72,5 223 0 0 274 65,7 "m"
173 51,1 84,5 224 0 0 275 67,1 "m"
174 54,6 64,8 225 21,2 62,7 276 66,7 "m"
175 56,6 76,5 226 30,8 75,1 277 65,6 "m"
176 58 "m" 227 5,9 82,7 278 64,5 "m"
177 53,6 "m" 228 34,6 80,3 279 62,9 "m"
178 40,8 "m" 229 59,9 87 280 59,3 "m"
179 32,9 "m" 230 84,3 86,2 281 54,1 "m"
180 26,3 "m" 231 68,7 "m" 282 51,3 "m"
181 20,9 "m" 232 43,6 "m" 283 47,9 "m"
182 10 0 233 41,5 85,4 284 43,6 "m"
183 0 0 234 49,9 94,3 285 39,4 "m"
184 0 0 235 60,8 99 286 34,7 "m"
185 0 0 236 70,2 99,4 287 29,8 "m"
186 0 0 237 81,1 92,4 288 20,9 73,4
187 0 0 238 49,2 0 289 36,9 "m"
188 0 0 239 56 86,2 290 35,5 "m"
189 0 0 240 56,2 99,3 291 20,9 "m"
190 0 0 241 61,7 99 292 49,7 11,9
191 0 0 242 69,2 99,3 293 42,5 "m"
192 0 0 243 74,1 99,8 294 32 "m"
193 0 0 244 72,4 8,4 295 23,6 "m"
194 0 0 245 71,3 0 296 19,1 0
195 0 0 246 71,2 9,1 297 15,7 73,5
196 0 0 247 67,1 "m" 298 25,1 76,8
197 0 0 248 65,5 "m" 299 34,5 81,4
198 0 0 249 64,4 "m" 300 44,1 87,4
199 0 0 250 62,9 25,6 301 52,8 98,6
200 0 0 251 62,2 35,6 302 63,6 99
201 0 0 252 62,9 24,4 303 73,6 99,7
202 0 0 253 58,8 "m" 304 62,2 "m"
203 0 0 254 56,9 "m" 305 29,2 "m"
204 0 0 255 54,5 "m" 306 46,4 22
 L 375/114 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm.
apgr. griezes apgr. griezes apgr. grieze
mom. mom. mom.
s % % s % % s % %
307 47,3 13,8 358 72,6 99,6 409 56,3 72,3
308 47,2 12,5 359 82,4 99,5 410 59,7 99,1
309 47,9 11,5 360 88 99,4 411 62,3 99
310 47,8 35,5 361 46,4 0 412 67,9 99,2
311 49,2 83,3 362 53,4 95,2 413 69,5 99,3
312 52,7 96,4 363 58,4 99,2 414 73,1 99,7
313 57,4 99,2 364 61,5 99 415 77,7 99,8
314 61,8 99 365 64,8 99 416 79,7 99,7
315 66,4 60,9 366 68,1 99,2 417 82,5 99,5
316 65,8 "m" 367 73,4 99,7 418 85,3 99,4
317 59 "m" 368 73,3 29,8 419 86,6 99,4
318 50,7 "m" 369 73,5 14,6 420 89,4 99,4
319 41,8 "m" 370 68,3 0 421 62,2 0
320 34,7 "m" 371 45,4 49,9 422 52,7 96,4
321 28,7 "m" 372 47,2 75,7 423 50,2 99,8
322 25,2 "m" 373 44,5 9 424 49,3 99,6
323 43 24,8 374 47,8 10,3 425 52,2 99,8
324 38,7 0 375 46,8 15,9 426 51,3 100
325 48,1 31,9 376 46,9 12,7 427 51,3 100
326 40,3 61 377 46,8 8,9 428 51,1 100
327 42,4 52,1 378 46,1 6,2 429 51,1 100
328 46,4 47,7 379 46,1 "m" 430 51,8 99,9
329 46,9 30,7 380 45,5 "m" 431 51,3 100
330 46,1 23,1 381 44,7 "m" 432 51,1 100
331 45,7 23,2 382 43,8 "m" 433 51,3 100
332 45,5 31,9 383 41 "m" 434 52,3 99,8
333 46,4 73,6 384 41,1 6,4 435 52,9 99,7
334 51,3 60,7 385 38 6,3 436 53,8 99,6
335 51,3 51,1 386 35,9 0,3 437 51,7 99,9
336 53,2 46,8 387 33,5 0 438 53,5 99,6
337 53,9 50 388 53,1 48,9 439 52 99,8
338 53,4 52,1 389 48,3 "m" 440 51,7 99,9
339 53,8 45,7 390 49,9 "m" 441 53,2 99,7
340 50,6 22,1 391 48 "m" 442 54,2 99,5
341 47,8 26 392 45,3 "m" 443 55,2 99,4
342 41,6 17,8 393 41,6 3,1 444 53,8 99,6
343 38,7 29,8 394 44,3 79 445 53,1 99,7
344 35,9 71,6 395 44,3 89,5 446 55 99,4
345 34,6 47,3 396 43,4 98,8 447 57 99,2
346 34,8 80,3 397 44,3 98,9 448 61,5 99
347 35,9 87,2 398 43 98,8 449 59,4 5,7
348 38,8 90,8 399 42,2 98,8 450 59 0
349 41,5 94,7 400 42,7 98,8 451 57,3 59,8
350 47,1 99,2 401 45 99 452 64,1 99
351 53,1 99,7 402 43,6 98,9 453 70,9 90,5
352 46,4 0 403 42,2 98,8 454 58 0
353 42,5 0,7 404 44,8 99 455 41,5 59,8
354 43,6 58,6 405 43,4 98,8 456 44,1 92,6
355 47,1 87,5 406 45 99 457 46,8 99,2
356 54,1 99,5 407 42,2 54,3 458 47,2 99,3
357 62,9 99 408 61,2 31,9 459 51 10027.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/115
 
Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm.
apgr. griezes apgr. griezes apgr. griezes
mom. mom. mom.
s % % s % % s % %
460 53,2 99,7 511 0 0 562 58,7 "m"
461 53,1 99,7 512 0 0 563 56 "m"
462 55,9 53,1 513 0 0 564 53,9 "m"
463 53,9 13,9 514 30,5 25,6 565 52,1 "m"
464 52,5 "m" 515 19,7 56,9 566 49,9 "m"
465 51,7 "m" 516 16,3 45,1 567 46,4 "m"
466 51,5 52,2 517 27,2 4,6 568 43,6 "m"
467 52,8 80 518 21,7 1,3 569 40,8 "m"
468 54,9 95 519 29,7 28,6 570 37,5 "m"
469 57,3 99,2 520 36,6 73,7 571 27,8 "m"
470 60,7 99,1 521 61,3 59,5 572 17,1 0,6
471 62,4 "m" 522 40,8 0 573 12,2 0,9
472 60,1 "m" 523 36,6 27,8 574 11,5 1,1
473 53,2 "m" 524 39,4 80,4 575 8,7 0,5
474 44 "m" 525 51,3 88,9 576 8 0,9
475 35,2 "m" 526 58,5 11,1 577 5,3 0,2
476 30,5 "m" 527 60,7 "m" 578 4 0
477 26,5 "m" 528 54,5 "m" 579 3,9 0
478 22,5 "m" 529 51,3 "m" 580 0 0
479 20,4 "m" 530 45,5 "m" 581 0 0
480 19,1 "m" 531 40,8 "m" 582 0 0
481 19,1 "m" 532 38,9 "m" 583 0 0
482 13,4 "m" 533 36,6 "m" 584 0 0
483 6,7 "m" 534 36,1 72,7 585 0 0
484 3,2 "m" 535 44,8 78,9 586 0 0
485 14,3 63,8 536 51,6 91,1 587 8,7 22,8
486 34,1 0 537 59,1 99,1 588 16,2 49,4
487 23,9 75,7 538 66 99,1 589 23,6 56
488 31,7 79,2 539 75,1 99,9 590 21,1 56,1
489 32,1 19,4 540 81 8 591 23,6 56
490 35,9 5,8 541 39,1 0 592 46,2 68,8
491 36,6 0,8 542 53,8 89,7 593 68,4 61,2
492 38,7 "m" 543 59,7 99,1 594 58,7 "m"
493 38,4 "m" 544 64,8 99 595 31,6 "m"
494 39,4 "m" 545 70,6 96,1 596 19,9 8,8
495 39,7 "m" 546 72,6 19,6 597 32,9 70,2
496 40,5 "m" 547 72 6,3 598 43 79
497 40,8 "m" 548 68,9 0,1 599 57,4 98,9
498 39,7 "m" 549 67,7 "m" 600 72,1 73,8
499 39,2 "m" 550 66,8 "m" 601 53 0
500 38,7 "m" 551 64,3 16,9 602 48,1 86
501 32,7 "m" 552 64,9 7 603 56,2 99
502 30,1 "m" 553 63,6 12,5 604 65,4 98,9
503 21,9 "m" 554 63 7,7 605 72,9 99,7
504 12,8 0 555 64,4 38,2 606 67,5 "m"
505 0 0 556 63 11,8 607 39 "m"
506 0 0 557 63,6 0 608 41,9 38,1
507 0 0 558 63,3 5 609 44,1 80,4
508 0 0 559 60,1 9,1 610 46,8 99,4
509 0 0 560 61 8,4 611 48,7 99,9
510 0 0 561 59,7 0,9 612 50,5 99,7L 375/116 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm.
apgr. griezes apgr. griezes apgr. griezes
mom. mom. mom.
s % % s % % s % %
613 52,5 90,3 664 54 39,3 715 46,2 "m"
614 51 1,8 665 53,8 "m" 716 45,6 9,8
615 50 "m" 666 52 "m" 717 45,6 34,5
616 49,1 "m" 667 50,4 "m" 718 45,5 37,1
617 47 "m" 668 50,6 0 719 43,8 "m"
618 43,1 "m" 669 49,3 41,7 720 41,9 "m"
619 39,2 "m" 670 50 73,2 721 41,3 "m"
620 40,6 0,5 671 50,4 99,7 722 41,4 "m"
621 41,8 53,4 672 51,9 99,5 723 41,2 "m"
622 44,4 65,1 673 53,6 99,3 724 41,8 "m"
623 48,1 67,8 674 54,6 99,1 725 41,8 "m"
624 53,8 99,2 675 56 99 726 43,2 17,4
625 58,6 98,9 676 55,8 99 727 45 29
626 63,6 98,8 677 58,4 98,9 728 44,2 "m"
627 68,5 99,2 678 59,9 98,8 729 43,9 "m"
628 72,2 89,4 679 60,9 98,8 730 38 10,7
629 77,1 0 680 63 98,8 731 56,8 "m"
630 57,8 79,1 681 64,3 98,9 732 57,1 "m"
631 60,3 98,8 682 64,8 64 733 52 "m"
632 61,9 98,8 683 65,9 46,5 734 44,4 "m"
633 63,8 98,8 684 66,2 28,7 735 40,2 "m"
634 64,7 98,9 685 65,2 1,8 736 39,2 16,5
635 65,4 46,5 686 65 6,8 737 38,9 73,2
636 65,7 44,5 687 63,6 53,6 738 39,9 89,8
637 65,6 3,5 688 62,4 82,5 739 42,3 98,6
638 49,1 0 689 61,8 98,8 740 43,7 98,8
639 50,4 73,1 690 59,8 98,8 741 45,5 99,1
640 50,5 "m" 691 59,2 98,8 742 45,6 99,2
641 51 "m" 692 59,7 98,8 743 48,1 99,7
642 49,4 "m" 693 61,2 98,8 744 49 100
643 49,2 "m" 694 62,2 49,4 745 49,8 99,9
644 48,6 "m" 695 62,8 37,2 746 49,8 99,9
645 47,5 "m" 696 63,5 46,3 747 51,9 99,5
646 46,5 "m" 697 64,7 72,3 748 52,3 99,4
647 46 11,3 698 64,7 72,3 749 53,3 99,3
648 45,6 42,8 699 65,4 77,4 750 52,9 99,3
649 47,1 83 700 66,1 69,3 751 54,3 99,2
650 46,2 99,3 701 64,3 "m" 752 55,5 99,1
651 47,9 99,7 702 64,3 "m" 753 56,7 99
652 49,5 99,9 703 63 "m" 754 61,7 98,8
653 50,6 99,7 704 62,2 "m" 755 64,3 47,4
654 51 99,6 705 61,6 "m" 756 64,7 1,8
655 53 99,3 706 62,4 "m" 757 66,2 "m"
656 54,9 99,1 707 62,2 "m" 758 49,1 "m"
657 55,7 99 708 61 "m" 759 52,1 46
658 56 99 709 58,7 "m" 760 52,6 61
659 56,1 9,3 710 55,5 "m" 761 52,9 0
660 55,6 "m" 711 51,7 "m" 762 52,3 20,4
661 55,4 "m" 712 49,2 "m" 763 54,2 56,7
662 54,9 51,3 713 48,8 40,4 764 55,4 59,8
663 54,9 59,8 714 47,9 "m" 765 56,1 49,227.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/117
 
Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm.
apgr. griezes apgr. griezes apgr. griezes
mom. mom. mom.
s % % s % % s % %
766 56,8 33,7 817 61,7 46,2 868 53 99,3
767 57,2 96 818 59,8 45,1 869 54,2 99,2
768 58,6 98,9 819 57,4 43,9 870 55,5 99,1
769 59,5 98,8 820 54,8 42,8 871 56,7 99
770 61,2 98,8 821 54,3 65,2 872 57,3 98,9
771 62,1 98,8 822 52,9 62,1 873 58 98,9
772 62,7 98,8 823 52,4 30,6 874 60,5 31,1
773 62,8 98,8 824 50,4 "m" 875 60,2 "m"
774 64 98,9 825 48,6 "m" 876 60,3 "m"
775 63,2 46,3 826 47,9 "m" 877 60,5 6,3
776 62,4 "m" 827 46,8 "m" 878 61,4 19,3
777 60,3 "m" 828 46,9 9,4 879 60,3 1,2
778 58,7 "m" 829 49,5 41,7 880 60,5 2,9
779 57,2 "m" 830 50,5 37,8 881 61,2 34,1
780 56,1 "m" 831 52,3 20,4 882 61,6 13,2
781 56 9,3 832 54,1 30,7 883 61,5 16,4
782 55,2 26,3 833 56,3 41,8 884 61,2 16,4
783 54,8 42,8 834 58,7 26,5 885 61,3 "m"
784 55,7 47,1 835 57,3 "m" 886 63,1 "m"
785 56,6 52,4 836 59 "m" 887 63,2 4,8
786 58 50,3 837 59,8 "m" 888 62,3 22,3
787 58,6 20,6 838 60,3 "m" 889 62 38,5
788 58,7 "m" 839 61,2 "m" 890 61,6 29,6
789 59,3 "m" 840 61,8 "m" 891 61,6 26,6
790 58,6 "m" 841 62,5 "m" 892 61,8 28,1
791 60,5 9,7 842 62,4 "m" 893 62 29,6
792 59,2 9,6 843 61,5 "m" 894 62 16,3
793 59,9 9,6 844 63,7 "m" 895 61,1 "m"
794 59,6 9,6 845 61,9 "m" 896 61,2 "m"
795 59,9 6,2 846 61,6 29,7 897 60,7 19,2
796 59,9 9,6 847 60,3 "m" 898 60,7 32,5
797 60,5 13,1 848 59,2 "m" 899 60,9 17,8
798 60,3 20,7 849 57,3 "m" 900 60,1 19,2
799 59,9 31 850 52,3 "m" 901 59,3 38,2
800 60,5 42 851 49,3 "m" 902 59,9 45
801 61,5 52,5 852 47,3 "m" 903 59,4 32,4
802 60,9 51,4 853 46,3 38,8 904 59,2 23,5
803 61,2 57,7 854 46,8 35,1 905 59,5 40,8
804 62,8 98,8 855 46,6 "m" 906 58,3 "m"
805 63,4 96,1 856 44,3 "m" 907 58,2 "m"
806 64,6 45,4 857 43,1 "m" 908 57,6 "m"
807 64,1 5 858 42,4 2,1 909 57,1 "m"
808 63 3,2 859 41,8 2,4 910 57 0,6
809 62,7 14,9 860 43,8 68,8 911 57 26,3
810 63,5 35,8 861 44,6 89,2 912 56,5 29,2
811 64,1 73,3 862 46 99,2 913 56,3 20,5
812 64,3 37,4 863 46,9 99,4 914 56,1 "m"
813 64,1 21 864 47,9 99,7 915 55,2 "m"
814 63,7 21 865 50,2 99,8 916 54,7 17,5
815 62,9 18 866 51,2 99,6 917 55,2 29,2
816 62,4 32,7 867 52,3 99,4 918 55,2 29,2L 375/118 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm.
apgr. griezes apgr. griezes apgr. griezes
mom. mom. mom.
s % % s % % s % %
919 55,9 16 970 49,9 99,7 1021 49,4 "m"
920 55,9 26,3 971 49,6 99,6 1022 48,3 "m"
921 56,1 36,5 972 49,4 99,6 1023 49,4 "m"
922 55,8 19 973 49 99,5 1024 48,5 "m"
923 55,9 9,2 974 49,8 99,7 1025 48,7 "m"
924 55,8 21,9 975 50,9 100 1026 48,7 "m"
925 56,4 42,8 976 50,4 99,8 1027 49,1 "m"
926 56,4 38 977 49,8 99,7 1028 49 "m"
927 56,4 11 978 49,1 99,5 1029 49,8 "m"
928 56,4 35,1 979 50,4 99,8 1030 48,7 "m"
929 54 7,3 980 49,8 99,7 1031 48,5 "m"
930 53,4 5,4 981 49,3 99,5 1032 49,3 31,3
931 52,3 27,6 982 49,1 99,5 1033 49,7 45,3
932 52,1 32 983 49,9 99,7 1034 48,3 44,5
933 52,3 33,4 984 49,1 99,5 1035 49,8 61
934 52,2 34,9 985 50,4 99,8 1036 49,4 64,3
935 52,8 60,1 986 50,9 100 1037 49,8 64,4
936 53,7 69,7 987 51,4 99,9 1038 50,5 65,6
937 54 70,7 988 51,5 99,9 1039 50,3 64,5
938 55,1 71,7 989 52,2 99,7 1040 51,2 82,9
939 55,2 46 990 52,8 74,1 1041 50,5 86
940 54,7 12,6 991 53,3 46 1042 50,6 89
941 52,5 0 992 53,6 36,4 1043 50,4 81,4
942 51,8 24,7 993 53,4 33,5 1044 49,9 49,9
943 51,4 43,9 994 53,9 58,9 1045 49,1 20,1
944 50,9 71,1 995 55,2 73,8 1046 47,9 24
945 51,2 76,8 996 55,8 52,4 1047 48,1 36,2
946 50,3 87,5 997 55,7 9,2 1048 47,5 34,5
947 50,2 99,8 998 55,8 2,2 1049 46,9 30,3
948 50,9 100 999 56,4 33,6 1050 47,7 53,5
949 49,9 99,7 1000 55,4 "m" 1051 46,9 61,6
950 50,9 100 1001 55,2 "m" 1052 46,5 73,6
951 49,8 99,7 1002 55,8 26,3 1053 48 84,6
952 50,4 99,8 1003 55,8 23,3 1054 47,2 87,7
953 50,4 99,8 1004 56,4 50,2 1055 48,7 80
954 49,7 99,7 1005 57,6 68,3 1056 48,7 50,4
955 51 100 1006 58,8 90,2 1057 47,8 38,6
956 50,3 99,8 1007 59,9 98,9 1058 48,8 63,1
957 50,2 99,8 1008 62,3 98,8 1059 47,4 5
958 49,9 99,7 1009 63,1 74,4 1060 47,3 47,4
959 50,9 100 1010 63,7 49,4 1061 47,3 49,8
960 50 99,7 1011 63,3 9,8 1062 46,9 23,9
961 50,2 99,8 1012 48 0 1063 46,7 44,6
962 50,2 99,8 1013 47,9 73,5 1064 46,8 65,2
963 49,9 99,7 1014 49,9 99,7 1065 46,9 60,4
964 50,4 99,8 1015 49,9 48,8 1066 46,7 61,5
965 50,2 99,8 1016 49,6 2,3 1067 45,5 "m"
966 50,3 99,8 1017 49,9 "m" 1068 45,5 "m"
967 49,9 99,7 1018 49,3 "m" 1069 44,2 "m"
968 51,1 100 1019 49,7 47,5 1070 43 "m"
969 50,6 99,9 1020 49,1 "m" 1071 42,5 "m"27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/119
 
Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm.
apgr. griezes apgr. griezes apgr. griezes
mom. mom. mom.
s % % s % % s % %
1072 41 "m" 1123 55 "m" 1174 56,9 "m"
1073 39,9 "m" 1124 53,7 "m" 1175 56,4 4
1074 39,9 38,2 1125 52,1 "m" 1176 57 23,4
1075 40,1 48,1 1126 51,1 "m" 1177 56,4 41,7
1076 39,9 48 1127 49,7 25,8 1178 57 49,2
1077 39,4 59,3 1128 49,1 46,1 1179 57,7 56,6
1078 43,8 19,8 1129 48,7 46,9 1180 58,6 56,6
1079 52,9 0 1130 48,2 46,7 1181 58,9 64
1080 52,8 88,9 1131 48 70 1182 59,4 68,2
1081 53,4 99,5 1132 48 70 1183 58,8 71,4
1082 54,7 99,3 1133 47,2 67,6 1184 60,1 71,3
1083 56,3 99,1 1134 47,3 67,6 1185 60,6 79,1
1084 57,5 99 1135 46,6 74,7 1186 60,7 83,3
1085 59 98,9 1136 47,4 13 1187 60,7 77,1
1086 59,8 98,9 1137 46,3 "m" 1188 60 73,5
1087 60,1 98,9 1138 45,4 "m" 1189 60,2 55,5
1088 61,8 48,3 1139 45,5 24,8 1190 59,7 54,4
1089 61,8 55,6 1140 44,8 73,8 1191 59,8 73,3
1090 61,7 59,8 1141 46,6 99 1192 59,8 77,9
1091 62 55,6 1142 46,3 98,9 1193 59,8 73,9
1092 62,3 29,6 1143 48,5 99,4 1194 60 76,5
1093 62 19,3 1144 49,9 99,7 1195 59,5 82,3
1094 61,3 7,9 1145 49,1 99,5 1196 59,9 82,8
1095 61,1 19,2 1146 49,1 99,5 1197 59,8 65,8
1096 61,2 43 1147 51 100 1198 59 48,6
1097 61,1 59,7 1148 51,5 99,9 1199 58,9 62,2
1098 61,1 98,8 1149 50,9 100 1200 59,1 70,4
1099 61,3 98,8 1150 51,6 99,9 1201 58,9 62,1
1100 61,3 26,6 1151 52,1 99,7 1202 58,4 67,4
1101 60,4 "m" 1152 50,9 100 1203 58,7 58,9
1102 58,8 "m" 1153 52,2 99,7 1204 58,3 57,7
1103 57,7 "m" 1154 51,5 98,3 1205 57,5 57,8
1104 56 "m" 1155 51,5 47,2 1206 57,2 57,6
1105 54,7 "m" 1156 50,8 78,4 1207 57,1 42,6
1106 53,3 "m" 1157 50,3 83 1208 57 70,1
1107 52,6 23,2 1158 50,3 31,7 1209 56,4 59,6
1108 53,4 84,2 1159 49,3 31,3 1210 56,7 39
1109 53,9 99,4 1160 48,8 21,5 1211 55,9 68,1
1110 54,9 99,3 1161 47,8 59,4 1212 56,3 79,1
1111 55,8 99,2 1162 48,1 77,1 1213 56,7 89,7
1112 57,1 99 1163 48,4 87,6 1214 56 89,4
1113 56,5 99,1 1164 49,6 87,5 1215 56 93,1
1114 58,9 98,9 1165 51 81,4 1216 56,4 93,1
1115 58,7 98,9 1166 51,6 66,7 1217 56,7 94,4
1116 59,8 98,9 1167 53,3 63,2 1218 56,9 94,8
1117 61 98,8 1168 55,2 62 1219 57 94,1
1118 60,7 19,2 1169 55,7 43,9 1220 57,7 94,3
1119 59,4 "m" 1170 56,4 30,7 1221 57,5 93,7
1120 57,9 "m" 1171 56,8 23,4 1222 58,4 93,2
1121 57,6 "m" 1172 57 "m" 1223 58,7 93,2
1122 56,3 "m" 1173 57,6 "m" 1224 58,2 93,7L 375/120 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm.
apgr. griezes apgr. griezes apgr. griezes
mom. mom. mom.
s % % s % % s % %
1225 58,5 93,1 1276 60,6 5,5 1327 63,1 20,3
1226 58,8 86,2 1277 61 14,3 1328 61,8 19,1
1227 59 72,9 1278 61 12 1329 61,6 17,1
1228 58,2 59,9 1279 61,3 34,2 1330 61 0
1229 57,6 8,5 1280 61,2 17,1 1331 61,2 22
1230 57,1 47,6 1281 61,5 15,7 1332 60,8 40,3
1231 57,2 74,4 1282 61 9,5 1333 61,1 34,3
1232 57 79,1 1283 61,1 9,2 1334 60,7 16,1
1233 56,7 67,2 1284 60,5 4,3 1335 60,6 16,6
1234 56,8 69,1 1285 60,2 7,8 1336 60,5 18,5
1235 56,9 71,3 1286 60,2 5,9 1337 60,6 29,8
1236 57 77,3 1287 60,2 5,3 1338 60,9 19,5
1237 57,4 78,2 1288 59,9 4,6 1339 60,9 22,3
1238 57,3 70,6 1289 59,4 21,5 1340 61,4 35,8
1239 57,7 64 1290 59,6 15,8 1341 61,3 42,9
1240 57,5 55,6 1291 59,3 10,1 1342 61,5 31
1241 58,6 49,6 1292 58,9 9,4 1343 61,3 19,2
1242 58,2 41,1 1293 58,8 9 1344 61 9,3
1243 58,8 40,6 1294 58,9 35,4 1345 60,8 44,2
1244 58,3 21,1 1295 58,9 30,7 1346 60,9 55,3
1245 58,7 24,9 1296 58,9 25,9 1347 61,2 56
1246 59,1 24,8 1297 58,7 22,9 1348 60,9 60,1
1247 58,6 "m" 1298 58,7 24,4 1349 60,7 59,1
1248 58,8 "m" 1299 59,3 61 1350 60,9 56,8
1249 58,8 "m" 1300 60,1 56 1351 60,7 58,1
1250 58,7 "m" 1301 60,5 50,6 1352 59,6 78,4
1251 59,1 "m" 1302 59,5 16,2 1353 59,6 84,6
1252 59,1 "m" 1303 59,7 50 1354 59,4 66,6
1253 59,4 "m" 1304 59,7 31,4 1355 59,3 75,5
1254 60,6 2,6 1305 60,1 43,1 1356 58,9 49,6
1255 59,6 "m" 1306 60,8 38,4 1357 59,1 75,8
1256 60,1 "m" 1307 60,9 40,2 1358 59 77,6
1257 60,6 "m" 1308 61,3 49,7 1359 59 67,8
1258 59,6 4,1 1309 61,8 45,9 1360 59 56,7
1259 60,7 7,1 1310 62 45,9 1361 58,8 54,2
1260 60,5 "m" 1311 62,2 45,8 1362 58,9 59,6
1261 59,7 "m" 1312 62,6 46,8 1363 58,9 60,8
1262 59,6 "m" 1313 62,7 44,3 1364 59,3 56,1
1263 59,8 "m" 1314 62,9 44,4 1365 58,9 48,5
1264 59,6 4,9 1315 63,1 43,7 1366 59,3 42,9
1265 60,1 5,9 1316 63,5 46,1 1367 59,4 41,4
1266 59,9 6,1 1317 63,6 40,7 1368 59,6 38,9
1267 59,7 "m" 1318 64,3 49,5 1369 59,4 32,9
1268 59,6 "m" 1319 63,7 27 1370 59,3 30,6
1269 59,7 22 1320 63,8 15 1371 59,4 30
1270 59,8 10,3 1321 63,6 18,7 1372 59,4 25,3
1271 59,9 10 1322 63,4 8,4 1373 58,8 18,6
1272 60,6 6,2 1323 63,2 8,7 1374 59,1 18
1273 60,5 7,3 1324 63,3 21,6 1375 58,5 10,6
1274 60,2 14,8 1325 62,9 19,7 1376 58,8 10,5
1275 60,6 8,2 1326 63 22,1 1377 58,5 8,227.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/121
 
Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm.
apgr. griezes apgr. griezes apgr. griezes
mom. mom. mom.
s % % s % % s % %
1378 58,7 13,7 1429 62,3 37,4 1480 60,1 4,7
1379 59,1 7,8 1430 62,3 35,7 1481 59,9 0
1380 59,1 6 1431 62,8 34,4 1482 60,4 36,2
1381 59,1 6 1432 62,8 31,5 1483 60,7 32,5
1382 59,4 13,1 1433 62,9 31,7 1484 59,9 3,1
1383 59,7 22,3 1434 62,9 29,9 1485 59,7 "m"
1384 60,7 10,5 1435 62,8 29,4 1486 59,5 "m"
1385 59,8 9,8 1436 62,7 28,7 1487 59,2 "m"
1386 60,2 8,8 1437 61,5 14,7 1488 58,8 0,6
1387 59,9 8,7 1438 61,9 17,2 1489 58,7 "m"
1388 61 9,1 1439 61,5 6,1 1490 58,7 "m"
1389 60,6 28,2 1440 61 9,9 1491 57,9 "m"
1390 60,6 22 1441 60,9 4,8 1492 58,2 "m"
1391 59,6 23,2 1442 60,6 11,1 1493 57,6 "m"
1392 59,6 19 1443 60,3 6,9 1494 58,3 9,5
1393 60,6 38,4 1444 60,8 7 1495 57,2 6
1394 59,8 41,6 1445 60,2 9,2 1496 57,4 27,3
1395 60 47,3 1446 60,5 21,7 1497 58,3 59,9
1396 60,5 55,4 1447 60,2 22,4 1498 58,3 7,3
1397 60,9 58,7 1448 60,7 31,6 1499 58,8 21,7
1398 61,3 37,9 1449 60,9 28,9 1500 58,8 38,9
1399 61,2 38,3 1450 59,6 21,7 1501 59,4 26,2
1400 61,4 58,7 1451 60,2 18 1502 59,1 25,5
1401 61,3 51,3 1452 59,5 16,7 1503 59,1 26
1402 61,4 71,1 1453 59,8 15,7 1504 59 39,1
1403 61,1 51 1454 59,6 15,7 1505 59,5 52,3
1404 61,5 56,6 1455 59,3 15,7 1506 59,4 31
1405 61 60,6 1456 59 7,5 1507 59,4 27
1406 61,1 75,4 1457 58,8 7,1 1508 59,4 29,8
1407 61,4 69,4 1458 58,7 16,5 1509 59,4 23,1
1408 61,6 69,9 1459 59,2 50,7 1510 58,9 16
1409 61,7 59,6 1460 59,7 60,2 1511 59 31,5
1410 61,8 54,8 1461 60,4 44 1512 58,8 25,9
1411 61,6 53,6 1462 60,2 35,3 1513 58,9 40,2
1412 61,3 53,5 1463 60,4 17,1 1514 58,8 28,4
1413 61,3 52,9 1464 59,9 13,5 1515 58,9 38,9
1414 61,2 54,1 1465 59,9 12,8 1516 59,1 35,3
1415 61,3 53,2 1466 59,6 14,8 1517 58,8 30,3
1416 61,2 52,2 1467 59,4 15,9 1518 59 19
1417 61,2 52,3 1468 59,4 22 1519 58,7 3
1418 61 48 1469 60,4 38,4 1520 57,9 0
1419 60,9 41,5 1470 59,5 38,8 1521 58 2,4
1420 61 32,2 1471 59,3 31,9 1522 57,1 "m"
1421 60,7 22 1472 60,9 40,8 1523 56,7 "m"
1422 60,7 23,3 1473 60,7 39 1524 56,7 5,3
1423 60,8 38,8 1474 60,9 30,1 1525 56,6 2,1
1424 61 40,7 1475 61 29,3 1526 56,8 "m"
1425 61 30,6 1476 60,6 28,4 1527 56,3 "m"
1426 61,3 62,6 1477 60,9 36,3 1528 56,3 "m"
1427 61,7 55,9 1478 60,8 30,5 1529 56 "m"
1428 62,3 43,4 1479 60,7 26,7 1530 56,7 "m"L 375/122 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm.
apgr. griezes apgr. griezes apgr. griezes
mom. mom. mom.
s % % s % % s % %
1531 56,6 3,8 1582 59,9 73,6 1633 62,5 31
1532 56,9 "m" 1583 59,8 74,1 1634 62,3 31,3
1533 56,9 "m" 1584 59,6 84,6 1635 62,6 31,7
1534 57,4 "m" 1585 59,4 76,1 1636 62,3 22,8
1535 57,4 "m" 1586 60,1 76,9 1637 62,7 12,6
1536 58,3 13,9 1587 59,5 84,6 1638 62,2 15,2
1537 58,5 "m" 1588 59,8 77,5 1639 61,9 32,6
1538 59,1 "m" 1589 60,6 67,9 1640 62,5 23,1
1539 59,4 "m" 1590 59,3 47,3 1641 61,7 19,4
1540 59,6 "m" 1591 59,3 43,1 1642 61,7 10,8
1541 59,5 "m" 1592 59,4 38,3 1643 61,6 10,2
1542 59,6 0,5 1593 58,7 38,2 1644 61,4 "m"
1543 59,3 9,2 1594 58,8 39,2 1645 60,8 "m"
1544 59,4 11,2 1595 59,1 67,9 1646 60,7 "m"
1545 59,1 26,8 1596 59,7 60,5 1647 61 12,4
1546 59 11,7 1597 59,5 32,9 1648 60,4 5,3
1547 58,8 6,4 1598 59,6 20 1649 61 13,1
1548 58,7 5 1599 59,6 34,4 1650 60,7 29,6
1549 57,5 "m" 1600 59,4 23,9 165160,5 28,9
1550 57,4 "m" 1601 59,6 15,7 1652 60,8 27,1
1551 57,1 1,1 1602 59,9 41 1653 61,2 27,3
1552 57,1 0 1603 60,5 26,3 1654 60,9 20,6
1553 57 4,5 1604 59,6 14 1655 61,1 13,9
1554 57,1 3,7 1605 59,7 21,2 1656 60,7 13,4
1555 57,3 3,3 1606 60,9 19,6 1657 61,3 26,1
1556 57,3 16,8 1607 60,1 34,3 1658 60,9 23,7
1557 58,2 29,3 1608 59,9 27 1659 61,4 32,1
1558 58,7 12,5 1609 60,8 25,6 1660 61,7 33,5
1559 58,3 12,2 1610 60,6 26,3 1661 61,8 34,1
1560 58,6 12,7 1611 60,9 26,1 166261,7 17
1561 59 13,6 1612 61,1 38 1663 61,7 2,5
1562 59,8 21,9 1613 61,2 31,6 1664 61,5 5,9
1563 59,3 20,9 1614 61,4 30,6 1665 61,3 14,9
1564 59,7 19,2 1615 61,7 29,6 1666 61,5 17,2
1565 60,1 15,9 1616 61,5 28,8 1667 61,1 "m"
1566 60,7 16,7 1617 61,7 27,8 1668 61,4 "m"
1567 60,7 18,1 1618 62,2 20,3 1669 61,4 8,8
1568 60,7 40,6 1619 61,4 19,6 1670 61,3 8,8
1569 60,7 59,7 1620 61,8 19,7 1671 61 18
1570 61,1 66,8 1621 61,8 18,7 1672 61,5 13
1571 61,1 58,8 1622 61,6 17,7 1673 61 3,7
1572 60,8 64,7 1623 61,7 8,7 1674 60,9 3,1
1573 60,1 63,6 1624 61,7 1,4 1675 60,9 4,7
1574 60,7 83,2 1625 61,7 5,9 1676 60,6 4,1
1575 60,4 82,2 1626 61,2 8,1 1677 60,6 6,7
1576 60 80,5 1627 61,9 45,8 1678 60,6 12,8
1577 59,9 78,7 1628 61,4 31,5 1679 60,7 11,9
1578 60,8 67,9 1629 61,7 22,3 1680 60,6 12,4
1579 60,4 57,7 1630 62,4 21,7 1681 60,1 12,4
1580 60,2 60,6 1631 62,8 21,9 1682 60,5 12
1581 59,6 72,7 1632 62,2 22,2 1683 60,4 11,827.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/123
Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm. Laiks Norm. Norm.
apgr. griezes apgr. griezes apgr. griezes
mom. mom. mom.
s % % s % % s % %
1684 59,9 12,4 1735 61,1 25,6 1786 0 0
1685 59,6 12,4 1736 61 14,6 1787 0 0
1686 59,6 9,1 1737 61 10,4 1788 0 0
1687 59,9 0 173860,6 "m" 1789 0 0
1688 59,9 20,4 1739 60,9 "m" 1790 0 0
1689 59,8 4,4 1740 60,8 4,8 1791 0 0
1690 59,4 3,1 1741 59,9 "m" 1792 0 0
1691 59,5 26,3 1742 59,8 "m" 1793 0 0
1692 59,6 20,1 1743 59,1 "m" 1794 0 0
1693 59,4 35 1744 58,8 "m" 1795 0 0
1694 60,9 22,1 1745 58,8 "m" 1796 0 0
1695 60,5 12,2 1746 58,2 "m" 1797 0 0
1696 60,1 11 1747 58,5 14,3 1798 0 0
1697 60,1 8,2 1748 57,5 4,4 1799 0 0
1698 60,5 6,7 1749 57,9 0 1800 0 0
1699 60 5,1 1750 57,8 20,9
1700 60 5,1 1751 58,3 9,2
1701 60 9 1752 57,8 8,2
1702 60,1 5,7 1753 57,5 15,3
1703 59,9 8,5 1754 58,4 38
1704 59,4 6 1755 58,1 15,4
1705 59,5 5,5 1756 58,8 11,8
1706 59,5 14,2 1757 58,3 8,1
1707 59,5 6,2 1758 58,3 5,5
1708 59,4 10,3 1759 59 4,1
1709 59,6 13,8 1760 58,2 4,9
1710 59,5 13,9 1761 57,9 10,1
1711 60,1 18,9 1762 58,5 7,5
1712 59,4 13,1 1763 57,4 7
1713 59,8 5,4 1764 58,2 6,7
1714 59,9 2,9 1765 58,2 6,6
1715 60,1 7,1 1766 57,3 17,3
1716 59,6 12 1767 58 11,4
1717 59,6 4,9 1768 57,5 47,4
1718 59,4 22,7 1769 57,4 28,8
1719 59,6 22 1770 58,8 24,3
1720 60,1 17,4 1771 57,7 25,5
1721 60,2 16,6 1772 58,4 35,5
1722 59,4 28,6 1773 58,4 29,3
1723 60,3 22,4 1774 59 33,8
1724 59,9 20 1775 59 18,7
1725 60,2 18,6 1776 58,8 9,8
1726 60,3 11,9 1777 58,8 23,9
1727 60,4 11,6 1778 59,1 48,2
1728 60,6 10,6 1779 59,4 37,2
1729 60,8 16 1780 59,6 29,1
1730 60,9 17 1781 50 25
1731 60,9 16,1 1782 40 20
1732 60,7 11,4 1783 30 15
1733 60,9 11,3 1784 20 10
1734 61,1 11,2 1785 10 5
 
"m" motora apgriezienu punkti. 
 L 375/124 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
ETC dinamometra grafiks parādīts 5. attēlā. 
 
                      
ETC ETC 
Speed Apgriezieni 
Urban streets Pilsētas ielās 
Rural roads Uz lauku ceļiem 
Motorways Uz autoceļiem 
Torque Griezes moments 
Time Laiks 
 
   
5. attēls:   ETC dinamometra grafiks 
 
__________                           Torque [%]       Speed{%]27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/125
4. pielikums — 4. papildinājums  
 
MĒRĪŠANAS UN PARAUGU ŅEMŠANAS PROCEDŪRAS 
 
 1. IEVADS   Testam nodotā motora gāzveida sastāvdaļu, makrodaļiņu un dūmu emisija jāizmēra ar 
metodēm, kas aprakstītas 4. pielikuma 6. papildinājumā. Attiecīgajos 4. pielikuma 6. papildinājuma punktos ir aprakstītas ieteicamās gāzveida emisijas analīzes sistēmas (1. punkts), ieteicamās makrodaļiņu atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmas (2. punkts) un ieteicamie dūmmēri dūmu mērīšanai (3. punkts).  
  ESC nolūkā gāzveida sastāvdaļas jānosaka neapstrādātajās izplūdes gāzēs. Pēc izvēles 
tās var noteikt atšķaidītajās izplūdes gāzēs, ja makrodaļiņas nosaka, izmantojot pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu. Makrodaļiņas jānosaka, izmantojot daļējas plūsmas vai pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu.  
  ETC nolūkā gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisija jānosaka tikai, izmantojot 
pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, un to uzskata par standarta sistēmu. Tomēr tehniskais dienests var apstiprināt daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas, ja to līdzvērtība ir pierādīta saskaņā ar noteikumu 6.2. punktu un ja tehniskajam dienestam ir iesniegts sīki izstrādāts datu novērtēšanas un aprēķinu procedūru apraksts.  
 2. DINAMOMETRU UN TESTA NODALĪJUMU APRĪKOJUMS   Motoru emisijas testēšanas nolūkā motoru dinamometri jāaprīko šādi.  2.1. Motora dinamometrs
 
  Jālieto tāds motora dinamometrs, kura parametri dod iespēju izpildīt testa ciklus, kas 
aprakstīti šā pielikuma 1. un 2. papildinājumā. Apgriezienu mērīšanas sistēmai jānodrošina ± 2 procentu nolasījuma precizitāte. Griezes momenta mērīšanas sistēmas precizitātei jābūt ± 3 % nolasījuma diapazonā, kas pārsniedz 20 procentus no pilnas skalas, un ± 0,6 % pilnas skalas diapazonā, kurš ir vienāds ar 20 procentiem no pilnas skalas vai mazāks. 
 2.2. Citas ierīces
 
  Degvielas patēriņa, gaisa patēriņa, dzesētājvielas un smēreļļas temperatūras, izplūdes 
gāzu spiediena un ieplūdes kolektora retinājuma, izplūdes gāzu temperatūras, ieplūdes gaisa temperatūras, atmosfēras spiediena, mitruma un degvielas temperatūras mērierīces jāizmanto pēc vajadzības. Šīm ierīcēm jāatbilst prasībām, kas noteiktas 8. tabulā. 
   8. tabula: Mērierīču precizitāte  L 375/126 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
Mērierīce  Precizitāte 
Degvielas patēriņš  ± 2 % motora maksimālās vērtības  
Gaisa patēriņš  ± 2 % motora maksimālās vērtības  
Temperatūra ≤ 600 K (327°C)  ± 2 K no absolūtās temperatūras  
Temperatūra ≥ 600 K (327°C)  ± 1 % nolasījuma  
Atmosfēras spiediens  ± 0,1 kPa no absolūtā spiediena  
Izplūdes gāzu spiediens  ± 0,2 kPa no absolūtā spiediena  
Ieplūdes retinājums  ± 0,05 kPa no absolūtā retinājuma  
Citi spiedieni  ± 0,1 kPa no absolūtā retinājuma  
Relatīvais mitrums  ± 3 % no absolūtā mitruma  
Absolūtais mitrums  ± 5 % nolasījuma  
 
2.3. Izplūdes gāzu plūsma  
  Lai aprēķinātu emisiju neapstrādātajās izplūdes gāzēs, jāzina izplūdes gāzu plūsma 
(skatīt 1. papildinājuma 4.4. punktu). Lai noteiktu izplūdes gāzu plūsmu, var izmantot vienu no šīm metodēm: 
  izplūdes gāzu plūsmas tiešo mērīšanu ar plūsmas mērsprauslu vai līdzvērtīgu mērīšanas 
sistēmu; 
 gaisa plūsmas mērīšanu un degvielas plūsmas mērīšanu ar piemērotām mērīšanas 
sistēmām un izplūdes gāzu plūsmas aprēķināšanu pēc šāda vienādojuma: 
   
G
EXHW  = G AIRW + G FUEL (mitrai izplūdes masai) 
   Izplūdes gāzu plūsma jānosaka ar precizitāti ± 2,5 procenti nolasījuma vai precīzāk.  2.4. Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsma
 
  Lai aprēķinātu emisiju atšķaidītajās izplūdes gāzēs, izmantojot pilnas plūsmas 
atšķaidīšanas sistēmu (obligāti ETC nolūkā), jāzina atšķaidītu izplūdes gāzu plūsma 
(skatīt 2. papildinājuma 4.3. punktu). Atšķaidītu izplūdes gāzu (G
TOTW ) kopējās masas 
caurplūdums vai atšķaidītu izplūdes gāzu kopējā masa visā ciklā (M TOTW ) jāmēra ar 
PDP  vai CFV  (4. pielikuma 6. papildinājuma 2.3.1. punkts). Precizitātei jābūt ± 2 % 
nolasījuma vai augstākai, un tā jānosaka saskaņā ar 4. pielikuma 5. papildinājuma 2.4. punkta noteikumiem. 
 3. GĀZVEIDA SASTĀVDAĻU NOTEIKŠANA  3.1. Vispārīgas analizatoru specifikācijas
 
  Analizatoru mērījumu diapazonam jāatbilst precizitātei, kāda vajadzīga izplūdes gāzu 
sastāvdaļu koncentrācijas mērījumiem (3.1.1. punkts). Ieteicams analizatorus darbināt tā, lai mērāmā koncentrācija ir no 15 līdz 100 procentiem no pilnas skalas.  
  Ja nolasīšanas sistēmas (datori, datu glabātāji) var nodrošināt pietiekamu precizitāti un 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/127
izšķirtspēju zem 15 % pilnas skalas, tad ir pieņemami arī mērījumi zem 15 %. Šajā 
gadījumā papildus jākalibrē vismaz 4 punkti, kas nav nulles punkti un kuru novietojums ir nomināli līdzvērtīgs, lai nodrošinātu kalibrēšanas līkņu precizitāti saskaņā ar 4. pielikuma 5. papildinājuma 1.5.5.2. punktu. 
  Iekārtas elektromagnētiskajai saderībai (EMC) jābūt tādai, lai līdz minimumam 
samazinātu papildu kļūdas. 
 3.1.1. Mērījumu kļūda   Kopējā mērījumu kļūda, ieskaitot šķērsjutību pret citām gāzēm (sk. 4. pielikuma 
5. papildinājuma 1.9. punktu), nedrīkst pārsniegt ± 5 % nolasījuma vai ± 3,5 % pilnas skalas, izvēloties mazāko no abām vērtībām. Koncentrācijām, kas mazākas par 100 ppm, mērījumu kļūda nedrīkst pārsniegt ± 4 ppm. 
 3.1.2. Atkārtojamība   Atkārtojamība, kas definēta ar 2,5 standartnovirzēm 10 atkārtotos atbildes signālos uz 
attiecīgo kalibrēšanas vai standarta gāzi, nedrīkst būt lielāka par ± 1 procentu no pilnas skalas koncentrācijas katram diapazonam, ko izmanto virs 155 ppm (vai ppm C) vai ± 2 procentiem katram diapazonam, ko izmanto zem 155 ppm (vai ppm C). 
 3.1.3. Troksnis   Analizatora pilnas amplitūdas atbildes signāls uz nulles gāzi un kalibrēšanas vai 
standarta gāzēm nevienā periodā, kas ir lielāks par 10 sekundēm, nedrīkst pārsniegt 2 procentus no pilnas skalas nevienā izmantotajā diapazonā. 
 3.1.4. Nulles svārstība   Nulles svārstībai vienā stundā jābūt mazākai par 2 procentiem no pilnas skalas zemākajā 
izmantojamā diapazonā. Nulles atbildes signāls ir vidējais atbildes signāls, ieskaitot troksni, uz nulles gāzi 30 sekunžu laika intervālā. 
 3.1.5 Kalibrēšanas svārstība   Kalibrēšanas svārstībai vienā stundā jābūt mazākai par 2 procentiem no pilnas skalas 
zemākajā izmantojamā diapazonā. Kalibrēšanas svārstību definē ar starpību starp kalibrēšanas atbildes signālu un nulles atbildes signālu. Kalibrēšanas atbildes signāls ir vidējais atbildes signāls, ieskaitot troksni, uz standarta gāzi 30 sekunžu laika intervālā.  
 3.2. Gāzes žāvēšana
 
  Izvēles gāzu žāvēšanas ierīcei jābūt ar minimālu ietekmi uz mērāmo gāzu koncentrāciju. 
Ūdens aizvadīšana no parauga ar ķīmiskajiem žāvētājiem nav pieņemama metode. 
 L 375/128 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
3.3. Analizatori  
 
 Jāizmanto 3.3.1. līdz 3.3.4. punktā aprakstītie mērīšanas principi. Sīki izstrādāts 
mērīšanas sistēmu apraksts ir 4. pielikuma 6. papildinājumā. Mērāmās gāzes jāanalizē ar šādām ierīcēm. Nelineāriem analizatoriem ir atļauts lietot linearizējošas shēmas. 
 3.3.1. Oglekļa monoksīda (CO) analīze   Oglekļa monoksīda analizatoram jābūt nedispersīvas infrasarkanās ( NDIR ) absorbcijas 
tipa analizatoram. 
 3.3.2. Oglekļa dioksīda (CO
2) analīze 
  Oglekļa dioksīda analizatoram jābūt nedispersīvas infrasarkanās ( NDIR ) absorbcijas tipa 
analizatoram. 
 3.3.3. Ogļūdeņražu (HC) analīze   Dīzeļmotoriem un ar LPG  darbināmiem motoriem ogļūdeņražu analizatoram jābūt 
karsētas liesmas jonizācijas detektora ( HFID ) tipa analizatoram ar detektoru, ventiļiem, 
cauruļu sistēmu utt., kas ir tā karsējams, lai uzturētu 463 K ± 10 K (190 ± 10°C) gāzes temperatūru. Ar NG darbināmiem motoriem atkarībā no izmantojamās metodes (skatīt 
4. pielikuma 6. papildinājuma 1.3. punktu) ogļūdeņražu analizators var būt nekarsētas liesmas jonizācijas detektora ( FID) tipa analizators. 
 3.3.4. To ogļūdeņražu, kas nav metāns, (NMHC) analīze (tikai ar NG darbināmiem gāzes 
motoriem) 
  Ogļūdeņraži, kas nav metāns, jānosaka pēc vienas no šīm metodēm.  3.3.4.1 Gāzu hromatogrāfijas ( GC) metode 
  Ogļūdeņraži, kas nav metāns, jānosaka, no ogļūdeņražiem, kurus mēra saskaņā ar 
3.3.3. punktu, atskaitot metānu, ko analizē ar gāzu hromatogrāfu ( GC), kurš 
kondicionēts 423 K (150°C). 
 3.3.4.2. Gāzu, izņemot metānu, nošķīrēja ( NMC ) metode 
  Metānu nesaturošā frakcija jānosaka ar karsētu NMC , ko darbina kopā ar FID, kā 
aprakstīts 3.3.3. punktā, atskaitot no ogļūdeņražiem metānu. 
 3.3.5. Slāpekļa oksīdu (NO
x) analīze 
  Slāpekļa oksīdu analizatoram jābūt hemiluminiscences detektora ( CLD ) vai karsēta 
hemiluminiscences detektora ( HCLD ) tipa analizatoram ar NO
2/NO pārveidotāju, ja 
mērījumus izdara sausā stāvoklī. Ja mērījumus izdara mitrā stāvoklī, tad jāizmanto 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/129
HCLD  ar pārveidotāju, kura temperatūru uztur virs 328 K (55°C) ar nosacījumu, ka 
ūdens dzēšanas testa (4. pielikuma 5. papildinājuma 1.9.2.2. punkts) rezultāti ir 
apmierinoši.  
 3.4. Gāzveida emisijas paraugu ņemšana
 
 3.4.1. Neapstrādātas izplūdes gāzes (tikai ESC) 
  Gāzveida emisijas paraugu ņemšanas zondes jāpierīko vismaz 0,5 m vai izplūdes 
caurules trīskārša diametra attālumā, izvēloties lielāko no abām vērtībām, augšpus izplūdes gāzu sistēmas izplūdes atveres, ciktāl tas ir iespējams, un pietiekami tuvu motoram, lai pie zondes izplūdes atveres nodrošinātu vismaz 343 K (70°C) gāzu temperatūru. 
  Daudzcilindru motoram ar sazarotu izplūdes kolektoru zondes ieplūdes atvere jānovieto 
pietiekami tālu lejpus pa plūsmu tā, lai nodrošinātu to, ka paraugs pārstāv vidējo izplūdes gāzu emisiju no visiem cilindriem. Daudzcilindru motoriem, kam ir atsevišķas kolektoru grupas, tādas kā „V” konfigurācijas motoriem, ir atļaujams iegūt paraugu no katras grupas atsevišķi un aprēķināt vidējo izplūdes gāzu emisiju. Var izmantot citas metodes, ja ir pierādīts, ka tās atbilst iepriekšminētajām metodēm. Lai aprēķinātu izplūdes gāzu emisiju, jāizmanto motora kopējā izplūdes gāzu masas plūsma. 
 Ja motors ir aprīkots ar izplūdes pēcapstrādes sistēmu, tad izplūdes paraugs jāņem 
lejpus izplūdes pēcapstrādes sistēmas. 
 3.4.2. Atšķaidītas izplūdes gāzes (obligāti ETC nolūkā, pēc izvēles ESC nolūkā) 
  Izplūdes caurulei no motora līdz pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmai jāatbilst 
4. pielikuma 6. papildinājuma 2.3.1. punkta prasībām attiecībā uz izplūdes cauruli ( EP). 
   Gāzveida emisijas paraugu zonde(-es) jāuzstāda atšķaidīšanas kanālā, vietā, kur 
atšķaidīšanas gaiss labi sajaucas ar izplūdes gāzēm, un makrodaļiņu paraugu zondes tiešā tuvumā.  
   ETC nolūkā paraugus parasti var ņemt divējādi: 
  – piesārņotāju paraugu savāc parauga maisiņā visā ciklā un mēra pēc testa;    – piesārņotāju paraugu ņem nepārtraukti un integrē visā ciklā; šī metode ir obligāta 
attiecībā uz HC un NO
x. 
 4. MAKRODAĻIŅU NOTEIKŠANA   Makrodaļiņu noteikšanai ir vajadzīga atšķaidīšanas sistēma. Atšķaidīt var ar daļējas 
plūsmas atšķaidīšanas sistēmu (tikai ESC) vai ar pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu 
(obligāti ETC). Atšķaidīšanas sistēmas plūsmas caurlaidībai jābūt pietiekamai, lai 
pilnīgi novērstu ūdens kondensāciju atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmās un L 375/130 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
uzturētu 325 K (52°C) vai zemāku atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūru tieši augšpus 
filtru turētājiem. Atšķaidīšanas gaisa atbrīvošana no mitruma pirms ieplūdes atšķaidīšanas sistēmā ir atļauta, ja atšķaidīšanas gaiss ir īpaši mitrs. Atšķaidīšanas gaisa temperatūrai jābūt 298 K ± 5 K (25 °C ± 5°C). Ja apkārtējā temperatūra ir mazāka par 293 K (20°C), tad ieteicams atšķaidīšanas gaisu iepriekš sasildīt virs augšējās 303 K (30 °C) temperatūras robežas. Tomēr pirms izplūdes gāzu ievadīšanas atšķaidīšanas kanālā atšķaidīšanas gaisa temperatūra nedrīkst pārsniegt 325 K (52°C). 
  Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma jāizveido tā, lai izplūdes gāzu plūsma sadalītos 
divās frakcijās, no kurām mazāko atšķaida ar gaisu un pēc tam izmanto makrodaļiņu mērījumiem. Tāpēc ir svarīgi ļoti precīzi noteikt atšķaidījuma pakāpi. Var izmantot dažādas dalīšanas metodes, turklāt izmantotā dalīšanas metode lielā mērā nosaka parauga ņemšanas aparatūru un izmantojamās procedūras (4. pielikuma 6. papildinājuma 2.2. punkts). Makrodaļiņu paraugu zonde jāuzstāda gāzveida emisijas paraugu zondes tiešā tuvumā atbilstīgi 3.4.1. punkta noteikumiem. 
  Lai noteiktu makrodaļiņu masu, ir vajadzīga makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma, 
makrodaļiņu paraugu ņemšanas filtri, mikrogramu svari un svaru telpa ar regulējamu temperatūru un mitrumu.  
 Makrodaļiņu paraugi jāņem ar vienfiltra metodi, lietojot vienu filtru pāri (skatīt 
4.1.3. punktu) visā testa ciklā. ESC liela uzmanība jāveltī paraugu ņemšanas laikiem un 
plūsmām testa paraugu ņemšanas stadijā. 
 4.1. Makrodaļiņu paraugu ņemšanas filtri
 
 4.1.1. Filtru specifikācija   Vajadzīgi ar fluorogļūdeņradi pārklāti stiklšķiedras filtri vai membrānfiltri uz 
fluorogļūdeņraža bāzes. Visu tipu filtriem jābūt 0,3 µm DOP (dioktilftalāta) minimālajai 95 % savākšanas spējai, ja gāzes nominālais ātrums ir no 35 līdz 80 cm/s. 
 4.1.2. Filtru izmēri   Makrodaļiņu filtru minimālajam diametram jābūt 47 mm (37 mm traipa diametrs). Ir 
pieņemami lielāka diametra filtri (4.1.5. punkts). 
 4.1.3. Rupjais filtrs un palīgfiltrs   Atšķaidīto izplūdes gāzu paraugi jāņem ar filtru pāri, kas novietoti viens aiz otra (viens 
rupjais un viens palīgfiltrs). Palīgfiltrs jānovieto ne tālāk kā 100 mm lejpus galvenā filtra, lai tas nesaskaras ar rupjo filtru. Filtrus var svērt atsevišķi vai pārī, novietojot kopā ar notraipītajām pusēm. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/131
4.1.4. Plūsmas nominālais ātrums filtrā 
  Gāzes plūsmas nominālajam ātrumam filtrā jāsasniedz 35 – 80 cm/s. Spiediena krituma 
palielinājums starp testa sākumu un beigām nedrīkst būt lielāks par 25 kPa. 
 4.1.5. Filtra slodze   Ieteicamajai minimālajai filtra slodzei ir jābūt 0,5 mg/1075 mm² traipa laukuma. 
Parastāko izmēru filtriem vērtības ir iekļautas 9. tabulā. 
   9. tabula: Ieteicamā filtra slodze  
Filtra diametrs (mm)  Ieteicamais traips  Ieteicamais minimums  
47 37 0,5 
70 60 1,3 
90 80 2,3 
110 100 3,6 
 4.2. Sīki izstrādātas svaru telpas un analītisko svaru specifikācijas
 
 4.2.1. Apstākļi svaru telpā   Svaru telpā (vai istabā), kurā kondicionē un sver makrodaļiņu filtrus, jāuztur 
295 K ± 3 K (22°C ± 3°C) temperatūra visā filtru kondicionēšanas un svēršanas laikā. Mitrums jāuztur 282,5 K ± 3 K (9,5°C ± 3°C) rasas punktā un relatīvais mitrums 45 % ± 8 %. 
 4.2.2. Standartfiltra svēršana   Telpas (vai istabas) videi jābūt brīvai no apkārtnes piesārņojumiem (tādiem kā putekļi), 
kas nosēstos uz makrodaļiņu filtriem to stabilizēšanas laikā. Traucējumi 4.2.1. punktā norādītajā svēršanas telpas specifikācijā ir atļauti, ja traucējumu ilgums nepārsniedz 30 minūtes. Svēršanas telpai jāatbilst vajadzīgajai specifikācijai pirms personāla ieiešanas svēršanas telpā. Vismaz divi nelietoti standartfiltri vai filtru pāri jānosver 4 stundās pēc parauga filtru svēršanas, bet vēlams svērt vienlaikus ar parauga filtru (pāri). Standartfiltriem ir jābūt tādiem pašiem izmēriem un materiālam kā parauga filtriem. 
  Ja standartfiltru (standartfiltru pāru) vidējā masa starp parauga filtru svēršanām mainās 
vairāk par ± 5 procentiem (filtru pārim attiecīgi par ± 7,5 procentiem) no ieteicamās minimālās filtru slodzes (4.1.5. punkts), tad visi paraugu filtri jāizmet un emisijas tests jāatkārto. 
  Ja nav izpildīti 4.2.1. punktā norādītie svēršanas telpas stabilitātes kritēriji, bet 
standartfiltrs (pāris) atbilst iepriekšminētajiem kritērijiem, tad motora izgatavotājam ir iespēja pieņemt paraugu filtru masu vai anulēt testus, regulējot svēršanas telpas L 375/132 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
kontroles sistēmu un atkārtojot testu. 
 
4.2.3. Analītiskie svari   Visu filtru svēršanai izmantojamo analītisko svaru precizitātei (standartnovirze) jābūt 
20 µg un izšķirtspējai jābūt 10 µg (1 vienība = 10 µg ). Filtriem, kuru diametrs mazāks par 70 mm, precizitātei un izšķirtspējai attiecīgi ir jābūt 2 µg un 1 µg. 
 4.2.4. Statiskās elektrības ietekmes novēršana   Lai novērstu statiskās elektrības ietekmi, filtrus pirms svēršanas neitralizē, piemēram, ar 
polonija neitralizētāju vai ierīci, kam ir līdzīga ietekme.  
 4.3. Papildu specifikācijas makrodaļiņu mērījumiem
 
  Visas tās atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas daļas no izplūdes 
caurules līdz filtra turētājam, kas saskaras ar neapstrādātām un atšķaidītām izplūdes gāzēm, jākonstruē tā, lai līdz minimumam samazinātu makrodaļiņu nogulsnēšanos vai izmaiņas. Visām daļām jābūt izgatavotām no elektrību vadošiem materiāliem, kas nereaģē ar izplūdes gāzu sastāvdaļām, un tām jābūt elektriski iezemētām, lai novērstu elektrostatiskos efektus. 
 5. DŪMU DŪMAINĪBAS NOTEIKŠANA   Šajā punktā sniegta ELR testā izmantojamā obligātā un izvēles aprīkojuma specifikācija. 
Dūmi jāmēra ar dūmmēru, kam ir dūmainības un gaismas absorbcijas koeficienta nolasīšanas režīms. Dūmainības nolasīšanas režīms jāizmanto tikai dūmmēra kalibrēšanai un pārbaudei. Dūmu vērtības testa ciklā jāmēra gaismas absorbcijas koeficienta nolasīšanas režīmā. 
 5.1. Vispārīgas prasības
 
  ELR jālieto tāda dūmu mērīšanas un datu apstrādes sistēma, kas ietver trīs funkcionālās 
vienības. Šīs vienības var apvienot vienā komponentā vai savstarpēji saistītu komponentu sistēmā. Minētās trīs funkcionālās vienības ir: 
  – dūmmērs, kas atbilst 4. pielikuma 6. papildinājuma 3. punkta specifikācijām,    – datu apstrādes bloks, kas var izpildīt 4. pielikuma 7. papildinājuma 6. punkta 
funkcijas, 
  
– printeris un/vai elektroniskā datu glabāšanas vide 4. pielikuma 1. papildinājuma 
6.3. punktā norādīto vajadzīgo dūmu vērtību reģistrācijai un izvadei. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/133
5.2. Īpašas prasības  
 
5.2.1. Linearitāte   Linearitātei jābūt ± 2 procentiem dūmainības.  5.2.2. Nulles svārstība   Nulles svārstība vienā stundā nedrīkst pārsniegt ± 1 procentu dūmainības.  5.2.3. Dūmmēra displejs un diapazons   Dūmainības displeja diapazonam ir jābūt no 0 līdz 100 % dūmainībai ar 0,1 % 
dūmainības nolasāmību. Attiecībā uz gaismas absorbcijas koeficientu displejam jādarbojas diapazonā no 0 līdz 30 m
–1 gaismas absorbcijas koeficienta ar 0,01 m–1 
gaismas absorbcijas koeficienta nolasāmību. 
 5.2.4. Ierīces reakcijas laiks   Dūmmēra fizikālās reakcijas laiks nedrīkst pārsniegt 0,2 s. Fizikālās reakcijas laiks ir to 
laiku starpība, kuros ātrdarbīga uztvērēja izvade sasniedz 10 un 90 procentus no pilnās novirzes, ja mērāmās gāzes dūmainība mainās laikā, kas īsāks par 0,1 s. 
  Dūmmēra elektriskās reakcijas laiks nedrīkst pārsniegt 0,05 s. Elektriskās reakcijas laiks 
ir to laiku starpība, kuros dūmmēra izvade sasniedz 10 un 90 procentus no pilnās skalas, ja gaismas avotu aizsedz vai pilnīgi dzēš laikā, kas īsāks par 0,01 s. 
 5.2.5. Neitrāla blīvuma filtri   Jebkura tāda neitrāla blīvuma filtra vērtībai, ko lieto saistībā ar dūmmēra kalibrēšanu, 
linearitātes mērījumiem vai iestatījumu intervālu, ir jābūt zināmai 1,0 procenta dūmainības robežās. Filtra nominālvērtības precizitāte vismaz vienreiz gadā jāpārbauda pēc standarta, ko var salīdzināt ar valsts vai starptautisku standartu. 
   Neitrāla blīvuma filtri ir precīzijas ierīces, ko var viegli sabojāt lietošanas laikā. 
Rīkošanās ar tiem būtu jāsamazina līdz minimumam un vajadzības gadījumā būtu jāveic tā, lai filtru nesaskrāpē vai nenotraipa. 
 
