LĪGUMS PAR STABILITĀ TI, KOORDIN ĀCIJU UN P ĀRVALDĪBU 
EKONOMISKAJ Ā UN MONET ĀRAJĀ SAVIEN ĪBĀ STARP  
BEĻĢIJAS KARALISTI, BULGĀ RIJAS REPUBLIKU, D ĀNIJAS KARALISTI,  
VĀCIJAS FEDERAT ĪVO REPUBLIKU, IGAUNIJAS REPUBLIKU,  
ĪRIJU, GRIE ĶIJAS REPUBLIKU, SP ĀNIJAS KARALISTI,  
FRANCIJAS REPUBLIKU, ITĀ LIJAS REPUBLIKU, KIPRAS REPUBLIKU,  
LATVIJAS REPUBLIKU, LIETUVAS REPUBLIKU,  
LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTI, UNGĀ RIJU, MALTU,  
NĪDERLANDES KARALISTI, AUSTRIJAS REPUBLIKU, 
POLIJAS REPUBLIKU, PORTUG ĀLES REPUBLIKU, RUM ĀNIJU, 
SLOVĒ NIJAS REPUBLIKU, SLOV ĀKIJAS REPUBLIKU, 
SOMIJAS REPUBLIKU UN ZVIEDRIJAS KARALISTI 
 
T/SCG/lv 1 BEĻĢIJAS KARALISTE, BULGĀ RIJAS REPUBLIKA, D ĀNIJAS KARALISTE, VĀ CIJAS 
FEDERAT ĪVĀ REPUBLIKA, IGAUNIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, GRIE ĶIJAS REPUBLIKA, 
SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, IT ĀLIJAS REPUBLIKA, KIPRAS 
REPUBLIKA, LATVIJAS REPUBLIKA, LIETUVAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS 
LIELHERCOGISTE, UNG ĀRIJA, MALTA, N ĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS 
REPUBLIKA, POLIJAS REPUBLIKA, PORTUG ĀLES REPUBLIKA, RUM ĀNIJA, 
SLOVĒ NIJAS REPUBLIKA, SLOV ĀKIJAS REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA UN 
ZVIEDRIJAS KARALISTE,  turpmāk "Līgumslēdzējas puses", 
 APZINOTIES savu k ā Eiropas Savien ības dalībvalstu pien ākumu uzskat īt ekonomikas politiku par 
vispārsvarīgu jautājumu,  
 VĒLOTIES veicin āt apstākļus spē cīgākai ekonomikas izaugsmei Eiropas Savien ībā un šajā nolūkā 
attīstīt arvien cieš āku ekonomikas politikas koordin āciju eurozon ā, 
 PATUROT PRĀ TĀ, ka valdībām i
r jāsaglabā saprātīgas un ilgtsp ējīgas publisk ās finanses un 
jānovē rš pārmērīga vispā rējās valdības budžeta defic īta veidošan ās, kas ir ārkārtīgi nozīmīgi, lai 
nodrošinātu visas eurozonas stabilit āti, un tādējādi prasa ieviest konkr ētas normas, tostarp 
"līdzsvarota budžeta normu" un autom ātisku meh ānismu korekciju veikšanai,  
 
T/SCG/lv 2  
APZINOTIES nepieciešam ību nodrošin āt, ka to vispā rējās valdības budžeta defic īts nepā rsniedz 
3 % no iekšzemes kopprodukta tirgus cen ās un ka to visp ārējās valdības parāds nepārsniedz 60 % 
no iekšzemes kopprodukta tirgus cen ās vai pietiekami samazin ās, tuvinoties šim r ādītājam, 
 ATGĀDINOT, ka L īgumslēdzējām pusēm kā Eiropas Savien ības dalībvalstīm ir jāatturas no 
jebkādiem pasā kumiem, kas var ētu apdraud ēt saistī bā ar ekonomisko savienī bu noteikto Savien ības 
mērķu sasniegšanu, jo īpaši no tendences uzkr āt parādus ā rpus vispārējās valdības kontiem
 ,  
 PATUROT PRĀ TĀ, ka eurozonas dalī bvalstu valstu vai vald ību vadī tāji 2011. gada 9. decembr ī 
vienojās par ekonomisk ās un monet ārās savienības pastiprin ātu struktūru, kura balst ās uz 
Līgumiem, kas ir Eiropas Savien ības pamat ā, un kura sekm ē to pasākumu īstenošanu, ko veic 
saskaņā  ar Līguma par Eiropas Savienī bas darbību 121., 126. un 136. pantu, 
 PATUROT PRĀ TĀ, ka eurozonas dalī bvalstu un citu Eiropas Savien ības dalībvalstu valstu vai 
valdību vadītāju mērķis ir šā līguma noteikumus iesp ējami drīz iekļaut Līgumos, kas ir Eiropas 
Savienības pamat ā,  
 
