LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 279/2

Līgums par strādnieku veselības aizsardzību, pareizi rīkojoties ar un lietojot kristālisko silīcija dioksīdu un produktus, kuru sastāvā tas ietilpst

(2006/C 279/02)

Pielikumi ir pieejami zem www.nepsi.eu

(1) Ņemot vērā, ka kristāliskais silīcija dioksīds lielos daudzumos ir sastopams dabā un veido apmēram 12 % zemes garozas un, ka kristāliskais silīcija dioksīds ietilpst vairāku citu dabisko minerālu un minerālvielu produktu sastāvā.

(2) Ņemot vērā, ka rūpniecībā plaši tiek izmantotas divas silīcija dioksīda kristāliskās formas — kvarcs un kristobalīts un, kas abas tiek pārdotas kā smiltis, kas ir graudaina viela, vai kā milti, kas sastāv no daļiņām, kuru diametrs ir mazāks par 0,1 milimetru.

(3) Ņemot vērā, ka kristāliskais silīcija dioksīds un materiāli/produkti/izejvielas, kas satur kristālisko silīcija dioksīdu, tiek pielietoti dažādās nozarēs, ieskaitot, bet neaprobežojoties ar ķīmisko rūpniecību, keramikas ražošanu, celtniecību, kosmētikas un mazgājamo līdzekļu ražošanu, elektronisko rūpniecību, metālliešanu, stikla rūpniecību, dārzkopību, izklaides industriju, metālrūpniecību un mašīnbūvi, gruntskārtu, ieskaitot krāsu ražošanu un farmaceitisko rūpniecību, kā arī kā filtrēšanas līdzeklis vairākās nozarēs.

(4) Ņemot vērā, ka Eiropas Komisijas Zinātniskā Komiteja darba vides riska limitu noteikšanai (SCOEL) (1) cita starpā ir secinājusi, ka “kristāliskā silīcija dioksīda putekļu ieelpošanas galvenās sekas cilvēka organismā ir silikoze”. Pieejamā informācija ļauj secināt, ka cilvēkiem, kuri slimo ar silikozi, palielinās risks saslimt ar plaušu vēzi, bet tāda, šķiet, nav personām, kas neslimo ar silikozi, lai gan tās ir pakļautas silīcija dioksīda putekļu iedarbībai karjeros un keramikas uzņēmumos. Tātad, novēršot saslimšanu ar silikozi, tiek arī samazināts risks saslimt ar vēzi. Tā kā nav iespējams skaidri noteikt silikozes attīstības sākuma līmeni, tad jebkuras saskares mazināšana nozīmē mazāku risku saslimt ar silikozi.

(5) Ņemot vērā, ka pastāv šķietamas liecības, ka dažādās nozarēs ieelpojamā kristāliskā silīcija dioksīda iedarbības līmenis ir atšķirīgs.

(6) Ņemot vērā, ka plaušu vēža epidemioloģijā ir vairāki blakus faktori, kā. piemēram, smēķēšana, radons un policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži.

(7) Ņemot vērā, ka uz doto brīdi ES līmenī nav noteikts darba vides riska limits ieelpojamam kristāliskajam silīcija dioksīdam, bet atsevišķās valstīs šie darba vides riska limiti atšķiras.

(8) Ņemot vērā, ka dažādu aspektu ietekmē ieelpojamais kristāliskais silīcija dioksīds atšķiras — kaut vai ņemot vērā šīs vielas plašo izplatību dabā — no citām problēmām, kuru risinājumu parasti regulē likumi par darba drošību. Saskaņā ar augšminēto, šis Līgums, kas daudzos aspektos ir unikāls, ir atbilstošs instruments saskaņā ar ko iespējams risināt ar minēto vielu saistītās problēmas.

(9) Ņemot vērā, ka Līdzēji darbojas stingrā pārliecībā, ka Līgums veicinās darbavietu saglabāšanu, kā arī nodrošinās nozares un iesaistīto uzņēmumu ekonomisko attīstību.