__________ L 375/134 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
4. pielikums — 5. papildinājums  
 
KALIBRĒŠANAS PROCEDŪRA 
 
 1. ANALĪTISKO IERĪČU KALIBRĒŠANA  1.1. Ievads
 
  Katrs analizators jākalibrē tik bieži, cik vajadzīgs, lai izpildītu šo noteikumu precizitātes 
prasības. Šajā punktā ir aprakstīta 4. pielikuma 4. papildinājuma 3. punktā un 4. pielikuma 6. papildinājuma 1. punktā norādītajiem analizatoriem izmantojamā kalibrēšanas metode. 
 1.2. Kalibrēšanas gāzes
 
  Jāievēro visu kalibrēšanas gāzu glabāšanas laiks.  Izgatavotāja noteiktais kalibrēšanas gāzu derīguma termiņš jāreģistrē.  1.2.1. Ķīmiski tīrās gāzes   Vajadzīgo gāzu ķīmisko tīrību nosaka ar piemaisījuma robežām, kas iekļautas še 
turpmāk. Darbam vajadzīgas šādas gāzes: 
   attīrīts slāpeklis   (piemaisījums ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO
2, ≤ 0,1 ppm NO), 
   attīrīts skābeklis   (Ķīmiskā tīrība > 99, 5 tilp. % O
2), 
   ūdeņraža un hēlija maisījums   (40 ± 2 % ūdeņraža, pārējais hēlijs)   (Piemaisījums ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO
2), 
   attīrīts sintētisks gaiss   (piemaisījums ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO
2, ≤ 0,1 ppm NO) 
 (skābekļa saturs no 18–21 % tilp.),   attīrīts propāns vai CO CVS verifikācijai. 
 1.2.2. Kalibrēšanas un standarta gāzes   Jābūt pieejamiem gāzu maisījumiem ar šādu ķīmisko sastāvu:    C
3H 8 un attīrītam sintētiskam gaisam (skatīt 1.2.1. punktu); 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/135
  CO un attīrītam slāpeklim; 
   NO
x un attīrītam slāpeklim (NO 2 daudzums šajā kalibrēšanas gāzē nedrīkst 
pārsniegt 5 % NO satura); 
   CO
2 un attīrītam slāpeklim; 
   CH
4 un attīrītam sintētiskam gaisam; 
   C
2H 6 un attīrītam sintētiskam gaisam. 
  Piezīme: atļauts apvienot citas gāzes, ja tās savstarpēji nereaģē.   Kalibrēšanas un standarta gāzes faktiskajai koncentrācijai jābūt ± 2 % robežās no 
nominālās vērtības. Visas kalibrēšanas gāzu koncentrācijas jānorāda tilpuma vienībās (tilpuma procentos vai tilpuma ppm). 
 Kalibrēšanas un standarta gāzes var iegūt arī ar gāzu dalītāju, atšķaidot ar attīrītu N
2 vai 
ar attīrītu sintētisku gaisu. Sajaukšanas ierīces precizitātei jābūt tādai, lai atšķaidīto kalibrēšanas gāzu koncentrāciju var noteikt ar precizitāti ± 2 procenti. 
 1.3. Analizatoru un paraugu ņemšanas sistēmas darbināšana
 
  Analizatori jādarbina, ievērojot ierīču izgatavotāja izdoto palaišanas un darbināšanas 
instrukciju. Jāiekļauj prasību minimums, kas noteikts 1.4. līdz 1.9. punktā. 
  1.4. Noplūdes tests
 
  Jāpārbauda, vai sistēmā nav noplūdes. Zonde jāatvieno no izplūdes sistēmas un gals 
jānoslēdz. Jāieslēdz analizatora sūknis. Pēc sākotnēja stabilizēšanas perioda visiem plūsmas mērītājiem būtu jārāda nulle. Ja tā nav, jāpārbauda parauga ņemšanas vadi un kļūme jāizlabo. 
  Pieļaujamajam maksimālajam noplūdes ātrumam vakuuma pusē jābūt 0,5 procentiem no 
faktiskā caurplūduma pārbaudāmajā sistēmas daļā. Lai noteiktu faktisko caurplūdumu, var izmantot analizatora plūsmas un apvada plūsmas. 
  Otra metode ir koncentrācijas pakāpjveida maiņa paraugu ņemšanas vada sākumā, 
pārslēdzot no nulles uz standarta gāzi. Ja pēc atbilstīga laika perioda nolasījumi liecina par mazāku koncentrāciju, salīdzinot ar ievadīto koncentrāciju, tas norāda uz kalibrēšanas vai noplūdes problēmu. 
 L 375/136 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
1.5. Kalibrēšanas procedūra  
 
1.5.1. Ierīces komplektācija   Nokomplektētā ierīce jākalibrē un kalibrēšanas līknes jāpārbauda pret standarta gāzēm. 
Jāizmanto tie paši gāzu caurplūdumi, kas izplūdes gāzu paraugu ņemšanā. 
 1.5.2. Iesildīšanas laiks   Iesildīšanas laikam būtu jāatbilst izgatavotāja ieteikumiem. Ja nav norādīts, tad 
analizatorus ieteicams iesildīt vismaz divas stundas. 
 1.5.3. NDIR  un HFID  analizators 
  NDIR  analizators jānoregulē pēc vajadzības un HFID  analizatora degšanas liesma 
jāoptimizē (1.8.1. punkts). 
 1.5.4. Kalibrēšana   Katrs parasti izmantojams darbības diapazons jākalibrē.   Lietojot attīrītu sintētisku gaisu (vai slāpekli), CO, CO
2, NO x un HC analizatori jāiestata 
uz nulli. 
  Analizatoros jāievada attiecīgās kalibrēšanas gāzes, vērtības jāreģistrē un jāizveido 
kalibrēšanas līkne saskaņā ar 1.5.5. punktu. 
  Vajadzības gadījumā vēlreiz jāpārbauda nulles iestatījums un jāatkārto kalibrēšana.  1.5.5. Kalibrēšanas līknes izveide    1.5.5.1. Vispārīgas pamatnostādnes   Analizatora kalibrēšanas līkne jāizveido vismaz pēc pieciem kalibrēšanas punktiem 
(neskaitot nulli), kas ir izvietoti iespējami vienmērīgi. Lielākajai nominālajai koncentrācijai jābūt vienādai ar 90 procentiem no pilnas skalas vai lielākai. 
   Kalibrēšanas līkne jāizrēķina ar mazāko kvadrātu metodi. Ja iegūtā polinoma pakāpe ir 
lielāka par 3, tad kalibrēšanas punktu skaitam (nulli ieskaitot) jābūt vismaz vienādam ar šo polinoma pakāpi, kam pieskaitīts 2. 
  Kalibrēšanas līkne nedrīkst atšķirties vairāk par ± 2 procentiem no katra kalibrēšanas 
punkta nominālvērtības un vairāk par ± 1 procentu no pilnas skalas nulles punktā. 
 Pēc kalibrēšanas līknes un kalibrēšanas punktiem var pārbaudīt, vai kalibrēšana ir 
izdarīta pareizi. Jānorāda atšķirīgie analizatoram raksturīgie parametri, īpaši: 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/137
  – mērīšanas diapazons, 
  – jutība,   – kalibrēšanas datums.   1.5.5.2. Kalibrēšana zem 15 procentiem no pilnas skalas   Analizatora kalibrēšanas līkne jāizveido, vismaz 4 papildu kalibrēšanas punktus 
(izņemot nulli) novietojot nomināli līdzvērtīgi zem 15 procentiem no pilnas skalas. 
  Kalibrēšanas līkni aprēķina ar mazāko kvadrātu metodi.   Kalibrēšanas līkne nedrīkst atšķirties vairāk par ± 4 procentiem no katra kalibrēšanas 
punkta nominālvērtības un vairāk par ± 1 procentu no pilnas skalas nulles punktā. 
 1.5.5.3. Alternatīvas metodes   Ja var pierādīt, ka alternatīva tehnika (piemēram, dators, elektroniski regulējams 
diapazonu slēdzis u.c.) var dot līdzvērtīgu precizitāti, tad var izmantot šīs alternatīvas. 
 1.6. Kalibrēšanas verifikācija
 
  Katrs parasti izmantojams darbības diapazons pirms katras analīzes jāpārbauda saskaņā 
ar šādu procedūru. 
  Kalibrēšana jāpārbauda, izmantojot nulles gāzi un standarta gāzi, kuras nominālā vērtība 
ir lielāka par 80 procentiem no mērīšanas diapazona pilnas skalas. 
  Ja diviem attiecīgajiem punktiem atrastā vērtība no noteiktās standartvērtības neatšķiras 
vairāk par ± 4 procentiem no pilnas skalas, tad korekcijas parametrus var mainīt. Ja tā nav, tad saskaņā ar 1.5.5. punktu jāizveido jauna kalibrēšanas līkne. 
 1.7. NO
x pārveidotāja efektivitātes tests  
  NO
2 pārveidošanai par NO lietojamā pārveidotāja efektivitāte jātestē, kā noteikts 
1.7.1. līdz 1.7.8. punktā (6. attēls). 
  L 375/138 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
Solenoid valve Solenoīda vārsts 
Ozonator Ozonators 
To analyser Uz analizatoru 
 
6. attēls NO 2 pārveidotāja efektivitātes testa ierīces shēma 
 
 1.7.1. Testa iekārtas uzbūve   Lietojot testa iekārtu, kas parādīta 6. attēlā (skatīt arī 4. pielikuma 4. papildinājuma 
3.3.5. punktu), un še turpmāk aprakstīto procedūru, pārveidotāju efektivitāti var testēt ar ozonatoru. 
 1.7.2. Kalibrēšana   CLD  un HCLD  jākalibrē parastākajā darbības diapazonā, ievērojot izgatavotāja 
specifikācijas, lietojot nulles un standarta gāzi (kurā NO saturam jābūt aptuveni līdz 80 procentiem no darbības diapazona un NO
2 koncentrācijai gāzu maisījumā līdz mazāk 
nekā 5 procentiem NO koncentrācijas). NO x analizatoram jābūt NO režīmā, lai standarta 
gāze neplūst caur pārveidotāju. Norādītā koncentrācija jāreģistrē. 
 1.7.3. Aprēķins   NO
x pārveidotāja efektivitāti aprēķina šādi:  
 
Efficiencyab
cd(%) =+−
−⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟ ∗ 11 0 0  
Efficiency Efektivitāte 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/139
 kur: 
  a ir NO
x koncentrācija saskaņā ar 1.7.6. punktu, 
 b ir NO x koncentrācija saskaņā ar 1.7.7. punktu, 
 c ir NO koncentrācija saskaņā ar 1.7.4. punktu,  d ir NO koncentrācija saskaņā ar 1.7.5. punktu.  1.7.4. Skābekļa pievienošana   Skābekli vai nulles gaisu gāzes plūsmai nepārtraukti pievieno pa T veida 
savienotājelementu, līdz parādītā koncentrācija ir aptuveni par 20 procentiem mazāka nekā 1.7.2. punktā norādītā kalibrēšanas koncentrācija (analizators ir NO režīmā). Ar c apzīmētā koncentrācija jāreģistrē. Ozonatoru visā procesā uztur neaktivētu. 
 1.7.5. Ozonatora ieslēgšana   Aktivē ozonatoru, lai tas radītu pietiekami daudz ozona NO koncentrācijas 
samazināšanai līdz aptuveni 20 procentiem (minimāli 10 procentiem) no 1.7.2. punktā dotās kalibrēšanas koncentrācijas. Ar d apzīmētā koncentrācija jāpieraksta (analizators ir NO režīmā). 
 1.7.6. NO
x režīms 
  Pēc tam NO analizatoru pārslēdz uz NO
x režīmu, lai gāzu maisījums (kas sastāv no NO, 
NO 2, O 2 un N 2) plūst caur pārveidotāju. Parādītā a koncentrācija jāreģistrē (analizators ir 
NO x režīmā). 
 1.7.7. Ozonatora izslēgšana   Ozonatoru izslēdz. Gāzu maisījums, kas aprakstīts 1.7.6. punktā, caur pārveidotāju 
ieplūst detektorā. Ar b apzīmētā koncentrācija jāreģistrē (analizators ir NO
x režīmā). 
 1.7.8. NO režīms   Pēc pārslēgšanas uz NO režīmu, kad ozonators izslēgts, noslēdz arī skābekļa vai 
sintētiskā gaisa plūsmu. Analizatora NO
x nolasījuma novirze nedrīkst pārsniegt 
± 5 procentus no vērtības, kas izmērīta saskaņā ar 1.7.2. punktu (analizators ir NO režīmā). 
  1.7.9. Testu intervāls   Pārveidotāja efektivitāte jāpārbauda pirms katras NO
x analizatora kalibrēšanas. 
 L 375/140 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
1.7.10. Efektivitātes prasība 
  Pārveidotāja efektivitāte nedrīkst būt mazāka par 90 procentiem, bet ir ļoti ieteicama 
lielāka, 95 procentu, efektivitāte. 
  Piezīme
: ja, analizatoram darbojoties parastākajā diapazonā, ozonators nevar dot 
samazinājumu no 80 procentiem līdz 20 procentiem saskaņā ar 1.7.5. punktu, tad jāizmanto augstākais diapazons, kurā ozonators dod šo samazinājumu. 
1.8. FID noregulēšana
 
 1.8.1. Detektora atbildes signāla optimizēšana   FID jānoregulē, kā norādījis ierīces izgatavotājs. Lai optimizētu atbildes signālu 
visvairāk izmantojamā darbības diapazonā, par standarta gāzi lieto gaisu ar propāna piedevu. 
  Degvielas un gaisa caurplūdums jānoregulē atbilstīgi izgatavotāja ieteikumiem un 
analizatorā jāievada 350 ± 75 ppm C standarta gāzes. Atbildes signāls atbilstīgi degvielas plūsmai jānosaka pēc starpības starp standarta gāzes atbildes signālu un nulles gāzes atbildes signālu. Degvielas plūsma jānoregulē nedaudz virs izgatavotāja norādītās un nedaudz zem tās. Jāreģistrē šīm degvielas plūsmām atbilstīgie standarta un nulles atbildes signāli. Starpība starp standarta un nulles atbildes signālu jāatzīmē grafiski, un degvielas plūsma jāpielāgo līknes bagātīgākajai daļai. 
  1.8.2. Ogļūdeņražu atbildes signālu koeficienti   Analizators jākalibrē, izmantojot gaisu ar propāna piedevu un attīrītu sintētisko gaisu 
saskaņā ar 1.5. punktu. 
  Atbildes koeficienti jānosaka, laižot analizatoru ekspluatācijā, un pēc ilgākiem 
ekspluatācijas periodiem. Atbildes koeficients (R
f) noteiktas grupas ogļūdeņražiem ir 
FID C1 nolasījuma attiecība pret gāzes koncentrāciju cilindrā, kas izteikta ar ppm C1. 
  Testa gāzes koncentrācijai jābūt tādai, lai atbildes signāls ir aptuveni 80 procenti no pilnas 
skalas. Koncentrācijai jābūt zināmai ar precizitāti ± 2 procenti attiecībā uz gravimetrisko standartu, kas izteikts ar tilpumu. Turklāt gāzes cilindrs iepriekš jākondicionē 24 stundas 298 K ± 5 K (25°C ± 5°C) temperatūrā. 
  Izmantojamās testa gāzes un ieteicamie relatīvās atbildes koeficientu intervāli ir šādi:   metānam un attīrītam sintētiskajam gaisam 1,00  ≤  R
f ≤  1,15  (dīzeļmotoriem un 
LPG  motoriem)  
 
 metānam un attīrītam sintētiskajam gaisam 1,00  ≤  R f ≤  1,07  ( NG motoriem) 
 
 propilēnam un attīrītam sintētiskajam gaisam 0,90  ≤  R f  ≤  1,1 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/141
 
 toluēnam un attīrītam sintētiskajam gaisam 0.90,  ≤  R f  ≤  1,10 
  Šīs vērtības ir attiecinātas pret propāna un attīrīta sintētiskā gaisa atbildes koeficientu 
(R
f) 1,00. 
1.8.3. Skābekļa traucējošās ietekmes pārbaude   Skābekļa traucējošā ietekme jānosaka, laižot analizatoru ekspluatācijā, un pēc ilgākiem 
ekspluatācijas periodiem. 
  Atbildes koeficients ir definēts un tā noteikšana aprakstīta 1.8.2. punktā. Izmantojamā 
testa gāze un ieteicamie relatīvās atbildes signāla koeficienti ir šādi:  
 
propāns un slāpeklis  0,95,  ≤  R
f  ≤  1,05. 
  Šī vērtība ir attiecināta pret propāna un attīrīta sintētiskā gaisa atbildes koeficientu (R
f) 
1,00. 
  FID degļa gaisa skābekļa koncentrācijai jābūt ± 1 mola % robežās no skābekļa 
koncentrācijas degļa gaisā, kas ir izmantots iepriekšējā skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudē. Ja starpība ir lielāka, tad jāpārbauda skābekļa traucējošā ietekme un vajadzības gadījumā jānoregulē analizators. 
  1.8.4. Gāzu, izņemot metānu, nošķīrēja efektivitāte ( NMC , tikai ar NG darbināmiem gāzes 
motoriem) 
  NMC  lieto, lai ogļūdeņražus, kas nav metāns, atdalītu no parauga gāzes, oksidējot visus 
ogļūdeņražus, izņemot metānu. Ideāli, ja pārveido 0 % metāna un 100 % pārējo ogļūdeņražu, ko pārstāv etāns. Lai precīzi izmērītu NMHC, jānosaka abu iepriekšminēto ogļūdeņražu grupu efektivitāte un tā jāizmanto NMHC emisijas masas caurplūduma aprēķinam (skatīt 4. pielikuma 2. papildinājuma 4.3. punktu). 
  1.8.4.1. Metāna efektivitāte    Metāna kalibrēšanas gāze jālaiž caur FID, apejot un neapejot NMC , un abas 
koncentrācijas jāreģistrē. Efektivitāte jānosaka šādi: 
 
CEconc
concMw
wo=− 1
/ 
  
 kur: 
   conc
w = HC koncentrācija, CH 4 plūstot caur NMC , 
 conc w/o = HC koncentrācija, CH 4 plūsmu novirzot garām NMC . 
  L 375/142 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
1.8.4.2. Etāna efektivitāte 
   Etāna kalibrēšanas gāze jālaiž caur FID, apejot un neapejot NMC , un abas 
koncentrācijas jāreģistrē. Efektivitāte jānosaka šādi: 
 
CEconc
concEw
wo=− 1
/ 
  
 kur: 
   conc
w = HC koncentrācija, C 2H 6 plūstot caur NMC , 
 conc w/o = HC koncentrācija, C 2H 6 plūsmu novirzot garām NMC . 
  1.9. Traucējošas ietekmes CO, CO
2 un NO x analizatoros  
  Izplūdes gāzu sastāvā esošās gāzes, kas nav analizējamā gāze, var traucēt nolasīšanu 
vairākos veidos. Traucējums ar pozitīvu zīmi NDIR  ierīcēs rodas, ja traucējošā gāze dod 
tādu pašu ietekmi kā mērāmā gāze, bet mazākā mērā. Traucējumi ar negatīvu zīmi NDIR  ierīcēs rodas, ja traucējošā gāze paplašina mērāmās gāzes absorbcijas joslu, un 
CLD  ierīcēs — ja traucējošā gāze slāpē starojumu. Traucējumu pārbaudes atbilstīgi 
1.9.1. un 1.9.2. punktam jāveic pirms analizatora ekspluatācijas sākuma un pēc lielākiem ekspluatācijas periodiem.  
 1.9.1. CO analizatora traucējumu pārbaude   CO analizatora darbību var traucēt ūdens un CO
2. Tāpēc CO 2 standarta gāzei ar 
koncentrāciju no 80 līdz 100 procentiem no pilnas skalas testos izmantojamā maksimālā darbības diapazonā jāburbuļo caur ūdeni istabas temperatūrā un jāreģistrē analizatora reakcijas signāls. Analizatora reakcijas signāls nedrīkst būt lielāks par 1 procentu no pilnas skalas diapazonos, kas ir vienādi ar 300 ppm vai lielāki, vai lielāks par 3 ppm diapazonos, kuri ir zem 300 ppm. 
  1.9.2. NO
x analizatora dzēšanas pārbaudes 
  CLD  (un HCLD ) analizatoriem nozīmīgas ir divas gāzes: CO
2 un ūdens tvaiks. Šo gāzu 
radītie dzēšanas signāli ir proporcionāli to koncentrācijai, un tāpēc ir vajadzīgas testa metodes, ar ko noteikt dzēšanu, kura atbilst lielākajām testā gaidāmajām koncentrācijām. 
 1.9.2.1. CO
2 dzēšanas pārbaude 
  Caur NDIR  analizatoru jālaiž cauri CO
2 standarta gāze, kuras koncentrācija ir 80 līdz 
100 procenti no pilnas skalas lielākajā testos izmantojamā darbības diapazonā, un jāpieraksta CO
2 lielums, apzīmējot ar A. Pēc tam gāze jāatšķaida aptuveni līdz 
50 procentiem ar NO standarta gāzi un jālaiž cauri NDIR  un (H) CLD  analizatoriem, 
pierakstot CO 2 un NO lielumus, ko attiecīgi apzīmē ar B un C. Pēc tam jānoslēdz CO 2 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/143
un caur (H) CLD  jālaiž tikai NO standarta gāze, reģistrējot NO vērtību un to apzīmējot ar 
D. 
 
 Dzēšana nedrīkst pārsniegt 3 procentus no pilnas skalas, un tā jāaprēķina šādi:  
%()
() ( )QuenchCA
DA D B=−∗
∗− ∗⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟⎡
⎣⎢
⎢⎤
⎦⎥
⎥∗ 11 0 0  
% Quench Procentuālā dzēšana 
 
 kur: 
 
 A ir neatšķaidītā CO 2 koncentrācija, ko mēra ar NDIR  procentos, 
 B ir atšķaidītā CO 2 koncentrācija, ko mēra ar NDIR  procentos, 
 C ir atšķaidītā NO koncentrācija, ko mēra ar (H) CLD  ppm, 
 D ir neatšķaidītā NO koncentrācija, ko mēra ar (H) CLD  ppm. 
   Var izmantot tādas alternatīvas atšķaidīšanas un CO
2 un NO standarta gāzes vērtību 
aprēķināšanas metodes kā dinamisko sajaukšanu/samaisīšanu. 
    1.9.2.2. Ūdens dzēšanas pārbaude   Šo pārbaudi piemēro tikai mitras gāzes koncentrācijas mērījumiem. Aprēķinot ūdens 
dzēšanu, jāņem vērā NO standarta gāzes atšķaidījums ar ūdens tvaiku un maisījuma ūdens tvaika koncentrācijas attiecība pret noteikšanā sagaidāmo koncentrāciju. 
  NO standarta gāze ar koncentrāciju 80 līdz 100 procenti no pilnas skalas parastajā 
darbības diapazonā jālaiž caur (H) CLD  un jāpieraksta NO lielums, apzīmējot ar D. NO 
gāzei jāburbuļo caur ūdeni istabas temperatūrā, tā jālaiž caur (H) CLD , un jāpieraksta 
NO lielums, apzīmējot ar C. Jānosaka analizatora absolūtais darba spiediens un ūdens temperatūra un jāpieraksta, attiecīgi apzīmējot ar E un F. Jānosaka maisījuma piesātināta tvaika spiediens, kas atbilst ūdens temperatūrai F, un jāpieraksta, apzīmējot ar G. Maisījuma ūdens tvaika koncentrācija (H, %) jāaprēķina šādi:  
 
H = 100*( G/E) 
  Sagaidāmā atšķaidītās NO standarta gāzes (ūdens tvaikā) koncentrācija (De) jāaprēķina 
šādi: 
 
De = D* ( 1– H/100 ) 
  Dīzeļmotoru izplūdes gāzēm testā paredzamo maksimālo izplūdes ūdens tvaika 
koncentrācija (Hm, %), pamatojoties uz pieņēmumu, ka degvielas atoma H/C attiecība ir 1,8:1, jāprognozē pēc neatšķaidītās CO
2 standarta gāzes koncentrācijas (A, ko mēra, 
kā aprakstīts 1.9.2.1. punktā) šādi: 
  L 375/144 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
Hm = 0.9*A 
  
 Ūdens dzēšana nedrīkst pārsniegt 3 procentus, un tā jāaprēķina šādi:  
procentuālā dzēšana = 100 * ( ( De – C )/De) * (Hm/H) 
  kur:   De  paredzamā atšķaidītā NO koncentrācija ppm,  C  atšķaidītā NO koncentrācija ppm,  Hm maksimālā ūdens tvaika koncentrācija %,  H  faktiskā ūdens tvaika koncentrācija %.   Piezīme
: svarīgi, lai NO standarta gāzē šajā pārbaudē NO 2 koncentrācija ir iespējami 
maza, jo dzēšanas aprēķinos nav ņemta vērā NO 2 absorbcija ūdenī. 
  1.10. Kalibrēšanas intervāli
 
  Analizatori jākalibrē saskaņā ar 1.5. punktu vismaz vienu reizi 3 mēnešos vai ikreiz pēc 
sistēmas remonta vai izmaiņas, kas var būt ietekmējusi kalibrēšanu. 
 2. CVS
 SISTĒMAS KALIBRĒŠANA 
 2.1. Vispārīgi noteikumi
 
  CVS sistēma jākalibrē ar precīzu caurplūduma mērītāju, kas atbilst valsts vai 
starptautiskiem standartiem, un ierobežošanas ierīci. Plūsma cauri sistēmai jāmēra atbilstīgi dažādiem ierobežojuma iestatījumiem un sistēmas kontrolparametri jāmēra un jāattiecina pret plūsmu. 
  Var lietot dažādus caurplūduma mērītājus, piemēram, kalibrētu Venturi cauruli, 
kalibrētu laminārā caurplūduma mērītāju, kalibrētu turbomērītāju. 
 2.2. Pozitīvā darba tilpuma sūkņa ( PDP ) kalibrēšana
 
  Visi parametri attiecībā uz sūkni jāmēra vienlaicīgi ar parametriem, kuri attiecas uz 
caurplūduma mērītāju, kas ir savienots virknē ar sūkni. Aprēķinātais caurplūdums (m
3/min. pie sūkņa ieplūdes atveres, absolūtais spiediens un temperatūra) jāatzīmē pret 
korelācijas funkciju, kas ir īpašas sūkņa parametru kombinācijas vērtība. Pēc tam jānosaka lineārais vienādojums, ar ko izsaka sūknētās plūsmas un korelācijas funkcijas attiecību. Ja CVS ir vairāku ātrumu caurplūdums, tad jākalibrē visi diapazoni. Kalibrējot 
jānodrošina nemainīga temperatūra. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/145
2.2.1. Datu analīze 
  Gaisa caurplūdums (Q
s) atbilstīgi katram ierobežojuma iestatījumam (vismaz 
6 iestatījumiem) jāaprēķina pēc caurplūduma mērītāja datiem, izmantojot izgatavotāja noteikto metodi un izsakot standarta m
3/min. Pēc tam gaisa caurplūdums šādi 
jāpārrēķina sūknētajā plūsmā (V 0) m3/apgr. atbilstīgi absolūtajai temperatūrai un 
spiedienam sūkņa ieplūdes atverē: 
 
VQ
nT
Ps
A0273101 3=∗ ∗. 
 
 kur:   Q
s = gaisa caurplūdums standarta nosacījumos (101,3 kPa, 273 K), m3/s, 
 T = temperatūra sūkņa ieplūdes atverē, K,  p
A = absolūtais spiediens sūkņa ieplūdes atverē (p B–p 1), kPa, 
 n = sūkņa darbības ātrums, apgr./s.    Lai ņemtu vērā spiediena svārstību mijiedarbi sūknī un sūknētā daudzuma izmaiņu 
ātrumu, korelācijas funkcija (X
0) starp sūkņa darbības ātrumu, sūkņa ieplūdes un 
izplūdes spiediena starpību un absolūto spiedienu sūkņa izplūdes atverē jāaprēķina šādi: 
 
Xnp
pp
A01=∗∆ 
 
 kur:   ∆p
P = sūkņa ieplūdes un izplūdes spiediena starpība, kPa, 
 p A = absolūtais spiediens sūkņa izplūdes atverē, kPa. 
  Šādi jāizveido kalibrēšanas vienādojums, lineāri pielāgojot mazākos kvadrātus:  
V
0 = D 0 – m * (X 0) 
  D
0 un m ir regresijas taišņu attiecīgo leņķu konstantes. 
   CVS sistēmai ar vairākiem ātrumiem kalibrēšanas līknēm, kas izveidotas dažādiem 
sūknētās plūsmas diapazoniem, jābūt aptuveni paralēlām un leņķu vērtībām (D
0) 
jāpalielinās, sūknētās plūsmas diapazonam samazinoties. 
  Pēc vienādojuma aprēķinātajām vērtībām jābūt ± 0, 5 procentu robežās no izmērītās V
0 
vērtības. Dažādiem sūkņiem m vērtības atšķiras. Makrodaļiņu ieplūde ar laiku samazina sūkņa padeves spēju; tas atspoguļojas mazākās m vērtībās. Tāpēc kalibrēšana jāizdara sūkņa darbības sākumā, pēc lielākas apkopes un, ja visas sistēmas verifikācija (2.4. punkts) liecina par padeves ātruma izmaiņu. 
 L 375/146 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
2.3. Kritiskās plūsmas Venturi caurules kalibrēšana ( CFV ) 
 
 CFV  kalibrēšana pamatojas uz caurplūduma vienādojumu kritiskās plūsmas Venturi 
caurulei. Gāzes plūsma ir ieplūdes spiediena un temperatūras funkcija, kas parādīta še turpmāk: 
 
QKp
TsvA=∗ 
 kur:   K
v = kalibrēšanas koeficients, 
 p A = absolūtais ieplūdes spiediens Venturi caurulē, kPa, 
 T = ieplūdes temperatūra Venturi caurulē, K.  2.3.1. Datu analīze   Gaisa caurplūdums (Q
s) atbilstīgi katram ierobežojuma iestatījumam (vismaz 
8 iestatījumiem) jāaprēķina pēc caurplūduma mērītāja datiem, izmantojot izgatavotāja noteikto metodi un izsakot standarta m
3/min. Kalibrēšanas koeficients jāaprēķina šādi 
pēc kalibrēšanas datiem katram iestatījumam: 
 
KQT
pvs
A=∗ 
 
 kur:   Q
s = gaisa caurplūdums standarta nosacījumos (101,3 kPa, 273 K), m3/s, 
 T = ieplūdes temperatūra Venturi caurulē, K,  p
A = absolūtais ieplūdes spiediens Venturi caurulē, kPa. 
  Lai noteiktu kritiskās plūsmas diapazonu, K
v jāatzīmē Venturi caurules ieplūdes 
spiediena funkcijas veidā. Kritiskajai (robežstāvokļa) plūsmai K v ir samērā konstanta 
vērtība. Spiedienam samazinoties (vakuumam palielinoties), Venturi caurulē rodas retinājums, un K
v samazinās, kas liecina, ka CFV  darbojas ārpus pieļaujamā diapazona. 
  Vismaz astoņiem punktiem kritiskās plūsmas apgabalā jāaprēķina vidējais K
v un 
standartnovirze. Standartnovirze nedrīkst pārsniegt ± 0,3 procentus no vidējā K V. 
 2.4. Kopējā sistēmas verificēšana
 