T/SCG/lv 3  
ATZINĪGI NOVĒRTĒJOT Eiropas Komisijas le ģislatīvos priekšlikumus saist ībā ar eurozonu, ko tā  
atbilstīgi Līgumiem, kas ir Eiropas Savien ības pamat ā, 2011. gada 23. novembr ī iesniedza attiec ībā 
uz to, kā  stiprināt to dalībvalstu ekonomikas un budžeta uzraudz ību, ko ir sk ārušas vai apdraud 
nopietnas gr ūtības finanšu stabilit ātes jomā, un attiec ībā uz kopējiem noteikumiem, lai uzraudz ītu 
un izvērtētu budžeta plā nu projektus un nodrošin ātu dalībvalstu pā rmērīga deficī ta novēršanu, un 
ŅEMOT V ĒRĀ Eiropas Komisijas nodomu iesniegt turpm ākus leģislatīvus priekšlikumus saist ībā 
ar eurozonu, jo īpaši attiec ībā uz ex ante  ziņojum iem par par āda vē rtspapīru emisiju pl āniem, 
ekonomikas partner ības programm ām, kurās sīki izklāstītas struktur ālās reformas dalī bvalstīm, 
kurām piemēro pā rmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru, kā  arī attiecībā uz dalībvalstu 
svarīgāko ekonomikas politikas reformu pl ānu koordin ēšanu,  
 APLIECINOT savu gatav ību atbalst īt priekšlikumus, kurus Eiropas Komisija var ētu iesniegt, lai 
nostiprinātu Stabilit ātes un izaugsmes paktu, attiec ībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vien ība ir euro, 
ieviešot jaunus vid ēja termiņa mērķus atbilst īgi šajā līgumā noteik
 tajiem robežlielumiem, 
 ŅEMOT V ĒRĀ to, ka pārskatot un uzraugot šaj ā līgumā paredzētās apņemšanās budžeta jom ā, 
Eiropas Komisija rī kosies atbilstoši pilnvar ām, kas tai paredz ētas ar Līgumu par Eiropas Savien ības 
darbību, jo īpaši ar tā 121., 126. un 136. pantu, 
T/SCG/lv 4  
NORĀDOT jo īpaši to, ka attiec ībā uz šā līguma 3. pant ā izklāstītās "līdzsvarota budžeta normas" 
piemērošanu iepriekšmin ēto uzraudzī bu īstenos, katrai L īgumslēdzējai pusei p ēc vajadzības 
izstrādājot šai valstij specifiskus vid ēja termiņa m ērķus un konver ģences grafikus. 
 NORĀDOT, ka vid ēja termiņa mērķi būtu regulāri jāatjaunina, pamatojoties uz kop īgi saskaņotu 
metodi, kuras galvenie krit ēriji tāpat būtu regul āri jāpārskata, pien ācīgi atspoguļ ojot riskus, ko 
publiskajām finansēm
 rada tiešas un netiešas saist ības, kā ietverts Stabilit ātes un izaugsmes pakta 
mērķos, 
 NORĀDOT, ka pietiekams progress vid ēja termiņa mērķa sasniegšan ā būtu jāizvērtē, pamatojoties 
uz visaptverošu izv ērtējumu, kura pamatā  būtu struktur ālā bilance, tostarp uz izdevumu anal īzi, 
neierēķinot diskrecion āros ieņē mumu pasā kumus, atbilst īgi Eiropas Savien ības tiesību aktos 
paredzētajiem noteikumiem, jo īpaši Padomes Regulai (EK)  Nr. 1466/97 (1997. gada 7. j ūlijs) par 
budžeta stā vokļa uzraudz ības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu, 
kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padome s Regulu (ES) Nr. 1175/2011 (2011. gada 
16. novembris) ("pā rskatītais Stabilit ātes un izaugsmes pakts"), 
 
NORĀDOT, ka korekciju meh ānismam
 , kas Līgumslē dzējām pusēm jāievieš, vajadz ētu būt 
orientētam uz to, lai nov ērstu novirzes no vid ēja termiņa mērķa vai tā sasniegšanai noteiktajiem 
pielā gojumiem, tostarp to kumulē to ietekmi uz vald ības parāda dinamiku, 
 
T/SCG/lv 5  
NORĀDOT, ka jaut ājumam par to, vai tiek pild īts Līgumslēdzēju pušu pien ākums "līdzsvarota 
budžeta normu" p ārņemt savā valsts ties ību sistēmā, izmantojot saistošas, pastā vīgas un, vēlams, 
konstitucion ālas normas, saskaņā  ar Līguma par Eiropas Savien ības darbību 273. pantu vajadz ētu 
būt Eiropas Savien ības Tiesas jurisdikcijā , 
 ATGĀDINOT, ka L īguma par Eiropas Savien ības darbību 260. pants pilnvaro Eiropas Savien ības 
Tiesu piem ērot sodanaudu vai kav ējuma naudu Eiropas Savien ības dalībvalstij, kura nav izpild ījusi 
kādu no tās spriedumiem, un ATG ĀDINOT, ka Eiropas Komisija ir izstr ādājusi kritērijus, atbilstī gi 
kuriem nosaka saska ņā ar minēto pantu piem ērojamo sodanaudu vai kav ējum
 a naudu, 
 ATGĀDINOT vajadz ību sekmēt saskaņā ar Eiropas Savien ības pārmērīga budžeta defic īta 
novē ršanas proced ūru paredz ēto pasākumu pieņemšanu attiec ībā uz dalībvalstīm, kuru naudas 
vienība ir euro un kuru pl ānotā vai faktisk ā vispārējās valdības budžeta defic īta attiecība pret 
iekšzemes kopproduktu pā rsniedz 3 %, vienlaikus stingri atbalstot min ētās procedūras mērķi, proti, 
mudinā t attiecīgo dalībvalsti samazin āt deficītu, ja tāds tiktu konstat ēts, un - ja vajadz īgs - uzdot tai 
samazināt minēto deficītu, 
 
