ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdības ierosinātā tiesneša VAJDA kunga pilnvaru termiņš beigsies 2024. gada 6. oktobrī vai dienā, kad Apvienotā Karaliste izstāsies no Eiropas Savienības, atkarībā no tā, kurš no abiem termiņiem iestāsies pirmais. Savukārt ģenerāladvokāta pilnvaru termiņš beigsies 2024. gada 6. oktobrī.
(2)

Turklāt Protokola Nr. 3 par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem, kas grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2015/2422 (1), 48. pantā ir paredzēts, ka, sākot ar 2019. gada 1. septembri, Vispārējā tiesā ir pa diviem tiesnešiem no katras dalībvalsts. Minētās regulas 2. panta c) punktā ir paredzēts, ka pieciem tiesnešiem no tiem deviņiem papildu tiesnešiem, ko ieceļ no 2019. gada 1. septembra, pilnvaru termiņš beidzas 2025. gada 31. augustā.
(1)

Tiesas četrpadsmit tiesnešu un četru ģenerāladvokātu pilnvaru termiņš beigsies 2015. gada 6. oktobrī. Turklāt ar Padomes Lēmumu 2013/336/ES (1) Tiesas ģenerāladvokātu skaits no 2015. gada 7. oktobra ir palielināts līdz vienpadsmit. Līdz ar to būtu jāieceļ jauni ģenerāladvokāti laikposmam no 2015. gada 7. oktobra līdz 2021. gada 6. oktobrim.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 321/72

Labojums Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmumā 2011/50/ES (2010. gada 15. oktobris) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses

( “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 25, 2011. gada 28. janvāris )

Lēmuma 2011/50/ES publikāciju uzskata par spēku zaudējušu.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 334/51

Labojums Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmumā 2011/181/ES (2010. gada 15. oktobris) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses

( “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 79, 2011. gada 25. marts )

Lēmuma 2011/181/ES publikāciju uzskata par spēku zaudējušu.
Oficiālais Vēstnesis L 277 , 28/10/2003 Lpp. 0016 - 0016



Lēmums, ko valstu vai valdību vadītāju līmenī, savstarpēji vienojoties, pieņēmušas to dalībvalstu valdības, kuru valūta ir eiro (2003. gada 16. oktobris), ar ko ieceļ Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju (2003/767/EK) TO EIROPAS KOPIENAS DALĪBVALSTU VAI VALDĪBU VADĪTĀJI, KURU VALŪTA IR EIRO, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 112. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 122. panta 4. punktu, kā arī 11.2. pantu un 43.3. pantu Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, ņemot vērā Padomes ieteikumu [1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2], ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Padomes atzinumu [3], tā kā: (1) Eiropas Centrālās bankas prezidents Vims Dausenberga kungs (Wim Duisenberg) vēstulē, kas datēta ar 2003. gada 9. janvāri, paziņoja Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram par to, ka viņš ir iecerējis 2003. gada 9. jūlijā atkāpties no Bankas priekšsēdētāja amata. (2) Vims Dausenberga kungs vēstulē Eiropadomes priekšsēdētājam, kas datēta ar 2003. gada 17. aprīli, piekrita palikt amatā līdz dienai, kad tiks iecelts viņa amata pārņēmējs, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Žanu-Klodu TRIŠE kungu (Jean–Claude TRICHET) ieceļ Eiropas Centrālās bankas prezidenta amatā uz pilnvaru laiku, kas ir astoņi gadi, sākot no 2003. gada 1. novembra; Vima Dausenberga kunga atkāpšanās no amata ir pieņemta, un tā stājas spēkā minētajā dienā. 2. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, 2003. gada 16. oktobrī Priekšsēdētājs S. Berlusconi [1] OV L 181, 19.7.2003., 45. lpp. [2] Atzinums sniegts 2003. gada 23. septembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). [3] OV C 187, 7.8.2003., 16. lpp. --------------------------------------------------
Official Journal L 184 , 13/07/2002 P. 0024 - 0025



DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS, KAS PIEŅEMTS PADOMES SANĀKSMĒ (2002. gada 25. jūnijs), par pagaidu piemērošanu dalībvalstu pārstāvju iekšējam nolīgumam, kas pieņemts Padomes sanāksmē, par tā Kopienas atbalsta finansēšanu un administrēšanu, kas tiek veikts saskaņā ar finanšu protokolu, kas pievienots partnerattiecību nolīgumam, ko Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis un Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis noslēgušas 2000. gada 23. jūnijā, un par finansiālas palīdzības piešķiršanu tām aizjūras zemēm un teritorijām, uz kurām attiecas EK Līguma ceturtā daļa (2002/579/EK) EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, TIEKOTIES PADOMES SANĀKSMĒ, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, kas noslēgts Kotonū (Beninā) 2000. gada 23. jūnijā, turpmāk tekstā "ĀKK un EK nolīgums", tā kā: (1) ĀKK un EK nolīgums nestāsies spēkā, kamēr nebūs izpildītas katras dalībvalsts konstitucionālās prasības saskaņā ar tā 93. pantu. (2) ĀKK un EK vēstnieku komiteja 28. februārī pieņēma lēmumu, ar kuru apstiprināja pagaidu pasākumus, kas piemērojami līdz 2000. gada 1. augustam. (3) Saskaņā ar ĀKK un EK Ceturtās konvencijas 366. panta 3. punktu, kurā grozījumi izdarīti ar nolīgumu, kurš noslēgts 1995. gada 4. novembrī Maurīcijā, ĀKK un EK ministru padome ar Lēmumu Nr. 1/2000[1] pieņēma pagaidu pasākumus, kas attiecas uz laikposmu no 2000. gada 2. augusta līdz 2002. gada 1. jūnijam. (4) ĀKK un EK ministru padome ar Lēmumu Nr. 1/2002 grozīja minēto Lēmumu Nr. 1/2000, pagarinot tā piemērošanas laiku līdz brīdim, kad stājas spēkā ĀKK un EK nolīgums. (5) Saskaņā ar Lēmuma Nr. 1/2002 6. pantu dalībvalstīm un Kopienai būs jāveic attiecīgi pasākumi pagaidu pasākumu ieviešanai. (6) Dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomes sanāksmē, panāca vienošanos par iekšējo nolīgumu par finansēšanu un administrēšanu Kopienas atbalstam ĀKK valstīs, kas atbilst noteikumiem par nolīguma plānošanu un ieviešanu. Šis nolīgums nestāsies spēkā, kamēr to nebūs apstiprinājušas visas dalībvalstis saskaņā ar to konstitucionālajām prasībām. (7) Dalībvalstu valdību pārstāvji ar 2000. gada 3. oktobra lēmumu apstiprināja, ka dažus iekšējā nolīguma noteikumus piemēro kā pagaidu normas līdz 2002. gada 1. jūnijam. (8) Minētos iekšējā nolīguma noteikumus jāturpina piemērot kā pagaidu normas līdz brīdim, kad tas stāsies spēkā, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Turpmāk minētos iekšējā nolīguma noteikumus, kas attiecas uz Devīto Eiropas Attīstības fondu, turpina piemērot kā pagaidu normas no šā lēmuma pieņemšanas dienas. 1. Nolīguma 14., 15., 16. pants un 19. panta 1., 2., 3. un 4. punkts par plānošanas procesa ieviešanu. 2. Nolīguma 21. līdz 27. pants, lai ieviestu plānošanas procesu. 3. Nolīguma 29. un 30. pants, lai sagatavotu ieguldījumu mehānisma darbību. 4. Nolīguma 31. pants, lai pieņemtu Finanšu regulu. 2. pants Šo lēmumu piemēro, līdz stājas spēkā iekšējais nolīgums. To publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Luksemburgā, 2002. gada 25. jūnijā priekšsēdētājs H. Matas I Palou [1] OV L 195, 1.8.2000., 46. lpp.
Official Journal L 199 , 05/08/2000 P. 0081 - 0082



DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS (2000. gada 26. jūlijs) par Eiropas Kopienu Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu iecelšanu (2000/491/EK, EOTK, Euratom) EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 223. pantu, ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 32.b pantu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 139. pantu, tā kā: (1) Eiropas Kopienu Tiesas tiesnešu Ninon COLNERIC, David A. O. EDWARD, Peter JANN, P. J. G. KAPTEYN, Antonio Mario LA PERGOLA, José Carlos MOITINHO DE ALMEIDA, Jean-Pierre PUISSOCHET, Hans RAGNEMALM un ģenerāladvokātu Georgios COSMAS, Nial FENNELLY, Philippe LEGER un Antonio SAGGIO pilnvaru laiks beidzas 2000. gada 6. oktobrī. (2) Eiropas Kopienu Tiesas daļējai nomaiņai jānotiek laikposmā no 2000. gada 7. oktobra līdz 2006. gada 6. oktobrim, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1. Ar šo par Eiropas Kopienu Tiesas tiesnešiem uz laikposmu no 2000. gada 7. oktobra līdz 2006. gada 6. oktobrim tiek iecelti: Ninon COLNERIC José Narciso DA CUNHA RODRIGUES David A. O. EDWARD Peter JANN Antonio Mario LA PERGOLA Jean-Pierre PUISSOCHET Christiaan W. A. TIMMERMANS Stig VON BAHR. 2. Ar šo par Eiropas Kopienu Tiesas ģenerāladvokātiem uz laikposmu no 2000. gada 7. oktobra līdz 2006. gada 6. oktobrim tiek iecelti: L. A. GEELHOED Philippe LEGER Christine STIX-HACKL Antonio TIZZANO. 2. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, 2000. gada 26. jūlijā Priekšsēdētājs P. Vimont
Oficiālais Vēstnesis L 317 , 15/12/2000 Lpp. 0375 - 0375



Dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums, kas pieņemts tikšanās laikā padomē (2000. gada 18. septembris), par Iekšējā nolīguma pagaidu piemērošanu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem, tiekoties Padomē, par veicamiem pasākumiem un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu (2000/771/EK) EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, TIEKOTIES PADOMES SANĀKSMĒ, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu, kas tika parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Benina), še turpmāk "ĀAK un EK nolīgums", ņemot vērā Komisijas projektu, tā kā: (1) Saskaņā ar Ceturtās ĀKK un EK konvencijas 366. panta 3. punktu, ĀAK un EK Padome pieņem lēmumu par pārejas posma pasākumiem, ko piemēro laikā starp 2000. gada 2. augustu un ĀKK un EK nolīguma stāšanos spēkā. (2) Šo pārejas pasākumu pieņemšana ir saistīta gandrīz ar visu ĀKK un EK nolīguma noteikumu savlaicīgu īstenošanu, izņemot noteikumus par 9. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu. (3) Dalībvalstis, tiekoties Padomē, ir pieņēmušas Iekšējo nolīgumu par veicamajiem pasākumiem un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK nolīgumu. Šis Iekšējais nolīgums nevar stāties spēkā, kamēr to nav pieņēmusi katra dalībvalsts saskaņā ar tās konstitucionālām prasībām. (4) Saskaņā ar pārejas posma pasākumu 6. pantu, ko piemēro laikā starp 2000. gada 2. augustu un ĀKK un EK nolīguma stāšanos spēkā, dalībvalstīm un Kopienai jāveic vajadzīgie pasākumi to piemērošanai, tās darbojas katra savā uzdevumā. (5) Tādēļ, lai noteiktu procedūras, kas dalībvalstīm jāievēro ĀAK un EK nolīguma savlaicīgas īstenošanas laikā, jāparedz Iekšējā nolīguma pagaidu piemērošana, IR PIEŅĒMUŠAS ŠO LĒMUMU. 1. pants Iekšējā nolīguma noteikumus starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem, tiekoties Padomē, par veicamiem pasākumiem un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu, piemēro uz laiku no 2000. gada 2. augusta. Iekšējā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2 pants Šis lēmums stājas spēkā vienlaicīgi ar pārejas posma pasākumiem ĀAK un EK nolīguma savlaicīgai īstenošanai. Tas paliek spēkā līdz stājas spēkā Iekšējais nolīgums par veicamiem pasākumiem un procedūrām, kas jāievēro, īstenojot ĀKK un EK nolīgumu. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, 2000. gada 18. septembrī Dalībvalstu valdību vārdā — priekšsēdētājs H. Védrine --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 248 , 21/09/1999 Lpp. 0030 - 0031