  CVS paraugu ņemšanas sistēmas un analīzes sistēmas kopējā precizitāte jānosaka, 
ievadot zināmu piesārņotājgāzes masu sistēmā, kad tā darbojas parastajā režīmā. Piesārņotāju analizē un masu aprēķina saskaņā ar 4. pielikuma 2. papildinājuma 4.3. punktu; izņēmums ir propāns, kam piemēro HC koeficientu 0,000472, nevis 0,000479. Jāizmanto viena no šīm metodēm. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/147
2.4.1. Mērīšana ar kritiskās plūsmas diafragmu 
  Zināms daudzums ķīmiski tīras gāzes (oglekļa monoksīda vai propāna) pa kalibrētu 
kritiskās plūsmas diafragmu jāievada CVS sistēmā. Ja ieplūdes spiediens ir pietiekami 
augsts, tad caurplūdums, ko regulē ar kritiskās plūsmas diafragmu, nav atkarīgs no atveres izplūdes spiediena (≡ kritiskā plūsma). CVS sistēma aptuveni no 5 līdz 
10 minūtēm jādarbina, kā parastā izplūdes gāzu emisijas testā. Gāzes paraugs jāanalizē ar standarta līdzekļiem (paraugu maisiņu vai integrēšanas metodi) un jāaprēķina gāzes masa. Tā noteiktajai masai jābūt ± 3 procentu robežās no zināmās iesmidzinātās gāzes masas. 
 2.4.2. Mērīšana ar gravimetrisko metodi   Ar ± 0,01 grama precizitāti jānosaka tāda neliela cilindra masa, kas pildīts ar oglekļa 
monoksīdu vai propānu. CVS sistēma aptuveni no 5 līdz 10 minūtēm jādarbina, kā 
parastā izplūdes gāzu emisijas testā, kamēr sistēmā iesmidzina oglekļa monoksīdu vai propānu. Izplūdušās ķīmiski tīrās gāzes daudzums jānosaka pēc masas starpības sverot. Gāzes paraugs jāanalizē ar standarta līdzekļiem (paraugu maisiņu vai integrēšanas metodi) un jāaprēķina gāzes masa. Tā noteiktajai masai jābūt ± 3 procentu robežās no zināmās iesmidzinātās gāzes masas. 
 3. MAKRODAĻIŅU MĒRĪŠANAS SISTĒMAS KALIBRĒŠANA  3.1. Ievads
 
  Katrs komponents jākalibrē tik bieži, cik vajadzīgs, lai izpildītu šo noteikumu 
precizitātes prasības. Šajā punktā ir aprakstīta 4. pielikuma 4. papildinājuma 4. punktā un 4. pielikuma 6. papildinājuma 2. punktā norādītajiem komponentiem izmantojamā kalibrēšanas metode. 
 3.2. Plūsmas mērīšana
 
  Gāzes plūsmas mērītāju vai plūsmas mērīšanas ierīču kalibrēšanai jāatbilst valsts un/vai 
starptautiskiem standartiem. Izmērītās vērtības maksimālajai kļūdai jābūt ± 2 procentu robežās no nolasījuma. 
  Ja gāzes plūsmu nosaka ar plūsmas starpības mērīšanu, tad starpības maksimālajai 
kļūdai jābūt tādai, lai G
EDF precizitāte ir ± 4 procentu robežās (skatīt arī 4. pielikuma 
6. papildinājuma 2.2.1. punktu, EGA ). To var aprēķināt, nosakot visu ierīču kļūdu 
vidējo ģeometrisko vērtību. 
  3.3. Daļējas plūsmas nosacījumu pārbaude
 
  Izplūdes gāzu ātruma diapazons un spiediena svārstības jāpārbauda un pēc vajadzības 
jāregulē saskaņā ar 4. pielikuma 6. papildinājuma 2.2.1. punkta prasībām izplūdes caurulei ( EP). L 375/148 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
3.4. Kalibrēšanas intervāli  
  Plūsmas mērīšanas ierīces jākalibrē vismaz vienu reizi 3 mēnešos vai ikreiz pēc 
sistēmas remonta vai izmaiņas, kas var būt ietekmējusi kalibrēšanu. 
 4. DŪMU MĒRĪŠANAS IERĪCES KALIBRĒŠANA  4.1. Ievads
 
  Dūmmērs jākalibrē tik bieži, cik vajadzīgs, lai izpildītu šo noteikumu precizitātes 
prasības. Šajā punktā ir aprakstīta 4. pielikuma 4. papildinājuma 5. punktā un 4. pielikuma 6. papildinājuma 3. punktā norādītajiem komponentiem izmantojamā kalibrēšanas metode. 
 4.2. Kalibrēšanas procedūra
 
  4.2.1. Iesildīšanas laiks   Dūmmērs jāiesilda un jāstabilizē saskaņā ar izgatavotāja ieteikumiem. Ja dūmmērs ir 
aprīkots ar gaisa izpūšanas/tīrīšanas sistēmu, lai novērstu dūmmēra optikas apkvēpšanu, tad arī šī sistēma būtu jāiedarbina un jānoregulē saskaņā ar izgatavotāja ieteikumiem. 
  4.2.2. Linearitātes atbildes signāla noteikšana    Dūmmēra linearitāte jāpārbauda dūmainības nolasīšanas režīmā saskaņā ar izgatavotāja 
ieteikumiem. Dūmmērs jāaprīko ar trijiem zināmas caurlaidības neitrāla blīvuma filtriem, kas atbilst 4. pielikuma 4. papildinājuma 5.2.5. punkta prasībām, un vērtība jāreģistrē. Neitrālā blīvuma filtru nominālajai necaurlaidībai jābūt aptuveni 10 %, 20 % un 40 %. 
   Linearitāte nedrīkst atšķirties no neitrālā blīvuma filtra nominālvērtības vairāk par 
2 procentiem no necaurlaidības. Jebkura nelinearitāte, kas pārsniedz minēto vērtību, jākoriģē pirms testa. 
  4.3. Kalibrēšanas intervāli
 
  Dūmmērs jākalibrē saskaņā ar 4.2.2. punktu vismaz vienu reizi 3 mēnešos vai ikreiz pēc 
sistēmas remonta vai izmaiņas, kas var būt ietekmējusi kalibrēšanu. 
 
__________ 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/149
4. pielikums — 6. papildinājums  
 
ANALĪZES UN PARAUGU ŅEMŠANAS SISTĒMAS 
 
1. GĀZVEIDA EMISIJAS NOTEIKŠANA  1.1. Ievads
 
  Sīki izstrādāti ieteicamie paraugu ņemšanas un analizēšanas sistēmu apraksti ir 
1.2. punktā un 7. un 8. attēlā. Tā kā dažādas konfigurācijas var dot līdzvērtīgus rezultātus, precīza atbilstība 7. un 8. attēlam nav vajadzīga. Lai nodrošinātu papildu informāciju un lai koordinētu komponentu sistēmu funkcijas, var lietot tādas papildu ierīces kā vārstus, solenoīdus, sūkņus un slēdžus. Var atteikties no dažiem komponentiem, kas nav vajadzīgi dažu sistēmu precizitātes uzturēšanai, ja atteikšanās pamatojas uz labu inženierijas apsvērumu.  
 L 375/150 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
zer o gas  
s pan gas  
zer o gas  
s pan gas  zer o gas  
zer o gas  V1  
V1  F1  F2  
F1  F2  P 
P T1  
T1  SP1  
SP1  
opti ona l  2  s a m pl i ng pr obe s  EP T2  G1  
HC 
air  f u el ve n t  
ve n t  
ve n t  
ve n t  ve n t  
ve n t  ve n t  
V2  
R3 
R1  R2 
FL1  
T5  
B 
V 12 V 11 V 10 CO  
CO  
2 C  T3  G2  
V4  
V5  FL5  
FL6  
FL3  T4  G3  
V1 2  V1 1  T5  V8  
V6  V7  V9  
R4 FL4  
FL2  HS L 1 
HS L 2 HS L 1 
SL  
V3  NO  
R5 B zer o gas  
s pan gas  zer o gas  
s pan gas  
 
Zero gas Nulles gāze 
Span gas  Standarta gāze 
Optional 2 sampling probes Pēc izvēles 2 paraugu ņemšanas zondes 
Air Gaiss 
Fuel Degviela 
Vent Vārsts 
 
7. attēls: Neapstrādātu izplūdes gāzu analīzes sistēmas plūsmas grafiks CO, CO 2, NO x, HC tikai 
ESC 
 
 1.2. Analīzes sistēmas apraksts
 
 
Analīzes sistēma gāzveida emisijas noteikšanai neapstrādātajā (7. attēls, tikai ESC) vai 
atšķaidītajā (8. attēls, ETC un ESC) izplūdes gāzēs ir aprakstīta, pamatojoties uz 
 
− HFID  analizatora lietojumu ogļūdeņražu mērīšanai; 
− NDIR  analizatoru lietojumu oglekļa monoksīda un oglekļa dioksīda mērīšanai; 
− HCLD  vai līdzvērtīga analizatora lietojumu slāpekļa oksīdu mērīšanai. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/151
 
Visu sastāvdaļu paraugu var ņemt ar vienu paraugu zondi vai ar divām paraugu zondēm, 
ko novieto tiešā tuvumā un kas ir iekšēji sadalītas tā, ka paraugus novada uz attiecīgajiem analizatoriem. Jānodrošina, lai izplūdes gāzu sastāvdaļas (to skaitā ūdens un sērskābe) nevienā analīzes sistēmas vietā nekondensētos. 
 
 
z er o  gas  
s pa n gas  
zer o gas  
span gas  zer o gas  
s pan gas  ze ro  g a s 
s pan gas  z er o  gas 
V1  F1  F2  
F1  F2  P 
P T1  
T1  S P2 
SP3  T2  G1  
HC 
air  f u el  ve nt  
ve n t  
ve n t  
ve nt  ve n t  
ve n t  ve n t  
V2 
R3 
R1  R2  
FL1  
T5  
B 
V1 3 V 12 V 11 CO  
CO  
2 C T3  G 2  
V4  
V5 FL 5  
FL 6  
FL 3  T4  G3  
V9 
V7  V8 V 10 
R4 FL 4  
FL 2  HSL 1 
HS L 2  HSL 1 
SL  
V3  NO  
R5  V1  PS P t o  PSS see  f i g u r e 21  
sam e  pl ane 
s e e f ig.  21  BK  
BK  BG  DT see f i g.  20  
V14 
 
to PSS see figure 21 Uz PSS: skatīt 21. attēlu 
Same plane see fig. 21 Tā pati plakne, kas 21. attēlā 
See fig. 20 Skatīt 20. attēlu 
Zero gas Nulles gāze 
Span gas Standarta gāze 
Vent Vārsts 
Air  Gaiss 
Fuel  Degviela 
 
8. attēls – Atšķaidītu izplūdes gāzu analīzes sistēmas plūsmas shēma CO, CO 2, NO x, HC ETC, 
pēc izvēles ESC testam) 
   L 375/152 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
1.2.1. Komponenti 7. un 8. attēlā 
 
EP izplūdes caurule 
 SP1 izplūdes gāzu paraugu ņemšanas zonde (tikai 7. attēlā) 
 
Ieteicama taisna nerūsējoša tērauda zonde ar slēgtu galu un daudzām atverēm. Iekšējais diametrs nedrīkst būt lielāks par paraugu ņemšanas vada iekšējo diametru. Zondes sieniņu biezums nedrīkst būt lielāks par 1 mm. Tai trijās dažādās radiālās plaknēs jābūt vismaz trim atverēm, kuru lielums ļauj noņemt aptuveni vienādas plūsmas paraugu. Zondei jāaizņem vismaz 80 procenti no izplūdes caurules diametra. Var lietot vienu paraugu ņemšanas zondi vai divas.   
SP2 atšķaidītu izplūdes gāzu HC paraugu ņemšanas zonde (tikai 8. attēls) 
 
Zondei jābūt:  
− pirmajos 254 līdz 762 mm sakarsētā paraugu ņemšanas vada HSL1; 
 − ar vismaz 5 mm iekšējo diametru; 
 − uzstādītai DT atšķaidīšanas kanālā (skatīt 2.3. punktu, 20. attēlu), vietā, kur 
atšķaidīšanas gaiss ir labi sajaucies ar izplūdes gāzēm (t.i., aptuveni 10 kanāla 
diametrus lejpus vietas, kur izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas kanālā); 
 
− pietiekami tālu (radiāli) no citām zondēm un kanāla sienas, lai to neietekmē plūsmas 
un virpuļi; 
 − karsējamai tā, lai gāzes plūsmas temperatūru zondes izejā palielinātu līdz 
463 K ± 10 K (190°C ± 10°C). 
 
SP3  atšķaidītu izplūdes gāzu CO, CO
2, NO x paraugu ņemšanas zonde (tikai 
8. attēlā) 
 
Zondei jābūt:  
− vienā plaknē ar SP 2; 
 − pietiekami tālu (radiāli) no citām zondēm un kanāla sienas, lai to neietekmē plūsmas 
un virpuļi; 
 − visā garumā izolētai un karsējamai vismaz līdz 328 K (55°C), lai novērstu ūdens 
kondensāciju. 
 
HSL1  karsējams paraugu ņemšanas vads 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/153
 
Paraugu ņemšanas vads nodrošina gāzes parauga ņemšanu no vienas zondes līdz dalīšanas vietai un HC analizatoram.  Paraugu ņemšanas vadam:  
− jābūt ar iekšējo diametru no 5 mm līdz 13,5 mm; 
 − jābūt izgatavotam no nerūsējoša tērauda vai PTFE; 
 − jāuztur 463 K ± 10 K (190°C ± 10°C) sienas temperatūra, mērot katrā atsevišķi 
regulējamā karsējamā daļā, ja izplūdes gāzu temperatūra pie paraugu ņemšanas 
zondes ir 463 K (190°C) vai zemāka; 
 
− sienas temperatūra jāuztur virs 453 K (180°C), ja izplūdes gāzu temperatūra pie 
parauga ņemšanas zondes ir lielāka par 463 K (190°C); 
 − jāuztur 463 K ± 10 K (190°C ± 10°C) gāzes temperatūra tieši pirms karsējamā 
F2 filtra un HFID . 
 
HSL2  karsējamais NO
x paraugu ņemšanas vads 
 
Paraugu ņemšanas vadam:  
− jāuztur sienas temperatūra no 328 K līdz 473 K (55°C līdz 200°C) līdz C 
pārveidotājam, ja lieto B dzesēšanas vannu, un līdz analizatoram, ja B dzesēšanas 
vannu nelieto; 
 
− jābūt izgatavotam no nerūsējoša tērauda vai PTFE; 
 
SL paraugu ņemšanas vads CO un CO
2 paraugiem 
 
Vadam jābūt izgatavotam no nerūsējošā tērauda vai PTFE. Tas var būt karsējams vai nekarsējams.  
BK  fona paraugu ņemšanas maiss (pēc izvēles; tikai 8. attēlā) 
 
Fona koncentrāciju noteikšanai paredzētu paraugu ņemšanai.  
BG paraugu maisiņš (pēc izvēles; tikai CO un CO
2 8. attēlā) 
 
Fona koncentrāciju noteikšanai paredzētu paraugu ņemšanai.  
F1  karsējams priekšfiltrs (pēc izvēles) 
 
Temperatūrai jābūt tādai pašai kā HSL1. L 375/154 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
F2  karsējamais filtrs 
 
Filtram jāatdala visas cietās makrodaļiņas no gāzes parauga, pirms tas iekļūst analizatorā. Temperatūrai jābūt tādai pašai kā HSL1. Filtrs jānomaina pēc vajadzības.  
P  sildāmais paraugu ņemšanas sūknis  
 
Sūknis jāsilda līdz HSL1 temperatūrai.  
HC  karsētas liesmas jonizācijas detektors ( HFID ) ogļūdeņražu 
noteikšanai 
 
Temperatūra jāuztur no 453 K līdz 473 K (no 180°C līdz 200°C).  
CO, CO
2 NDIR  analizatori oglekļa monoksīda un oglekļa dioksīda noteikšanai (nav 
obligāti atšķaidījuma pakāpes noteikšanai PT mērījumiem) 
 NO CLD  vai HCLD  analizators slāpekļa oksīdu noteikšanai 
 
Ja lieto HCLD , tā temperatūra jāuztur no 328 K līdz 473 K (no 55°C līdz 200°C). 
 
C pārveidotājs 
 
Pārveidotājs jālieto NO
2 katalītiskai reducēšanai līdz NO pirms analīzes ar CLD  vai 
HCLD .  
 
B dzesēšanas vanna (pēc izvēles) 
 
Ūdens atdzesēšanai un kondensēšanai izplūdes gāzu paraugā. Vannā ar ledus vai dzesēšanas palīdzību temperatūra jāuztur no 273 K līdz 277 K (no 0°C līdz 4°C). Tas nav obligāti, ja analizatoru neietekmē ūdens tvaiks, kā noteikts 4. pielikuma 5. papildinājuma 1.9.1. un 1.9.2. punktā. Ja ūdeni aizvada kondensējot, tad parauga gāzes temperatūra vai rasas punkts jākontrolē ūdens filtrā vai lejpus tā. Parauga gāzes temperatūra vai rasas punkts nedrīkst pārsniegt 280 K (7°C). Ūdens aizvadīšanai no parauga nav atļauts lietot ķīmiskos žāvētājus.  
T1, T2, T3  temperatūras devējs 
 
Gāzes plūsmas temperatūras kontrolei.   
T4 temperatūras devējs 
 
NO
2–NO pārveidotāja temperatūras kontrolei.  
 
T5 temperatūras devējs 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/155
 
Dzesēšanas vannas temperatūras kontrolei.  
G1, G2, G3  manometrs 
 
Spiediena mērīšanai paraugu ņemšanas vados.  
R1, R2  spiediena regulators 
 
Attiecīgi gaisa un degvielas spiediena regulēšanai HFID . 
 
R3, R4, R5  spiediena regulators 
 
Spiediena regulēšanai paraugu ņemšanas vados un uz analizatoriem virzītās plūsmas regulēšanai.  
FL1, FL2, FL3  caurplūduma mērītājs  
 
Parauga pārplūdes/apvada caurplūduma kontrolei.  
FL4 līdz FL6 caurplūduma mērītājs (pēc izvēles) 
 
Caurplūduma kontrolei analizatoros. 
 
V1 līdz V5 pārslēgšanas vārsts 
 Piemēroti vārsti, lai analizatoriem pēc izvēles pievadītu paraugu, standarta gāzi vai nulles gāzi.  
V6, V7 solenoīda vārsti 
 
NO
2 -NO pārveidotāja apvadam. 
 
V8 adatvārsts. 
 
Caurplūduma vienādošanai apvadā un NO 2–NO C pārveidotājā.  
 
V9, V10 adatvārsts. 
 
Uz analizatoriem virzīto plūsmu regulēšanai.  
V11, V12  sviras vārsts (pēc izvēles) 
 
Kondensāta izlaišanai no B vannas.  
1.3. NMHC analīze (tikai ar NG darbināmiem gāzes motoriem)
 L 375/156 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
1.3.1. Gāzu hromatogrāfijas metode ( GC, 9. attēls) 
 Ja izmanto GC metodi, tad nelielu izmērītu parauga tilpumu izsmidzina uz analīzes 
kolonnas, caur kuru to nes inerta nesējgāze. Kolonna atdala dažādas sastāvdaļas atkarībā no to viršanas punkta, lai tās izskalojas no kolonnas dažādos laikos. Pēc tam tās plūst caur detektoru, kas dod elektrisko signālu atkarībā no to koncentrācijas. Tā kā tā nav nepārtrauktas analīzes tehnoloģija, to var izmantot tikai kopā ar paraugu maisiņu metodi, kas aprakstīta 4. pielikuma 4. papildinājuma 3.4.2. punktā. 
 
NMHC noteikšanai jāizmanto automatizēts GC ar FID. Izplūdes gāzu paraugi jāsavāc 
paraugu maisiņā, no kura daļa jāiesmidzina GC. Paraugu Porapak  kolonnā sadala divās 
daļās (CH
4/gaiss/CO un NMHC/CO 2/H 2O). Molekulārā sieta kolonna atdala CH 4 no 
gaisa un CO pirms ieplūdes FID, kur mēra tā koncentrāciju. Pilnu ciklu no viena 
parauga iesmidzināšanas līdz nākamā parauga iesmidzināšanai var veikt 30 sekundēs. Lai noteiktu NMHC, CH
4 koncentrācija jāatskaita no kopējo HC koncentrācijas (skatīt 
4. pielikuma 2. papildinājuma 4.3.1. punktu). 
 
Raksturīgu GC periodiskai CH 4 noteikšanai skatīt 9. attēlā. Pamatojoties uz labu 
inženierijas apsvērumu, var izmantot citas GC metodes. 
 
1
23
4
567
8
9
10SLPMSC
PD F4 F1
V3V2
V4
V6
V7
V8F5F3R1
R2
R3Oven
ventF2FM1ventto x
to y xy10
V1PC
samplespan gasfuel inlet
air inletHC
FC
 
Fuel inlet Degvielas ieplūde 
Air inlet Gaisa ieplūde 
Sample Paraugs 
Vent Vārsts 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/157
Span gas Standarta gāze 
Oven  Žāvēšanas skapis 
To y Uz y 
 
 
9. attēls – Plūsmas shēma metāna analīzei ( GC metode) 
 
Komponenti 9. attēlā  
PC Porapak  kolonna 
 
Jālieto 180/300 µm Porapak N kolonna (ar daļiņu izmēru 50/80), kuras garums ir 610 mm, ID 2,16 mm, un pirms pirmās lietošanas tā jākondicionē ar nesējgāzi vismaz 12 stundas 423 K (150 °C) temperatūrā.  
MSC molekulārā sieta kolonna 
 
Jālieto 13X, 250/350 µm molekulārā sieta kolonna (ar daļiņu izmēru 45/60), kuras garums ir 1 220 mm, ID – 2,16 mm, un pirms pirmās lietošanas tā jākondicionē ar nesējgāzi vismaz 12 stundas 423 K (150 °C) temperatūrā.  
OV žāvēšanas skapis 
 
Kolonnu un vārstu uzturēšanai vienmērīgā temperatūrā, kas vajadzīga analizatoru darbībai, un kolonnu kondicionēšanai 423 K (150°C).  
SLP parauga kontūrs 
 
Nerūsējoša tērauda caurule, kas ir pietiekami gara, lai iegūtu paraugu, kura tilpums ir aptuveni 1 cm³.  
P sūknis 
 
Parauga pārnešanai uz gāzu hromatogrāfu.  
D eksikators 
 
Eksikators ar molekulāro sietu jālieto, lai atdalītu ūdeni un citus piemaisījumus, kas varētu būt nesējgāzē.  
HC Ar liesmas jonizācijas detektoru ( FID) mēra metāna koncentrāciju. 
 V1 parauga iesmidzināšanas vārsts 
 
Lai iesmidzinātu paraugu, ko ņem no paraugu ņemšanas maisiņa pa SL 8. attēlā. Tam L 375/158 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
jābūt ar mazu tukšo tilpumu, hermētiskam un karsējamam līdz 423 K (150 °C). 
 
V3 pārslēgšanas vārsts 
 
Lieto, lai ieslēgtu standarta gāzes, parauga vai bezplūsmas režīmu.  
V2, V4, V5, V6, V7, V8 adatvārsts 
 
Lieto, lai noregulētu plūsmas sistēmā.  
R1, R2, R3 spiediena regulators 
 
Lieto, lai kontrolētu attiecīgi degvielas (=nesējgāzes), parauga un gaisa plūsmu.  
FC plūsmas kapilārs  
 
Lieto, lai kontrolētu gaisa caurplūdumu uz FID. 
 
G1, G2, G3 manometrs 
 
Lieto, lai kontrolētu attiecīgi degvielas (=nesējgāzes), parauga un gaisa plūsmu.  
F1, F2, F3, F4, F5 filtrs 
 
Saķepināta/aglomerēta metāla filtri, ko lieto, lai novērstu smilšu iekļuvi sūknī vai ierīcē.  
FL1 caurplūduma mērītājs  
 
Lieto, lai mērītu parauga caurplūdumu apvadā. 
 1.3.2. Gāzu, izņemot metānu, nošķīrēja metode ( NMC , 10. attēls) 
 
Nošķīrējs oksidē visus ogļūdeņražus, izņemot CH
4 par CO 2 un H 2O, tā ka, laižot 
paraugu caur NMC , FID atklāj tikai CH 4. Ja lieto paraugu maisiņus, tad pie SL jāuzstāda 
plūsmas novadīšanas sistēma (skatīt 1.2. punktu, 8. attēlu), ar ko plūsmu var pārmaiņus novadīt pa nošķīrēju vai tam garām saskaņā ar 10. attēla augšējo daļu. Mērot NMHC, abas vērtības (HC un CH
4) jānovēro ar FID un jāreģistrē. Ja izmanto integrēšanas 
metodi, tad NMC  kopā ar otru FID jāuzstāda HSL1 paralēli standarta FID (skatīt 
1.2. punktu, 8. attēlu) saskaņā ar 10. attēla apakšējo daļu. Mērot NMHC, abas FID 
vērtības (HC un CH 4) jānovēro un jāreģistrē. 
 
Nošķīrējs pirms testa jāraksturo 600 K (327°C) vai augstākā temperatūrā, ievērojot tā katalītisko efektu uz CH
4 un C 2H 6 atbilstīgi H 2O vērtībām, kas ir reprezentatīvas 
izplūdes gāzu plūsmas nosacījumos. Jāzina parauga izplūdes gāzu plūsmas rasas punkts un O
2 koncentrācija. Jāreģistrē FID relatīvā reakcija uz CH 4 (skatīt 4. pielikuma 
5. papildinājuma 1.8.2. punktu). 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/159
 
 ze r o  
sp an  
samp l e V1 V2  V3  NM C  
S L  ( see f i g u r e 8)  ve n t  
HC  V4  
ze r o  sp an  
samp l e V1 V2  NM C  
H S L 1 ( see f i g u r e  8)  ve n t  
HC  ve n t  HC  B a g S a m pling M e t hod 
Int e gr a t ing M e t hod  
Zero Nulle 
Span  Standarts 
Sample Paraugs 
See figure 8 Skatīt 8. attēlu 
Vent Vārsts 
Bag sampling method Paraugu maisiņu metode 
Integrating method Integrēšanas metode 
 
10. attēls – Plūsmas shēma metāna analīzei ar gāzu, izņemot metānu, nošķīrēju 
(NMC ) 
 
 
Komponenti 10. attēlā  NMC  gāzu, izņemot metānu, nošķīrējs 
 Lieto, lai oksidētu visus ogļūdeņražus, izņemot metānu.  
HC k arsējams liesmas jonizācijas detektors ( HFID ) 
 
Lieto, lai izmērītu HC un CH
4 koncentrācijas. Temperatūra jāuztur no 453 K līdz 473 K 
(no 180°C līdz 200°C). 
 
V1 pārslēgšanas vārsts L 375/160 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
Lieto, lai ieslēgtu parauga, nulles vai standarta gāzes režīmu. V1 ir identisks V2 8. attēlā.  
V2, V3 solenoīda vārsts 
 
Lieto, lai radītu NMC  apvadu. 
 
V4 adatvārsts 
 
Lieto, lai vienādotu caurplūdumu NMC  un apvadā. 
 
R1 spiediena regulators 
 
Lieto, lai regulētu spiedienu parauga ņemšanas vadā un plūsmu uz HFID . R1 ir 
identisks R3 8. attēlā.  
FL1 caurplūduma mērītājs  
 
Lieto, lai mērītu parauga caurplūdumu apvadā. FL1 ir identisks FL1 8. attēlā. 
 2. IZPLŪDES GĀZU ATŠĶAIDĪŠANA UN MAKRODAĻIŅU NOTEIKŠANA  2.1. Ievads
 
 
Ieteicamās atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmas ir sīki aprakstītas 2.2., 2.3. un 2.4. punktā un parādītas 11. un 22. attēlā. Tā kā dažādas konfigurācijas var dot līdzvērtīgus rezultātus, precīza atbilstība šiem attēliem nav vajadzīga. Lai nodrošinātu papildu informāciju un koordinētu komponentu sistēmu funkcijas, var lietot tādas papildu ierīces kā vārstus, solenoīdus, sūkņus un slēdžus. Var atteikties no dažiem komponentiem, kas nav vajadzīgi dažu sistēmu precizitātes uzturēšanai, ja atteikšanās pamatojas uz labu inženierijas apsvērumu.  
 2.2. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma
 
 Atšķaidīšanas sistēma, pamatojoties uz daļējas izplūdes gāzu plūsmas atšķaidīšanu, ir aprakstīta 11. līdz 19. attēlā. Izplūdes gāzu plūsmu var sadalīt un pēc tam atšķaidīt ar dažādu veidu atšķaidīšanas sistēmām. Turpmākās makrodaļiņu savākšanas nolūkā uz makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu novada visu atšķaidīto izplūdes gāzi vai tikai atšķaidīto izplūdes gāzu daļu (2.4. punkts, 21. attēls). Pirmo metodi sauc par pilno paraugu ņemšanu, otro metodi par dalīto paraugu ņemšanu. 
 
Atšķaidījuma pakāpes aprēķins ir atkarīgs no lietojamās sistēmas veida. Ieteicamie veidi ir šādi: 
 
Izokinētiskās sistēmas (11., 12. attēls) 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/161
 
Ar šīm sistēmām plūsmu pārvades caurulē pieskaņo kopējai izplūdes gāzu plūsmai 
gāzes ātruma un/vai spiediena izteiksmē, tā panākot netraucētu un vienādu izplūdes gāzu plūsmu paraugu ņemšanas zondē. To parasti sasniedz, izmantojot rezonatoru un taisnu cauruli augšpus parauga ņemšanas vietas. Sadalījuma attiecību aprēķina pēc tādām viegli izmērāmām vērtībām kā cauruļu diametriem. Jāievēro, ka izokinēzi izmanto tikai, lai pieskaņotu plūsmas nosacījumus, nevis lai pieskaņotu lieluma sadalījumu. Tā kā makrodaļiņas ir pietiekami mazas, lai iekļautos šķidruma plūsmās, pēdējais parasti nav vajadzīgs. 
 
Sistēmas ar plūsmas kontroli un koncentrācijas mērīšanu (13. līdz 17. attēls) 
 
Šajās sistēmās paraugu ņem no kopējās izplūdes gāzu plūsmas, noregulējot atšķaidīšanas gaisa plūsmu un kopējo atšķaidīto atgāzu plūsmu. Atšķaidījuma pakāpi nosaka pēc tādu marķiergāzu koncentrācijām kā CO
2 vai NO x, kas pašas par sevi ir 
motora izplūdes gāzēs. Koncentrācijas atšķaidītajās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā izmēra, bet koncentrāciju neapstrādātajā izplūdes gāzē var izmērīt tieši vai noteikt pēc degvielas caurplūduma un oglekļa bilances vienādojuma, ja degvielas sastāvs ir zināms. Sistēmas var kontrolēt pēc aprēķinātās atšķaidījuma pakāpes (13., 14. attēls) vai pēc ieplūdes pārvades caurulē (12., 13., 14. attēls). 
 
Sistēmas ar plūsmas kontroli un caurplūduma mērīšanu (18., 19. attēls) 
 
Šajās sistēmās paraugu ņem no kopējās izplūdes gāzu plūsmas, iestatot atšķaidīšanas gaisa plūsmu un kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu. Atšķaidījuma pakāpi nosaka pēc starpības starp abiem caurplūdumiem. Tā kā abu caurplūdumu relatīvā vērtība var radīt nozīmīgas kļūdas augstākās atšķaidījuma pakāpēs (15 un augstākās), caurplūduma mērītāji attiecībā viens pret otru precīzi jākalibrē. Caurplūdumu regulē vienkārši, uzturot atšķaidītas izplūdes gāzu caurplūdumu nemainīgu un pēc vajadzības mainot atšķaidīšanas gaisa caurplūdumu.  
 