(10) Ņemot vērā, ka Līdzēji darīs visu iespējamo, lai panāktu Līguma piemērošanu visos uzņēmumos, visās nozarēs, kuras tās pārstāv.

(11) Ņemot vērā, ka Līdzēji rīkojas saskaņā ar EK Līguma 139. panta (1) un (2) punktu.

Atsaucoties uz visu augšminēto, Līdzēji noslēdz sekojošu Līgumu par profilaksi un strādnieku veselības aizsardzību, pareizi apstrādājot, izmantojot un pielietojot kristālisko silīcija dioksīdu un produktus, kuru sastāvā tas ietilpst.

1. pants

Mērķi

Līguma mērķi ir

— strādājošo un citu personu veselības aizsardzība gadījumos, kad strādājošie un citas personas savās darbavietās ir pakļautas ieelpojamā kristāliskā silīcija dioksīda iedarbībai, strādājot ar materiāliem/produktiem/izejvielām, kas satur kristālisko silīcija dioksīdu.

— samazināt līdz minimumam ieelpojamā kristāliskā silīcija dioksīda iedarbību darbavietā, pielietojot šeit aprakstīto Labu Praksi, lai nepieļautu, likvidētu vai samazinātu veselības risku darba vidē, kas saistīts ar ieelpojamo kristālisko silīcija dioksīdu.

— vairot zināšanas par ieelpojama kristāliska silīcija dioksīda iespējamo iedarbību uz veselību un par Labu Praksi.

2. pants

Darbības sfēra

(1) Līgums attiecas uz kristāliska silīcija dioksīda, kā arī to saturošu materiālu/produktu/izejvielu ražošanu un lietošanu, kā rezultātā iespējama personu pakļaušana ieelpojamā kristāliskā silīcija dioksīda iedarbībai. Pakļauto nozaru aprasti minēti šī Līguma Pielikumā Nr. 5.

(2) Līguma darbības sfēra attiecas arī saistītajām papildus aktivitātēm, kā, piemēram, apstrāde, uzglabāšana un transportēšana. Vienošanās attiecas arī uz mobilajām darbavietām. Mobilajās darbavietās var tikt piemēroti speciāli noteikumi.

(3) Līgums attiecas uz Līdzējiem, Darba devējiem un Darba ņēmējiem kā tālāk noteikts un norādīts.

3. pants

Definīcijas

(1) “Darba devējs(-i)” ir atsevišķi uzņēmumi, kurus tieši vai netieši pārstāv šī Līguma Puses, kas pārstāv rūpniecību.

(2) “Darba ņēmēji” ir strādnieki, kurus tieši vai netieši pārstāv šī Līguma Puses, kas pārstāv darba ņēmējus, kuri regulāri vai laiku pa laikam ir pakļauti ieelpojama kristāliska silīcija dioksīda iedarbībai. Darba ņēmēji ir strādnieki, kas strādā pusslodzi, pilnu slodzi vai, kas pieņemti darbā uz noteiktu laiku, kā arī citi strādnieki, kas strādā Darba devēja tiešā pakļautībā (piemēram, palīgstrādnieki).

(3) “Strādnieku pārstāvji” ir strādnieku pārstāvji ar noteiktu atbildību par strādnieku drošību un veselību: personas, jebkura attiecīgi iecelta persona, izvēlēta vai nozīmētas saskaņā ar likumu un/vai praksi, lai pārstāvētu strādniekus, gadījumā, ja rodas problēmas sakarā ar strādājošo drošību un veselības aizsardzību darba laikā.

(4) “Līdzēji” ir šī Līguma parakstītāji.

(5) “Ieelpojamais kristāliskais silīcija dioksīds” ir ieelpotas kristāliskā silīcija dioksīda daļiņas, kas iekļūst elpošanas ceļos bez skropstiņām. Alveolārie apzīmējumi, kas ir paraugu ņemšanas instrumentu mērķa specifikācija, ir definēti saskaņā ar Eiropas Standarta EN 481 § 5.3. Darba vides gaiss — Aerogēno daļiņu definēšana to mērīšanai gaisā.