Eiropas kopienu dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums (1999. gada 15. septembris), ar ko ieceļ Eiropas Kopienu Komisijas priekšsēdētāju un locekļus (1999/627/EK, EOTK, Euratom) EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 214. panta 2. punkta trešo daļu un 215. pantu, ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 10. panta 2. punkta trešo daļu un 12. pantu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta trešo daļu un 128. pantu, tā kā: (1) ņemot vērā līdz 2000. gada 22. janvārim iecelto Komisijas priekšsēdētāja un Komisijas locekļu 1999. gada 16. marta kolektīvo atkāpšanos, dalībvalstu valdību pārstāvji sakarā ar Eiropadomes 1999. gada 24. marta sanāksmi ar deklarāciju kopīgi izvirzīja Romano PRODI kungu kā personu, kuru viņi paredz iecelt par Komisijas priekšsēdētāju; (2) Eiropas Parlaments apstiprināja šo kandidatūru ar 1999. gada 5. maija rezolūciju; (3) deklarācijā, kas datēta ar 1999. gada 9. jūliju, Romano PRODI kungs paziņoja par apspriežu rezultātiem ar dalībvalstu valdībām; (4) dalībvalstu valdību pārstāvji ar 1999. gada 19. jūlija Lēmumu 1999/499/EK, EOTK, Euratom [1], kopīgi vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu, izvirza citas personas, kuras tās paredz iecelt par Komisijas locekļiem, lai aizstātu pašreizējos Komisijas locekļus, kuri ir atkāpušies gan uz savu atlikušo pilnvaru termiņu, kas ilgst līdz 2000. gada 22. janvārim, gan uz nākamajiem pieciem gadiem no 2000. gada 23. janvāra līdz 2005. gada 22. janvārim; (5) 1999. gada 15. septembrī notikušajā balsošanā Eiropas Parlaments apstiprināja šādi izvirzīto priekšsēdētāju un citus Komisijas locekļus gan uz termiņu no 1999. gada 16. septembra līdz 2000. gada 22. janvārim, gan uz nākamajiem pieciem gadiem no 2000. gada 23. janvāra līdz 2005. gada 22. janvārim; (6) ir lietderīgi ļaut jaunajai Komisijai stāties amatā pēc iespējas ātrāk un turpināt darbu pilnu pilnvaru termiņu no 2000. gada 23. janvāra nākamos piecus gadus; tādējādi ar šo lēmumu rīkojums par iecelšanu amatā jāpieņem vienlaicīgi par abiem pilnvaru termiņiem, IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU. 1. pants Ar šo šādas personas ir ieceltas Eiropas Kopienu Komisijā uz laiku no 1999. gada 16. septembra līdz 2000. gada 22. janvārim un uz laiku no 2000. gada 23. janvāra līdz 2005. gada 22. janvārim: - par priekšsēdētāju: - Romano PRODI; - par locekļiem: - Michel BARNIER, - Frits BOLKESTEIN, - Philippe BUSQUIN, - David BYRNE, - Loyola DE PALACIO DEL VALLE LERSUNDI, - Anna DIAMANTOPOULOU, - Franz FISCHLER, - Neil KINNOCK, - Pascal LAMY, - Erkki LIIKANEN, - Mario MONTI, - Poul NIELSON, - Christopher PATTEN, - Viviane REDING, - Michaela SCHREYER, - Pedro Solbess MIRA, - Günter VERHEUGEN, - António VITORINO, - Margot WALLSTRÖM. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā 1999. gada 16. septembrī. 3. pants Šis lēmums ir publicējams Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, 1999. gada 15. septembrī Priekšsēdētājs A. Satuli [1] OV L 194, 27.7.1999., 45. lpp. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0196 - 0196