Lietojot daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas, jānovērš iespējamie makrodaļiņu zudumi pārvades caurulē, nodrošinot reprezentatīva parauga paņemšanu no motora izplūdes gāzēm un sadalījuma attiecības noteikšanu. Aprakstītajās sistēmās pievērš uzmanību šīm būtiskajām jomām. 
 L 375/162 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
see f i g u r e 21 DAF  
EP TT DT  d PSP PB  F M 1  
ISP 
FC 1  l > 1 0 * d 
ai r 
e x ha us t  P TT 
t o  p ar t i cu l at e 
s a m pling  
sy st em SB  
ve n t  
DP T  
de lt a  p 
 
Air Gaiss 
See figure 21 Skatīt 21. attēlu 
To particulate sampling system Uz makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu 
Vent Vārsts 
Exhaust  Izplūdes gāzes 
 
11. attēls – Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar izokinētisko zondi un dalītu 
paraugu ņemšanu ( SB regulēšanu) 
 
 
Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas kanālu 
DT pa pārvades cauruli TT ar izokinētisko paraugu ņemšanas zondi ISP. Izplūdes gāzu 
diferenciālo spiedienu starp izplūdes cauruli un zondes ieplūdes atveri mēra ar spiediena devēju DPT . Šo signālu pārraida uz plūsmas regulatoru FC1, kas regulē velkmes 
ventilatoru SB, lai zondes galā uzturētu nulles diferenciālo spiedienu. Ar šiem 
nosacījumiem izplūdes gāzu ātrumi EP un ISP ir vienādi un plūsma pa ISP un TT ir 
izplūdes gāzu plūsmas (sadalījuma) nemainīga daļa. Sadalījuma attiecību nosaka pēc EP 
un ISP šķērsgriezumu laukumiem. Atšķaidīšanas gaisa caurplūdumu izmēra ar plūsmas 
mērīšanas ierīci FM1. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc atšķaidīšanas gaisa caurplūduma un sadalījuma attiecības.  
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/163
 DAF  
EP TT  DT  d 
PB  FM 1  
ISP 
de lt a  p FC 1  DP T  l > 1 0 * d 
ai r 
exh au st PSP 
P TT 
see f i g u r e 21 t o  p ar t i cu l at e 
samp l i n g  
sy st e m ve n t  SB  
 
Air Gaiss 
See figure 21 Skatīt 21. attēlu 
To particulate sampling system Uz makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu 
Vent Vārsts 
Exhaust  Izplūdes gāzes 
 
 
12. attēls – Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar izokinētisko zondi un dalītu 
paraugu ņemšanu ( PB regulēšanu) 
  
Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas kanālu 
DT pa pārvades cauruli TT ar izokinētisko paraugu ņemšanas zondi ISP. Izplūdes gāzu 
diferenciālo spiedienu starp izplūdes cauruli un zondes ieplūdes atveri mēra ar spiediena devēju DPT . Šo signālu pārraida uz plūsmas regulatoru FC1, kas regulē spiedventilatoru 
PB, lai zondes galā uzturētu nulles diferenciālo spiedienu. To izdara, ņemot mazu daļu 
atšķaidīšanas gaisa, kura caurplūdums jau izmērīts ar plūsmas mērīšanas ierīci FM1, un padodot to uz TT ar pneimatisko diafragmu. Ar šiem nosacījumiem izplūdes gāzu 
ātrumi EP un ISP ir vienādi un plūsma pa ISP un TT ir izplūdes gāzu plūsmas 
(sadalījuma) nemainīga daļa. Sadalījuma attiecību nosaka pēc EP un ISP šķērsgriezumu 
laukumiem. Atšķaidīšanas gaiss ieplūst pa DT ar velkmes ventilatoru SB, un 
caurplūdumu izmēra ar FM1 pie DT ieplūdes atveres. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc 
atšķaidīšanas gaisa caurplūduma un sadalījuma attiecības. 
  L 375/164 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
DA F  
EP SP TT DT d 
PB l  > 10*d E GA EG A  
E GA ai r 
ex haus t  see f ig u r e 21 t o  p ar t icu lat e 
samp lin g  
sy st e m PSP 
PTT SB 
ve n t  o p t io n al 
t o  PB o r SB  FC 2 
 
Optional to PB or SB Pēc izvēles uz PB vai SB 
Air Gaiss 
See figure 21 Skatīt 21. attēlu 
To particulate sampling system Uz makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu 
Vent  Vārsts 
Exhaust  Izplūdes gāzes 
 
13. attēls – Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar CO 2 vai NO x koncentrācijas 
mērīšanu un dalītu paraugu ņemšanu 
 
 
Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas kanālu 
DT pa paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT. Marķiergāzes (CO 2 vai NO x) 
koncentrāciju izmēra neapstrādātās un atšķaidītās izplūdes gāzēs, kā arī atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru EGA . Šos signālus pārraida uz plūsmas regulatoru 
FC2, kas regulē spiedventilatoru PB vai velkmes ventilatoru SB, lai uzturētu vēlamo 
izplūdes gāzu sadalījumu un atšķaidījuma pakāpi atšķaidīšanas kanālā DT. Atšķaidījuma 
pakāpi aprēķina pēc marķiergāzes koncentrācijas neapstrādātajās izplūdes gāzēs, atšķaidītajās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/165
 
 
DA F  
EP SP TT DT d 
PB E GA EG A  
G  F UEL  
ex haust  ai r PTT 
d et ail s see f ig u r e 21 FH  
P opti ona l  t o P  
PS S 
opti ona l  fr om  FC 2  FC 2 
 
Optional to P Pēc izvēles uz P 
Air Gaiss 
Optional from FC2 Pēc izvēles no FC2 
Details see figure 21 Sīkāku informāciju skatīt 21. attēlā 
Exhaust Izplūdes gāzes 
Fuel  Degviela 
 
14. attēls – Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar CO 2 koncentrācijas mērīšanu, 
oglekļa bilanci un pilnu paraugu ņemšanu 
 
 
Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas kanālu 
DT pa paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT. CO 2 koncentrācijas izmēra 
atšķaidītajās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru EGA . 
CO 2 un degvielas plūsmas G FUEL signālus pārraida uz plūsmas regulatoru FC2 vai 
makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas plūsmas regulatoru FC3 (skatīt 21. attēlu). FC2 regulē spiedventilatoru PB, FC3 paraugu ņemšanas sūkni P (skatīt 21. attēlu), regulējot 
sistēmā ieplūstošās plūsmas un no tās izplūstošās plūsmas tā, ka uztur vēlamo izplūdes gāzu sadalījumu un atšķaidījuma pakāpi atšķaidīšanas kanālā DT. Atšķaidījuma pakāpi 
aprēķina pēc CO
2 koncentrācijām un G FUEL, izmantojot oglekļa bilances pieņēmumu. L 375/166 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 
DAF  
EP SP TT DT  d PB  l > 1 0 * d 
EG A  EG A  
ai r 
e x ha us t  EG A  
see f i g u r e 21 t o  p ar t i cu l at e  
s a m pling 
sy st em ve n t PSP 
P TT VN  
 
Air Gaiss 
See figure 21 Skatīt 21. attēlu 
To particulate sampling system Uz makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu 
Vent Vārsts 
Exhaust  Izplūdes gāzes 
 
 
15. attēls – Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar vienu Venturi cauruli, 
koncentrācijas mērīšanu un dalītu paraugu ņemšanu 
 
 
Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas kanālu 
DT pa paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT ar negatīvo spiedienu, ko 
atšķaidīšanas kanālā rada Venturi caurule. Gāzes caurplūdums pa TT ir atkarīgs no 
momenta apmaiņas Venturi caurules zonā, un tāpēc to ietekmē gāzes absolūtā temperatūra pie TT izejas. Tāpēc izplūdes gāzu sadalījums atbilstīgi caurplūdumam 
kanālā nav nemainīgs, un atšķaidījuma pakāpe mazas slodzes apstākļos ir nedaudz mazāka nekā lielas slodzes apstākļos. Marķiergāzes (CO
2 vai NO x) koncentrācijas 
izmēra neapstrādātajās izplūdes gāzēs, atšķaidītajās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru EGA , un atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc šādi 
izmērītajām vērtībām. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/167
 
 
DAF  
TT DT  d 
PB  l > 1 0 * d 
EG A  EG A  
PC V1  PC V2  HE  
EP ai r 
exh au st PSP EG A  
P TT 
see f i g u r e 21 t o  p ar t i cu l at e  
s a m pling 
sy st em 
ve n t SB  
FD 1  
FD 2  
 
Air Gaiss 
See figure 21 Skatīt 21. attēlu 
To particulate sampling system Uz makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu 
Vent Vārsts 
Exhaust  Izplūdes gāzes 
 
 
16. attēls – Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar sapārotām Venturi caurulēm 
vai divām/sapārotām diafragmām, koncentrācijas mērīšanu un dalītu 
paraugu ņemšanu 
 
Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas kanālu 
DT pa paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT ar plūsmas dalītāju, kurā ir 
diafragmu vai Venturi cauruļu komplekts. Pirmais (FD1) atrodas izplūdes caurulē EP, 
otrais (FD2) atrodas pārvades caurulē TT. Turklāt, lai uzturētu nemainīgu izplūdes gāzu 
sadalījumu, regulējot EP pretspiedienu un DT spiedienu, ir vajadzīgi divi spiediena 
regulēšanas vārsti (PCV1 un PCV2). PCV1 atrodas lejpus SP izplūdes caurulē EP, 
PCV2 atrodas starp spiedventilatoru PB un DT. Marķiergāzes (CO 2 vai NO x) 
koncentrācijas mēra neapstrādātajās izplūdes gāzēs, atšķaidītajās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru(-iem) EGA . Tie ir vajadzīgi izplūdes 
gāzu sadalījuma pārbaudei, un tos var izmantot PCV1 un PCV2 regulēšanai, lai precīzi noregulētu sadalījumu. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc marķiergāzes koncentrācijām. L 375/168 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 
DAF
DTdl > 10*dEGA
HE
EGA
DPT
EPTT
DAFair
airfresh air injectionPSP
see figure 21
to particulate
sampling
systemPTT
SB
DCFD3FC1EGA
vent
 
Air Gaiss 
See figure 21 Skatīt 21. attēlu 
To particulate sampling system Uz makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu 
Vent Vārsts 
Fresh air injection  Svaiga gaisa iesmidzināšana 
  17. attēls – Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar dalīšanu pa vairākām 
caurulēm, koncentrācijas mērīšanu un dalītu paraugu ņemšanu 
  
Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas kanālu 
DT pa pārvades cauruli TT ar plūsmas dalītāju FD3, kas sastāv no vairākām vienāda 
izmēra (vienāda diametra, garuma un liekuma rādiusa) caurulēm, kuras uzstādītas EP. 
Izplūdes gāzes pa vienu no šīm caurulēm novada uz DT, un izplūdes gāzes pa pārējām 
caurulēm laiž caur slāpēšanas kameru DC. Tā izplūdes sadalījumu nosaka cauruļu 
kopējais skaits. Pastāvīgai dalījuma regulēšanai ir vajadzīgs nulles diferenciālais spiediens starp DC un TT izeju, ko mēra ar diferenciālā spiediena devēju DPT . Nulles 
diferenciālo spiedienu sasniedz, DT iesmidzinot svaigu gaisu TT izejā. Marķiergāzes 
(CO
2 vai NO x) koncentrācijas mēra neapstrādātajās izplūdes gāzēs, atšķaidītajās 
izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoriem EGA . Tie ir 
vajadzīgi izplūdes sadalījuma pārbaudei, un tos var izmantot iesmidzināmā gaisa caurplūduma regulēšanai, lai precīzi noregulētu sadalījumu. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc marķiergāzes koncentrācijām. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/169
 
DAF  
EP SP TT DT  d 
FM 1  FC 2  
G EXH  
or 
GAI R  
GF U E L  or 
e x ha us t  ve n t 
d et ai l s see f i g u r e 21 FH  
P P SS P TT op tiona l to P  (P SS) 
 
Optional to P (PSS) Pēc izvēles uz P (PSS) 
Details see figure 21 Sīkāku informāciju skatīt 21. attēlā 
Vent Vārsts 
Exhaust Izplūdes gāzes 
GEXH or GAIR or GFUEL GEXH vai GAIR, vai GFUEL 
 
 
18. attēls – Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar plūsmas kontroli un pilnu 
paraugu ņemšanu 
 
 
Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas kanālu 
DT pa paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT. Kopējo plūsmu pa kanālu 
regulē ar plūsmas regulatoru FC3 un makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas sūkni P (skatīt 18. attēlu). Atšķaidīšanas gaisa plūsmu regulē ar plūsmas regulatoru FC2, kuram par vēlamā izplūdes sadalījuma komandsignāliem var lietot G
EXHW , G AIRW vai 
G FUEL. Parauga ieplūde atšķaidīšanas kanālā DT ir kopējās plūsmas un atšķaidīšanas 
gaisa plūsmas starpība. Atšķaidīšanas gaisa caurplūdumu mēra ar caurplūduma mērīšanas ierīci FM1, kopējo caurplūdumu ar makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas caurplūduma mērīšanas ierīci FM3 (skatīt 21. attēlu). Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc šiem diviem caurplūdumiem. L 375/170 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
DAF  
EP SP TT DT  d 
PB  FM 1  l > 1 0 * d 
G EXH  
or 
GAI R  
GF U E L  or SB  
FM 2  FC 2  
ai r 
e x ha us t  to P B  or SB  
PSP 
P TT 
ve n t see f i g u r e 21 t o  p ar t i cu l at e 
s a m pling 
sy st em 
see f i g u r e 21  
 
To PB un SB Uz PB un SB 
Air Gaiss 
See figure 21 Skatīt 21. attēlu 
To particulate sampling system see figure 21 Uz makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu:  
skatīt 21. attēlu 
Vent Vārsts 
Exhaust  Izplūdes gāzes 
 
19. attēls – Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar plūsmas kontroli un dalītu 
paraugu ņemšanu 
 
 
Neapstrādātas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas kanālu 
DT pa paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT. Izplūdes sadalījumu un 
ieplūdi atšķaidīšanas kanālā DT regulē ar plūsmas regulatoru FC2, kas saskaņo 
spiedventilatora PB un velkmes ventilatora SB plūsmas (vai ātrumus). Tas ir iespējams 
tāpēc, ka paraugu, kas ir ņemts ar makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu, novada atpakaļ atšķaidīšanas kanālā. Par FC2 komandsignāliem var izmantot G
EXHW , G AIRW vai 
G FUEL. Atšķaidīšanas gaisa caurplūdumu mēra ar caurplūduma mērīšanas ierīci FM1, 
kopējo plūsmu – ar plūsmas mērīšanas ierīci FM2. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina pēc šiem diviem caurplūdumiem. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/171
2.2.1. Komponenti 11. līdz 19. attēlā 
 
EP izplūdes caurule 
 
Izplūdes cauruli var izolēt. Lai samazinātu izplūdes caurules siltuma inerci, ieteicamā biezuma attiecība pret diametru ir 0,015 vai mazāka. Lokanu daļu lietošana jāierobežo ar garuma attiecību pret diametru, kas ir 12 vai mazāka. Liekumi jāsamazina līdz minimumam, lai samazinātu nosēdumu veidošanos inerces dēļ. Ja sistēmā ir izmēģinājumu stenda trokšņa slāpētājs, trokšņa slāpētāju arī var izolēt. 
 
Izokinētiskā sistēmā izplūdes caurulei jābūt bez līkumiem, liekumiem un straujām diametra maiņām vismaz 6 caurules diametrus augšpus un 3 caurules diametrus lejpus zondes gala. Gāzes ātrumam parauga ņemšanas zonā jābūt lielākam par 10 m/s, izņemot brīvgaitas režīmu. Izplūdes gāzu spiediena svārstības nedrīkst pārsniegt vidēji ± 500 Pa. Neviens spiediena svārstību samazināšanas pasākums, kas pārsniedz šasijas veida izplūdes sistēmas izmantošanu (to skaitā trokšņa slāpētājs un pēcapstrādes ierīces), nedrīkst mainīt motora darbību un izraisīt makrodaļiņu nosēšanos. 
 
Sistēmās bez izokinētiskās zondes ir ieteicama taisna caurule 6 caurules diametru garumā augšpus un 3 caurules diametru garumā lejpus zondes gala. 
 
SP makrodaļiņu paraugu ņemšanas zonde (10., 14., 15., 16., 18., 19. attēls) 
 
Minimālajam iekšējam diametram jābūt 4 mm. Izplūdes caurules un zondes diametra attiecībai jābūt vismaz 4. Zondei jābūt vaļējai caurulei, kas vērsta pret plūsmu pa izplūdes caurules centra līniju, vai zondei ar daudzām atverēm, kā aprakstīts pie SP1 1.2.1. punkta 5. attēlā. 
 
ISP izokinētiskā paraugu ņemšanas zonde (11., 12. attēls) 
 
Izokinētiskā parauga ņemšanas zonde jāuzstāda pretī plūsmai pa izplūdes caurules centra līniju, lai izpildītu EP punktā minētos plūsmas nosacījumus, un zonde ir 
jākonstruē tā, lai iegūtu neapstrādāto izplūdes gāzu proporcionālu paraugu. Minimālajam iekšējam diametram jābūt 12 mm. 
 
Izokinētiskai izplūdes sadalīšanai, uzturot nulles diferenciālo spiedienu starp EP un ISP, 
ir vajadzīga regulēšanas sistēma. Ar šiem nosacījumiem izplūdes gāzu ātrumi EP un ISP 
ir vienādi un masas plūsma pa ISP ir izplūdes gāzu plūsmas nemainīga daļa. ISP 
jāsavieno ar diferenciālā spiediena devēju DPT . Nulles diferenciālo spiedienu starp EP 
un ISP nodrošina ar plūsmas regulatoru FC1.  
 
FD1, FD2 plūsmas dalītājs (16. attēls) 
 
Attiecīgi izplūdes caurulē EP un pārvades caurulē TT uzstāda Venturi cauruļu vai 
diafragmu komplektu, lai nodrošinātu neapstrādātās izplūdes gāzes proporcionālu paraugu. Proporcionālai sadalīšanai, regulējot spiedienus EP un DT, ir vajadzīga L 375/172 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
regulēšanas sistēma, kas sastāv no diviem spiediena regulēšanas vārstiem PCV1 un 
PCV2. 
 
FD3 plūsmas dalītājs (17. attēls) 
 
Izplūdes caurulē EP uzstāda cauruļu komplektu (vairāku cauruļu mezglu), lai iegūtu 
neapstrādātu izplūdes gāzu proporcionālu paraugu. Pa vienu no caurulēm izplūdes gāzes ievada atšķaidīšanas kanālā DT, bet pa pārējām caurulēm izplūdes gāzes izvada uz 
slāpēšanas kameru DC. Tām jābūt vienāda izmēra (vienāda diametra, garuma, liekuma 
rādiusa) caurulēm, lai izplūdes sadalījums būtu atkarīgs no kopējā cauruļu skaita. Proporcionālai sadalīšanai, uzturot nulles diferenciālo spiedienu starp vairāku cauruļu mezgla izeju slāpēšanas kamerā DC un TT izeju, ir vajadzīga regulēšanas sistēma. Ar 
šiem nosacījumiem izplūdes gāzu ātrumi EP un FD3 ir proporcionāli, un plūsma pa TT 
ir izplūdes gāzu plūsmas nemainīga daļa. Abi punkti ir jāpievieno diferenciālā spiediena devējam DPT . Nulles diferenciālo spiedienu regulē ar plūsmas regulatoru FC1. 
 
EGA izplūdes gāzu analizators (13., 14., 15., 16., 17. attēls) 
 
Var izmantot CO
2 vai NO x (ar oglekļa bilances metodi tikai CO 2) analizatorus. 
Analizatori jākalibrē tāpat kā analizatori gāzveida emisijas mērīšanai. Lai noteiktu koncentrācijas starpības, var lietot vienu vai vairākus analizatorus. Mērīšanas sistēmu precizitātei jābūt tādai, lai G
EDFW,i precizitāte būtu ± 4 procentu robežās. 
 
TT pārvades caurule (11. līdz 19. attēls) 
 
Pārvades caurulei jābūt:  
 
− iespējami īsai un ne garākai par 5 m, 
 
− ar tādu diametru, kas ir vienāds ar zondes diametru vai lielāks, bet nepārsniedz 
25 mm, 
 − ar izeju pa atšķaidīšanas kanāla centra līniju virzienā lejup pa plūsmu. 
 
Ja caurule ir 1 metru gara vai īsāka, tad tā jāizolē ar materiālu, kura maksimālā siltumvadītspēja ir 0,05 W/m*K, un izolācijas radiālajam biezumam jāatbilst zondes diametram. Ja caurule ir garāka par 1 metru, tā jāizolē un jāsakarsē vismaz līdz sienas 523 K (250°C) temperatūrai. 
 
DPT diferenciālā spiediena devējs (11., 12., 17. attēls) 
 
Diferenciālā spiediena devēja diapazonam jābūt ± 500 Pa vai mazākam. 
 
FC1 plūsmas regulators (11., 12., 17. attēls) 
 
Izokinētiskās sistēmās (11., 12. attēls) ir vajadzīgs plūsmas regulators, lai uzturētu 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/173
nulles diferenciālo spiedienu starp EP un ISP. Regulēt var:  
 
(a) regulējot velkmes ventilatora SB ātrumu vai plūsmu un katrā režīmā uzturot 
spiedventilatora PB ātrumu nemainīgu (11. attēls), vai 
 
(b) pieskaņojot velkmes ventilatoru SB atšķaidīto izplūdes gāzu nemainīgai masas 
plūsmai un regulējot spiedventilatora PB plūsmu, tādējādi izplūdes parauga 
plūsma tiek regulēta pārvades caurules TT gala zonā (12. attēls). 
 
Regulējama spiediena sistēmas gadījumā paliekošā kļūda regulēšanas kontūrā nedrīkst pārsniegt ± 3 Pa. Spiediena svārstības atšķaidīšanas kanālā nedrīkst pārsniegt vidēji ± 250 Pa. 
 
Vairāku cauruļu sistēmā (17. attēls) ir vajadzīgs plūsmas regulators izplūdes proporcionālai sadalīšanai, lai uzturētu nulles diferenciālo spiedienu starp vairāku cauruļu mezgla izeju un TT izeju. Regulēšanu veic, regulējot atšķaidīšanas kanālā 
iesmidzināmā gaisa caurplūdumu pie TT izejas.  
 
PCV1, PCV2 spiediena regulēšanas vārsti (16. attēls) 
 
Sapārotu Venturi cauruļu/sapārotu diafragmu sistēmai ir vajadzīgi divi spiediena regulēšanas vārsti proporcionālai plūsmas sadalīšanai, regulējot EP pretspiedienu un 
spiedienu atšķaidīšanas kanālā DT. Vārsti jānovieto EP lejpus SP un starp PB un DT. 
 
DC slāpēšanas kamera (17. attēls) 
 
Slāpēšanas kamera jāuzstāda pie vairāku cauruļu mezgla izejas, lai līdz minimumam samazinātu spiediena svārstības izplūdes caurulē EP. 
 
VN Venturi caurule (15. attēls) 
 
Venturi cauruli uzstāda atšķaidīšanas kanālā DT, lai radītu negatīvu spiedienu pārvades 
caurules TT izejas zonā. Gāzes caurplūdumu pa TT nosaka momenta apmaiņa Venturi 
caurules zonā, un šis caurplūdums lielākoties ir proporcionāls spiedventilatora PB 
caurplūdumam, kas rada nemainīgu atšķaidījuma pakāpi. Tā kā momenta apmaiņu ietekmē temperatūra pie TT izejas un spiedienu starpība starp EP un DT, tad mazai 
slodzei atbilst nedaudz mazāka faktiskā atšķaidījuma pakāpe nekā lielai slodzei. 
 
FC2 plūsmas regulators (13., 14., 18., 19. attēls, pēc izvēles) 
 
Plūsmas regulatoru var izmantot, lai regulētu spiedventilatora PB un/vai velkmes 
ventilatora SB plūsmu. To var pievienot izplūdes, ieplūdes gaisa vai degvielas plūsmas 
signāliem un/vai CO
2 vai NO x diferenciālsignāliem. 
Izmantojot saspiesta gaisa padevi (18. attēls), FC2 tieši regulē gaisa plūsmu. 
 L 375/174 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
FM1 plūsmas mērīšanas ierīce (11., 12., 18., 19. attēls) 
 
Gāzes mērītājs vai cita plūsmas mērierīce atšķaidīšanas gaisa plūsmas mērīšanai. 
FM1 nav obligāts, ja spiedventilators PB ir kalibrēts plūsmas mērīšanai. 
 
FM2 plūsmas mērīšanas ierīce (19. attēls) 
 
Gāzes mērītājs vai cita plūsmas mērierīce atšķaidītas izplūdes gāzu plūsmas mērīšanai. FM2 nav obligāts, ja velkmes ventilators SB ir kalibrēts plūsmas mērīšanai. 
 
PB spiedventilators (11., 12., 13., 14., 15., 16., 19. attēls) 
 
Lai regulētu atšķaidīšanas gaisa caurplūdumu, PB var pievienot plūsmas regulatoram 
FC1 vai FC2. PB nav vajadzīgs, ja lieto droseļvārstu. Ar PB var mērīt atšķaidīšanas 
gaisa plūsmu, ja tas ir kalibrēts. 
 
SB velkmes ventilators (11., 12., 13., 16., 17., 19. attēls) 
 
Tikai dalītas paraugu ņemšanas sistēmām. Ar SB var mērīt atšķaidītu izplūdes gāzu 
plūsmu, ja tas ir kalibrēts. 
 
DAF atšķaidīšanas gaisa filtrs (11. līdz 19. attēls) 
 
Lai atbrīvotos no fona ogļūdeņražiem, ir ieteicams atšķaidīšanas gaisu filtrēt un attīrīt ar kokogles skruberi. Pēc motora izgatavotāja lūguma atšķaidīšanas gaisa paraugi jāņem saskaņā ar labu inženierijas praksi, lai noteiktu fona makrodaļiņu koncentrāciju, ko pēc tam var atskaitīt no atšķaidītajās izplūdes gāzēs izmērītajām vērtībām. 
 
DT atšķaidīšanas kanāls (11. līdz 19. attēls) 
 
Atšķaidīšanas kanālam: 
 
– jābūt pietiekami garam, lai radītu izplūdes un atšķaidīšanas gaisa pilnīgu sajaukšanos turbulentas plūsmas apstākļos; 
 
– jābūt izgatavotam no nerūsējoša tērauda, kura 
 
/square4 biezuma attiecība pret diametru ir 0,025 vai mazāka, ja atšķaidīšanas kanālu iekšējais diametrs pārsniedz 75 mm; 
 
/square4 nominālais biezums nav mazāks par 1,5 mm, ja atšķaidīšanas kanālu iekšējais diametrs ir 75 mm vai mazāks; 
 
– jābūt vismaz ar 75 mm diametru, ja izmanto dalīto paraugu ņemšanu; 
 
– ieteicams būt vismaz ar 25 mm diametru, ja izmanto pilno paraugu ņemšanu; 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/175
 
– jābūt karsējamam ne vairāk kā līdz 325 K (52°C) sienas temperatūrai, karsējot tieši 
vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52°C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas kanālā; 
 
– jābūt izolējamam.  
 
Motora izplūde rūpīgi jāsajauc ar atšķaidīšanas gaisu. Dalītas paraugu ņemšanas sistēmām sajaukšanas kvalitāte jāpārbauda pēc izmantošanas sākuma ar kanāla CO
2 profilu, motoram darbojoties (vismaz četros mērījumu punktos vienādos 
atstatumos). Vajadzības gadījumā var izmantot sajaukšanas diafragmu. 
 
Piezīme . Ja apkārtējā temperatūra atšķaidīšanas kanāla ( DT) tuvumā ir zemāka par 
293 K (20 °C), tad jāveic piesardzības pasākumi, lai izvairītos no makrodaļiņu zudumiem uz atšķaidīšanas kanāla vēsajām sienām. Tāpēc ir ieteicams sakarsēt un/vai izolēt kanālu iepriekš norādītajās robežās. 
 
Lielas motora slodzes laikā kanālu var dzesēt ar tādiem neagresīviem līdzekļiem kā cirkulācijas ventilatoru, ja vien dzesētājvides temperatūra nav zemāka par 293 K (20°C). 
 
HE siltummainis (16., 17. attēls) 
 
Siltummainim jābūt ar pietiekamu ietilpību, lai temperatūru pie velkmes ventilatora SB 
ieplūdes atveres uzturētu ± 11 K robežās no testā novērojamās vidējās darba temperatūras.  
 2.3. Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēma
 
 
Atšķaidīšanas sistēma ir parādīta 20. attēlā, pamatojoties uz kopējo izplūdes atšķaidīšanu, izmantojot CVS (nemainīga tilpuma paraugu ņemšanas) metodi. Jaizmēra 
izplūdes un atšķaidīšanas gaisa kopējais tilpums. Var izmantot PDP  vai CFV  sistēmu. 
 
Lai turpmāk savāktu makrodaļiņas, atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu laiž uz makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu (2.4. punkts, 21. un 22. attēls). Ja to dara tieši, tad to sauc par vienkāršo atšķaidīšanu. Ja paraugu vēlreiz atšķaida otrējās atšķaidīšanas kanālā, tad to sauc par divkāršo atšķaidīšanu. Tā noder, ja ar vienkāršo atšķaidīšanu nevar izpildīt prasību par filtra virsmas temperatūru. Lai gan daļēji tā ir atšķaidīšanas sistēma, divkāršās atšķaidīšanas sistēma ir aprakstīta 2.4. punktā, 22. attēlā kā makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma, jo daudzas tās daļas ir kopīgas ar tipisku makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu. 
 L 375/176 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
DAF  HE  
PD P 
CF V  P TT PSP 
EP optiona l optiona l 
ai r 
exh au st t o  b ackg r ound filte r 
see f i g u r e 21 
ve n t ve n t FC 3  
FC 3  if EFC is  us e d t o  p ar t i cu l at e samp l i n g  sy st em 
o r  t o  D D S  see f i g u r e 22 
 
To background filter Uz palīgfiltru 
Air Gaiss 
Optional Pēc izvēles 
See figure 21 Skatīt 21. attēlu 
Exhaust Izplūdes gāzes 
To particulate sampling system or to DDS see 
figure 22 Uz makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu vai 
uz DDS: skatīt 22. attēlu 
If EFC is used Ja lieto EFC  
Vent  Vārsts 
 
 
20. attēls – Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēma 
 
Visu neatšķaidīto izplūdes gāzu daudzumu atšķaidīšanas kanālā DT sajauc ar 
atšķaidīšanas gaisu. Atšķaidīto izplūdes gāzu caurplūdumu mēra ar pozitīvā darba 
tilpuma sūkni PDP  vai ar kritiskās plūsmas Venturi cauruli CFV . Proporcionālu 
makrodaļiņu paraugu ņemšanai un plūsmas noteikšanai var izmantot siltummaini HE 
vai elektronisko plūsmas kompensāciju EFC . Tā kā makrodaļiņu masas noteikšana 
pamatojas uz kopējo atšķaidītās izplūdes gāzu plūsmu, atšķaidījuma pakāpe nav jāaprēķina. 
  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/177
2.3.1. Komponenti 20. attēlā 
 
EP izplūdes caurule 
 
Izplūdes caurules garums no motora izplūdes kolektora izejas, turbokompresora izplūdes atveres vai pēcapstrādes ierīces līdz atšķaidīšanas kanālam nedrīkst pārsniegt 10 m. Ja izplūdes caurules garums lejpus motora izplūdes kolektora, turbokompresora izplūdes atveres vai pēcapstrādes ierīces pārsniedz 4 m, tad visa caurule, kas pārsniedz 4 m, jāizolē, izņemot iekšvada dūmmēru, ja to lieto. Izolācijas radiālajam biezumam jābūt vismaz 25 mm. Izolācijas materiāla siltumvadītspējas vērtība nedrīkst pārsniegt 0,1 W/mK 673 K temperatūrā. Lai samazinātu izplūdes caurules siltuma inerci, ieteicamā biezuma attiecība pret diametru ir 0,015 vai mazāka. Lokanu daļu lietošana jāierobežo ar garuma attiecību pret diametru, kas ir 12 vai mazāka. 
 