(6) “Laba Prakse” ir Padomes Direktīvas 89/391 un Direktīvas 98/24 II daļas vispārīgie principi, kas tālāk attīstīti un ilustrēti šī Līguma pielikumā Nr. 1 un, kas laiku pa laikam var tikt atjaunoti.

(7) “Objekts” ir vieta, kur sastopams ieelpojamais kristāliskais silīcija dioksīds. Uzglabāšanas vieta un transports tiek uzskatīti par atsevišķiem objektiem, ja vien tie nav saistīti ar ražošanas vai pielietošanas objektu. Par atsevišķiem objektiem uzskatāmas arī mobilās darbavietas.

(8) “Nepiemērošana” nozīmē šī Līguma neievērošanu (ieskaitot Labu Praksi), kā tas augstāk definēts punktā (6) un kā rezultātā notiek Darba ņēmēju pakļaušana augstākam ieelpojamā kristāliskā silīcija dioksīda līmenim, kas var apdraudēt veselību un no kā bija iespējams izvairīties, rīkojoties saskaņā ar Labu Praksi.

(9) “Nacionālā prakse” ir varas iestāžu izdotas vai industrijā pieņemtas vadlīnijas vai standarti, kas nav likumi vai noteikumi.

4. pants

Principi

(1) Līdzēji sadarbojas, lai vairotu zināšanas par ieelpojamā kristāliskā silīcija dioksīda ietekmi uz veselību, šajā nolūkā veicot pētījumus un kontroli, kā arī popularizējot Labu Praksi.

(2) Līdzēji atzīst, ka ir nepieciešama Eiropas mēroga stratēģija, kas vērsta uz ieelpojama kristāliskā silīcija dioksīda iedarbības profilaksi. Taču Līguma parakstīšana nenozīmē, ka tiek atzīta nekontrolēta iedarbība attiecīgajā nozarē vai faktiska iedarbība visā nozarē.

(3) Līdzēji atzīst, ka joprojām piemērojami Padomes Direktīvas 89/391 un Direktīvas 98/24 vispārējie principi par strādnieku veselības un drošības aizsardzību pret riskiem darbavietā, kas saistīti ar ķīmiskiem reaģentiem (it sevišķi 4. pants: riska konstatēšana un novērtēšana; 5. pants: riska profilakse; 6. pants: pasākumi nelaimes gadījumu un ārkārtas situāciju gadījumā; 8. pants: strādnieku informēšana un apmācīšana).

(4) Līdzēji vienojas, ka kristāliskais silīcija dioksīds un materiāli/produkti/izejvielas, kas satur kristālisko silīcija dioksīdu, kā tās aprakstīts Līguma Pielikumā Nr. 5., ir nepieciešamas un bieži arī neaizstājamas sastāvdaļas/komponenti daudzu rūpniecisku un citu profesionālu darbu veikšanā, kas veicina darba vietu saglabāšanu un nodrošina šo nozaru un uzņēmumu ekonomisko attīstību, balsoties uz ko, to ražošana un plaša pielietošana ir jāturpina.

(5) Līdzēji vienojas, ka, ieviešot “Labu Praksi”, kas aprakstīta Līguma Pielikumā Nr. 1, tiks dots efektīvs ieguldījums risku pārvaldīšanā, novēršot, vai kur tas pašlaik nav iespējams, līdz minimumam samazinot ieelpojamā kristāliskā silīcija iedarbību, pielietojot piemērotus profilakses pasākumus saskaņā ar Padomes Direktīvas 98/24 II daļu.

(6) Vienošanās neietekmē Darba devēja un Darba ņēmēja pienākumu ievērot nacionālos un ES likumus strādnieku veselības aizsardzības un darba drošības jomā.

(7) Gadījumā ja piemērojamās Nacionālās prakses prasības ir stingrākas par šā Līguma prasībām, Darba devēji un Darba ņēmēji vadās pēc Nacionālās prakses noteikumiem.