ATGĀDINOT, ka L īgum
 slēdzējām pusēm, kuru visp ārējās valdības parāds pā rsniedz 60 % atsauces 
lielumu, ir pien ākums to samazinā t, kā atskaites krit ēriju pieņ emot vidējo samazin ājumu par vienu 
divdesmito da ļu gadā , 
 
T/SCG/lv 6  
PATUROT PRĀ TĀ to, ka šā līguma ī stenošanā ir jāņem vērā sociālo partneru īpašā loma, kā tā 
atzīta katras L īgumslēdzējas puses ties ību aktos vai ties ību sistēmās,  
 UZSVEROT, ka neviens no šā  līguma noteikumiem nav interpret ējams tā, ka tas jebk ādā veidā 
groza ekonomikas politikas nosac ījumus, ar kuriem k ādai no Līgumslēdzējām pusēm ir piešķirta 
finansiāla palīdzība saskaņā ar stabiliz ācijas programmu, kur ā iesaistīta Eiropas Savien ība, tās 
dalībvalstis vai Starptautiskais Val ūtas fonds, 
 NORĀDOT, ka ekonomisk ās un m 
onetārās savienības pienācīgai darbībai ir nepieciešams 
Līgumslēdzēju pušu kop īgs darbs pie t ādas ekonomikas politikas, saska ņā ar kuru - pamatojoties uz 
ekonomikas politikas koordin ēšanas meh ānismiem, k ā noteikts L īgumos, kas ir Eiropas Savien ības 
pamatā - tās veic nepieciešam ās darbības un pas ākumus visā s jomās, kuras ir b ūtiskas eurozonas 
pienācīgai darbībai,  
 NORĀDOT jo īpaši Līgumslēdzēju pušu vēlmi aktīvāk izmantot cieš āku sadarb ību, kā paredzēts 
Līguma par Eiropas Savien ību 20. pant ā un Līguma par Eiropas Savien ība
 s darbību 326. līdz 
334. pantā, vienlaikus nekait ējot iekšējam tirgum, k ā arī to vē lmi saskaņā ar Lī guma par Eiropas 
Savienības darbību 136. pantu piln ībā izmantot ī pašus pasā kumus dal ībvalstīm, kuru naudas vien ība 
ir euro, un procedūru, k ā Līgumslēdzējas puses, kuru naudas vien ība ir euro, ex ante savstarp ēji 
apspriež un koordinē  visas savas pl ānotās svarīgākās ekonomikas politikas reformas, lai sal īdzinoši 
izvērtētu un apkopotu labā ko praksi,  
 
T/SCG/lv 7  
ATGĀDINOT par eurozonas dal ībvalstu valstu vai vald ību vadī tāju 2011. gada 26. oktobra 
vienošanos uzlabot eurozonas p ārvaldību, tostarp vismaz divreiz gad ā rīkojot Eurosamita 
sanāksmes, kuras - izņemot ar ārkārtējiem apstā kļiem pamatotos gad ījumos - sasauc t ūlīt pēc 
Eiropadomes sanā ksmēm vai sanā ksmēm, kurās piedalās visas Līgumslēdzējas puses, kas 
ratificē jušas šo līgumu, 
 ATGĀDINOT ar ī par eurozonas dal ībvalstu un pā rējo Eiropas Savien ības dalībvalstu valstu vai 
valdību vadītāju 2011. gada 25. mart ā apstiprināto "Euro Plus " paktu, kur ā noteikti jaut ājumi, kas ir 
būtiski konkur ētspējas v
 eicināšanai eurozon ā, 
 UZSVEROT to, cik L īgums par Eiropas Stabilizā cijas meh ānisma izveidi ir noz īmīgs kā  elements 
visaptverošaj ā stratēģijā, lai stiprin ātu ekonomisko un monetā ro savienību, un NOR ĀDOT, ka uz 
finansiālas palīdzības piešķiršanu saska ņā ar jaunā m programm ām atbilstīgi Eiropas Stabiliz ācijas 
mehānismam no 2013. gada 1. marta attieksies nosac ījums, ka attiec īgajai Līgumslēdzējai pusei ir 
jābūt ratific ējušai šo līgumu un, tikl īdz ir beidzies šā  līguma 3. panta 2. punktā  minētais 
pārņemšanas periods, izpild ījušai minētā panta pras ības, 
 