PDP pozitīvā darba tilpuma sūknis 
 
PDP  mēra kopējo atšķaidīto izplūdes plūsmu no sūkņa apgriezienu skaita un sūkņa 
darba tilpuma. Izplūdes sistēmas pretspiedienu nedrīkst mākslīgi pazemināt ar PDP  vai 
atšķaidīšanas gaisa ieplūdes sistēmu. Statiskajam izplūdes pretspiedienam, ko mēra, PDP  sistēmai darbojoties, jāpaliek ± 1,5 kPa robežās no statiskā spiediena, kuru mēra 
atbilstīgi identiskiem motora apgriezieniem un slodzei bez savienojuma ar PDP . Gāzu 
maisījuma temperatūrai tieši pirms PDP  jābūt ± 6 K robežās no testā novērotās vidējās 
darba temperatūras, neizmantojot plūsmas kompensāciju. Plūsmas kompensāciju var izmantot tikai tad, ja temperatūra pie PDP  ieplūdes atveres nepārsniedz 323 K (50°C). 
 
CFV kritiskās plūsmas Venturi caurule 
 
CFV  mēra kopējo atšķaidīto izplūdes plūsmu, uzturot plūsmu robežstāvoklī (kritiskā 
plūsma). Statiskajam izplūdes pretspiedienam, ko mēra, CFV  sistēmai darbojoties, 
jāpaliek ± 1,5 kPa robežās no statiskā spiediena, kuru mēra atbilstīgi identiskiem motora apgriezieniem un slodzei bez savienojuma ar CFV . Gāzu maisījuma temperatūrai tieši 
pirms CFV  jābūt ± 11 K robežās no testā novērotās vidējās darba temperatūras, 
neizmantojot plūsmas kompensāciju. 
 
HE siltummainis (pēc izvēles, ja izmanto EFC ) 
 
Siltummaiņa ietilpībai jābūt pietiekamai, lai uzturētu temperatūru še iepriekš noteiktajās robežās. 
 
EFC elektroniskā plūsmas kompensācija (pēc izvēles, ja lieto HE) 
 
Ja temperatūru pie PDP  vai CFV  ieplūdes atveres neuztur iepriekš noteiktajās robežās, 
tad ir vajadzīga plūsmas kompensācijas sistēma, lai nepārtraukti mērītu caurplūdumu un regulētu proporcionālo paraugu ņemšanu makrodaļiņu sistēmā. Šajā nolūkā nepārtraukti mērītā caurplūduma signālus izmanto, lai attiecīgi koriģētu parauga caurplūdumu makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas makrodaļiņu filtros (skatīt 2.4. punktu, 21., L 375/178 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
22. attēlu). 
 
DT atšķaidīšanas kanāls 
 
Atšķaidīšanas kanālam jābūt: 
 
– ar pietiekami mazu diametru, lai radītu turbulentu plūsmu (Reinoldsa skaitlis lielāks 
par 4000), un pietiekami garam, lai notiktu pilnīga izplūdes gāzu un gaisa sajaukšanās. Vajadzības gadījumā var izmantot sajaukšanas diafragmu; 
 
– vismaz ar 460 mm diametru un vienkāršās atšķaidīšanas sistēmu; 
 
– vismaz ar 210 mm diametru un divkāršās atšķaidīšanas sistēmu; 
 
– izolējamam. 
 
Motora izplūdes gāze jāvirza lejup uz punktu, kur tās ievada atšķaidīšanas kanālā un labi sajauc. 
 
Izmantojot vienkāršo atšķaidīšanu, paraugu no atšķaidīšanas kanāla pārvada uz makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu (2.4. punkts, 21. attēls). PDP  vai 
CFV  caurlaidībai jābūt pietiekamai, lai atšķaidītās izplūdes gāzes tieši pirms rupjā 
makrodaļiņu filtra uzturētu 325 K (52°C) vai zemākā temperatūrā. 
 
Izmantojot divkāršo atšķaidīšanu, paraugu no atšķaidīšanas kanāla pārvada uz otrējās atšķaidīšanas kanālu, kur to vēlreiz atšķaida, un pēc tam laiž cauri paraugu ņemšanas filtriem (2.4. punkts, 22. attēls). PDP  vai CFV  caurlaidībai jābūt pietiekamai, lai 
atšķaidīšanas kanālā, paraugu ņemšanas zonā, uzturētu tādu atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas temperatūru, kas ir 464 K (191°C) vai mazāka. Otrējās atšķaidīšanas sistēmai jānodrošina pietiekams otrējās atšķaidīšanas gaisa daudzums, lai uzturētu tādu divkārt atšķaidīto izplūdes plūsmas temperatūru, kas tieši pirms galvenā makrodaļiņu filtra ir 325 K (52°C) vai mazāka. 
 
DAF atšķaidīšanas gaisa filtrs 
 
Lai atbrīvotos no fona ogļūdeņražiem, atšķaidīšanas gaisu ir ieteicams filtrēt un izlaist caur kokogles filtru. Pēc motora izgatavotāja lūguma atšķaidīšanas gaisa paraugi jāņem saskaņā ar labu inženierijas praksi, lai noteiktu fona makrodaļiņu koncentrāciju, ko pēc tam var atskaitīt no atšķaidītajās izplūdes gāzēs noteiktajām vērtībām. 
 
PSP makrodaļiņu paraugu ņemšanas zonde 
 
Zonde ir PTT priekšējā daļa, un 
 
− tā jāuzstāda pret plūsmu vietā, kur atšķaidīšanas gaiss ir labi sajaukts ar izplūdes 
gāzēm, t.i., uz atšķaidīšanas kanāla ( DT) centra līnijas aptuveni 10 kanāla diametru 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/179
atstatumā plūsmas virzienā lejpus vietas, kur izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas 
kanālā; 
 
− tai jābūt vismaz ar 12 mm iekšējo diametru; 
 − tā karsējama ne vairāk kā līdz 325 K (52°C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar 
atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra 
nepārsniedz 325 K (52°C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas kanālā; 
 
− tai jābūt izolējamai.  
 
2.4. Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma
 
 
Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma ir vajadzīga, lai makrodaļiņas savāktu uz makrodaļiņu filtra. Pilnai paraugu ņemšanai ar daļēju plūsmas atšķaidīšanu, visu atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu laižot caur filtriem, atšķaidīšanas (2.2. punkts, 14., 18. attēls) un paraugu ņemšanas sistēma parasti ir apvienots mezgls. Dalītai paraugu ņemšanai ar daļējās plūsmas atšķaidīšanu vai pilnās plūsmas atšķaidīšanu, laižot caur filtriem tikai daļu atšķaidīto izplūdes gāzu, atšķaidīšanas sistēma (2.2. punkts, 11.,12., 13., 15., 16., 17., 19. attēls; 2.3. punkts, 20. attēls) un paraugu ņemšanas sistēma parasti ir atsevišķi mezgli.  
 
Šajos noteikumos pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas divkāršo atšķaidīšanas sistēmu (22. attēls) uzskata par 21. attēlā parādītās parastās makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas īpašu paveidu. Divkāršā atšķaidīšanas sistēma ietver visas makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas svarīgās sastāvdaļas, tādas kā filtru turētāji un paraugu ņemšanas sūknis, un papildus dažus atšķaidīšanas elementus, tādus kā atšķaidīšanas gaisa piegāde un otrējās atšķaidīšanas tunelis. 
  
Lai izvairītos no regulēšanas kontūru ietekmes, ir ieteicams paraugu ņemšanas sūkni darbināt visā testa laikā. Izmantojot viena filtra metodi, parauga laišanai caur parauga ņemšanas filtriem vēlamajos laikos jāizmanto apvada sistēma. Līdz minimumam jāsamazina pārslēgšanas procedūras ietekme uz regulēšanas kontūriem. 
 L 375/180 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
FM3 FC3 FH BV 
pēc  izvēles 
no EGA 
no PDP 
no CFV 
no GFUEL vai  
vai  
vai  PTT 
P no atšķaidīšanas kanāla D T 
skatīt 11. līdz 20. attēlu 
 
 
21. attēls – Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma 
 
 
Atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņem no parciālās plūsmas atšķaidīšanas kanāla DT vai 
no pilnās plūsmas atšķaidīšanas sistēmas caur makrodaļiņu parauga ņemšanas zondi PSP un makrodaļiņu pārvades cauruli PTT, izmantojot parauga ņemšanas sūkni P. 
Paraugu laiž caur filtru turētājiem FH, kuros ir makrodaļiņu paraugu ņemšanas filtri. 
Parauga caurplūdumu regulē ar plūsmas regulatoru FC3. Ja izmanto elektronisko plūsmas kompensāciju EFC  (skatīt 20. attēlu), tad par FC3 komandsignālu izmanto 
atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu.  
  
 
FM 4 D P  
SDT BV FH  FM 3 
BV  o pt io nal PTT P 
FC 3  
PD P 
or   CF V  f r o m  d ilut io n  t unnel DT  see f ig ur e 20 v ent  
 
 
From dilution tunnet DT see figure 20 No atšķaidīšanas kanāla DT: skatīt 20. attēlu 
Optional Pēc izvēles 
PDP  or CFV  PDP  vai CFV  
Vent  Vārsts 
 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/181
22. attēls – Divkāršās atšķaidīšanas sistēma (tikai pilnas plūsmas sistēmā) 
 
Atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu no pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas 
atšķaidīšanas kanāla DT pa makrodaļiņu paraugu ņemšanas zondi PSP un makrodaļiņu 
pārvades cauruli PTT novada uz otrējās atšķaidīšanas kanālu, kur to vēlreiz atšķaida. 
Paraugu pēc tam laiž caur filtra turētāju(-iem) FH, kurā(-os) ir makrodaļiņu paraugu 
ņemšanas filtri. Atšķaidīšanas gaisa caurplūdums parasti ir nemainīgs, bet parauga caurplūdumu regulē ar plūsmas regulatoru FC3. Ja izmanto elektronisko plūsmas kompensāciju EFC  (skatīt 20. attēlu), par FC3 komandsignālu izmanto kopējo atšķaidīto 
izplūdes gāzu plūsmu.  
 2.4.1. Komponenti 21. un 22. attēlā  
PTT makrodaļiņu pārvades caurule (21., 22. attēls) 
 
Makrodaļiņu pārvades caurule nedrīkst būt garāka par 1020 mm, un tās garums jāsamazina līdz minimumam, ja tas ir iespējams. Attiecīgos gadījumos (tas ir, daļējas plūsmas atšķaidīšanas dalītas paraugu ņemšanas sistēmās un pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās) jāieskaita paraugu ņemšanas zonžu (attiecīgi SP, ISP, PSP, 
skatīt 2.2. un 2.3. punktu) garums.  
 
Šie izmēri ir spēkā: 
 
− daļējas plūsmas atšķaidīšanas dalītas paraugu ņemšanas un pilnas plūsmas vienkāršas 
atšķaidīšanas sistēmās no zondes (attiecīgi SP, ISP, PSP) gala līdz filtra turētājam; 
 
− daļējas plūsmas atšķaidīšanas pilnas parauga ņemšanas sistēmās no atšķaidīšanas 
kanāla gala līdz filtra turētājam; 
 
− pilnas plūsmas divkāršas atšķaidīšanas sistēmās no zondes ( PSP) gala līdz otrējās 
atšķaidīšanas kanālam. 
 
Pārvades caurule: 
 
− var būt karsējama ne vairāk kā līdz 325 K (52°C) sienas temperatūrai, karsējot tieši 
vai ar atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52°C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas kanālā; 
 
− ir izolējama.  
 
SDT otrējās atšķaidīšanas kanāls (22. attēls) 
 
Otrējās atšķaidīšanas kanālam jābūt vismaz ar 75 mm diametru un pietiekami garam, lai nodrošinātu to, ka divkārt atšķaidītais paraugs tajā atrodas vismaz 0,25 sekundes. Rupjā filtra turētājs FH jānovieto 300 mm robežās no SDT izejas. L 375/182 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
Otrējās atšķaidīšanas kanāls var būt: 
 
− karsējams ne vairāk kā līdz 325 K (52°C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar 
atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra 
nepārsniedz 325 K (52°C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas kanālā; 
 
− izolējams. 
 
FH filtra turētājs (21., 22. attēls) 
 
Rupjais filtrs un palīgfiltrs var būt vienā korpusā vai katrs savā korpusā. Jānodrošina 
atbilstība 4. pielikuma 4. papildinājuma 4.1.3. punkta prasībām. 
 
Filtra turētājs var būt 
 
− karsējams ne vairāk kā līdz 325 K (52°C) sienas temperatūrai, karsējot tieši vai ar 
atšķaidīšanas gaisa iepriekšēju karsēšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nepārsniedz 325 K (52°C) pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas kanālā; 
 
− izolējams.  
 
P paraugu ņemšanas sūknis (21., 22. attēls) 
 
Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sūknis jānovieto pietiekami tālu no kanāla, lai 
ieplūstošās gāzes temperatūru uzturētu nemainīgu (± 3 K), ja neizmanto plūsmas korekciju ar FC3.  
DP atšķaidīšanas gaisa sūknis (22. attēls) 
 
Atšķaidīšanas gaisa sūknis jānovieto tā, lai padotā otrējās atšķaidīšanas gaisa 
temperatūra ir 298 K ± 5 K (25°C ± 5°C), ja atšķaidīšanas gaisu iepriekš nekarsē. 
 
FC3 plūsmas regulators (21., 22. attēls) 
 
Plūsmas regulators jālieto, lai kompensētu makrodaļiņu parauga caurplūduma temperatūras un pretspiediena svārstības, kas rodas parauga ceļā, ja citi līdzekļi nav pieejami. Plūsmas regulators ir vajadzīgs, ja izmanto elektronisko plūsmas kompensāciju EFC  (skatīt 20. attēlu). 
 
FM3 plūsmas mērīšanas ierīce (21., 22. attēls) 
 
Gāzes skaitītājs vai plūsmas mērierīce makrodaļiņu parauga plūsmai jānovieto pietiekami tālu no paraugu ņemšanas sūkņa P, lai ieplūdes gāzes temperatūra paliek nemainīga (± 3 K), ja plūsmu nekoriģē ar FC3. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/183
FM4 plūsmas mērīšanas ierīce (22. attēls) 
 
Gāzes skaitītājs vai plūsmas mērierīce atšķaidīšanas gaisa plūsmai jānovieto tā, lai 
ieplūdes gāzes temperatūra paliek 298 K ± 5 K (25°C ± 5°C) robežās. 
 
BV lodvārsts (pēc izvēles) 
 
Lodvārsta iekšējais diametrs nedrīkst būt mazāks par makrodaļiņu pārvades caurules PTT iekšējo diametru, un pārslēgšanas laikam jābūt īsākam par 0,5 sekundēm. 
 
Piezīme
. Ja apkārtējā temperatūra PSP, PTT, SDT un FH tuvumā ir zemāka par 293 K 
(20°C), jāveic piesardzības pasākumi, lai novērstu makrodaļiņu zudumus uz šo daļu vēsās sienas. Tāpēc ir ieteicams karsēt un/vai izolēt šīs daļas attiecīgajos aprakstos norādītajās robežās. Ieteicams arī nepieļaut to, ka filtra virsmas temperatūra parauga ņemšanas laikā nav zemāka par 293 K (20°C).  
 
Lielas motora slodzes laikā iepriekšminētās daļas var dzesēt ar tādiem neagresīviem līdzekļiem kā cirkulācijas ventilatoru, kamēr dzesētājvides temperatūra nav zemāka par 293 K (20°C). 
 3. DŪMU DŪMAINĪBAS NOTEIKŠANA  3.1. Ievads
 
 
Sīki izstrādāti ieteicamo dūmmēru sistēmu apraksti ir 3.2. un 3.3. punktā un 23. un 24. attēlā. Tā kā dažādas konfigurācijas var dot līdzvērtīgus rezultātus, precīza atbilstība 23. un 24. attēlam nav vajadzīga. Lai nodrošinātu papildu informāciju un koordinētu komponentu sistēmu funkcijas, var lietot tādas papildu ierīces kā vārstus, solenoīdus, sūkņus un slēdžus. Var atteikties no dažiem komponentiem, kas nav vajadzīgi dažu sistēmu precizitātes uzturēšanai, ja atteikšanās pamatojas uz labu inženierijas apsvērumu. 
 
Mērīšanas princips ir tas, ka gaismu laiž caur noteikta biezuma dūmu slāni, un krītošo gaismu, kas sasniedz uztvērēju, izmanto, lai novērtētu vides gaismas dzēšanas īpašības. Atkarībā no aparāta konstrukcijas dūmus var mērīt izplūdes caurulē (ar pilnas plūsmas iekšvada dūmmēru), izplūdes caurules galā (ar pilnas plūsmas vada gala dūmmēru) vai, ņemot paraugu no izplūdes caurules (lietojot daļējas plūsmas dūmmēru). Lai pēc dūmainības signāla noteiktu gaismas absorbcijas koeficientu, ierīces izgatavotājam jānorāda ierīces optiskā ceļa garums. 
 
3.2. Pilnas plūsmas dūmmērs
 
 
Var lietot divu vispārīgu veidu pilnas plūsmas dūmmērus (23. attēls). Ar iekšvada dūmmēru pilna izplūdes gāzu staba dūmainību mēra izplūdes caurules iekšpusē. Šā veida dūmmēru lietderīgā optiskā ceļa garums ir dūmmēra konstrukcijas funkcija.  L 375/184 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
Ar vada gala dūmmēru pilna izplūdes gāzu staba dūmainību mēra pie izplūdes caurules 
izejas. Šā veida dūmmēra lietderīgā optiskā ceļa garums ir funkcija, kas izsaka izplūdes caurules konstrukciju un attālumu no izplūdes caurules gala līdz dūmmēram. 
   
 
   
23. attēls – Pilnas plūsmas dūmmērs 
  3.2.1. Komponenti 23. attēlā  
EP izplūdes caurule 
 
Ja lieto iekšvada dūmmēru, tad izplūdes caurules diametram jābūt vienādam 3 izplūdes caurules diametru garumā augšpus vai lejpus mērīšanas zonas. Ja mērīšanas zonas diametrs ir lielāks par izplūdes caurules diametru, tad ieteicama caurule ar pakāpenisku pāreju pirms mērīšanas zonas.  
 
Ja lieto vada gala dūmmēru, tad izplūdes caurules pēdējo 0,6 m šķērsgriezumam jābūt apaļam un brīvam no līkumiem un liekumiem. Izplūdes caurules galam jābūt taisnam. Dūmmērs jāuzstāda pret staba centru 25 ± 5 mm no izplūdes caurules gala.  
 
OPL optiskā ceļa garums 
 
Dūmu aptumšotā optiskā ceļa garumu no dūmmēra gaismas avota līdz uztvērējam pēc vajadzības koriģē atbilstīgi nevienmērīgumam, ko rada blīvuma novirzes un blakusefekts. Optiskā ceļa garumu norāda ierīces izgatavotājs, ņemot vērā visus pasākumus pret apkvēpšanu (piemēram, gaisa izpūšanu/tīrīšanu). Ja optiskā ceļa garums nav zināms, tad tas jānosaka saskaņā ar ISO IDS 11614 11.6.5. punktu. Lai optiskā ceļa EOPLT1 (pēc izvēles)  
CLLDLS 
CL 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/185
garumu noteiktu pareizi, izplūdes gāzu ātrumam jābūt vismaz 20 m/s.  
 
LS gaismas avots 
 
Gaismas avotam jābūt kvēlspuldzei ar krāsu temperatūru no 2800 līdz 3250 K vai zaļas gaismas diodei (LED) ar spektra maksimumu no 550 līdz 570 nm. Gaismas avots no apkvēpšanas jāaizsargā ar tādiem līdzekļiem, kas neietekmē optiskā ceļa garumu, pārsniedzot izgatavotāja specifikācijas.  
LD gaismas detektors 
 
Detektoram jābūt fotoelementam vai fotodiodei (ar filtru, ja vajadzīgs). Ja gaismas avots ir kvēlspuldze, tad uztvērēja signāla spektra maksimumam jābūt līdzīgam cilvēka acs fotoperiodiskajai līknei (signāla maksimumam) diapazonā no 550 līdz 570 nm, līdz mazāk nekā 4 procentiem no šā signāla maksimuma zem 430 nm un virs 680 nm. Gaismas detektors no apkvēpšanas jāaizsargā ar tādiem līdzekļiem, kas neietekmē optiskā ceļa garumu, pārsniedzot izgatavotāja specifikācijas.  
CL kolimējoša lēca 
 
Izejošā gaisma jākolimē staru kūlī, kura maksimālais diametrs ir 30 mm. Staru kūlī stariem jābūt paralēliem, pielaidei nepārsniedzot 3° no optiskās ass.  
T1 temperatūras devējs (pēc izvēles) 
 
Izplūdes gāzu temperatūru var kontrolēt visu testa laiku.   
3.3. Daļējas plūsmas dūmmērs
 
 Ar daļējas plūsmas dūmmēru (24. attēls) no izplūdes caurules ņem reprezentatīvu izplūdes gāzu paraugu un pārvades cauruli laiž uz mērīšanas kameru. Šā veida dūmmēru lietderīgā optiskā ceļa garums ir dūmmēra konstrukcijas funkcija. Nākamajā punktā minētie reakcijas laiki attiecas uz dūmmēra minimālo caurplūdumu, ko norādījis ierīces izgatavotājs. 
 L 375/186 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 
 
24. attēls – Daļējas plūsmas dūmmērs 
  3.3.1. Komponenti 24. attēlā  
EP izplūdes caurule 
 Izplūdes caurulei jābūt taisnai caurulei vismaz 6 caurules diametrus augšpus un 3 caurules diametrus lejpus zondes gala.  
SP paraugu ņemšanas zonde 
 
Paraugu ņemšanas zondei jābūt vaļējai caurulei, kas vērsta pret plūsmu pa vai ap izplūdes caurules centra līniju. Līdz izplūdes caurules sienai jābūt vismaz 5 mm atstarpei. Zondes diametram jānodrošina raksturīga parauga paņemšana un pietiekama plūsma caur dūmmēru.   
TT pārvades caurule 
 
Pārvades caurulei jābūt:   
− pēc iespējas īsai un jānodrošina 373 ± 30 K (100°C ± 30°C) izplūdes gāzu 
temperatūra pie ieejas mērīšanas kamerā; 
 − ar tādu sienas temperatūru, kas ir pietiekami augstu virs izplūdes gāzu rasas punkta, 
lai novērstu kondensēšanos;  Atgāzes 
ES
TT
T1FM
P (pēc izvēles)OPL 
MCLLS
CLLD 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/187
 
− pēc diametra vienādai ar paraugu ņemšanas zondi visā garumā; 
 − ar tādu reakcijas laiku, kas ir mazāks par 0,05 s 4. pielikuma 4. papildinājuma 
5.2.4. punktā noteiktās minimālās plūsmas apstākļos; 
 − tādai, kas nozīmīgi neietekmē dūmu maksimumu.  
 
FM plūsmas mērīšanas ierīce 
 
Plūsmas mērīšanas ierīce, ar ko nosaka pareizo ieplūdi mērīšanas kamerā. Minimālais un maksimālais caurplūdums jānorāda ierīces izgatavotājam, un tam jābūt tādam, kas atbilst TT reakcijas laika prasībai un optiskā ceļa garuma specifikācijām. Plūsmas 
mērīšanas ierīce var būt tuvu pie paraugu ņemšanas sūkņa P, ja tādu lieto.  
MC mērīšanas kamera 
 
Mērīšanas kameras iekšējai virsmai jābūt neatstarojošai vai līdzvērtīgai optiskajai videi. Tāda atstarotas gaismas iedarbība uz detektoru, kas rodas no difūzijas efektu iekšējiem atstarojumiem, jāsamazina līdz minimumam.   Gāzes spiediens mērīšanas kamerā nedrīkst atšķirties no atmosfēras spiediena vairāk par 0,75 kPa. Ja konstrukcija ir tāda, ka tas nav iespējams, tad dūmmēra nolasījums jāpārrēķina atmosfēras spiedienā.   Mērīšanas kameras sienas temperatūra jānoregulē ± 5 K robežās no 343 K (70°C) līdz 373 K (100°C), bet noteikti pietiekami augstu virs izplūdes gāzu rasas punkta, lai novērstu kondensēšanos. Mērīšanas kamera jāaprīko ar attiecīgām ierīcēm temperatūras mērīšanai.   
OPL optiskā ceļa garums 
 
Dūmu aptumšotā optiskā ceļa garumu no dūmmēra gaismas avota līdz uztvērējam pēc vajadzības koriģē atbilstīgi nevienmērīgumam, ko rada blīvuma novirzes un blakusefekts. Optiskā ceļa garums jānorāda ierīces izgatavotājam, ņemot vērā visus pasākumus pret apkvēpšanu (piemēram, gaisa izpūšanu/tīrīšanu). Ja optiskā ceļa garums nav zināms, tad tas jānosaka saskaņā ar ISO IDS 11614 11.6.5. punktu.  
LS gaismas avots 
 
Gaismas avotam jābūt kvēlspuldzei ar krāsu temperatūru no 2800 līdz 3250 K vai zaļas gaismas diodei (LED) ar spektra maksimumu no 550 līdz 570 nm. Gaismas avots no apkvēpšanas jāaizsargā ar tādiem līdzekļiem, kas neietekmē optiskā ceļa garumu, pārsniedzot izgatavotāja specifikācijas.  
LD gaismas detektors L 375/188 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
Detektoram jābūt fotoelementam vai fotodiodei (ar filtru, ja vajadzīgs). Ja gaismas avots ir kvēlspuldze, tad uztvērēja signāla spektra maksimumam jābūt līdzīgam cilvēka acs fotoperiodiskajai līknei (signāla maksimumam) diapazonā no 550 līdz 570 nm, līdz mazāk nekā 4 procentiem no šā signāla maksimuma zem 430 nm un virs 680 nm. Gaismas detektors no apkvēpšanas jāaizsargā ar tādiem līdzekļiem, kas neietekmē optiskā ceļa garumu, pārsniedzot izgatavotāja specifikācijas.  
CL kolimējoša lēca 
 
Izejošā gaisma jākolimē staru kūlī, kura maksimālais diametrs ir 30 mm. Staru kūlī stariem jābūt paralēliem, pielaidei nepārsniedzot 3° no optiskās ass.  
T1 temperatūras devējs 
 
To lieto, lai kontrolētu izplūdes gāzu temperatūru pie ieejas mērīšanas kamerā.   
P paraugu ņemšanas sūknis (pēc izvēles) 
 
Paraugu ņemšanas sūkni lejpus mērīšanas kameras var lietot, lai parauga gāzi izvadītu cauri mērīšanas kamerai. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/189
5. pielikums  
 
APSTIPRINĀJUMA TESTIEM UN RAŽOJUMU ATBILSTĪBAS VERIFICĒŠANAI 
NOTEIKTĀS, C.I. MOTORIEM PAREDZĒTĀS STANDARTA DEGVIELAS 
TEHNISKAIS RAKSTUROJUMS 
 1. DĪZEĻDEGVIELA 
(1) 
 
Parametrs Mērvien
ība Robežas (1) Testa metode (2) 
 Publikācija 
  Augšējā Apakšējā   
Cetānskaitlis (3)   52 54 ISO 5165  1998. (4) 
Blīvums 15 °C temperatūrā  kg/m
3 833 837 ISO 3675 1995. 
Destilācija:       
–50 % punkts  °C 245  ISO 3405 1998. 
–95 % punkts  °C 345 350 ISO 3405 1998. 
– galīgās viršanas punkts °C – 370 ISO 3405 1998. 
Uzliesmošanas temperatūra  °C 55 – EN 27719 1993. 
CFPP  °C – –5 EN 116 1981. 
Viskozitāte pie 40°C  mm²/s 2,5 3,5 EN-ISO 3104 1996. 
Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži  % m/m 3,0 6,0 IP 391 
(*) 1995. 
Sēra saturs (5) mg/kg – 300 pr. EN-ISO/DIS 14596 1998. (4) 
Vara korozija   – 1 EN-ISO 2160 1995. 
Konradsona oglekļa atlikums (10 % DR)  % m/m – 0,2 EN-ISO 10370  
Pelnu saturs  % m/m – 0,01 EN-ISO 6245 1995. 
Ūdens saturs  % m/m – 0,05 EN-ISO 12937 1995. 
(Stipras skābes) neitralizācijas skaitlis  mg OH/g – 0,02 ASTM D 974-95 1998. 
(4) 
Noturība pret oksidēšanu 
(6) mg/ ml – 0,025 EN-ISO 12205 1996. 
 (1)  Ja jāaprēķina motora vai transportlīdzekļa siltumefektivitāte, tad degvielas sadegšanas 
siltumu var aprēķināt pēc:  
  īpatnējās enerģijas (sadegšanas siltuma) (tīrā), ko izsaka MJ/kg = (46,423 – 8,792 d
2 + 
3,170 d) (1 – (x + y + s)) + 9,420 s – 2,499 x, 
   kur:  L 375/190 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
  d = blīvums 15°C temperatūrā, 
  x  = ūdens daļa pēc masas (%, dalot ar 100),   y = pelnu daļa pēc masas (%, dalot ar 100),   s = sēra daļa pēc masas (%, dalot ar 100).  (2)  Specifikācijā norādītās vērtības ir „patiesās vērtības”. Nosakot to robežvērtības, ir 
piemēroti ISO 4259 noteikumi „Naftas produkti: to precizitātes datu noteikšana un piemērošana, kas attiecas uz testa metodēm” un, nosakot apakšējās robežas vērtību, ir ņemta vērā minimālā 2R starpība virs nulles; nosakot augšējo un apakšējo robežu, minimālā starpība ir 4R (R = sakritība). Neatkarīgi no šā noteikuma, kas ir vajadzīgs statistiskos nolūkos, degvielas ražotājam tomēr būtu jācenšas nodrošināt nulles vērtību, ja noteiktā augšējā robeža ir 2R, un vidējo vērtību, ja ir noteikta augšējā un apakšējā robeža. Ja jānoskaidro, vai degviela atbilst specifikācijas prasībām, tad jāpiemēro ISO 4259 noteikumi. 
 (3)  Cetānskaitļa diapazons nav saskaņā ar prasību par minimālo 4R diapazonu. Tomēr, ja 
rodas domstarpības starp degvielas piegādātāju un degvielas lietotāju, tad šādu domstarpību atrisināšanai var izmantot ISO 4259 noteikumus, ja vienreizējas noteikšanas vietā izdara pietiekami daudz atkārtotu mērījumu, lai nodrošinātu vajadzīgo precizitāti. 
 (4) Publicēšanas mēnesi norādīs vēlāk. 
 