5. pants

Laba Prakse

(1) Līdzēji kopīgi apstiprina Labu Praksi, kā tas aprakstīts Līguma Pielikumā Nr. 1;

(2) Darba devēji, Darba ņēmēji un Strādnieku pārstāvji kopīgi darīs visu iespējamo, lai ieviestu Labu Praksi Objekta līmenī, apmērā, kādā tas iespējams, ieskaitot arī attiecībā uz personām, kas nav darba ņēmēji, taču ir pakļautas darba vides riskam Objektā, kā, piemēram, apakšuzņēmēji (piemēram, iekļaujot, ja iespējams Labas Prakses nosacījumus noslēgto līgumu noteikumos).

(3) Līguma Pielikums Nr. 1, var tikt piemērots saskaņā ar Līguma Pielikumā Nr. 7, aprakstīto procedūru.

(4) Darba devēji apņemas sistemātiski organizēt apmācību par Pareizas Prakses piemērošanu, un Darba ņēmēji, uz kuriem tas attiecas, apņemas piedalīties šādās apmācībās (2).

6. pants

Uzraudzība

(1) Labas Prakses īstenošanas mērķim katrā Objektā tiks piemērota monitoringa sistēma. Šajā nolūkā Darba devējs katrā objektā uzdod vienam Darba ņēmējam (piemēram, objekta vadītājam) kontrolēt Lapas Prakses īstenošanu. Viņš/viņa pēc pieprasījuma sniedz uzraudzības pārskatu personai, kas iecelta saskaņā ar punktu (2).

(2) Saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/391 7. pantu, Darba devējs ieceļ personu, kas regulāri uzrauga Labas Prakses piemērošanu/nepiemērošanu. Viņš/viņa uztur sakarus ar personām, kas ieceltas saskaņā ar augstāk minēto punktu (1) pēc grafika/procedūras, kas izstrādāta saskaņā ar viņa/viņas pienākumiem pēc konsultācijām ar uzņēmuma padomi un Strādnieku pārstāvjiem, ja tādi pastāv.

(3) Veicot putekļu uzraudzību, Darba devēji rīkojas saskaņā ar piemērojama Putekļu monitoringa protokolu(-iem), kā norādīts Pielikumā Nr. 2. Protokolu(s) var piemērot konkrētām mazāku Objektu vajadzībām, kā arī pieļaujama izlases veida Objektu izraudzīšanās, ja attiecīgajās nozarēs ir daudz mazu Objektu.

7. pants

Ziņošana, uzlabojumi

(1) Darba devējiem un Darba ņēmējiem sadarbojoties ar Strādnieku pārstāvjiem ar kopīgiem spēkiem un nepārtraukti ir jācenšas ievērot Labu Praksi un uzlabot tās piemērošanu

(2) Par Labas prakses izmantošanu/neizmantošanu darba devēji ziņo ar 6. panta punktā (2) ieceltās personas starpniecību reizi divos gados, pirmoreiz 2008. gadā (informācija par 2007. gadu).

Ziņojuma formu kopīgi izstrādājuši visi Līdzēji, un tā pieejama kā Līguma Pielikums Nr. 3.

(3) Līdzēji vienojas, ka nepielietošanas gadījumu skaits attiecībā uz katru Darba devēju progresējoši samazināsies šī Līguma darbības laikā, ja vien šādu nepielietošanas situāciju skaits nav tik mazs, ka tālāks uzlabojums nav iespējams; tādā gadījumā Darba devējs apņemas darīt visu, lai saglabātu līdzšinējo stāvokli.

(4) Attiecīgais Līdzējs iesniedz Padomei konsolidēto ziņojumu saskaņā ar augstāk norādīto punktu (2). Ja kādā no Objektiem atkārtoti netiek piemēroti Labas Prakses noteikumi, tad konsolidētajam ziņojumam pievienojams šo Objektu saraksts.