Šengenas Acquis — Izpildu Komitejas lēmums (1998. gada 21. aprīlis) par statistikas datu apmaiņu attiecībā uz izdotajām vīzām (SCH/Com-ex (98)12) IZPILDU KOMITEJA, ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 9. pantu, ņemot vērā iepriekšminētās konvencijas 16. pantu, tā kā statistikas datu apmaiņa vietējā līmenī par izdotajām un oficiāli atteiktajām vīzām ļaus dažādām pārstāvniecībām gūt ieskatu par vispārējām vīzu pieteikumu tendencēm valstīs, kurās tās atrodas, un par iespējamu pieteikumu pārsūtīšanu no vienas Šengenas partnervalsts pārstāvniecības vai konsulāta uz citu; tā kā minētais pārskats, vietējiem konsulātiem sadarbojoties, ļaus izpētīt novēroto tendenču cēloņus, īpaši saistībā ar visa shopping jeb vīzu pieteikumu iesniegšanu vairākās valstīs, izdarīt secinājumus par nepieciešamo rīcību un vajadzības gadījumā sagatavot nepieciešamos ieteikumus attiecīgajām valsts iestādēm; ņemot vērā diplomātisko pārstāvniecību un konsulātu smago administratīvo slogu, kas rodas no pienākuma apmainīties ar ikmēneša statistikas datiem par izdotajām un oficiāli atteiktajām īstermiņa vīzām saskaņā ar II darba grupas piezīmi Centrālajai grupai SCH/II (95)50 rev. 2; tā kā, no otras puses, ievērojot to, ka vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu izdod tikai izņēmuma gadījumos, ikmēneša statistikas datu apmaiņu vietējā līmenī par šādu vīzu izdošanu jāturpina veikt reizi mēnesī, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. Ar statistikas datiem par izdotajām un oficiāli atteiktajām īstermiņa vīzām, tranzīta vīzām un lidostas tranzīta vīzām apmainās katru ceturksni. 2. Neierobežojot pienākumus, kas izriet no Šengenas Konvencijas 16. panta un izklāstīti Kopīgās konsulārās instrukcijas 14. pielikumā, saskaņā ar kuru Šengenas valstīm 72 stundu laikā jāziņo visi dati, kas saistīti ar ierobežota teritoriālā derīguma vīzu izsniegšanu, Šengenas diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulātiem tiek atgādināti to pienākumi (SCH/Com-ex decl. 4) reizi mēnesī ziņot statistikas datus par ierobežota teritoriālā derīguma vīzām, kas izdotas iepriekšējā mēnesī, un nodot šos datus attiecīgajām centrālajām iestādēm. 3. Atbilstīgi izpilda Kopīgās konsulārās instrukcijas VIII nodaļu [1]. Briselē, 1998. gada 21. aprīlī Priekšsēdētājs J. Vande Lanotte [1] Skatīt dokumentu SCH/Com-ex (99)13. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0408 - 0408



Izpildu Komitejas lēmums (1998. gada 16. decembris) attiecībā uz Rokasgrāmatu par policijas pārrobežu sadarbību (SCH/Com–ex (98)52) IZPILDU KOMITEJA, ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu, ņemot vērā iepriekšminētās konvencijas 2. panta 3. punktu, 3., 7., 39., 40., 41., 46., 47. un 92. pantu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. Ar šo pieņem Šengenas Rokasgrāmatu par policijas pārrobežu sadarbību (dokuments SCH/I (98)90 [1], kas pievienota šim Lēmumam. Ar šo Lēmumu atceļ Izpildu Komitejas 1995. gada 29. jūnija Deklarāciju (dokuments SCH/Com–ex (95) Decl. 2). 2. Šengenas Rokasgrāmata par policijas sadarbību, uzturot sabiedrisko kārtību un drošību (dokuments SCH/I (97)36 Rev. 5), iekļauta Rokasgrāmatā par policijas pārrobežu sadarbību. Ar šo Lēmumu atceļ Izpildu Komitejas 1997. gada 24. jūnija Lēmumu (dokuments SCH/Com–ex (97)6 Rev. 2). 3. Līgumslēdzējas valstis Rokasgrāmatu par policijas pārrobežu sadarbību iekļauj savās instrukcijās un nosūta to policijas dienestiem īstenošanai. 4. Šengenas Sekretariāts atbild par ātršuvēja veida Rokasgrāmatas pastāvīgu atjaunināšanu. Šajā sakarā līgumslēdzējas valstis pastāvīgi ziņo Ģenerālsekretariātam par grozījumiem, kas izdarāmi to informatīvajās valstu lapās. 5. Ik pēc sešiem mēnešiem prezidentvalsts apspriežas ar pārējām valstīm par vajadzību atjaunināt vispārējo daļu un atjaunina Rokasgrāmatu. 6. Prezidentvalsts nosūta Rokasgrāmatu Eiropas Savienībai informācijas nolūkā. Berlīnē, 1998. gada 16. decembrī Priekšsēdētājs C. H. Schapper [1] Ierobežotas aprites dokuments. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0197 - 0198



