ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2.

Jebkuram apstiprinājuma pieteikumam pievieno: 3.2.1. rasējumus trīs eksemplāros, kas ir pietiekami detalizēti, lai varētu noteikt HSB ierīces tipu un būtu parādīts tās pretskats (ja vajadzīgs, informāciju par izkliedētāja formēšanu) un šķērsgriezums; kā arī kvēldiega(-u) un ekrāna(-u) rasējumi mērogā 2:1 gan pretskatā, gan sānskatā; rasējumos jānorāda vieta, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un papildu simboliem, attiecībā uz apstiprinājuma marķējuma apli; 3.2.2. īsu tehnisko aprakstu; 3.2.3. šādus paraugus: 3.2.3.1. lai apstiprinātu, ka HSB ierīce izstaro bezkrāsas gaismu: piecus paraugus; 3.2.3.2. lai apstiprinātu, ka HSB ierīce izstaro noteiktas krāsas gaismu: viena tipa divi noteiktas krāsas gaismas ierīces paraugi un pieci bezkrāsas gaismas ierīces paraugi, kas no iesniegtā tipa atšķiras ar to, ka izkliedētājs vai filtrs nav krāsains; 3.2.3.3. attiecībā uz HSB ierīcēm, kas izstaro zināmas krāsas gaismu un atšķiras no bezkrāsas gaismas ierīcēm tikai pēc izstarotās gaismas krāsas, kā arī jau atbilst turpmāk minētajām 6., 7., un 8. punkta prasībām, pietiek, ja turpmāk 9. punktā aprakstīto testu veikšanai tiek iesniegts tikai viens krāsainais gaismas ierīces paraugs. 3.2.4. Izkliedētāja plastikāta materiāla pārbaudes vajadzībām pievieno: 3.2.4.1. trīspadsmit izkliedētājus. 3.2.4.1.1. Sešus no šādiem izkliedētājiem var aizvietot ar sešiem vismaz 60 × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un vidū ir vismaz 15 × 15 mm liela būtībā plakana virsma (ar vismaz 300 mm izliekuma rādiusu); 3.2.4.1.2. katrs šāds izkliedētāja vai plastikāta materiāla paraugs ir izgatavots pēc tādas pašas metodes, kādu paredzēts izmantot masveida ražošanā; 3.2.4.2. atstarotāju, kam var uzmontēt izkliedētāju saskaņā ar ražotāja instrukcijām.
6.5.2.

Ja tā bufera līnija, kas atbilst automobiļa vertikālā izvirzījuma ārējam profilam, atrodas uz cietas virsmas, virsmas liekuma minimālais rādiuss ir 5 mm visos tās punktos, kas no profila līnijas atrodas 20 mm attālumā, virzienā uz iekšpusi, un visos citos gadījumos izliekuma minimālais rādiuss ir 2,5 mm. Šis noteikums attiecas uz to zonas daļu, kas no profila līnijas atrodas 20 mm attālumā, virzienā uz iekšpusi, un kas atrodas starp tiem tangenciālajiem punktiem un to priekšā (vai aizmugurē attiecībā uz aizmugures buferiem), kuru profila līniju veido divas vertikālas plaknes, kas katra attiecībā pret transportlīdzekļa garenvirziena simetrijas plakni veido 15° leņķi (sk. 1. attēlu).
2.12.