8. pants

Padome

Princips

Padomes galvenais mērķis ir apzināt esošās problēmas un ieteikt iespējamos risinājumus. Padome ir vienīgā institūcija, kas uzrauga šā Līguma piemērošanu un skaidrošanu.

Uzdevumi

Padome izskata ziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar 7. pantu un, vēlākais, nākamā gada 30. jūnijā publicē Kopējo ziņojumu par pielietošanu, nepielietošanu un uzlabojumiem, norādot pielietošanas/nepielietošanas līmeni katrā nozares sektorā, minot augstāk minētā iemeslus, kā arī piedāvājot rekomendācijas. Kopējais ziņojums tiek nosūtīts Līdzējiem un to dalībniekiem, Eiropas Komisijai un valsts iestādēm, kas atbildīgas par darba drošību; ziņojumam jābūt ar atzīmi “konfidenciāla biznesa informācija”. Ja vēlams, var tikt izdots publiski pieejamas ziņojuma pārskats. 2007. gada jūnija Kopējā ziņojuma forma būs atšķirīga — tas būs vienkāršs apkopojums, kurā izmantota Līdzēju sniegtā informācija un aprakstīta ieviešanas pakāpe un veiktie sagatavošanas darbi pirmajam rezultātu ziņojumam 2008. gadā.

Atkārtotas nepiemērošanas gadījumos, kas radusies atkārtotas un nepamatotas bezdarbības rezultātā neieviešot korektīvas dabas pasākumus, Padome lemj par pasākumiem, kas veicami šādas situācijas risināšanai.

Papildus augstāk minētajiem uzdevumiem Padome veic sekojošus uzdevumus: (a) apspriež un pieņem lēmumus par jautājumiem, kas ir būtiski Līguma izpildei; (b) risina strīdus un skaidrojuma problēmas, kas radušās Līguma sakarā, ieskaitot jautājumus, ko izvirzījuši atsevišķi Līdzēji, Darba devēji un Darba ņēmēji; (c) sniedz ieteikumus par iespējamajām Līguma izmaiņām; (d) sazinās ar trešajām pusēm; un (e) piemēro Labu Praksi atbilstoši Pielikumam Nr. 7.

Sastāvs

Padome sastāv no Līdzēju pārstāvjiem, ko Līdzēji attiecīgi iecēluši Līguma parakstīšanas dienā uz četriem gadiem, ar vienādu Darba devēju un Darba ņēmēju pārstāvju skaitu. Līdzēji ir tiesīgi tajā pašā brīdī vai arī, ja nepieciešams, kādā vēlākā laika posmā, iecelt katram Padomes Loceklim vienu vietnieku, kas ir tiesīgs piedalīties sēdēs kopā ar Padomes locekli kā klusais novērotājs vai arī nepieciešamības gadījumā aizstāj to, lai nodrošinātu nepārtrauktību un pienācīgu ekspertīzi. Padomes locekļu skaitam jābūt tādam, lai Padome būtu darba spējīga, bet ne lielākam par 30 (t.i. 15/15), ieskaitot priekšsēdētājus, kas minēti Pielikumā Nr. 6, 3. pantā. Ja kāds no Līdzējiem uzteic vai atkāpjas no Līguma, vai arī pārstāj eksistēt, vai arī, ja Padomes pilnvaru termiņa laikā Līgumam pievienojas jauns Līdzējs, tad Līdzēji attiecīgi maina savu pārstāvju skaitu Padomē, taču nepārsniedzot kopējo maksimāli pieļaujamo skaitu. Līdzēji, kurus Padomē nepārstāv Padomes locekļi vai to vietnieki, Padomei ir jāuzklausa, un tiem ir tiesības piedalīties viņiem saistošu jautājumu apspriešanā. Padomes noteikumi aprakstīti Līguma Pielikumā Nr. 6.