(5) Jānorāda faktiskais sēra saturs degvielā, ko lieto testā. Turklāt standarta degvielā, ko 
lieto, lai apstiprinātu transportlīdzekli vai motoru attiecībā pret robežvērtībām, kuras noteiktas B rindā tabulā šo noteikumu 5.2.1. punktā, maksimālajam sēra saturam jābūt 50 ppm. 
 (6)  Pat kontrolējot noturību pret oksidēšanu, glabāšanas laiks būs ierobežots. Par glabāšanas 
apstākļiem un termiņu būtu jākonsultējas ar piegādātāju. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/191
2. ETANOLS DĪZEĻMOTORIEM (1) 
 
Robežas (2) Parametrs Mērvienība  Apakšējā Augšējā Testa metode (3) 
Spirta masa % m/m 92,4 – ASTM D 5501 
Spirta, izņemot etanolu, 
masa kopējā alkohola masā% m/m – 2 ASTM D 5501 
Blīvums 15°C temperatūrā  kg/m3 795 815 ASTM D 4052 
Pelnu saturs  % m/m  0,001 ISO 6245 
Uzliesmošanas temperatūra °C 10  ISO 2719 
Skābums, ko aprēķina etiķskābes ekvivalentā  % m/m – 0,0025 ISO 1388-2 
(Stipras skābes) neitralizācijas skaitlis  KOH mg/1 – 1  
Krāsa Saskaņā ar skalu – 10 ASTM D 1209 
Sausais atlikums 100°C temperatūrā  mg/kg  15 ISO 759 
Ūdens saturs  % m/m  6,5 ISO 760 
Aldehīdi, ko aprēķina etiķskābes ekvivalentā  % m/m  0,0025 ISO 1388-4 
Sēra saturs mg/kg – 10 ASTM D 5453 
Esteri, ko aprēķina etilacetāta ekvivalentā  % m/m – 0,1 ASTM D 1617 
 (1) Saskaņā ar motora izgatavotāja norādījumu etanola degvielu var uzlabot ar cetānu. 
Maksimālais atļautais daudzums ir 10 % m/m. 
 (2) Specifikācijā norādītās vērtības ir patiesās vērtības. Nosakot to robežvērtības, ir piemēroti 
ISO 4259 noteikumi „Naftas produkti: to precizitātes datu noteikšana un piemērošana, kas attiecas uz testa metodēm” un, nosakot apakšējās robežas vērtību, ir ņemta vērā minimālā 2R starpība virs nulles; nosakot augšējo un apakšējo robežu, minimālā starpība ir 4R (R = sakritība). Neatkarīgi no šā noteikuma, kas ir vajadzīgs statistiskos nolūkos, degvielas ražotājam tomēr būtu jācenšas nodrošināt nulles vērtību, ja noteiktā augšējā robeža ir 2R, un vidējo vērtību, ja ir noteikta augšējā un apakšējā robeža. Ja jānoskaidro, vai degviela atbilst specifikācijas prasībām, tad jāpiemēro ISO 4259 noteikumi. 
 (3) Līdzvērtīgas ISO metodes pieņem, ja tās attiecas uz visām iepriekšminētajām īpašībām.   
__________ L 375/192 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
6. pielikums  
 
APSTIPRINĀJUMA TESTIEM UN RAŽOJUMU ATBILSTĪBAS VERIFICĒŠANAI 
NOTEIKTĀS STANDARTA NG  DEGVIELAS TEHNISKAIS RAKSTUROJUMS 
 
 Tips:  DABASGĀZE ( NG) 
  Eiropas tirgū ir divu grupu degvielas:   – H grupas degvielas, kuru galējās standarta degvielas ir GR un G23;  – L grupas degvielas, kuru galējās standarta degvielas ir G23 un G25.    GR, G23 un G25 standarta degvielu parametru kopsavilkums apkopots še turpmāk.  
GR standarta degviela 
 
Parametri Mērvienības Bāze Robežas Testa metode  
   Apakš
ējā Aug
šējā  
Sastāvs :      
Metāns molu % 87 84 89  
Etāns molu % 13 11 15  
Atlikums (*)  molu % – – 1 ISO 6974 
Sēra saturs mg/m3 (**) – – 10 ISO 6326-5 
 
(*) Inertās gāzes +C 2+ 
(**) Vērtība jānosaka standarta apstākļos (293,2 K (20° C) un 101,3 kPa). 
 
G23 standarta degviela  
 
Parametri Mērvienīb
as Bāze Robežas Testa metode  
   Apa
kšējāAugšējā  
Sastāvs :      
Metāns molu % 92,5 91,5 93,5  
Atlikums (*)  molu % – – 1 ISO 6974  
N 2 molu % 7,5 6,5 8,5  
Sēra saturs mg/m3 (**) – – 10 ISO 6326-5 
 
(*) Inertās gāzes (kas nav N 2) +C 2/C 2+ 
(**) Vērtība jānosaka standarta apstākļos (293,2 K (20° C) un 101,3 kPa). 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/193
 
G25 standarta degviela  
 
Parametri Mērvienīb
as Bāze Robežas Testa metode  
   Apa
kšējā Augšējā  
Sastāvs :      
Metāns molu % 86 84 88  
Atlikums (*)  molu % – – 1 ISO 6974  
N 2 molu % 14 12 16  
Sēra saturs mg/m3 (**) – – 10 ISO 6326-5 
 
(*) Inertās gāzes (kas nav N 2) +C 2/C 2+ 
(**) Vērtība jānosaka standarta apstākļos (293,2 K (20° C) un 101,3 kPa).  
_________ L 375/194 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
7. pielikums  
 
Tips:  SAŠĶIDRINĀTĀ NAFTAS GĀZE ( LPG ) 
 
Parametrs Mērvienība  Robežas A degvielai  Robežas B degvielai  Testa metode  
  Apakšējā  Augšējā  Apakšējā  Augšējā   
Motora oktānskaitlis   92,5 (1)  92,5  EN 589 
B pielikums  
Sastāvs :       
C3 saturs Tilp. %  48 52 83 87  
C4 saturs Tilp. %  48 52 13 17 ISO 7941  
Olefīni Tilp. %   12  14  
Iztvaikošanas 
atlikums mg/kg  50  50 NFM 41015 
Kopējais sēra saturs  Masas ppm 
(1)  50  50 EN 24260 
Sērūdeņradis  –  Nav   Nav  ISO 8819 
Vara slokšņu korozija novērtējums   1. klase   1. klase  ISO 6251
(2) 
Ūdens 0°C temperatūrā    brīva   brīva  vizuālā pārbaude 
 (1) Vērtība jānosaka standarta apstākļos (293,2 K (20° C) un 101,3 kPa).  (2) Ar šo metodi korozīvo vielu klātbūtnes noteikšana var būt neprecīza, ja paraugs satur korozijas 
inhibitorus vai citas ķimikālijas, kas samazina parauga korozīvo iedarbību uz vara sloksni. Tāpēc tādus savienojumus pievienot ir aizliegts tikai ar vienu mērķi: nepieļaut testa metodes sistemātisko kļūdu. 
________  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/195
8. pielikums  
 
APRĒĶINĀŠANAS PROCEDŪRAS PIEMĒRS 
 
1.  ESC  TESTS 
 1.1.  Gāzveida emisija
 
   Mērījumu dati atsevišķo režīmu rezultātu aprēķināšanai ir parādīti še turpmāk. 
Šajā piemērā CO un NO
x ir mērīti sausā stāvoklī, HC – mitrā stāvoklī. 
HC koncentrācija ir norādīta propāna ekvivalentā (C3) un jāreizina ar 3, lai iegūtu C1 ekvivalentu. Aprēķināšanas procedūra ir identiska pārējo režīmu aprēķināšanas procedūrai.  
 
P 
(kW) T
a 
(K) H a 
(g/kg) G EXH 
(kg) G AIRW 
(kg) G FUEL 
(kg) HC 
(ppm) CO 
(ppm) NO x 
(ppm) 
82,9 294,8 7,81 563,38 545,29 18,09 6,3 41,2 495 
     Korekcijas koeficienta K
W,r aprēķins, kas vajadzīgs, lai pārrēķinātu no sausa 
stāvokļa mitrā (skatīt 4. pielikuma 1. papildinājuma 4.2. punktu): 
 
  F FH = 
⎟⎠⎞⎜⎝⎛+29 . 54509 . 181969 . 1 = 1,9058 un K W2 = () 81 . 7 608 . 1 100081 . 7 608 . 1
∗ +∗ = 0,0124 
 
  K W,r =  9239 . 0 0124 . 006 . 54109 . 189058 . 1 1 = − ⎟⎠⎞⎜⎝⎛∗ −  
 
  Koncentrāciju aprēķins mitram stāvoklim:    CO  = 41,2 * 0,9239 = 38,1 ppm   NO
x  = 495 * 0,9239 = 457 ppm 
   NO
x mitruma korekcijas koeficienta K h,d aprēķins (4. pielikuma 1. papildinājuma 
4.3. punkts): 
   A =  0,309 * 18,09/541,06 – 0,0266  = –0,0163   B = –0,209 * 18,09/541,06 + 0,00954  =  0,0026  
9625 . 0) 298 8 . 294 ( 0026 . 0 ) 71 . 10 81 . 7 ( 0163 . 0 11KD , H =− ∗ + − ∗ −=  
 L 375/196 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
  Emisijas masas caurplūdumu aprēķins (4. pielikuma 1. papildinājuma 
4.4. punkts): 
 
  NO x = 0,001587 * 457 * 0,9625 * 563,38 = 393,27 g/h 
  CO  = 0,000966 * 38,1 * 563,38 = 20,735 g/h   HC  = 0,000479 * 6,3 * 3 * 563,38 = 5,100 g/h    Īpatnējās emisijas aprēķins (4. pielikuma 1. papildinājuma 4.5. punkts)    Šis aprēķina piemērs attiecas uz CO; pārējo sastāvdaļu aprēķina procedūra ir 
identiska. 
   Emisijas masas caurplūdumus atsevišķajos režīmos reizina ar attiecīgajiem 
svēruma koeficientiem, kas norādīti 4. pielikuma 1. papildinājuma 2.7.1. punktā, un summē, lai iegūtu vidējo emisijas masas caurplūdumu visā ciklā: 
    CO = (6,7 * 0,15) + (24,6 * 0,08) + (20,5 * 0,10) + (20,7 * 0,10) + (20,6 * 
0,05) + (15,0 * 0,05) + (19,7 * 0,05) + (74,5 * 0,09) + (31,5 * 0,10) + (81,9 * 0,08) + (34,8 * 0,05) + (30,8 * 0,05) + (27,3 * 0,05) = 30,91 g/h  
    Motora jaudu atsevišķajos režīmos reizina ar attiecīgajiem svēruma 
koeficientiem, kas norādīti 4. pielikuma 1. papildinājuma 2.7.1. punktā, un summē, lai iegūtu vidējo jaudu ciklā: 
    P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) + (82,9 * 0,10) + (46,8 * 
0,05) + (70,1 * 0,05) + (23,0 * 0,05) +(114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) + (122,0 * 0,08) + (28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW 
  
006 . 6091 . 30CO =  = 0,515 g/kWh 
    Īpatnējās NO
x emisijas aprēķins nejaušajā punktā (4. pielikuma 1. papildinājuma 
4.6.1. punkts) 
   Pieņem, ka nejaušajā punktā ir noteiktas šādas vērtības:     n
Z   = 1600 min–1 
  M Z   = 495 Nm 
  NO x mass,Z  = 487,9 g/h (aprēķināta saskaņā ar iepriekšējām formulām) 
  P(n) Z   = 83 kW 
  NO x,Z   = 487,9/83 = 5,878 g/kWh 
   Emisijas vērtības noteikšana pēc testa cikla (4. pielikuma 1. papildinājuma 
4.6.2. punkts) 
 
  Pieņem, ka četru ESC režīmu vērtības ir šādas: 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/197
 
n RT n SU E R E S E T E U M R M S M T M U 
1368 1785 5,943 5,565 5,889 4,973 515 460 681 610 
 
 E TU = 5,889 + (4,973–5,889) * (1600–1368)/(1785–1368) = 5,377 g/kWh 
 E RS = 5,943 + (5,565–5,943) * (1600–1368)/(1785–1368) = 5,732 g/kWh 
 M TU = 681 + (601–681) * (1600–1368)/(1785–1368) = 641,3 Nm 
 M RS = 515 + (460–515) * (1600–1368)/(1785–1368) = 484,3 Nm 
  E
Z = 5,732 + (5,377–5,732) * (495–484,3)/(641,3–484,3) = 5,708 g/kWh 
  NO
x emisijas vērtību salīdzinājums (4. pielikuma 1. papildinājuma 4.6.3. punkts): 
  NO
x diff = 100 * (5,878–5,708)/5,708 = 2,98 % 
 1.2. Makrodaļiņu emisija
 
  Makrodaļiņu mērījuma pamatā ir princips, ka makrodaļiņu paraugus ņem visā ciklā, 
bet parauga un plūsmas caurplūdumu ( MSAM  un GEDF ) nosaka atsevišķajos 
režīmos. GEDF  aprēķins ir atkarīgs no tā, kādu sistēmu lieto. Šajos piemēros ir 
lietota sistēma ar CO2 mērīšanas un oglekļa bilances metodi un sistēma ar plūsmas mērīšanu. Ja lieto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, tad GEDF  mēra tieši ar 
CVS aprīkojumu.  
  GEDF  aprēķins (4. pielikuma 1. papildinājuma 5.2.3. un 5.2.4. punkts) 
  Pieņem, ka 4. režīmā ir šādi mērījumu dati. Aprēķināšanas procedūra ir identiska 
tai, kuru izmanto pārējos režīmos.  
 
G
EXH 
(kg/h) G FUEL 
(kg/h) G DILW 
(kg/h) G TOTW 
(kg/h) CO 2D 
(%) CO 2A 
(%) 
334,02 10,76 5,4435 6,0 0,657 0,040 
  a) oglekļa bilances metode:  
G
EDFW = 040 . 0 657 . 076 . 10 5 . 206
−∗ = 3601,2 kg/h 
  b) plūsmas mērīšanas metode:  
q = 
4435 . 5 0 . 6 (0 . 6
− = 10,78 
  G
EDFW = 334,02 * 10,78 = 3600,7 kg/h 
 L 375/198 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 Caurplūduma masas aprēķins (4. pielikuma 1. papildinājuma 5.4. punkts) 
  G
EDFW caurplūdumus atsevišķajos režīmos reizina ar attiecīgajiem svēruma koeficientiem, 
kas norādīti 4. pielikuma 1. papildinājuma 2.7.1. punktā, un summē, lai iegūtu vidējo G EDF 
visā ciklā. Kopējo paraugu ņemšanas normu M SAM iegūst, summējot paraugu ņemšanas 
normas atsevišķajos režīmos. 
 
 GEDFW = (3567 * 0,15)+(3592 * 0,08)+(3611 * 0,10)+(3600 * 0,10) 
+(3618 * 0,05) +(3600 * 0,05)+(3640 * 0,05)+(3614 * 0,09)+(3620 * 
0,10)+(3601 * 0,08) +(3639 * 0,05)+(3582 * 0,05)+(3635 * 0,05) 
 =  3604,6 kg/h   M
SAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 
+ 0,121  + 0,076 + 0,076 + 0,075  = 1,515 kg 
   Pieņemot, ka makrodaļiņu masa filtros ir 2,5 mg,  
PT
mass = 10006 . 3604
515 . 15 . 2∗  = 5,948 g/h 
   Fona korekcija (pēc izvēles)    Pieņem, ka vienā fona mērījumā ir šādas vērtības. Atšķaidījuma pakāpes DF 
aprēķins ir identisks aprēķinam šā pielikuma 3.1. punktā un te nav parādīts. 
   
M
d = 0,1 mg; M DIL = 1,5 kg 
    DF summa = [(1
–1/119,15) * 0,15] + [(1–1/8,89) * 0,08] + [(1–1/14,75) * 0,10] + 
[(1–1/10,10) * 0,10] + [(1–1/18,02) * 0,05] + [(1–1/12,33) * 0,05] + [(1–1/32,18) * 
0,05] + [(1–1/6,94) * 0,09] + [(1–1/25,19) * 0,10] + [(1–1/6,12) * 0,08] + [(1–1/20,87) 
* 0,05] + [(1–1/8,77) * 0,05] + [(1–1/12,59) * 0,05] = 0,923 
 
PT mass = 10006 . 3604923 . 05 . 11 . 0
515 . 15 . 2∗ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛∗ −  = 5,726 g/h 
 
  Īpatnējās emisijas aprēķins (4. pielikuma 1. papildinājuma 5.5. punkts):   P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) +(82,9 * 0,10) +(46,8 * 0,05) 
+(70,1 * 0,05) + (23,0 * 0,05) +(114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) +(122,0 * 0,08) + (28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW 
 
 
006 . 60948 . 5PT =  = 0,099 g/kWh, ja pēc fona korekcijas 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/199
006 . 60726 . 5PT =  = 0,095 g/kWh 
 
  Īpatnējā svēruma koeficienta aprēķins (4. pielikuma 1. papildinājuma 
5.6. punkts) 
   Pieņemot, ka vērtības ir tādas, kā še iepriekš 4. režīmam aprēķinātās,  
WF
E,I = 7 . 3600 515 . 16 . 3604 152 . 0
∗∗ = 0,1004 
 
  Šī vērtība ir vajadzīgajās 0,10 ± 0, 003 vērtības robežās.  2.  ELR
 TESTS 
    Tā kā Besela filtrēšana ir pilnīgi jauna vidējā noteikšanas procedūra Eiropas tiesību 
aktos par izplūdes gāzēm, še turpmāk ir Besela filtra skaidrojums, Besela algoritma sastādīšanas piemērs un galīgās dūmu vērtības aprēķina piemērs. Besela algoritma konstantes ir atkarīgas tikai no dūmmēra konstrukcijas un datu ieguves sistēmas paraugu ņemšanas frekvences. Dūmmēra izgatavotājam ieteicams norādīt galīgās Besela filtra konstantes dažādām paraugu ņemšanas frekvencēm un pasūtītājam ieteicams izmantot šīs konstantes Besela algoritma sastādīšanā un dūmu vērtību aprēķināšanā. 
 2.1.  Vispārīgas piezīmes par Besela filtru
 
    Augstfrekvences traucējumu ietekmē neapstrādātais dūmainības signāls parasti sniedz 
stipri izkliedētus rādījumus. Lai novērstu šādus augstfrekvences traucējumus, ELR testā 
ir vajadzīgs Besela filtrs. Pats Besela filtrs ir rekursīvs otrās kārtas zemo frekvenču caurlaidības filtrs, kas nodrošina ātrāko signāla došanu bez pārsnieguma. 
   Pieņemot neapstrādāto reālā laika izplūdes stabu izplūdes caurulē, katrs dūmmērs rāda 
aizkavētas un dažādi mērītas dūmainības zīmes. Izmērītās dūmainības zīmju lielums un aizkavēšana ir galvenokārt atkarīga no dūmmēra mērīšanas kameras ģeometrijas, ieskaitot izplūdes gāzes parauga vadus, un no laika, kas vajadzīgs signāla elektroniskajai apstrādei dūmmērā. Vērtības, kas raksturo šos divus efektus, sauc par fizikālās un elektriskās reakcijas laiku, un attiecīgi katra veida dūmmēram vajadzīgs individuāls filtrs.  
  Besela filtra lietošanas mērķis ir nodrošināt visai dūmmēra sistēmai vienotu vispārīgo 
filtra raksturojumu, kurā ietilpst 
      –  dūmmēra fizikālās reakcijas laiks (t
p), 
    – dūmmēra elektriskās reakcijas laiks ( te), 
    – lietojamā Besela filtra reakcijas laiks (t F). 
   Iegūto kopējo sistēmas reakcijas laiku t
Aver izsaka šādi: 
  L 375/200 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
t Aver = , t t t2
e2
p2
F + +  
 
  un tam jābūt vienādam visu veidu dūmmēriem, lai iegūtu vienādu dūmu vērtību. Tāpēc 
Besela filtrs jāveido tā, lai filtra reakcijas laiks (t F) kopā ar attiecīgā dūmmēra fizikālās 
(t p) un elektriskās reakcijas laiku (t e) dod vajadzīgo kopējo reakcijas laiku (t Aver). Tā kā 
katra dūmmēra t p un t e ir zināmas vērtības un šajos noteikumos ir noteikts, ka t Aver ir 
1,0 s, t F var aprēķināt šādi: 
  
t F = 2
e2
p2
Aver t t t − −  
   Pēc definīcijas filtra reakcijas laiks (t
F) ir filtrēta izvades signāla došanas laiks starp 
10 % un 90 % pakāpjveida ievades signāla. Tāpēc Besela filtra atslēgšanās frekvence jāatkārto tā, lai Besela filtra reakcijas laiks iekļaujas vajadzīgajā signāla došanas laikā.  
               
Step input signal Pakāpjveida ievades signāls 
Signal Signāls 
Bessel filtered output signal Besela filtra izvades signāls 
Time  Laiks 
 
   
a) attēls
 – Pakāpjveida ievades signāla un filtrētā izvades signāla zīmes 
    Pakāpjveida ievades signāla un Besela filtra izvades signāla zīmes, kā arī Besela 
filtra (t
F) reakcijas laiks ir parādīts a) attēlā. 
   Galīgā Besela filtra algoritma sastādīšana ir daudzpakāpju process, kurā 
vajadzīgi vairāki atkārtošanas cikli. Atkārtošanas procedūras shēma ir parādīta še turpmāk.  
 A.   Signal [-] 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/201
 
  
AtkārtAtslēgšanās frekvences 
korekcija 
f c,new  = f c ∗  (1 + ∆)Dūmmēra 
raksturlielumi 
t p , t e  [s] Regulēšana 
t Aver  [s] Datu ieguves 
sistēmas paraugu 
ņemšanas norma 
[Hz] 
Novirze starp t F  un t F,iter  
FF iter F
tt t−=∆, Vajadzīgais kopējais Besela 
filtra reakcijas laiks t F 
Besela filtra konstrukcija 
pakāpjveida ievades signālam 
f EK
Besela filtra piemērošana 
pakāpjveida  ievadei  
 
Atkārtotu filtra reakcijas laiku  
aprēķins  t F,iter = t(90%) – 
t(10%) 
Galīgās Besela filtra konstante 
un algoritms Y i  = . . .  Atkārtojuma kritērija pārbaude  
nē  
j ā |∆ | ≤  0,01 f c  = f c, new 1. p akā p e 
2. p akā p e 
3. p akā p e 
4. p akā p e 
5. p akā p e 
6. p akā p e 
7. p akā p e t(10%), t(90%) L 375/202 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
2.2.  Besela algoritma aprēķins  
 
  Šajā piemērā Besela algoritms ir sastādīts vairākās pakāpēs saskaņā ar iepriekš 
aprakstīto atkārtošanas procedūru, kas pamatojas uz 4. pielikuma 1. papildinājuma 6.1. punktu. 
    Pieņem, ka dūmmēram un datu ieguves sistēmai ir šādi parametri:     – fizikālās reakcijas laiks, t
p  0,15 s 
  – elektriskās reakcijas laiks, t e 0,05 s 
  – kopējais reakcijas laiks, t Aver  1,00 s (kā noteikts šajos noteikumos) 
  – paraugu ņemšanas frekvence        150 Hz     1. pakāpe Nosaka vajadzīgo Besela filtra reakcijas laiku t
F: 
  
t F = ) 05 . 0 15 . 0 ( 12 2 2+ −  = 0,987421 s 
   2. pakāpe Aprēķina atslēgšanās frekvenci un Besela konstantes E, K pirmajam 
atkārtojumam:  
    f
c =  3,1415 / (10 * 0,987421) = 0,318152 Hz 
  ∆t =  1 / 150  =  0,006667 s   Ω  = 1 / [tan (3,1415 * 0,006667 * 0,318152)] = 150,076644    
5
210 07948 . 7
076644 . 150 618034 . 0 618034 . 0 3 076644 . 150 11E−∗ =
∗ + ∗ ∗ +=  
  K = 2 * 7,07948 * 10–5 * (0,618034 * 150,076644 – 1) – 1 = 0,970783 
    Iegūst Besela algoritmu:   
  Y
i = Y i–1 + 7,07948 * 10–5 * (S i + 2 * S i–1 + S i–2 – 4 * Y i–2) + 0,970783 * (Y i–1 – 
Y i–2) 
    kur S
i ir pakāpjveida ievades signāla vērtības („0” vai „1”) un Y i ir filtrētā 
izvades signāla vērtības.  
    3. pakāpe Besela filtru piemēro pakāpjveida ievadei.     Pēc definīcijas Besela filtra reakcijas laiks t
F ir filtrēta izvades signāla došanas 
laiks starp 10 % un 90 % pakāpjveida ievades signāla. Lai noteiktu izvades signāla 10 % (t
10) un 90 % (t 90) laikus, Besela filtru piemēro pakāpjveida ievadei, 
izmantojot iepriekšminētās f c, E un K vērtības. 
  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/203
  Indeksi, laiks un pakāpjveida ievades signāla vērtības, un iegūtās filtrētā izvades 
signāla vērtības pirmajam un otrajam atkārtojumam ir noteiktas B tabulā. Punkti, 
kas ir tieši blakus t 10 un t 90, ir atzīmēti ar izceltiem skaitļiem. Pirmajā 
atkārtojumā B tabulā 10 % vērtība ir starp indeksu 30 un 31, un 90 % vērtība ir starp indeksu 191 un 192. Lai aprēķinātu t
F,iter, atkārtoti nosaka precīzās t 10 un 
t 90 vērtības, lineāri interpolējot starp blakus esošiem mērījumu punktiem: 
  
t 10=t lower + ∆t * (0,1–out lower)/(out upper – out lower) 
 
t 90=t lower + ∆t * (0,9–out lower)/(out upper – out lower) 
   kur out
upper un out lower punkts attiecīgi ir Besela filtrētā izvades signāla blakus punkti un 
t lower ir laika blakus punkta laiks, kas norādīts B tabulā. 
  
   t 10 =0,200000+0,006667*(0,1–0,099208)/(0,104794–0,099208)=0,200945 s 
 
   t 90 =1,273333+0,006667*(0,9–0,899147)/(0,901168–0,899147)=1,276147 s 
   4. pakāpe Nosaka filtra reakcijas laiku pirmā atkārtojuma ciklā:   
t
F,iter =  1,276147 – 0,200945 = 1,075202 s 
    5. pakāpe Nosaka iegūtā filtra reakcijas laika novirzi no vajadzīgā pirmā atkārtojuma 
ciklā: 
  
∆ = (1,075202 – 0,987421) / 0,987421 = 0,081641 
    6. pakāpe Pārbauda atkārtojuma kritēriju:     |∆| ≤ 0,01 ir vajadzīgais. Tā kā 0,081641 > 0,01, atkārtojuma kritērijs nav izpildīts, un 
jāsāk nākamais atkārtojuma cikls. Šim atkārtojuma ciklam pēc f
c un ∆ šādi no jauna 
aprēķina atslēgšanās frekvenci: 
  
f c,new = 0,318152 * (1 + 0,081641) = 0,344126 Hz 
    No jauna aprēķināto atslēgšanās frekvenci otrajā atkārtojuma ciklā izmanto, atkal sākot 
ar otro pakāpi. Atkārtojumu turpina, līdz panāk atbilstību atkārtojuma kritērijam. Pirmajā un otrajā atkārtojuma ciklā iegūtās vērtības ir apkopotas A tabulā. L 375/204 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
Parametrs 1. atkārtpjums 2. atkārtojums 
f c (Hz) 0,318152 0,344126 
E (–) 7,07948 * 10–5 8,272777 * 10–5 
K (–) 0,970783 0,968410 
t 10 (s) 0,200945 0,185523 
t 90 (s) 1,276147 1,179562 
t F,iter (s) 1,075202 0,994039 
∆ (–) 0,081641 0,006657 
f c,new (Hz) 0,344126 0,346417 
 
  A tabula  — Pirmā un otrā atkārtojuma vērtības 
   7. pakāpe Iegūst galīgo Besela algoritmu.     Tiklīdz sasniedz atkārtojuma kritēriju, saskaņā ar 2. pakāpi aprēķina galīgās Besela filtra 
konstantes un galīgo Besela algoritmu. Šajā piemērā atkārtojuma kritērijs ir sasniegts pēc otrā atkārtojuma (∆ = 0,006657 ≤ 0,01). Pēc tam galīgo algoritmu izmanto, lai noteiktu vidējās dūmu vērtības (skatīt turpmāko 2.3. punktu).  
  
Y
I=Y i–1+8,272777*10–5*(S i+2*S i–1+S i–2–4*Y i–2)+0,968410*(Y i–1–Y i–2) 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/205
   Pakāpjveida 
ievades Filtrētais izvades signāls 
  signāls Yi 
Indekss I Laiks S i [–] 
[–] [s] [–] 1. atkārtojums 2. atkārtojums 
–2 –0,013333 0 0,000000 0,000000 
–1 –0,006667 0 0,000000 0,000000 
0 0,000000 1 0,000071 0,000083 
1 0,006667 1 0,000352 0,000411 
2 0,013333 1 0,000908 0,001060 
3 0,020000 1 0,001731 0,002019 
4 0,026667 1 0,002813 0,003278 
5 0,033333 1 0,004145 0,004828 
~ ~ ~ ~ ~ 
24 0,160000 1 0,067877 0,077876 
25 0,166667 1 0,072816 0,083476 
26 0,173333 1 0,077874 0,089205 
27 0,180000 1 0,083047 0,095056 
28 0,186667 1 0,088331 0,101024 
29 0,193333 1 0,093719 0,107102 
30 0,200000 1 0,099208 0,113286 
31 0,206667 1 0,104794 0,119570 
32 0,213333 1 0,110471 0,125949 
33 0,220000 1 0,116236 0,132418 
34 0,226667 1 0,122085 0,138972 
35 0,233333 1 0,128013 0,145605 
36 0,240000 1 0,134016 0,152314 
37 0,246667 1 0,140091 0,159094 
~ ~ ~ ~ ~ 
175 1,166667 1 0,862416 0,895701 
176 1,173333 1 0,864968 0,897941 
177 1,180000 1 0,867484 0,900145 
178 1,186667 1 0,869964 0,902312 
179 1,193333 1 0,872410 0,904445 
180 1,200000 1 0,874821 0,906542 
181 1,206667 1 0,877197 0,908605 
182 1,213333 1 0,879540 0,910633 
183 1,220000 1 0,881849 0,912628 
184 1,226667 1 0,884125 0,914589 
185 1,233333 1 0,886367 0,916517 
186 1,240000 1 0,888577 0,918412 
187 1,246667 1 0,890755 0,920276 
188 1,253333 1 0,892900 0,922107 
189 1,260000 1 0,895014 0,923907 
190 1,266667 1 0,897096 0,925676 
191 1,273333 1 0,899147 0,927414 L 375/206 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
192 1,280000 1 0,901168 0,929121 
193 1,286667 1 0,903158 0,930799 
194 1,293333 1 0,905117 0,932448 
195 1,300000 1 0,907047 0,934067 
~ ~ ~ ~ ~ 
 
 B tabula –  Pakāpjveida ievades signāla un Besela filtrētā izvades signāla vērtības 
pirmajā un otrajā atkārtojuma ciklā 
 2.3. Dūmu vērtību aprēķināšana
 
   Še turpmāk iekļautajā shēmā ir parādīta galīgās dūmu vērtības noteikšanas vispārīgā 
procedūra. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/207
 
Speed A A apgriezieni 
Speed B B apgriezieni 
Speed C C apgriezieni 
Load Step 1 Slodzes pakāpe 1 
Load Step 2 Slodzes pakāpe 2 
Load Step 3 Slodzes pakāpe 3 
Raw opacity values N [%] Neapstrādātas dūmainības vērtības N [%] 
Conversion to light absorption coefficient k [1/m] Pārrēķins gaismas absorbcijas koeficientā k [1/m] 
Filtering with Bessel filter Filtrēšana ar Besela filtru 
Selection of maximum k value (p eak )  for each Maksimālās k vērtības ( maksimuma )  izvēle L 375/208 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
speed and load step  visiem apgriezieniem un slodzes stadijām 
Cycle validation for each speed Cikla validācija visiem apgriezieniem 
Calculation of mean smoke value for each speed Vidējās dūmu vērtības aprēķins visiem 
apgriezieniem 
Calculation of the final smoke value Galīgās dūmu vērtības aprēķins 
 
  Izmērītās neapstrādātās dūmainības signāla rādījumi un nefiltrētās un filtrētās gaismas 
absorbcijas koeficienti (k vērtība) ELR testa pirmajā slodzes pakāpē ir iekļauti b) attēlā, 
norādot filtrētās k zīmes maksimālo vērtību Y max1,A (maksimumu). Attiecīgi C tabulā ir 
indeksa i, laika (150 Hz parauga ņemšanas frekvence), neapstrādātās gāzes dūmainības, 
nefiltrētā k un filtrētā k skaitliskās vērtības. Filtrēšanā izmantotas šā pielikuma 2.2. punktā sastādītā Besela algoritma konstantes. Tā kā datu ir daudz, tabulā ir iekļautas tikai tās dūmu zīmju daļas, kas atrodas ap sākumu un maksimumu. 
                 