Šo noteikumu 6. pielikumā minētie simboli un definīcijas. Av= maksimālā pieļaujamā vadības ass masa tonnās. C= piekabes ar centrāli novietotu masa tonnās, sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu. D= D lielums kN – sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu. Dc= Dc lielums kN piekabēm ar centrāli novietotu asi, sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu. R= velkamā transportlīdzekļa masa tonnās – sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu. T= velkošā transportlīdzekļa masa tonnās – sk. šo noteikumu 2.11.1. punktu. Fa= statiskā celtspēja (kN). Fh= testa spēka horizontālā komponente transportlīdzekļa garenvirziena asij (kN). Fs= testa spēka vertikālā komponente (kN). S= statiskā vertikālā masa (kg). U= seglu ierīcei pieliktā vertikālā masa tonnās. V= V lielums kN – sk. šo noteikumu 2.11.4. punktu. a= tāds līdzvērtīgs vertikālā paātrinājuma faktors piekabju ar centrāli novietotu asi savienojuma punktā, kas ir atkarīgs no velkošā transportlīdzekļa pakaļējās ass vai asu balstiekārtas veida, sk. šo noteikumu 2.11.4. punktu. e= gareniskais attālums no nomontējamo sakabes ierīču lodgalvu savienojuma punkta līdz stiprinājuma punkta vertikālajai plaknei milimetros, sk. 20.c līdz 20.f attēlu. f= vertikālais attālums no nomontējamo sakabes ierīču lodgalvu savienojuma punkta līdz stiprinājuma punkta horizontālajai plaknei milimetros (sk. 20.c līdz 20.f attēlu). g= paātrinājums gravitācijas ietekmē (pieņemts, ka g = 9,81 m/s2). L= teorētiskais sakabes sijas garums no sakabes sijas cilpas centra līdz tilta centram metros. X= piekabes ar centrāli novietotu asi kravas nodalījuma garums metros. Indeksi: O= maksimālais testa spēks U= minimālais testa spēks a= statiskais spēks h= horizontāls p= pulsējošs res= izrietošs s= vertikāls w= mainīgais
2.1.1.2.

Divus 1. veida testa blokus noliek uz bagāžas nodalījuma grīdas. Lai noteiktu testa bloku novietojumu garenvirzienā, blokus vispirms novieto tā, lai to priekšējā virsma saskartos ar to transportlīdzekļa daļu, kas veido bagāžas nodalījuma priekšējo robežu, un lai to apakšpuse balstītos uz bagāžas nodalījuma grīdas. Pēc tam blokus pārvieto atpakaļvirzienā paralēli transportlīdzekļa garenvirziena vidējai plaknei, līdz to ģeometriskais centrs ir pārvietots horizontāli par 200 mm. Ja bagāžas nodalījuma izmēru dēļ nav iespējams blokus pārvietot par 200 mm un pakaļējie sēdekļi ir horizontāli regulējami, šos sēdekļus pabīda uz priekšu tik tālu, cik ļauj regulēšanas diapazons un atbilstīgi braucēju parastām vajadzībām, vai arī pārbīda tādā stāvoklī, lai attālums būtu 200 mm, izmantojot mazāko no abiem attālumiem. Citos gadījumos testa bloki tiek nolikti pēc iespējas tālu aiz pakaļējiem sēdekļiem. Attālumam no transportlīdzekļa garenvirziena vidējās plaknes līdz katra testa bloka iekšēji vērstajam sānam jābūt 25 mm, lai attālums no viena bloka līdz otram būtu 50 mm.
d)

ja galvenais lukturis izstaro tuvo gaismu, vienu vai vairākus tālās gaismas kūļus un tam ir priekšējais miglas lukturis: i) galveno lukturi darbina šādā režīmā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks: 15 minūtes – galvenās tuvās gaismas spuldzes kvēldiega vai galvenās tuvās gaismas LED moduļa(-u) ieslēgšana; 5 minūtes – visu kvēldiegu un/vai visu LED moduļu ieslēgšana; ii) ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galvenais lukturis vienlaikus tiks izmantots tikai ar ieslēgtu tuvo gaismu vai tikai ar ieslēgtu tālo gaismu (3), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un aktivizējot (2) pēc kārtas tuvo gaismu pusi no laika un tālo gaismu pusi no laika, kā noteikts 1.1. punktā, kamēr priekšējais miglas lukturis tiek darbināts režīmā, kurā tas ir 15 minūtes izslēgts un 5 minūtes ieslēgts pusi no laika un kamēr darbojas tālās gaismas lukturis; iii) ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galvenais lukturis vienlaikus tiks izmantots tikai ar ieslēgtu tuvo gaismu vai tikai ar ieslēgtu priekšējo miglas lukturi (3), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un aktivizējot (2) pēc kārtas galveno tuvo gaismu pusi no laika un priekšējo miglas lukturi pusi no laika, kā noteikts 1.1. punktā, kamēr tālā(-ās) gaisma(-as) darbojas 15 minūšu izslēgtā un 5 minūtes ieslēgtā režīmā pusi no laika un kamēr ir ieslēgta galvenā tuvā gaisma; iv) ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galvenais lukturis vienlaikus tiks izmantots tikai ar ieslēgtu tuvo gaismu vai tikai ar ieslēgtu(-ām) tālo(-ajām) gaismu(-ām) (3), vai tikai ar ieslēgtu priekšējo miglas lukturi (3), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un aktivizējot (2) pēc kārtas galveno tuvo gaismu vienu trešdaļu no laika, tālo(-ās) gaismu(-ās) vienu trešdaļu no laika un priekšējo miglas lukturi vienu trešdaļu laika, kā noteikts 1.1. punktā;
2.5.