Izpildu Komitejas lēmums (1998. gada 23. jūnijs) par pasākumiem, kas jāpieņem attiecībā uz valstīm, kuras rada problēmas, izsniedzot dokumentus, kas nepieciešami izraidīšanai no Šengenas teritorijas (SCH/Com–ex(98) 18 rev.) IZPILDU KOMITEJA, ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu, ņemot vērā iepriekšminētās konvencijas 23. pantu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. Pasākumus, kas jāveic attiecībā pret valstīm, kuras rada problēmas, izsniedzot dokumentus, kas nepieciešami izraidīšanai no Šengenas teritorijas, pieņem saskaņā ar procedūru, kas noteikta pievienotajā dokumentā. Ostendē, 1998. gada 23. jūnijā Priekšsēdētājs L. Tobback -------------------------------------------------- SCH/II–Read (98)2 rev. 2 Temats: Pasākumi, kuri jāpieņem attiecībā uz valstīm, kuras rada problēmas, izsniedzot dokumentus, kas nepieciešami izraidīšanai no Šengenas teritorijas Beļģija kā prezidējošā valsts, vairākos pasākumos (Izpildu komitejas 1997. gada 15. decembra sanāksmē Vīnē, Centrālās grupas tikšanās laikā 1998. gada 14. janvārī Brigē un 1998. gada 23. februārī Luksemburgā) izteica gatavību atrisināt problēmas, kas saistītas ar ārvalstnieku atpakaļuzņemšanu. Tas īpaši attiecas uz grūtībām, kas rodas repatriācijas jomā sadarbības trūkuma dēļ starp ārvalstu konsulātiem Šengenas galvaspilsētās, izsniedzot izceļošanas dokumentus. Lai gan ka pašlaik tiek izvērtēti sākotnējie soļi risinājuma rašanai valsts līmenī, vienota Šengenas pieeja šai problēmai var radīt efektīvākus šīs problēmas risinājumus. Viena no pieejām, kuru atbalsta Beļģija, ir šāda: Šengenas valsts atzīst, ka pastāv nopietnas grūtības, lai saņemtu izceļošanas dokumentus nelikumīgi ieceļojušo ārvalstnieku repatriācijai. Šengenas valsts informē savu vēstnieku attiecīgajā valstī un dod viņam norādījumus sagatavot sarakstu ar pasākumiem, kurus veic attiecīgajā valstī kopā ar Šengenas kolēģiem. Šengenas vēstnieki pirmām kārtām var sazināties ar vietējām varas iestādēm, lai brīdinātu tās par problēmām ar attiecīgās valsts pilsoņu atpakaļuzņemšanu un vienotos par ad hoc risinājumiem. Rīcībai vietējā līmenī ir tāda priekšrocība, ka valsts varas iestādes, lai vestu sarunas par savu pilsoņu atpakaļuzņemšanu, dažkārt ir labākā situācijā nekā konsulārais personāls Šengenas galvaspilsētās. Atpakaļuzņemšanas apakšnodaļu informē par jebkādām "vietējā līmeņa darbībām". Centrālā grupa informē Izpildu komiteju par visām veiktajām darbībām un to rezultātiem. Ja šāda sazināšanās nedod vēlamos rezultātus, nepieciešams izmantot citus, stingrākus līdzekļus, lai vēl vairāk apzinātos problēmu, piemēram, attiecībā uz vīzu izsniegšanas politiku. Šos pasākumus izvērtēs vīzu apakšnodaļa. Katra Šengenas valsts saglabā tiesības izlemt, vai tā vēlas vai nevēlas izmantot piedāvātos atbildes pasākumus. --------------------------------------------------
Official Journal L 239 , 22/09/2000 P. 0407 - 0407