T/SCG/lv 8  
NORĀDOT, ka Be ļģijas Karaliste, V ācijas Federat īvā Republika, Igaunijas Republika, Īrija, 
Grieķijas Republika, Sp ānijas Karaliste, Francijas Republika, It ālijas Republika, Kipras Republika, 
Luksemburgas Lielhercogiste, Malta, N īderlandes Karaliste, Austrijas Republika, Portug āles 
Republika, Slov ēnijas Republika, Slov ākijas Republika un Somijas Republika ir L īgumslēdzējas 
puses, kuru naudas vien ība ir euro, un ka t ādēļ šis līgums būs t ām saistošs no nā kamā mēneša 
pirmās dienas pē c tam, kad t ās deponējušas savu ratifik ācijas instrumentu, ja l īgums min ētajā dienā 
jau ir spēkā;  
 NORĀDOT ARĪ to, ka Bulg ārijas Republika, D ānijas Karaliste, Latvijas Republika, Lietuvas 
Republika, Ung ārija, Polijas Republika, Rum ānija un Zviedrijas Karaliste ir L īgumslēdzējas puses, 
kurām kā Eiropas Savien ības dalībvalstīm šā līgum
 a parakstīšanas dien ā ir izņēmuma statuss 
attiecībā uz dalību vienotaj ā valūtā, un, kamēr šis izņēmuma statuss nav atcelts, t ām var būt saistoši 
vienīgi tie šā līguma III un IV sada ļas noteikumi, attiec ībā uz kuriem t ās - deponējot savu 
ratifikācijas instrumentu vai v ēlāk - ir pazi ņojušas savu nodomu uzņemties saist ības, 
 IR VIENOJUŠ ĀS PAR ŠĀDIEM NOTEIKUMIEM.  
 
T/SCG/lv 9  
I SADAĻA 
 
MĒRĶIS UN DARB ĪBAS JOMA 
 
 
1. PANTS 
 1. Ar šo l īgumu Līgumslēdzējas puses k ā Eiropas Savien ības dalībvalstis vienojas stiprin āt 
ekonomiskā s un monet ārās savienības ekonomikas p īlāru, pieņemot noteikumu kopumu, kuru 
mērķis ir uzlabot budžeta discipl īnu ar budžeta paktu, stiprin āt savu ekonomikas politiku 
koordināciju un uzlabot eurozonas p ārvaldību, tādējādi atbalstot Eiropas Savien ības mērķus panā kt 
ilgtspējīgu izaugsmi, nodarbin ātību, konkur ētspēju un soci ālo kohēziju.  
 2. Šis l īgums piln ībā attiecas uz L īgumslēdzējām p
 usēm, kuru naudas vien ība ir euro. Saska ņā 
ar 14. pant ā izklāstītajiem nosac ījumiem tas attiecas ar ī uz pārējām Līgumslē dzējām pusēm. 
 
T/SCG/lv 10  
II SADAĻA 
 
SASKAŅOTĪBA UN SAIKNE AR SAVIEN ĪBAS TIES ĪBU AKTIEM 
 
 
2. PANTS 
 1. Šo l īgumu Līgumslēdzējas puses piem ēro un interpret ē atbilstīgi Līgumiem, kas ir Eiropas 
Savienības pamat ā, jo īpaši atbilst īgi Līguma par Eiropas Savien ību 4. panta 3. punktam, un 
atbilstīgi Eiropas Savien ības tiesību aktiem, tostarp procesu ālajiem ties ību aktiem visos gad ījumos, 
kad ir jāpieņem sekund ārie tiesību akti. 
 2. Šo l īgumu piem ēro tiktāl, ciktāl tas ir sader īgs ar Līgumiem, kas ir Eiropas Savien ības 
pamatā, un ar Eiropas Savien ības tiesību aktiem. Tas neskar Savien ības kompetenci r īkoties 
ekonomiskā s savienības jomā. 
 
T/SCG/lv 11  
III SADA ĻA 
 
BUDŽETA PAKTS 
 
 
3. PANTS 
 1. Papildus sav ām saistībām, kas noteiktas Eiropas Savien ības tiesību aktos, un neskarot t ās, 
Līgumslēdzējas puses piem ēro šajā punktā izklāstītās normas: 
 a) Lī gumslēdzējas puses visp ārējās valdī bas budžets ir l īdzsvarā vai ar pārpalikumu; 
 b) šā  punkta a) apakšpunkta nor mu uzskata par iev ērotu, ja visp ārējās valdības gada struktur ālā 
bilance atbilst attiec īgās valsts specifiskajam vid ēja termiņa m ērķim, kā definēts pārskatītajā 
Stabilitātes un izaugsm
es paktā, un struktur ālā deficī ta zemākais rādītājs ir 0,5 % no 
iekšzemes kopprodukta tirgus cen ās. Līgumslēdzējas puses nodrošina ātru konver ģenci, lai 
sasniegtu savu attiecī go vidē ja termiņa mērķi. Šādas konver ģences grafiku ierosin ās Eiropas 
Komisija, ņemot vērā attiecīgajai valstij rakstur īgus ilgtsp ējas riskus. Progresu vid ēja 
termiņa mērķa sasniegšan ā un tā ievērošanu izv ērtē, pamatojoties uz visaptverošu 
izvērtējumu, par atsauci pie ņemot struktur ālo bilanci, tostarp uz izdevumu analī zi, 
neierēķinot diskrecion āros ieņē mumu pasā kum us, atbilst īgi pārskatītajam Stabilit ātes un 
izaugsmes paktam; 
 