Lēmumu pieņemšana

Padome lēmumus cenšas pieņemt vienbalsīgi. Taču gadījumā, ja vienbalsīga lēmuma pieņemšana nav iespējama, Padome lēmumus pieņem ar dubultu kvalificētu balsu vairākumu — 75 % gan Darba ņēmēju, gan Darba devēju pārstāvju balsu. Piemēram, ja Padome sastāv no 30 locekļiem (15 no Darba ņēmēju puses un 15 no Darba devēju puses), tad lēmuma pieņemšanai no katras puses vajadzīgas vismaz 12 balsis.

Sekretariāts

Parakstot Līgumu Līdzēji izveido sekretariātu, kas palīdz Padomei darbā.

9. pants

Konfidencialitāte

(1) Visa veida mutvārdu un rakstiska saziņa starp Līdzējiem un to dalībniekiem par Līguma piemērošanu ir konfidenciāla un nav pieejama kādai trešajai pusei, ja vien šādu informācijas izpaušanu nenosaka piemērojamie tiesību akti.

(2) Augstāk, punktā (1) minētais konfidencialitātes nosacījums neattiecas uz sekojošo:

— Kopējo ziņojumu, kas tiek nosūtīts tikai 8. panta punktā (2) norādītajām personām un organizācijām.

— Kopsavilkumu, kas var būt pieejams trešām personām;

— Padomes Priekšsēdētāju kopējiem nepieciešamajiem kontaktiem ar trešajām personām,

— Nepieciešamo informācijas apriti starp Līdzējiem un to dalībniekiem, ja vien šāda informācija attiecas uz šiem dalībniekiem.

(3) Ziņojumos minēto uzņēmumu nosaukumi var tikt izpaust tikai tiem Līdzēju dalībniekiem, uz kuriem tas attiecas, ja vien Padome saskaņā ar 8. panta punktu (2) nelemj citādi. Personām, kuras saņem minēto informāciju, jāievēro Līgumā izklāstītās konfidencialitātes prasības.

(4) Ja tiek pārkāpti punkti (1) un (3), tad cietušais Līdzējs un/vai tā dalībniekiem ir tiesības uzsākt tiesvedību saskaņā ar attiecīgās valsts civiltiesībām.

10. pants

Veselības stāvokļa pārbaude

Arodveselības ārsts/darba higiēnas speciālists vai līdzvērtīga uzņēmuma iekšēja vai ārēja iestāde, kas attiecīgi iecelta darbam Objektā, saskaņā ar nacionālo valsts likumdošanu, Padomes Direktīvas 98/24 10. pantu un Veselības pārbaudes protokolu, kā aprakstīts Pielikumā Nr. 8 nosaka veicamo medicīnisko pārbaužu apjomu.

11. pants

Pētījumi — Datu vākšana

Līdzēji apspriež pētījumu un datu trūkumus un sniedz ieteikumus par pētniecisko darbu, kā, piemēram, par drošākiem produktiem vai procedūrām, kam pirms pielietošanas nepieciešams veikt risku novērtēšanu. Līdzēji arī sniedz ieteikumus par datu vākšanas projektiem, ko paredzēts īstenot nākotnē. Iepriekšējo pētījumu saraksts pievienots Līguma Pielikumā Nr. 4

12. pants

Līguma termiņš — grozījumi

(1) Līgums ir spēkā vismaz četrus gadus, un tā darbības laiks automātiski pagarinās vēl uz diviem gadiem. Līdzēji ir tiesīgi Līgumu uzteikt, par to paziņojot vienu gadu iepriekš.

(2) Līgums zaudē spēku, ja visi tā Līdzēji vairs nepārstāv savas rūpniecības nozares vai arī, ja divu Līdzēju vietā, kas attiecīgi pārstāv Darba devējus un Darba ņēmējus vienā un tajā pašā rūpniecības nozarē, paliek tikai viens Līdzējs.

(3) Līdzējiem ir tiesības jebkurā laikā bez brīdinājuma uzteikt Līgumu, ja Līgumu uzteicis otrs Līdzējs, kas pārstāv to pašu nozari, vai arī tad, ja minētais Līdzējs šo nozari vairs nepārstāv (“reciprocitāte”).