“Pievads” ir sastāvdaļu kopums, kas atrodas starp vadības ierīci un bremzēm un kas tās funkcionāli savieno. Pievads var būt mehānisks, hidraulisks, pneimatisks, elektrisks vai jaukta tipa. Ja bremzēšanas jauda tiek saņemta vai papildināta no enerģijas avota, kas ir neatkarīgs no vadītāja, tad sistēmas enerģijas rezervi arī uzskata par pievada daļu. Pievadam ir divas neatkarīgas funkcijas: vadības pievads un enerģijas pārvads. Ikreiz, kad šajos noteikumos terminu “pievads” lieto vispārīgā nozīmē, tas apzīmē gan “vadības pievadu”, gan “enerģijas pārvadu”. 2.5.1. “Vadības pievads” ir to pievada sastāvdaļu kopums, kas vada bremžu darbību, ieskaitot kontroles funkciju un nepieciešamās enerģijas rezerves. 2.5.2. “Enerģijas pārvads” ir to sastāvdaļu kopums, kuras bremzēm piegādā enerģiju, kas vajadzīga to darbībai, ieskaitot enerģijas rezervi(-es), kas vajadzīga(-as) bremžu darbībai.
3.3.

L kategorijas transportlīdzekļiem: 3.3.1. vismaz 2 m horizontāli no antenas fāzes centra vai vismaz 1 m vertikāli no pārvades līniju sistēmas (TLS) izstarojošajiem elementiem; 3.3.2. uz transportlīdzekļa viduslīnijas (gareniskās simetrijas plaknē); 3.3.3. 1,0 ± 0,05 m augstumā virs plaknes, uz kuras atrodas transportlīdzeklis, vai 2,0 ± 0,05 m augstumā, ja minimālais jumta augstums visiem transportlīdzekļiem paraugu klāstā pārsniedz 3,0 m; 3.3.4. vai nu 1,0 ± 0,2 m aiz transportlīdzekļa priekšējā riteņa vertikālās viduslīnijas (šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēla C punkts), ja tas ir transportlīdzeklis ar 3 riteņiem; vai 0,2 ± 0,2 aiz transportlīdzekļa priekšējā riteņa vertikālās viduslīnijas (šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēla D punkts), ja tas ir transportlīdzeklis ar 2 riteņiem; 3.3.5. ja tiek nolemts apstarot transportlīdzekļa aizmuguri, atskaites punktu nosaka saskaņā ar 3.3.1. līdz 3.3.4. punktu. Transportlīdzekli tad novieto ar aizmuguri pret antenu tā, it kā tas būtu horizontāli pagriezts par 180o ap savu viduspunktu, t. i., tā, lai attālums no antenas līdz transportlīdzekļa ārējās virsbūves tuvākajai daļai nemainītos. Tas ir redzams šā pielikuma 1. papildinājuma 3. attēlā.
11.2.