T/SCG/lv 12  
c) Lī gumslēdzējas puses var uz laiku novirz īties no sava attiecī gā vidē ja termiņa mērķa vai tā 
sasniegšanai noteiktajiem pielā gojumiem vienī gi 3. punkta b) apakšpunktā  definētajos 
ārkārtējos apstākļos;  
 d) ja visp ārējās valdības parāda attiecība pret iekšzemes kopproduktu tirgus cen ās ir ievērojami 
mazāka par 60 % un ja publisko finanšu ilgtsp ējas risks ilgtermi ņā ir neliels, b) apakšpunkt ā 
minētā vidē ja termiņa mērķa zemākais rādītājs var sasniegt struktur ālo deficī tu, kas 
nepārsniedz 1,0 % no iekšzemes kopprodukta tirgus cen ās; 
 e) ja 
konstatētas ievērojamas novirzes no vid ēja termiņa mērķa vai tā sasniegšanai noteiktajiem 
pielā gojumiem, autom ātiski iedarbina korekciju meh ānismu. Mehā nisms ietver pien ākumu 
attiecīgajai Līgumslēdzējai pusei īstenot pasā kumus, lai noteikt ā laikposm ā novirzes 
novē rstu. 
 2. Vēlākais, vienu gadu pē c šā līguma stāšanās spē kā stājas spēkā Līgumslēdzēju pušu normas, 
ar kurām pārņem 1. punkt ā izklāstītos noteikumus un kuras ir saistošas un pastā vīgas, vēlams, 
konstitucion ālas, vai kuru piln īga
 ievērošana un izpilde valsts budžeta procesos tiek k ā citādi 
garantēta. Līgumslēdzējas puses valsts l īmenī ievieš 1. punkta e) apakšpunktā  minēto korekciju 
mehānismu, pamatojoties uz vienotiem principiem, ko ierosina Eiropas Komisija un kas jo īpaši 
attiecas uz veicam ās korekcijas b ūtību, apjomu un grafiku, tostarp ā rkārtēju apstākļu gadī jumā, un 
to iestāžu lomu un neatkar ību, kuras valsts l īmenī ir atbildīgas par 1. punkt ā izklāstīto noteikumu 
izpildes uzraudz ību. Šādā korekciju meh ānismā pilnībā ņem vērā valstu parlamentu prerogat īvas. 
 
T/SCG/lv 13  
3. Šaj ā pantā piemēro definī cijas, kas izklā stītas 2. pantā  12. protokolā  par pārmērīga budžeta 
deficī ta novēršanas proced ūru, kurš pievienots Eiropas Savienī bas Līgumiem.  
 Šajā pantā piemēro arī šādas definīcijas: 
 a) "visp ārējās valdības gada struktur ālā bilance" attiecas uz gada cikliski kori ģēto bilanci, 
izņemot vienreiz ējus un pagaidu pas ākumus;  
 b) "ārkārtēji apstā kļi" attiecas uz ārkārtas notikumu, kas ir ārpus attiec īgās Līgumslēdzējas 
puses kontroles un iev ērojami ietekm ē vispā rējās valdības finanšu st āvokli, vai uz b ūtiskas 
ekonom
ikas lejupsl īdes periodiem, k ā izklāstīts pārskatītajā Stabilitātes un izaugsmes pakt ā, 
ar nosacījumu, ka attiec īgās Līgumslēdzējas puses pagaidu novirze neapdraud fisk ālo 
ilgtspēju vidējā termiņā. 
 
T/SCG/lv 14  
4. PANTS 
 
Ja Līgumslēdzējas puses visp ārējās valdības parāda attiecība pret iekšzemes kopproduktu p ārsniedz 
60 % atsauces lielumu, kas min ēts 1. pantā 12. protokol ā par pārmērīga budžeta defic īta novē ršanas 
procedūru, kurš pievienots Eiropas Savien ības Līgumiem, attiec īgā Līgumslēdzēja puse to 
samazina, par atskaites krit ēriju pieņemot vid ējo samazin ājumu par vienu divdesmito daļ u gadā, kā 
paredzēts 2. pantā Padomes Regul ā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. j ūlijs) par to, k ā paātrināt un 
precizē t pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu, kas groz īta ar Padom es 
Regulu (ES) Nr. 1177/2011 (2011. gada 8. novembris). L ēmumu par p ārmērīga budžeta deficī ta 
pastāvēšanu, pamatojoties uz par āda kritērija neizpildi, pie ņems saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savienības darbību 126. pant ā izklāstīto procedūru. 
 