Opacity N [%] Dūmainība N [%] 
Opacity N Dūmainība N 
Unfiltered smoke k Nefiltrētu dūmu k 
Filtered smoke k Filtrētu dūmu k 
Time Laiks 
Peak Maksimums 
 
   b) attēls – Nefiltrētu dūmu k un filtrētu dūmu k izmērītās dūmainības N rādījumi     Maksimuma vērtību (i = 272) aprēķina, pieņemot šādus C tabulas datus. Tāpat aprēķina 
visas pārējās atsevišķās dūmu vērtības.Uzsākot algoritmu, s
-1, s -2, y -1 un y -2 ir iestatīti uz 
nulli. 
   k vērtības aprēķins (4. pielikuma 1. papildinājuma 6.3.1. punkts):   B.   Opacity N [%] 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/209
L A (m) 0,430 
Indekss I 272 
N (%) 16,783 
S 271 (m–1) 0,427392 
S 270 (m–1) 0,427532 
Y 271 (m–1) 0,542383 
Y 270 (m–1) 0,542337 
 
 
k = – ⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗100783 . 161 ln430 . 01 = 0,427252 m–1 
 
 Šī vērtība atbilst S 272 šādā vienādojumā. 
   Besela vidējās dūmu vērtības aprēķins (4. pielikuma 1. papildinājuma 6.3.2. punkts):    Šajā vienādojumā izmanto iepriekšējā 2.2. punktā minētās Besela konstantes. Faktiskā 
nefiltrētā k vērtība, ko aprēķina, kā iepriekš aprakstīts, atbilst S
272 (S i). S 271 (S i–1) un S 270 
(S i–2) ir abas iepriekšējās nefiltrētās k vērtības, Y 271 (Y i–1) un Y 270 (Y i–2) ir abas iepriekšējās 
filtrētās k vērtības. 
   Y
272 = 0,542383+8,272777*10–5*(0,427252+2*0,427392+0,427532–4*0,542337)+ 
0,968410*(0,542383–0,542337) = 0,542389 m–1 
   Šī vērtība atbilst Y
max1,A  šādā vienādojumā. 
   Galīgās dūmu vērtības aprēķins (4. pielikuma 1. papildinājuma 6.3.3. punkts)    Katra dūmu rādījuma maksimālo filtrēto k vērtību izmanto turpmākajā aprēķinā. Pieņem 
šādas vērtības: 
  
 
Y max(m–1)
Apgriezieni 
 1. cikls 
 2. cikls 
 3. cikls 
 
 
A 
  
0,5424 
  
0,5435 
  
0,5587 
 
 
B 
  
0,5596 
  
0,5400 
  
0,5389 
 
 
C 
  
0,4912 
  
0,5207 
  
0,5177 
 
 L 375/210 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 SV A = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587) / 3 =  0,5482 m–1 
  SV
B = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389) / 3 =  0,5462 m–1 
  SV
C = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177) / 3 =  0,5099 m–1 
 
 SV  = (0,43*0,5482)+(0,56*0,5462)+(0,01*0,5099) = 0,5467 m–1 
  
Cikla validācija (4. pielikuma 1. papildinājuma 3.4. punkts) 
   Pirms SV aprēķināšanas cikls jāvalidē, aprēķinot dūmu relatīvās standartnovirzes visos 
trijos ciklos atbilstīgi visiem apgriezieniem. 
  
  
Šajā piemērā 15 procentu validācijas kritērijs ir izpildīts atbilstīgi visiem apgriezieniem. 
   
Apgriezieni 
  
Vidējais SV (m
–1)
  
Absolūtā standartnovirze 
(m–1) 
  
Relatīvā standartnovirze 
(%) 
 
 
A 
  
0,5482 
  
0,0091 
  
1,7 
 
 
B 
  
0,5462 
  
0,0116 
  
2,1 
 
 
C 
  
0,5099 
  
0,0162 
  
3,2 
 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/211
C tabula  
 Dūmainības N vērtības, nefiltrētā un filtrētā k vērtība slodzes pakāpes sākumā 
Nefilt rētā Filtrētā
Indekss I L aiks  D ūmainība N k–vērtība k–vērtība 
[–] [s] [%] [m– 1] [m– 1] 
–2 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 
–1 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 
0 0,000000  0,000000 0,000000 0,000000  
1 0,006667  0,020000 0,000 465 0,000000  
2 0,013333  0,020000 0,000 465 0,000000  
3 0,020000  0,020000 0,000 465 0,000000  
4 0,026667  0,020000 0,000 465 0,00000 1 
5 0,033333  0,020000 0,000 465 0,00000 2 
6 0,040000  0,020000 0,000 465 0,00000 2 
7 0,046667  0,020000 0,000 465 0,000003  
8 0,053333  0,020000 0,000 465 0,00000 4 
9 0,060000  0,020000 0,000 465 0,000005  
10 0,066667  0,020000 0,000 465 0,000006  
11 0,073333  0,020000 0,000 465 0,000008  
12 0,080000  0,020000 0,000 465 0,000009  
13 0,086667  0,020000 0,000 465 0,0000 11 
14 0,093333  0,020000 0,000 465 0,0000 12 
15 0,100000  0,192000 0,004469 0,0000 14 
16 0,106667  0,212000 0,004935 0,0000 18 
17 0,113333  0,212000 0,004935 0,0000 22 
18 0,120000  0,212000 0,004935 0,0000 28 
19 0,126667  0,343000 0,007990 0,000036  
20 0,133333  0,566000 0,013200 0,0000 47 
21 0,140000  0,889000 0,020767 0,00006 1 
22 0,146667  0,929000 0,021706 0,00008 2 
23 0,153333  0,929000 0,021706 0,000 109 
24 0,160000  1 ,263000 0,029559 0,000 143 
25 0,166667  1 ,455000 0,034086 0,000 185 
26 0,173333  1 ,697000 0,03980 4 0,000 237 
27 0,180000  2 ,030000 0,047695 0,00030 1 
28 0,186667  2 ,081000 0,048906 0,000378  
29 0,193333  2 ,081000 0,048906 0,000 469 
30 0,200000  2 ,424000 0,057067 0,000573  
31 0,206667  2 ,475000 0,058 282 0,000693  
32 0,213333  2 ,475000 0,058 282 0,0008 27 
33 0,220000  2 ,808000 0,066 237 0,000977  
34 0,226667  3,010000 0,071075 0,001144 
35 0,233333  3,253000 0,076909 0,001328 
36 0,240000  3,606000 0,085 410 0,001533 
37 0,246667  3,960000 0,093966 0,001758 
38 0,253333  4 ,455000 0,105983 0,002007 
39 0,260000  4 ,818000 0,114836 0,002283 
40 0,266667  5,020000 0,119776 0,002587 
~ ~ ~ ~ ~ 
 L 375/212 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
C tabula (turpinājums)  
 Dūmainības N vērtības, nefiltrētā un filtrētā k vērtība ap Y max1,A  (≡ maksimuma vērtība, 
kas norādīta ar izceltu skaitli) 
Nefiltrēta Filtrēta
Indekss i Laiks  Dūmainība N k –vērtīb a k–vērtīb a 
[–] [s] [%] [m– 1] [m– 1] 
259 1 ,726667 17 ,182000 0 ,438429 0 ,538856 
260 1 ,733333 16 ,949000 0 ,431896 0 ,539423 
261 1 ,740000 16 ,788000 0 ,427392 0 ,539936 
262 1 ,746667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,540396 
263 1 ,753333 16 ,788000 0 ,427392 0 ,540805 
264 1 ,760000 16 ,798000 0 ,427671 0 ,541163 
265 1 ,766667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,541473 
266 1 ,773333 16 ,788000 0 ,427392 0 ,541735 
267 1 ,780000 16 ,788000 0 ,427392 0 ,541951 
268 1 ,786667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542123 
269 1 ,793333 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542251 
270 1 ,800000 16 ,793000 0 ,427532 0 ,542337 
271 1 ,806667 16 ,788000 0 ,427392 0 ,542383 
272 1 ,813333 16 ,783000 0 ,427252 0 ,542389 
273 1 ,820000 16 ,780000 0 ,427168 0 ,542357 
274 1 ,826667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542288 
275 1 ,833333 16 ,778000 0 ,427112 0 ,542183 
276 1 ,840000 16 ,808000 0 ,427951 0 ,542043 
277 1 ,846667 16 ,768000 0 ,426833 0 ,541870 
278 1 ,853333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,541662 
279 1 ,860000 16 ,010000 0 ,405750 0 ,541418 
280 1 ,866667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,541136 
281 1 ,873333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,540819 
282 1 ,880000 16 ,000000 0 ,405473 0 ,540466 
283 1 ,886667 16 ,010000 0 ,405750 0 ,540080 
284 1 ,893333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,539663 
285 1 ,900000 16 ,394000 0 ,416406 0 ,539216 
286 1 ,906667 16 ,404000 0 ,416685 0 ,538744 
287 1 ,913333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,538245 
288 1 ,920000 16 ,394000 0 ,416406 0 ,537722 
289 1 ,926667 16 ,384000 0 ,416128 0 ,537175 
290 1 ,933333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,536604 
291 1 ,940000 16 ,010000 0 ,405750 0 ,536009 
292 1 ,946667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,535389 
293 1 ,953333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,534745 
294 1 ,960000 16 ,212000 0 ,411349 0 ,534079 
295 1 ,966667 16 ,394000 0 ,416406 0 ,533394 
296 1 ,973333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,532691 
297 1 ,980000 16 ,192000 0 ,410794 0 ,531971 
298 1 ,986667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,531233 
299 1 ,993333 16 ,000000 0 ,405473 0 ,530477 
300 2 ,000000 16 ,000000 0 ,405473 0 ,529704 
~ ~ ~ ~ ~ 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/213
 
3. ETC  TESTS 
  
3.1. Gāzveida emisija (dīzeļmotoriem)  
   PDP -CVS sistēmai pieņem šādus testa rezultātus. 
 
V
0 (m3/apgr.) 0,1776 
N p (apgr.) 23073 
p B (kPa) 98,0 
p 1 (kPa) 2,3 
T (K) 322,5 
H a  (g/kg) 12,8 
NO x conce (ppm) 53,7 
NO x concd (ppm) 0,4 
CO  conce (ppm) 38,9 
CO  concd (ppm) 1,0 
HC  conce (ppm) bez nošķīrēja  9,00 
HC  concd (ppm) bez nošķīrēja 3,02 
HC  conce (ppm) ar nošķīrēju 1,20 
HC  concd (ppm) ar nošķīrēju 0,65 
CO 2,conce (%) 0,723 
W act (kWh) 62,72 
    Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas aprēķins (4. pielikuma 2. papildinājuma 4.1. punkts):   
M
TOTW  = 1,293 * 0,1776 * 23073 * (98,0 – 2,3) * 273 / (101,3 * 322,5) 
 = 4237,2 kg 
   NO
x korekcijas koeficienta aprēķins (4. pielikuma 2. papildinājuma 4.2. punkts): 
  1.03910.71)- (12.8 0.0182-11KD H, =⋅=  
 
NMHC koncentrācijas aprēķins ar NMC  metodi (4. pielikuma 2. papildinājuma 
4.3.1. punkts), pieņemot, ka metāna efektivitāte ir 0,04 un etāna efektivitāte ir 0,98:  
ppm 7.91= 0.04- 0.981.2- 0.04)-(1×9.0= NMHCconce  L 375/214 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 
ppm 2.39= 0.04- 0.980.65- 0.04)-(1×3.02= NMHCconcd  
 
 Fona koriģēto koncentrāciju aprēķins (4. pielikuma 2. papildinājuma 4.3.1.1. punkts)    Pieņem C
1H 1,8 sastāva dīzeļdegvielu. 
  
13.6(1.8/4)) (1 (3.76 (1.8/2)11100 Fs =+⋅ + +⋅ =  
  
18.69
10 38.9) (9.00 0.72313.6DF4 -=
⋅ + +=  
 
NO x conc   = 53,7 – 0,4 · (1 – (1/18,69)) = 53,3 ppm 
 CO
conc   = 38,9 – 1,0 · (1 – (1/18,69)) = 37,9 ppm 
 HC
conc   = 9,00 – 3,02 · (1 – (1/18,69)) = 6,14 ppm 
 
NMHC conc = 7,91 – 2,39 · (1 – (1/18,69)) = 5,65 ppm 
  
 Emisijas masas plūsmas aprēķins (4. pielikuma 2. papildinājuma 4.3.1. punkts):   
NO
x mass = 0,001587 · 53,3 · 1,039 · 4237,2 = 372,391 g 
 CO
mass = 0,000966 · 37,9   · 4237,2  = 155,129 g 
 HC
mass = 0,000479 · 6,14 · 4237,2  = 12,462 g 
 
NMHC mass = 0,000479 · 5,65 · 4237,2  = 11,467 g 
 
 Īpatnējās emisijas aprēķins (4. pielikuma 2. papildinājuma 4.4. punkts):   
h g/kW 5.94 62.72 / 372.391 NOx = =  
 
h g/kW 2.47 62.72 / 155.129 CO = =  
 
h g/kW 0.199 62.72 / 12.462 HC = =  
 
g/kWh 0.183 62.72 / 11.467 NMHC = =  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/215
 
3.2. Makrodaļiņu emisija (dīzeļmotoriem)  
  
 PDP -CVS sistēmai ar divkāršo atšķaidīšanu pieņem šādus testa rezultātus. 
 
M TOTW (kg) 4237,2 
M f,p (mg) 3,030 
M f,b (mg) 0,044 
M TOT (kg) 2,159 
M SEC (kg) 0,909 
M d (mg) 0,341 
M DIL (kg) 1,245 
DF 18,69 
W act (kWh) 62,72 
  Emisijas masas aprēķins (4. pielikuma 2. papildinājuma 5.1. punkts):   
M
f = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg 
  
M SAM = 2,159 – 0,909 = 1,250 kg 
 
g 42 . 1010002 . 4237
250 . 1074 . 3PTmass = ∗ =  
 
 Fona koriģētās emisijas masas aprēķins (4. pielikuma 2. papildinājuma 5.1. punkts):  
g  9.32  10002 . 4237
69 . 1811245 . 1341 . 0
250 . 1074 . 3PTmass = ∗ ⎥
⎦⎤
⎢
⎣⎡
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗ − =  
 
Īpatnējās emisijas aprēķins (4. pielikuma 2. papildinājuma 5.2. punkts):  
 
g/kWh  5.94 62.72  /  372.391 NOx = =  
g/kWh  2.47 62.72  /  155.129 CO = =  
g/kWh  0.199 62.72  /  12.462  HC = =  
  
3.3. Gāzveida emisija (CNG motoriem)  
  
PDP -CVS sistēmai pieņem šādus testa rezultātus. 
 L 375/216 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 
M TOTW (kg)  4237,2 
H a (g/kg)  12,8 
NO x conce (ppm)  17,2 
NO x concd (ppm)  0,4 
CO  conce (ppm)  44,3 
CO  concd (ppm)  1,0 
HC  conce (ppm) bez nosķīrēja  27,0 
HC  concd (ppm) bez nošķīrēja  2,02 
HC  conce (ppm) ar nošķīrēju  18,0 
HC  concd (ppm) ar nošķīrēju  0,65 
CH 4 conce (ppm)  18,0 
CH 4 concd (ppm)  1,1 
CO 2,conce (%)  0,723 
W act (kWh)  62,72 
 
NO x korekcijas koeficienta aprēķins (4. pielikuma 2. papildinājuma 4.2. punkts): 
 
1.074=10.71)- (12.8× 0.0329-11= KG H,  
 
NMHC koncentrācijas aprēķins (4. pielikuma 2. papildinājuma 4.3.1. punkts): 
 a) GC metode 
  
NMHC
conce = 27,0 – 18,0 = 9,0 ppm 
 
b) NMC  metode 
  Pieņem 0,04 metāna efektivitāti un 0,98 etāna efektivitāti (skatīt 4. pielikuma 5. papildinājuma 1.8.4. punktu). 
 
mpp 8.4 0.04- 0.9818.0- 0.04)-(1 27.0NMHCconce =⋅=  
 
ppm 1.37 0.04- 0.980.65- 0.04)-(1 2.02NMHCconcd =⋅=  
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/217
 
Fona koriģēto koncentrāciju aprēķins (4. pielikuma 2. papildinājuma 4.3.1.1. punkts) 
 Pieņem 100 % metāna degvielu ar sastāvu C
1H 4:  
 
9.5(4/4)))(1 (3.76 (4/2)11100 FS =+× + +⋅ =  
 
13.01
10 44.3) (27.0 0.7239.5DF4 -=
⋅ + +=  
 
NMHC fona koncentrācija, aprēķinot ar GC metodi, ir starpība starp HC concd un CH4 concd. 
 
NO x conc = 17,2 – 0,4 ·  (1 – (1/13,01)) = 16,8 ppm 
 
CO conc = 44,3 – 1,0 ·  (1 – (1/13,01)) = 43,4 ppm 
 
NMHC conc = 8,4 – 1,37 ·  (1 – (1/13,01)) = 7,13 ppm  ( NMC  metode) 
 
NMHC conc = 9,0 – 0,92 ·  (1 – (1/13,01)) = 8,15 ppm  ( GC metode) 
 
CH 4 conc = 18,0 – 1,1 ·  (1 – (1/13,01)) = 17,0 ppm  ( GC metode) 
  
Emisijas masas plūsmas aprēķins (4. pielikuma 2. papildinājuma 4.3.1. punkts): 
  
NO x mass = 0,001587 ·  16,8 ·  1,074 ·  4237,2 =121,330 g 
 CO
mass = 0,000966 ·  43,4   ·  4237,2 = 177,642 g 
 
NMHC mass = 0,000516 ·  7,13 ·  4237,2 = 15,589 g  ( NMC  metode) 
 
NMHC mass = 0,000516 ·  8,15 ·  4237,2 = 17,819 g  ( GC metode) 
 CH
4 mass = 0,000552 ·  17,0 ·  4237,2 = 39,762 g  ( GC metode) 
  
Īpatnējās emisijas aprēķins (4. pielikuma 2. papildinājuma 4.4. punkts): 
 
x NO = 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh 
 
CO = 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh 
 
NMHC  = 15,589/62,72  = 0,249 g/kWh  ( NMC  metode) 
 
NMHC  = 17,819/62,72  = 0,284 g/kWh  ( GC metode) L 375/218 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 
4CH  = 39,762/62,72  = 0,634 g/kWh  ( GC metode) 
 
4. λ-NOBĪDES KOEFICIENTS (S λ) 
 4.1. λ-nobīdes koeficienta (S
λ) aprēķins  5/ 
 
100*O - 4m + n100% inertuma - 12 = S
2⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛λ  
 kur: 
  S
λ  = λ-nobīdes koeficients, 
 inertuma % = inerto gāzu tilpuma % degvielā (t.i., N 2, CO 2, He u.c.), 
 O 2*  = sākotnējā skābekļa tilpuma % degvielā, 
 n un m   = attiecinājums pret vidējo CnHm, kas norāda ogļūdeņražus degvielā, t. 
i.: 
  
100% diluent1..100% C5100% C4100% C3100% C2100% CH1
n5 4 3 2 4
−+⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
=  
 
 
100% diluent1..100% H C8100% H C6100% H C4100% CH4
m8 3 6 2 4 2 4
−+⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
=  
diluent% atšķaidītāja % 
 
  kur:   CH
4  = metāna tilpuma % degvielā; 
 C 2 = visu C 2 ogļūdeņražu (piemēram, C 2H 6, C 2H 4 u.c.) tilpuma % degvielā; 
 C 3 = visu C 3 ogļūdeņražu (piemēram, C 3H 8, C 3H 6 u.c.) tilpuma % degvielā; 
 C 4 = visu C 4 ogļūdeņražu (piemēram, C 4H 10, C 4H 8 u.c.) tilpuma % degvielā; 
 C 5 = visu C 5 ogļūdeņražu (piemēram, C 5H 12, C 5H 10 u.c.) tilpuma % degvielā; 
 atšķaidītājs = atšķaidīšanas gāzu (t.i., O 2*, N 2, CO 2, He u.c.) tilpuma % degvielā. 
 
                     
5/ Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels:  SAE J1829, June 1987. 
 John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill, 1988, Chapter 3.4. “Combustion 
stoichiometry” 
 (68. līdz 72. lapa). 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/219
 
4.2.  λ–nobīdes koeficienta Sλ aprēķina piemēri  
 
  1. piemērs: G 25: CH 4 = 86%, N 2 = 14% (tilpuma) 
 
 
1  =  86 . 086 . 0 =  
10014 -  186 . 0   1 =  
100%  diluent -  1..   +  100% C2  +  100% CH1
 =  n2 4
∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
  
4  =  86 . 086 . 0   4 =  
100%  diluent -  1..    +  100% H C4  +  100% CH4
 = m 4 2 4
∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
 
16 . 1  =  
44 +  1  x  10014 -  12 =  
100* O -  4m +  n100%  inert -  12 =  S
2⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛λ  
inert% inertuma % 
diluent% atšķaidītāja % 
 
 
2. piemērs: GR: CH 4 = 87 %, C 2H 6 = 13 % (tilpuma) 
  
13 . 1  =  113 . 1 =  
1000 -  113 . 0 2  +  87 . 0 1 =  
100%  diluent -  1..   +  100% C2  +  100% CH1
 =  n2 4
∗ ∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
  
 
26 . 4  =  113 . 0 6  +  87 . 0 4 =  
100%  diluent -  1..    +  100% H C6  +  100% CH4
 = m 6 2 4
∗ ∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
 
911 . 0  =  
426 . 4 +  1.13   1000 -  12 =  
100* O -  4m +  n100%  inert -  12 =  S
2⎟⎠⎞⎜⎝⎛∗ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛λ  
 
inert% inertuma % 
diluent% atšķaidītāja % 
 
 3. piemērs: ASV: CH 4 = 89 %, C 2H 6 = 4,5 %, C 3H 8 = 2,3 %, C 6H 14 = 0,2 %, O 2 = 0,6 %, 
N 2 = 4% 
 
 L 375/220 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
()11 . 1  =  
1004  +  0,64 -  1002 . 0 4  +  023 . 0 3  +  045 . 0 2  +  89 . 0 1 =  
100%  diluent -  1..   +  100% C2x  +  100% CH1x
 =  n2 4
∗ ∗ ∗ ∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
 
  
24 . 4  =  
1004  +  6 . 0 -  1002 . 0 14  +  023 . 0 8  +  045 . 0 4  + 89 . 0 4 =  =  
100%  diluent -  1100% H C8  +  ..    +  100% H C6  +  100% H C4  +  100% CH4
 = m 8 3 6 2 4 2 4
∗ ∗ ∗ ∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
 
96 . 0  =  
1006 . 0 -  424 . 4 +  1.11   1004 -  12 =  
100* O -  4m +  n100%  inert -  12 =  S
2⎟⎠⎞⎜⎝⎛∗ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛λ  
inert% inertuma % 
diluent% atšķaidītāja % 
 
__________ 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/221
 
9. pielikums  
 
ĪPAŠAS TEHNISKĀS PRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ ETANOLA DĪZEĻMOTORIEM 
 
 Uz etanola dīzeļmotoru testa procedūrām, kas noteiktas šo noteikumu 4. pielikumā, attiecas šādi īpaši attiecīgo punktu, vienādojumu un koeficientu grozījumi.  4. pielikuma 1. papildinājumā
 
 4.2. Korekcija pārejai no sausa stāvokļa uz mitru 
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛⋅ +=
AIRWFUELFH
GG2.57711.877F  
 
 4.3. NO
x korekcija atbilstīgi mitrumam un temperatūrai 
298) (T B 10.71) (H A 11K
a aD H,− ⋅ + − ⋅ +=  
 
  kur:  A = 0181 G
FUEL/G AIRD – 00266, 
 B = – 0123 G FUEL/G AIRD + 000954, 
 T a = gaisa temperatūra, K, 
 H a = ieplūdes gaisa mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa. 
 4.4. Daļiņu masas caurplūduma aprēķins   Daļiņu masas caurplūdums (g/h) katram režīmam jāaprēķina šādi, pieņemot, ka izplūdes 
gāzes blīvums ir 1,272 kg/m
3 pie 273 K (0°C) un 101,3 kPa: 
  (1) NO
x mass = 0001613 ·  NO x conc ·  K H,D ·  G EXHW  
  (2) CO
mass = 0000982 ·  CO conc  ·  G EXHW  
  (3) HC
mass = 0000809 ·  HC conc ·  K H,D ·  G EXHW , 
  kur NO
x conc, CO conc, HC conc 1/ ir vidējās koncentrācijas (ppm) neapstrādātajās izplūdes 
gāzēs, un tās nosaka saskaņā ar 4.1. punktu. 
 
                     
1/ Pamatojoties uz C1 ekvivalentu. L 375/222 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 Ja pēc izvēles gāzveida emisiju nosaka ar pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, tad 
jāizmanto šādas formulas: 
  
 (1) NO x mass = 0001587 ·  NO x conc ·  K H,D ·  G TOTW  
  (2) CO
mass = 0000966 ·  CO conc  ·  G TOTW  
  (3) HC
mass = 0000795 ·  HC conc·  G TOTW , 
  kur NO
x conc, CO conc, HC conc 1/ ir vidējās koriģētās fona koncentrācijas (ppm) atšķaidītajā 
izplūdes gāzē katrā režīmā, un tās nosaka saskaņā ar 4. pielikuma 2. papildinājuma 4.3.1.1. punktu. 
 4. pielikuma 2. papildinājumā
 
 Noteikumu 2. papildinājuma 3.1., 3.4., 3.8.3. un 5. punkts neattiecas tikai uz dīzeļmotoriem. Minētie punkti attiecas arī uz etanola dīzeļmotoriem.  4.2. Testa apstākļiem jābūt tādiem, lai gaisa temperatūra un mitrums motora ieplūdē testā 
atbilstu standarta apstākļiem. Standartam jābūt 6 ∀ 0,5 g ūdens uz kg sausa gaisa 298 ∀ 3 K 
temperatūrā. Šajās robežās vairs nedrīkst koriģēt NO
x. Tests nav spēkā, ja šie apstākļi nav 
ievēroti. 
 4.3. Emisijas masas plūsmas aprēķins  4.3.1.  Nemainīgas masas plūsmas sistēmas    Sistēmām ar siltummaini piesārņotāju masa (g/testā) jānosaka pēc šādiem vienādojumiem:    
 (1) NO
X mass = 0.001587 ·  NO X conc ·  K H,D ·  M TOTW  (ar etanolu darbināmiem motoriem) 
   (2) CO 
mass = 0.000966 ·  CO conc M TOTW  (ar etanolu darbināmiem motoriem) 
   (3) HC 
mass = 0.000794 ·  HC conc ·  M TOTW ' (ar etanolu darbināmiem motoriem), 
  
 kur:   NO
x conc, CO conc, HC conc, 1/ NMHC conc = integrētās vidējās koriģētās fona koncentrācijas 
ciklā (obligātas attiecībā uz NO x un HC) vai maisiņos izmērītās vidējās koriģētās fona 
koncentrācijas ciklā, ppm; 
  M
TOTW  = atšķaidīto izplūdes gāzu kopējā masa ciklā saskaņā ar 4.1. punktu, kg. 
 
                     
1 /  Pamatojoties uz C1 ekvivalentu.  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/223
 
4.3.1.1. Atbilstīgi fonam koriģēto koncentrāciju noteikšana 
   Gāzveida piesārņotāju vidējā fona koncentrācija atšķaidīšanas gaisā jāatskaita no 
izmērītajām koncentrācijām, lai iegūtu piesārņotāju tīrās koncentrācijas. Fona koncentrāciju vidējās vērtības var noteikt ar paraugu maisiņu metodi vai ar nepārtrauktiem mērījumiem un integrēšanu. Izmanto šādu formulu. 
 
conc = conc
e – conc d * (1 – (1/DF)),  
 kur:    conc = tā attiecīgā piesārņotāja koncentrācija atšķaidītajās izplūdes gāzēs, kas koriģēta 
atbilstīgi attiecīgā piesārņotāja daudzumam atšķaidīšanas gaisā, ppm, 
  conc
e = attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, ko mēra atšķaidītajās izplūdes gāzēs, ppm, 
  conc
d = attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, ko mēra atšķaidīšanas gaisā, ppm, 
  DF = atšķaidījuma pakāpe.      Atšķaidījuma pakāpe jāaprēķina šādi:   
DF = 
4-10*)conceCO+conceHC(+conce,2COSF
 
    kur:    CO
2,conce  = CO 2 koncentrācija atšķaidītajās izplūdes gāzēs, tilpuma %, 
 HC conce  = HC koncentrācija atšķaidītajās izplūdes gāzēs, ppm C1, 
 CO conce  = CO koncentrācija atšķaidītajās izplūdes gāzēs, ppm, 
 F S  = stehiometriskais koeficients. 
   Sausā stāvoklī mērītās koncentrācijas jāpārrēķina mitra stāvokļa koncentrācijās saskaņā ar 
4. pielikuma 1. papildinājuma 4.2. punktu. 
   Stehiometriskais koeficients parastā sastāva degvielai (CH
αO ßN Y) jāaprēķina šādi: 
F S = 
2γ
2β -  4α1 3.762α11100
+ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛+ ⋅ + +⋅  
 
 Ja degvielas sastāvs nav zināms, tad alternatīvi var lietot šādus stehiometriskos 
koeficientus: L 375/224 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 
 F S (etanolam) = 12,3. 
 4.3.2. Plūsmas kompensācijas sistēmas   Sistēmās bez siltummaiņa piesārņotāju masa (g/testā) jānosaka, aprēķinot momentāno 
emisijas masu un integrējot momentānās vērtības visā ciklā. Arī fona korekcija jāpiemēro tieši momentānās koncentrācijas vērtībai. Piemēro šādas formulas:  (1) NO
x mass = 
  (2) CO
mass = 
 
(3) HC mass = 
   kur:   conc
e = attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, ko mēra atšķaidītajās izplūdes gāzēs, 
ppm, 
  conc
d = attiecīgā piesārņotāja koncentrācija, ko mēra atšķaidīšanas gaisā, ppm, 
  M
TOTW,I  = atšķaidīto izplūdes gāzu momentānā masa (skatīt 4.1. punktu), kg, 
  M
TOTW  = atšķaidīto izplūdes gāzu kopējā masa ciklā (skatīt 4.1. punktu), kg, 
  DF = atšķaidījuma pakāpe, kas noteikta 4.3.1.1. punktā.  4.4. Īpatnējās emisijas aprēķins   Visu atsevišķo sastāvdaļu īpatnējā emisija (g/kWh) jāaprēķina šādi:  
 
act mass x x W/ NO=NO  
 
 act massW/ CO=CO  
 
 act massW/ HC=HC  ∑
=∗ − ⋅ ⋅ − ⋅ ⋅n
1 iconc TOTW i , conc i TOTW, 0.000966) 1/DF) (1 CO (M 0.000966) CO (Md e
∑
=∗ − ∗ ∗ − ∗ ∗n
1 iconc TOTW i , conc i TOTW, 0.000479) 1/DF) (1 HC (M 0.000479) HC (Md e∑
=⋅ − ⋅ ⋅ − ⋅ ⋅n
1 iconcd x TOTW i conce, x i TOTW, 0.001587) 1/DF) (1 NO (M 0.001587) NO (M27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/225
 
 
  
 kur: 
   W
act = cikla faktiskais darbs, kas noteikts 3.9.2. punktā, kWh. 
  
____________  L 375/226 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Noteikumi Nr. 83 1. lapa 
Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas 
(ANO/EEK) Noteikumi Nr. 83 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu 
apstiprināšanu attiecībā uz piesārņojošo vielu emisiju atkarībā no 
motoram nepieciešamās degvielas veida 
 
 
 
3. 
pārstrādātais izdevum s  
 
Ietverot vis us spēkā esošos te k stu s līdz: 
 Ietverot vis us spēkā esošos te k stu s līdz 05. grozījum u sērijai — spēkā stā šanā s diena: 2001. gada 29. marts 05. grozī ju m u sērijas 1. papild ināju m s — spē kā stā šanā s diena: 2001. gada 1 2. septembris  05. grozī ju m u sērijas 2. papild ināju m s — spē kā stā šanā s diena: 2002. gada 2 1. februāris 
05. grozī ju m u sērijas 1. labo jum s sas kaņā ar Depozitāro paziņoju m u C.N.111.200 2. TREA TIES-1  
 datēts ar 200 2. gada 8.  februāri 05. grozī ju m u sērijas 2. labo jum s sas kaņā ar Depozitāro paziņoju m u C.N.883.200 3. TREA TIES-1   datēts ar 200 3. gada 2.  septembri 05. grozī ju m u sērijas 3. papild ināju m s — spē kā stā šanā s diena: 2004. gada 2 7. februāris 05. grozī ju m u sērijas 4. papild ināju m s — spē kā stā šanā s diena: 2004. gada 1 2. augu sts 
05. grozī ju m u sērijas 3. labo jum s sas kaņā ar Depozitāro paziņoju m u C.N. 1038.20 04. TRE ATIES-1 
 datēts ar 200 4. gada 4.  oktobr i 05. grozī ju m u sērijas 5. papild ināju m s — spē kā stā šanā s diena: 2005. gada 4.  aprīlis 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/227