Ja pretaizbraukšanas ierīce ir papildus aprīkota ar ārēju akustiska un/vai vizuāla brīdinājuma ierīci, šīs ierīces izplatītajiem signāliem ir jābūt īsiem un jābeidzas automātiski ne vēlāk kā pēc 30 sekundēm; tie atjaunojas tikai tad, ja ierīce iedarbojas no jauna. Turklāt: 11.2.1. ja signāls ir akustisks, to var izplatīt transportlīdzeklī esošā skaņas brīdinājuma standartierīce; 11.2.2. ja signāls ir vizuāls, tad vai nu: 11.2.2.1. to izplata tikai transportlīdzekļa tuvās gaismas; vai arī 11.2.2.2. tas atbilst turpmāk minētajam 11.2.2.2.1. un 11.2.2.2.2. punktam. 11.2.2.2.1. Optiskā signāla ilgums Optiskā signāla ilgums ir no 25 sekundēm līdz 5 minūtēm pēc trauksmes signāla ieslēgšanās. Signalizācijas sistēmas darbības pārtraukšana nekavējoties aptur trauksmes signālu. 11.2.2.2.2. Optiskā signāla tips Visu transportlīdzekļa virzienrādītāju un/vai pasažieru salona gaismas, ieskaitot vienas un tās pašas ķēdes visu lukturu, ieslēgšanās. Trigera frekvence ir 2 ± 1 Hz. Attiecībā uz skaņas signālu – ir atļauts raidīt arī ar asinhronus signālus. Signāls ieslēgts = signāls izslēgts ± 10 %.
2.24.

“Priekšējās sānu durvis” ir durvis, kurām skatā no sāniem ir 50 procentu vai vairāk zonas no to atvēruma virzienā uz priekšu no vadītāja sēdekļa atzveltnes tālākā aizmugurējā punkta, kad sēdekļa atzveltne ir noregulēta tās galējā vertikālajā un aizmugurējā pozīcijā, nodrošinot pasažieriem tiešu piekļuvi iekāpšanai vai izkāpšanai no transportlīdzekļa.
16.5.

EEK apstiprinājumi, kas piešķirti atbilstīgi šiem noteikumiem 12 mēnešus pēc to stāšanās spēkā, un visi apstiprinājumu attiecinājumi uz citu tipu, ieskaitot tos, kas pēc tam piešķirti saskaņā šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un turpmākajiem papildinājumiem, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku. Ja stāvgaismas luktura tips, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un turpmākajiem papildinājumiem, atbilst šo noteikumu, kas grozīti ar 5. papildinājumu, prasībām, Puse, kas piešķīrusi apstiprinājumu, par to informē pārējās Puses, kas piemēro šos noteikumus.
6.6.2.

Ja sānu durvju rokturi darbojoties rotē, tad tie atbilst vienai vai vairākām no šādām prasībām. 6.6.2.1. Ja rokturi rotē paralēli durvju plaknei, tad roktura vaļējam galam jābūt vērstam uz aizmuguri. Šādu rokturu galus pagriež atpakaļ pret durvju plakni un ievieto aizsargietvarā vai padziļinājumā. 6.6.2.2. Rokturi, kas griežas uz āru virzienā, kas nav paralēls durvju plaknei, aizvērtā stāvoklī ir norobežoti aizsargietvarā vai padziļinājumā. Vaļējais gals ir vērsts vai nu uz aizmuguri, vai uz leju. Tomēr rokturus, kas neatbilst pēdējam nosacījumam, var atzīt par atbilstīgiem, ja: — tiem ir neatkarīgs atvelces mehānisms, — ja atvelces mehānisms nedarbojas, tie nevar būt izvirzīti vairāk nekā 15 mm, — tiem šādā atvērtā stāvoklī izliekuma rādiuss ir vismaz 2,5 mm (šo prasību nepiemēro, ja maksimāli atvērtā stāvoklī izvirzījums ir mazāks kā 5 mm, un šādā gadījumā uz āru vērsto detaļu stūri nedrīkst būt asi), — to gala virsmas laukums, ko mēra ne tālāk kā 6,5 mm attālumā no visvairāk izvirzītā punkta, ir vismaz 150 mm2.
15.5.