5. PANTS 
 
1. Līgumslēdzēja puse, attiec ībā uz kuru piem ēro pā rmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūru saskaņā ar Līgumiem, kas ir Eiropas Savien ības pamat ā, ievieš budžeta un ekonomikas 
partnerības programmu, kur ā ietvertas s īki izklāstītas struktur ālās reformas, kas j āpieņem  un 
jāīsteno, lai nodrošin ātu tās pārmērīgā deficī ta efektīvu un notur īgu novēršanu. Šo programmu 
saturu un formu nosaka Eiropas Savien ības tiesību aktos. Programmu iesniegšana Eiropas 
Savienības Padomei un Eiropas Komisijai apstiprin āšanai un to uzraudz ība notiks atbilst īgi 
esošajām Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā paredzētajām uzraudzī bas proced ūrām. 
 
T/SCG/lv 15  
2. Budžeta un ekonomikas partner ības programmas īstenošanu un ar to saskan īgos gada 
budžeta plā nus uzraudz īs Eiropas Savien ības Padome un Eiropas Komisija. 
  
6. PANTS 
 
Lai labāk koordinē tu savu valsts par āda vē rtspapīru emisiju pl ānošanu, L īgumslēdzējas puses sniedz 
Eiropas Savien ības Padomei un Eiropas Komisijai ex-ante zi ņojumus par saviem valsts par āda 
vērtspapīru emisiju pl āniem. 
  
7. PANTS 
 
Vienlaikus piln ībā ievē rojot proced ūras prasības, kuras noteiktas L īgumos, kas ir Eiropas 
Savienības pamat ā, Līgumslēdzējas puses, kuru naudas vien ība ir euro, ap ņemas atbalst īt tādus 
priekšlikumus vai ieteikumus, ko Eiropas Komis ija iesniegusi, uzskatot, ka Eiropas Savien ības 
dalībvalsts, kuras naudas vien ība ir euro, ir p ārkāpusi pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūras defi
cīta kritēriju. Šo pien ākumu neievē ro, ja Līgumslēdzējas puses, kuru naudas vien ība 
ir euro, konstatē , ka pret ierosin āto vai ieteikto l ēmumu iebilst to kvalific ēts balsu vair ākums, ko 
aprēķina pēc analoģijas ar attiec īgajiem noteikumiem L īgumos, kas ir Eiropas Savien ības pamat ā, 
neņemot vērā attiecīgās Līgumslēdzējas puses nostā ju. 
 
T/SCG/lv 16  
8. PANTS 
 
1. Eiropas Komisija tiek aicin āta laikus sniegt L īgumslēdzējām pusēm ziņojumu par 
noteikumiem, ko katra no t ām ir pieņēmusi atbilst īgi 3. panta 2. punktam. Ja Eiropas Komisija p ēc 
tam, kad t ā ir devusi iesp ēju attiecīgajai Līgumslēdzējai pusei iesniegt savus apsv ērumus, savā  
ziņojumā secina, ka š ī Līgumslēdzēja puse nav izpild ījusi 3. panta 2. punktu, viena vai vair ākas 
Līgumslēdzējas puses v ērsīsies Eiropas Savien ības Tiesā. Ja kāda Līgumslēdzēja puse neatkar īgi no 
Komisijas zi ņojuma uzskata, ka cita L īgumslēdzēja puse nav izpildī jusi 3. panta 2. punktu, tā  arī var 
vērsties Ties ā. Abos gadī jum
os Tiesas spriedums ir saistošs liet ā iesaistītajām pusēm, kuras veic 
nepieciešamos pas ākumus, lai Tiesas noteikt ā termiņā izpildītu spriedumu. 
 
2. Ja, pamatojoties uz savu vai Eiropas Komisijas izv ērtējumu, kāda Līgumslēdzēja puse 
uzskata, ka cita L īgumslēdzēja puse nav veikusi nepieciešamos pas ākumus, lai izpild ītu 1. punkt ā 
minēto Tiesas spriedumu, t ā var vērsties Ties ā un prasī t finansiālu sankciju piem ērošanu, ievē rojot 
kritērijus, ko Eiropas Komisija noteikusi atbilst īgi Līguma par Eiropas Savien ības darbību 260. 
pantam. Ja Tiesa konstatē , ka attiec īgā Līgumslēdzēja puse nav izpild ījusi tās spriedumu, Tiesa var 
tai noteikt sodanaudu vai kav ējuma naudu, kas ir atbilstī ga apstākļiem  un nepārsniedz 0,1 % no 
attiecīgās Līgumslēdzējas puses iekšzemes kopprodukta. Summas , kas noteiktas valstij, kuras 
naudas vien ība ir euro, iemaksā  Eiropas Stabiliz ācijas meh ānismā. Pārējos gadījumos maks ājumus 
veic Eiropas Savien ības vispārējā budžetā . 
 
T/SCG/lv 17  
3. Šis pants ir L īgumslēdzēju pušu īpaša vienošan ās Līguma par Eiropas Savien ību darbību 
273. panta noz īmē. 
  