(4) Ja nākotnē tiks iesniegts apstiprināšanai ES likums par kristālisko silīcija dioksīdu, tad Līdzēji organizēs tikšanos, lai novērtētu iesniegtā likumprojekta ietekmi uz Līgumu.

13. pants

Līdzēju maiņa

(1) Līgumam var pievienoties un to var parakstīt arī citi Līdzēji.

(2) Līgums ir saistošs Līdzēju tiesību pārņēmējiem

14. pants

Dažādi

(1) No Līguma izriet tikai tādas tiesības un pienākumi, kas aprakstīti Līgumā.

(2) Visi strīdi par Līguma skaidrošanu un piemērošanu izskatāmi Padomē, un, ņemot vērā Līguma unikālo veidu, nav pakļaujami nacionālo tiesu jurisdikcijai. Jebkādas citas prasības un strīdi saistībā ar šo Līgumu tiks izskatīti saskaņā ar atbildētāja(-ju) mītnes zemes tiesību aktiem un tiesu jurisdikciju, atbilstošas piekritības tiesā, atbildētāja(-ju) dzīvesvietā.

(3) Līgums tiks pārtulkots visās ES oficiālajās valodās. Līguma skaidrošanas mērķim saistošs ir Līguma teksts angļu valodā.

(4) Ja atklājas atšķirības starp Labu Praksi un attiecīgās jurisdikcijas Nacionālo praksi, tad Nacionālās prakses piemērošana saskaņā ar 4. panta punktu (7) nav uzskatāma par nepiemērošanas gadījumu, kā minēts 3. panta punktā (8).

15. pants

Stāšanās spēkā

Līgums stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad to parakstījuši pirmie divi Līdzēji, no kurām viens pārstāv Darba devējus, bet otrs — Darba ņēmējus vienā un tajā pašā rūpniecības nozarē, ja vien tobrīd Līgums ir pārtulkots visās oficiālajās ES valodās.

1. Pielikums [Laba Prakse (Labas Prakses Rokasgrāmata)]

2. Pielikums [Putekļu monitoringa protokols]

3. Pielikums [Ziņojuma forma]

4. Pielikums [Pētījumu projektu saraksts]

5. Pielikums [Rūpniecības nozaru apraksti]

6. Pielikums [Padome — Sekretariāts]

7. Pielikums [Labas Prakses piemērošanas procedūra]

8. Pielikums [Veselības pārbaudes protokols par silikozi]

Parakstīts 2006. g. 25. aprīlī Puses: APFE — Eiropas stiklšķiedras ražotāju asociācija BIBM — Betona saliekamproduktu ražotāju starptautiskais birojs CAEF — Eiropas lietuvju asociācija CEEMET — Metālapstrādes, mašīnbūves un tehnoloģiskās rūpniecības Eiropas darba devēju padome CERAME-UNIE — Eiropas keramikas rūpniecības apvienība CEMBUREAU — Eiropas cementa asociācija EMCEF — Eiropas Kalnrūpniecības, ķīmiskās un enerģētiskās nozares darbinieku federācija EMF — Eiropas Metalurģiskās rūpniecības darbinieku federācija EMO — Eiropas Javas ražotāju organizācija EURIMA — Eiropas Izolācijas materiālu ražotāju asociācija EUROMINES — Eiropas Kalnrūpniecības asociācija EURO-ROC — Eiropas un starptautiskā dabisko akmeņu apstrādes rūpniecības federācija ESGA — Eiropas Speciālā stikla asociācija FEVE — Eiropas Konteineru stikla federācija GEPVP — Eiropas Plakanā stikla ražotāju asociācija IMA-Europe — Rūpniecisko minerālvielu uzņēmumu asociācija UEPG — Eiropas Minerālo pildvielu asociācija

(1) SCOEL SUM Doc 94-final par ieelpojamo kristālisko silīcija dioksīdu, 2003. g. jūnijs.

(2) Skat. Padomes Direktīvas 89/391 13. pantu.