EEK apstiprinājumi, kas piešķirti atbilstoši šiem noteikumiem 12 mēnešus pēc to stāšanās spēkā, un visi apstiprinājumu paplašinājumi, ieskaitot tos, kas pēc tam piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un ar turpmākajiem papildinājumiem, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku. Ja sānu gabarītgaismas luktura tips, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un ar turpmākajiem papildinājumiem, atbilst šo noteikumu, kas grozīti ar 3. papildinājumu, prasībām, Puse, kas piešķīrusi apstiprinājumu, par to informē pārējās nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus.
6.6.

Neregulējama augstuma pagalvim sprauga starp sēdekļa atzveltni un pagalvi nedrīkst būt lielāka par 60 mm. 6.6.1. Ja pagalvja augstums ir regulējams, pagalvim atrodoties zemākajā stāvoklī, tā attālums no sēdekļa atzveltnes augšas nedrīkst būt lielāks par 25 mm. 6.6.2. Neregulējama augstuma pagalvim vērā ņemamā zona ir: 6.6.2.1. zona virs plaknes, kas ir perpendikulāra pret atskaites līniju un atrodas 540 mm attālumā no punkta R, un 6.6.2.2. starp divām garenvirziena plaknēm, kas ir katra savā pusē no atskaites līnijas 85 mm attālumā no tās. Šajā zonā drīkst būt viena vai vairākas spraugas, kas neatkarīgi no to formas, mērot, kā norādīts 7.5. punktā, drīkst uzrādīt attālumu “a” lielāku par 60 mm, ja pēc papildu testa atbilstoši 7.4.3.4. punkta prasībām tomēr tiek izpildītas 7.4.3.6. punkta prasības. 6.6.3. Regulējama augstuma pagalvjiem tajā ierīces daļā, kas kalpo kā pagalvis, drīkst būt viena vai vairākas spraugas, kas neatkarīgi no to formas, mērot, kā norādīts 7.5. punktā, drīkst uzrādīt attālumu “a” lielāku par 60 mm, ja pēc papildu testa atbilstoši 7.4.3.4. punkta prasībām, tomēr tiek izpildītas 7.4.3.6. punkta prasības.
5.1.1.2.1.

Vadi ir pietiekami lieli, lai nepieļautu pārkaršanu. Tie ir pienācīgi izolēti. Visas strāvas ķēdes ir aizsargātas ar drošinātājiem vai automātiskiem slēdžiem, izņemot šādas ķēdes: — no akumulatora uz motora aukstās palaišanas un apstādināšanas sistēmu, — no akumulatora uz maiņstrāvas ģeneratoru, — no maiņstrāvas ģeneratora uz drošinātāju kārbu vai slēdžiem, — no akumulatora uz startera motoru, — no akumulatora uz nepārtrauktās bremzēšanas sistēmas jaudas vadības kārbu, ja tā ir elektriska vai elektromagnētiska, — no akumulatora uz elektrisko pacēlējmehānismu, ar ko paredzēts pacelt priekšējo tiltu. Iepriekš minētās strāvas ķēdes bez aizsardzības ierīcēm ir pēc iespējas īsas. Transportlīdzekļa pielietojums (saskaņā ar ADR 9.1. punktu) TEHNISKIE NOTEIKUMI EX/II EX/III AT FL OX Elektroiekārtas 5.1.1.2. Vadi X X X X 5.1.1.3. Akumulatora galvenais pārslēgs X X 5.1.1.3.1. X X 5.1.1.3.2. X X 5.1.1.3.3. X 5.1.1.3.4. X X 5.1.1.4. Akumulatori X X X 5.1.1.5. Pastāvīgā barošanas ķēde X X 5.1.1.5.1. X 5.1.1.5.2. X 5.1.1.6. Elektroinstalācija aiz kabīnes X X 5.1.2. Ugunsbīstamības novēršana 5.1.2.2. Transportlīdzekļa kabīne X 5.1.2.3. Degvielas tvertnes X X X X 5.1.2.4. Motors X X X X 5.1.2.5. Izplūdes sistēma X X X 5.1.2.6. Nepārtrauktās bremzēšanas sistēma X X X X 5.1.2.7. Degvielas sildītāji 5.1.2.7.1. X X X X X 5.1.3. Bremžu iekārta 5.1.3.1. Bremžu iekārta X X X X 5.1.3.2. Bremžu iekārta X 5.1.4. Ātruma ierobežošanas ierīce X X X X X 5.1.5. Sakabes ierīce piekabēm X X
2.30.