IV SADA ĻA 
 
EKONOMIKAS POLITIKAS KOORDIN ĀCIJA UN KONVER ĢENCE 
  
9. PANTS 
 Pamatojoties uz ekonomikas politikas koordin āciju, kā definēts Līgumā par Eiropas Savien ības 
darbību, Līgumslēdzējas puses ap ņemas kop īgi darboties, lai izstr ādātu ekonomikas politiku, kas 
veicina ekonomisk ās un monet ārās savienības pienācīgu darbību un ekonomikas izaugsmi, 
izmantojot sp ēcīgāku konver ģenci un konkur ētspēju. Šajā nolūkā Līgumslēdzējas puses veiks 
vajadzīgās d
arbības un pasā kumus vis ās jomās, kas ir b ūtiskas eurozonas pien ācīgai darbībai, lai 
sasniegtu m ērķus konkur ētspējas veicin āšanā, nodarbin ātības sekmēšanā, publisko finanšu 
ilgtspējas turpmākā nodrošin āšanā un finanšu stabilit ātes nostiprin āšanā. 
 
T/SCG/lv 18  
10. PANTS 
 
Saskaņā ar prasībām Līgumos, kas ir Eiropas Savien ības pamatā , Līgumslēdzējas puses ir gatavas 
jautājumos, kas ir b ūtiski eurozonas pien ācīgai darbībai, atbilst īgos un vajadzī bas gadījumos akt īvi 
izmantot īpašus pasā kumus dal ībvalstīm, kuru naudas vien ība ir euro, kā  paredzē ts Līguma par 
Eiropas Savien ības darbību 136. pant ā, un ciešāku sadarb ību, kā  paredzēts Līguma par Eiropas 
Savienību 20. pant ā un Līguma par Eiropas Savien ības darbību 326. līdz 334. pant ā, nekaitējot 
iekšē jam tirgum. 
  
11. PANTS 
 Lai salīdzinoši izv ērtētu un apkopotu labā ko praksi un tiektos izstr ādāt ciešāk koordinē tu 
ekonom
ikas politiku, L īgumslēdzējas puses nodrošina, ka visas svar īgākās ekonomikas politikas 
reformas, ko t ās plāno veikt, tiks apspriestas ex ante  un atbilst īgā gadī jumā savstarpēji koordin ētas. 
Šajā koordinācijā iesaista Eiropas Savien ības iestādes saskaņā  ar Eiropas Savien ības tiesību aktu 
prasī bām. 
 
T/SCG/lv 19  
V SADAĻA 
 
EUROZONAS P ĀRVALDĪBA 
 
 
12. PANTS  
 1. Līgumslēdzēju pušu, kuru naudas vien ība ir euro, valstu vai vald ību vadītāji neformāli tiekas 
Eurosamita san āksmēs, piedaloties Eiropa s Komisijas priekšs ēdētājam. Šajās sanāksmēs uzaicina 
piedalīties Eiropas Centr ālās bankas priekšs ēdētāju.  
 Eurosamita priekšs ēdētāju ieceļ  Līgumslēdzēju pušu, kuru naudas vien ība ir euro, valstu vai vald ību 
vadītāji ar vienk āršu balsu vairā kumu tajā pašā laikā, kad Eiropadome iev ēl savu priekšs ēdētāju, un 
uz tādu pašu pilnvaru term
iņu.  
 2. Eurosamita sanā ksmes notiek pē c vajadzības un vismaz divreiz gad ā, lai Līgumslēdzējas 
puses, kuru naudas vien ība ir euro, apspriestu jaut ājumus saist ībā ar tām kopē jiem īpašajiem 
pienākumiem attiec ībā uz vienoto val ūtu, citus jaut ājumus par eurozonas pā rvaldību un tai 
piemērojamos noteikumus, kā  arī stratēģiskas nost ādnes attiec ībā uz ekonomikas politikas 
īstenošanu, lai paaugstin ātu konver ģenci eurozon ā. 
 
T/SCG/lv 20  
3. To L īgumslēdzēju pušu valstu vai vald ību vadītāji, kuru naudas vien ība nav euro un kuras ir 
ratificē jušas šo līgumu, piedal ās Eurosamita apspried ēs par Līgumslēdzēju pušu konkur ētspēju, 
eurozonas visp ārējās struktūras izmaiņā m un pamatnoteikumiem, ko tai piem ēros nākotnē, kā arī - 
attiecīgos gadījumos un vismaz vienreiz gad ā - apspried ēs par īpašiem jaut ājumiem saist ībā ar to, kā 
īstenot šo Lī gumu par stabilit āti, koordin āciju un pārvaldību ekonomiskajā  un monet ārajā savienībā. 
 4. Eurosamita priekšs ēdētājs ciešā  sad
 arbībā ar Eiropas Komisijas priekšsē dētāju nodrošina 
Eurosamita san āksmju sagatavošanu un kontinuit āti. Par Eurosamita sanā ksmju sagatavošanu un 
pārraudzīšanu pē c tām atbildīgā struktūra ir Eurogrupa, un šaj ā nolūkā tās priekšsēdētāju var 
uzaicināt piedalīties minētajās sanāksmēs. 
 5. Var uzaicin āt Eiropas Parlamenta priekšs ēdētāju, lai viņu uzklaus ītu. Pēc katras Eurosamita 
sanāksmes Eurosamita priekšs ēdētājs iesniedz zi ņojumu Eiropas Parlamentam. 
 6. Par gatavošanos Eurosamita san āksmēm un to rezult ātiem Eurosamita priekšs ēdētājs 
detalizēti inf
ormē Līgumslēdzējas puses, kuru naudas vien ība nav euro, un p ārējās Eiropas 
Savienības dalībvalstis.  
 