IZPILDU KOMITEJAS LĒMUMS (1998. gada 16. decembris) par policijas pārrobežu sadarbību noziedzīgu nodarījumu novēršanas un atklāšanas jomā (SCH/Com-ex (98)51 Rev. 3) IZPILDU KOMITEJA, ņemot vērā Šengenas līguma Īstenošanas konvencijas 39. un 132. pantu, uzsverot vajadzību Šengenas valstīm turpināt uzlabot noziedzīgu nodarījumu novēršanu un atklāšanu, sadarbojoties ciešāk, apstiprinot to, ka šā mērķa sasniegšanai nozīmīga ir policijas savstarpējā palīdzība, kas tiek sniegta saskaņā ar Šengenas Konvencijas 39. pantu, pārliecībā, ka konkrētos gadījumos, kad nav vajadzīga piespiedu līdzekļu pielietošana, var būt nepieciešama tūlītēja policijas sadarbība tiesu iestāžu izpildes struktūru vadībā, lai nodrošinātu, ka pieprasījuma izskatīšanas aizkavēšana neietekmē izmeklēšanas rezultātus, tā kā operatīvās aizsardzības un juridiskas noteiktības iemeslu dēļ ir jāizveido kopējs saraksts, kas nosaka šādas policijas sadarbības apmēru, un jānosaka attiecīgie policijas pieprasījumu nosūtīšanas kanāli, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. Saskaņā ar Šengenas Konvencijas 39. pantā izklāstītajiem mērķiem Šengenas valstis cenšas nodrošināt, lai policijas sadarbība cīņā pret noziedzību ir līmenī, kas nepieciešams ātrai un efektīvai rīcībai pret starptautiska mēroga noziedzniekiem. Šajā nolūkā īpaši svarīgi ir izveidot kopēju sarakstu ar pasākumiem, kurus var pieprasīt un veikt saskaņā ar Šengenas valstu tiesību aktiem tajos gadījumos, kad tiesu un/vai administratīvu iestāžu iepriekšēja piekrišana nav obligāta, un neskarot kontroli, ko tiesu iestādes īsteno šādos jautājumos. Ja ir panākta vienošanās par šādu sarakstu, tad galīgo lēmumu pieņem Centrālā grupa. 2. Neskarot kopējo sarakstu, kurš jāpieņem saskaņā ar 1.punktu, Šengenas valstis, lai iekļautu informatīvajās valstu lapās Rokasgrāmatā par policijas pārrobežu sadarbību, Konvencijas 39. panta 1. punkta izpratnē sarakstā ietver tādus pasākumus, kurus valstu policijas iestādes var pieprasīt un veikt saskaņā ar valstu tiesību aktiem, pamatojoties uz 1. punkta nosacījumiem. 3. Ja valsts tiesību sistēma atļauj, Šengenas valstis var pastiprināt policijas sadarbību noziedzīgu nodarījumu novēršana un atklāšanas jomā, noslēdzot divpusējus nolīgumus un norādot, kādi pasākumi papildus tiem, kas izklāstīti 1. punktā minētājā sarakstā, var attiekties uz policijas savstarpējo palīdzību bez tiesu un/vai administratīvo iestāžu iejaukšanās. Šajos divpusējos nolīgumos norāda arī to, kā policijas pieprasījumus nosūta kompetentajām iestādēm un kā var vienkāršot nosūtītās informācijas kā pierādījuma izmantošanu kriminālajā tiesvedībā. 4. Ar III darba grupas piekrišanu I darba grupa Centrālajai grupai nosūta gada ziņojumu, kurš pamatots uz līgumslēdzēju pušu pieredzi attiecībā uz progresu, kas panākts, uzlabojot policijas sadarbību, novēršot un atklājot noziedzīgus nodarījumus. Berlīnē, 1998. gada 16. decembrī Priekšsēdētājs C. H. Schapper