“Tabula “Kravnesības atkarība no ātruma” ” ir tabulas 7. pielikumā, kurās ar izmantošanas kategorijām, izmantojuma veidu, kravnesības indeksu un nominālā ātruma kategoriju simboliem parādīts, kā mainās maksimālā slodze, ko riepa var izturēt, ja to lieto ātrumā, kas atšķiras no slodzes, kura atbilst tās ātruma kategorijas simbolam; 2.30.1. Tabula “Kravnesības atkarība no ātruma” neattiecas uz “papildu ekspluatācijas aprakstu”. 2.30.2. Tabula “Kravnesības atkarība no ātruma” neattiecas uz “uzlabotas fleksijas” vai “ļoti lielas fleksijas” riepām.
(7)

Kvēldiegu nobīdi attiecībā pret atskaites asi mēra tikai A, B un C skatīšanās virzienā, kā norādīts 1. attēlā tehnisko datu lapā H14/1. Punkti, kas jāmēra, ir punkti, kuros to galu ārpuses projekcija, kas ir vistuvāk atskaites plaknei vai vistālāk no tās, šķērso kvēldiega asi.
2.3.

Bremžu darbība atbilst testa procedūrai, kas izklāstīta Noteikumos Nr. 13 vai Nr. 13-H attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem O tipa testam ar aukstām bremzēm un atvienotu dzinēju. 2.3.1. Attiecībā uz M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 un ir aprīkoti ar 1., 2., 3. un 5. tipa pagaidu lietošanas rezerves bloku, kas noteikts 2.10.1., 2.10.2., 2.10.3. un 2.10.5. punktā, un testēti paredzētajā ātrumā 80 km/h, bremzēšanas ceļa garums, pieliekot ne vairāk kā 500 N spēku pedālim, nepārsniedz 50,7 m, un vidējais maksimālais palēninājums (mfdd) nav mazāks par 5,8 ms–2, aprēķinā izmantojot šādu formulu: Mfdd = v2 / 41,14 s, kur “v” ir sākotnējais ātrums, pie kura sākas bremzēšana, un “s” ir attālums, bremzējot ar ātrumu no 0,8 v līdz 0,1 v. 2.3.1.1. Attiecībā uz N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 un ir aprīkoti ar 1., 2., 3. un 5. tipa pagaidu lietošanas rezerves bloku, kas noteikts 2.10.1., 2.10.2., 2.10.3. un 2.10.5. punktā, un testēti paredzētajā ātrumā 80 km/h, bremzēšanas ceļa garums, pieliekot ne vairāk kā 700 N spēku pedālim, nepārsniedz 61,2 m, un vidējais maksimālais palēninājums (mfdd) nav mazāks par 5,0 ms–2, aprēķinā izmantojot šādu formulu: Mfdd = v2 / 41,14 s, kur “v” ir sākotnējais ātrums, pie kura sākas bremzēšana, un “s” ir attālums, bremzējot ar ātrumu no 0,8 v līdz 0,1 v. 2.3.1.2. Attiecībā uz M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 un ir aprīkoti ar 4. tipa pagaidu lietošanas rezerves bloku, kas noteikts 2.10.4. punktā, un testēti paredzētajā ātrumā 120 km/h, bremzēšanas ceļa garums, pieliekot ne vairāk kā 500 N spēku pedālim, nepārsniedz 108 m, un vidējais maksimālais palēninājums (mfdd) nav mazāks par 5,8 ms–2, aprēķinos izmantojot šādu formulu: Mfdd = v2 / 41,14 s, kur “v” ir sākotnējais ātrums, pie kura sākas bremzēšana, un “s” ir attālums, bremzējot ar ātrumu no 0,8 v līdz 0,1 v. 2.3.1.3. Attiecībā uz M1 vai N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13-H un ir aprīkoti ar 1., 2., 3. un 5. tipa pagaidu lietošanas rezerves bloku, kas noteikts 2.10.1., 2.10.2., 2.10.3. un 2.10.5. punktā, un testēti paredzētajā ātrumā 80 km/h, bremzēšanas ceļa garums, pieliekot ne vairāk kā 650 N + 0 / – 50 N spēku pedālim, nepārsniedz 46,4 m, un vidējais maksimālais palēninājums (mfdd) nav mazāks par 6,43 ms–2, aprēķinā izmantojot šādu formulu: Mfdd = v2 / 41,14 s, kur “v” ir sākotnējais ātrums, pie kura sākas bremzēšana, un “s” ir attālums, bremzējot ar ātrumu no 0,8 v līdz 0,1 v. 2.3.1.4. Attiecībā uz M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13-H un ir aprīkoti ar 4. tipa pagaidu lietošanas rezerves bloku, kas noteikts 2.10.4. punktā, un testēti paredzētajā ātrumā 120 km/h, bremzēšanas ceļa garums, pieliekot ne vairāk kā 650 N + 0 / – 50 N spēku pedālim, nepārsniedz 98,4 m, un vidējais maksimālais palēninājums (mfdd) nav mazāks par 6,43 ms–2, aprēķinā izmantojot šādu formulu: Mfdd = v2 / 41,14 s, kur “v” ir sākotnējais ātrums, pie kura sākas bremzēšana, un “s” ir attālums, bremzējot ar ātrumu no 0,8 v līdz 0,1 v.
—