T/SCG/lv 21  
13. PANTS 
 
Kā paredzēts II sadaļā 1. protokol ā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savien ībā, kas pievienots 
Eiropas Savien ības Līgumiem, Eiropas Parlaments un L īgumslēdzēju pušu valstu parlamenti kop īgi 
noteiks to, kā  organizē t un sekm ēt Eiropas Parlamenta attiec īgo komiteju pā rstāvju un valstu 
parlamentu attiec īgo komiteju p ārstāvju konferenci, lai apspriestos par budžeta politiku un citiem 
jautājumiem, uz ko attiecas šis l īgums. 
 
 
VI SADA ĻA 
 
VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 
  
14. PANTS 
 
1. Līgumslēdzējas puses šo l īgumu ratific ē saskaņā ar savām attiecīgajām konstitucion ālajām 
prasī bām. Ratifik ācijas instrumentus depon ē Eiropas Savien ības Padom
es Ģenerā lsekretariātā 
("depozitā rs"). 
 
T/SCG/lv 22  
2. Šis l īgums stājas spēkā 2013. gada 1. janvā rī ar nosacījumu, ka divpadsmit L īgumslēdzējas 
puses, kuru naudas vien ība ir euro, ir deponē jušas savu ratifik ācijas instrumentu, vai n ākamā 
mēneša pirmajā  dienā pēc tam, kad k āda Līgumslēdzēja puse, kuras naudas vien ība ir euro, ir 
deponē jusi divpadsmito ratifik ācijas instrumentu, atkar ībā no tā, kura diena ir agr āk. 
 3. Šo l īgumu no t ā spēkā stāšanās dienas piem ēro starp L īgumslēdzējām pusēm, kuru naudas 
vienība ir euro un kuras ir ratific ējušas šo līgumu. Pārējām Līgum
sl ēdzējām pusēm, kuru naudas 
vienība ir euro, šo l īgumu piem ēro no nā kamā mēneša pirm ās dienas pē c tam, kad t ās deponē jušas 
savu attiec īgo ratifikā cijas instrumentu. 
 4. Atkā pjoties no šā  panta 3. un 5. punkta, V sada ļu visām attiecīgajām Līgumslē dzējām pusēm 
piemēro no šā līguma spēkā stāšanās dienas. 
 5. Šo l īgumu ratific ējušajām Līgumslēdzējām pusēm ar izņēmuma statusu, kā  definēts Līguma 
par Eirop
as Savien ības darbību 139. panta 1. punkt ā vai kā minē ts 16. protokol ā par dažiem 
noteikumiem attiec ībā uz Dāniju, kurš pievienots Eiropas Savien ības Līgumiem, šo l īgumu piem ēro 
no dienas, kad st ājas spēkā lēmums, ar ko atceļ  šo izņē muma statusu, iz ņemot gadījumu, kad 
attiecīgā Līgumslēdzēja puse paziņo savu nodomu no k ādas agrākas dienas uz ņemties saist ības, kas 
izriet no visiem š ā līguma III un IV sada ļas noteikumiem vai k ādas to daļas. 
 
T/SCG/lv 23  
15. PANTS 
 
Šim līgumam var pievienoties Eiropas Savien ības dalībvalstis, kas nav L īgumslēdzējas puses. 
Pievienošan ās stājas spēkā, deponē jot pievienošan ās instrumentu depozit āram, kas par to inform ē 
pārējās Līgumslēdzējas puses. Š ā līguma tekstu t ās dalībvalsts, kura pievienojas, valsts valod ā, kas 
ir arī Savienības oficiālā valoda un iest āžu darba valoda, p ēc Līgumslēdzēju pušu veiktas 
autentifik ācijas depon ē depozitāra arhīvos kā  šā līguma autentisku tekstu. 
 
T/SCG/lv 24  
16. PANTS 
 
Vēlākais, piecos gados no š ā līguma spēkā stāšanās dienas, pamatojoties uz t ā īstenošanā gūtās 
pieredzes izv ērtējumu, saska ņā ar Līgumu par Eiropas Savien ību un Līgumu par Eiropas Savien ības 
darbību veic nepieciešamos pas ākumus, lai š ā līguma saturu iekļ autu Eiropas Savien ības tiesiskaj ā 
regulējumā. 
 
 Briselē, divi tūkstoši divpadsmit ā gada otraj ā martā. 
 Šis līgums ir sagatavots vien ā oriģināleksemplārā angļ u, bulgā ru, dāņ u, franču, grieķu, holandiešu, 
igauņu, itāļu, īru, latvieš
 u, lietuviešu, maltiešu, po ļu, portugāļu, rumāņu, slovā ku, slovēņu, somu, 
spāņu, ungā ru, vā cu un zviedru valod ā, un visi teksti ir vienl īdz autentiski; to depon ē depozitā ra 
arhīvos, un depozit ārs katrai L īgumslēdzējai pusei izsniedz apliecin ātu kopiju. 
  
_________________