Uzlabot Eiropas sadarbības metodes PIA jomā, it īpaši palielinot efektivitāti pasākumiem mācībām citam no cita un intensīvāk izmantot to rezultātus valstu politikā;
4.6.5.

Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. To var norādīt uz ierīces iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kuru nevar atdalīt no ierīces caurspīdīgās gaismu izstarojošās daļas. Ikvienā gadījumā atzīmēm jābūt redzamām, kad ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklim vai kad tiek atvērta kāda transportlīdzekļa kustīgā daļa, piemēram, motora vai bagāžnieka pārsegs vai durvis.
4.3.1.2.

Ūdeņraža analizatora reakcijas laikam līdz 90 % no galīgā nolasījuma ir jābūt mazākam par 10 sekundēm. Tā stabilitātei jābūt labākai par 2 % no pilnas skalas pie nulles un 80 ± 20 % no pilnas skalas 15 minūšu laikā visiem darbības diapazoniem.
—

to mērķu sasniegšanā, kas paredzēti Ierosmē par jaunām iemaņām jaunām darbavietām (New Skills for New Jobs), lai uzlabotu ES pilsoņu nodarbinātības iespējas mainīgā darba tirgū,
2.

Ja pilsonim, kas iesniedzis paziņojumu, ir noteikts termiņš, kurā rīkoties pēc Padomes atbildes saņemšanas, un atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, Padome atbildi angļu valodā nosūta tieši šim pilsonim, vienlaikus to nosūtot arī kompetentajai iestādei. Šajā atbildē Padome vērš pilsoņa uzmanību uz to, ka termiņš, kurā reaģēt uz atbildi, sākas no dienas, kurā saņemta atbilde angļu valodā. Padome nosūta atbildes kopiju kompetentajai iestādei, kurai Apvienotās Karalistes valdība uzdevusi sniegt pilsonim atbildes tulkojumu valodā, kurā sastādīts paziņojums. Padome attiecīgo pilsoni informē par nosūtīšanu. Šie tulkojumi nekādā gadījumā nav saistoši Padomei; to īpaši norāda tulkojumu tekstā.
—

pastiprinātu informācijas apmaiņu par brīvprātīgām attiecīgu valstu programmām un to Eiropas aspektu, izkopjot mācīšanos citam no cita un dalīšanos labākajā pieredzē, ņemot vērā to, cik dažādas ir dažādās dalībvalstīs veicamās brīvprātīgās darbības.
3.

ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu foruma veikumu, pēc iespējas tiekties sasniegt šādus mērķus pēc 2013. gada — 3.1. būtu katram jaunietim jādod iespēja piedalīties kādā mobilitātes pasākumā, — iekārtojot darbā, — neatkarīgi no tā, vai tas notiktu viņu studiju vai mācību laikā, vai arī brīvprātīgu darbību sakarā. Konkrēti — — katram skolēnam, kas apgūst vispārēju izglītību vai arodizglītību, skolas mācību laikā būtu jādod iespēja piedalīties kādā mobilitātes shēmā; — katram studentam, kas apgūst augstāko izglītību, būtu jādod iespēja ārzemēs apgūt studiju vai kādu mācību posmu vai gūt praksi aroda vidē. Augstākās izglītības iestādes būtu jāmudina tādus mobilitātes posmus integrēt to mācību kursu pirmā vai otrā mācību ciklā; — būtu stipri jāpalielina mobilitātes iespējas arodizglītībā un mācībās. 3.2 Būtu jāpalielina skolotāju, mācībspēku un pārējā mācību personāla mobilitāte, it īpaši esošo programmu sistēmā;
—

izvērtēt karjeras atbalsta pakalpojumu efektivitāti, vajadzības gadījumā apkopojot ticamus datus, kas raksturo gan to, kā šos pakalpojumus uztver to lietotāji, gan to ieguvumus vidējā termiņā;
4)

Lai sasniegtu izklāstītos vispārējos mērķus, dalībvalstīm būtu jāveicina un vajadzības gadījumā jāizstrādā jauna konkrēta rīcība, proti: a) jāuzsver juridisko profesiju Eiropas aspekts, konkrēti: a) iekļaujot Eiropas tiesību kursus valstu sākotnējās apmācības programmās, ja tādas ir, un pastāvīgās apmācības programmās un mācību plānos, šajā ziņā pilnībā ņemot vērā EJTN izstrādātās pamatnostādnes un izmantojot pastāvošo apmācību iestāžu pieredzi, b) vajadzības gadījumā attiecinot 3. punkta c) apakšpunktā minēto apmaiņas programmu arī uz tiesu iestāžu darbiniekiem, c) sekmējot to, ka tiesneši, prokurori un tiesu iestāžu darbinieku apgūst vismaz vienu citu Eiropas Savienības oficiālo valodu, it īpaši izmantojot apmācību programmas, un vajadzības gadījumā uzskatīt šādas zināšanas par priekšrocību, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts tiesību un tiesu sistēmu īpatnības, piemēram, pieņemot darbā tiesnešus, prokurorus un tiesu iestāžu darbiniekus, vai veicot viņu novērtēšanu, d) uzlabojot zināšanas par citu dalībvalstu tiesību sistēmām un tiesību aktiem, e) atbalstot Eiropas e-tiesiskuma instrumentu apguvi, f) sekmējot e-mācības un izmantojot modernas tehnikas. b) jāpieņem tādas vienotas Eiropas apmācību programmas, kuru saturs būtu jānosaka EJTN un kuru īstenošana būtu jāpārrauga EJTN un/vai tā dalībniekiem, piemēram: a) viens vai vairāki kopīgi apmācību moduļi, b) kopīga apmācību programma, kas izstrādāta konkrētām attiecīgu speciālistu kategorijām, piemēram, augstākā līmeņa tiesu iestāžu darbiniekiem, (…) īpašas specializācijas tiesnešiem vai prokuroriem un mācībspēkiem c) kopīga īsu kursu apmācības programma, kurā kopā sanāk dažādu dalībvalstu tiesneši, prokurori un tiesu iestāžu darbinieki (“Eiropas līmeņa kursi”), kuri sākumā būtu jāorganizē valstu apmācības struktūrām.