Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas 
(ANO/EEK) Noteikumi Nr. 123 – Vienotie noteikumi par mehānisko 
transportlīdzekļu adaptīvo priekšējā apgaismojuma sistēmu ( AFS ) 
apstiprināšanu 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/497
TRANS/WP.29/2005/102 
2. lpp.  
A. ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI  
 PIEMĒROŠANAS JOMA  Šie noteikumi piemērojami mehānisko transportlīdzekļu adaptīvajām priekšējā 
apgaismojuma sistēmām ( AFS). 
1. DEFINĪCIJAS  Šajos noteikumos 1.1 Piemēro definīcijas, kas sniegtas Noteikumos Nr. 48 un apstiprinājuma pieprasījuma 
brīdī spēkā esošie šo noteikumu grozījumos; 
1.2 „Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma
” (vai „sistēma”) ir gaismas ierīce, kas 
izstaro gaismas kūli, kura rādītāji automātiski piemērojas dažādiem tuvo gaismu 
lietošanas apstākļiem un, ja piemērojams, tālajām gaismām ar minimālo funkcionālo saturu kā tas norādīts 6.1.1. punktā; šajā sistēmā ietverta „sistēmas vadība”, viena vai vairākas „barošanas un vadības ierīces”, ja piemērojams, un atsevišķas tehniskās 
vienības, kas novietotas transportlīdzekļa labajā un kreisajā pusē;  
1.3 Tuvo gaismu lukturu „klase
” (C, V, E vai W) ir tuvās gaismas lukturis, kuram ir šajos 
noteikumos un Noteikumos Nr. 48 1  / noteiktie rādītāji; 
1.4 Priekšējā apgaismojuma funkcijas „veids ”, ko nodrošina sistēma, ir šo noteikumu 
6.2. un 6.3. punktam atbilstošs gaismas kūlis vai nu vienai no tuvo gaismu klasēm vai 
tālajai gaismai, kuras ražotājs ir paredzējis lietošanai noteiktos transportlīdzekļos un noteiktos apkārtējos apstākļos; 
1.4.1 „Pagriešanās gaismu veids
” ir tāda priekšējā apgaismojuma funkcija, kas ir pārvietota 
horizontāli vai mainīta (lai iegūtu līdzvērtīgu rezultātu), paredzēta ceļa līkumiem, pagriezieniem vai krustojumiem, un kurai ir savi fotometriskie rādītāji; 
1.4.2 „1. kategorijas pagriešanās gaismu veids
” ir apgaismojuma veids pagriezienos ar 
horizontālu noliekuma līniju; 
1.4.3 „2. kategorijas pagriešanās gaismu veids ” ir apgaismojuma veids pagriezienos bez 
horizontālas noliekuma līnijas; 
1.5 „Apgaismes vienība ” ir sistēmas daļa, kas izstaro gaismu un kas var ietvert optiskus, 
mehāniskus vai elektriskus elementus, kas paredzēti, lai pilnībā vai daļēji nodrošinātu vienas vai vairāku priekšējo apgaismojuma funkciju gaismas kūli, ko rada sistēma; 
                                                
 
1/  Vienīgi paskaidrojumiem, C klase atbilst pamata tuvajām gaismām, V klase atbilst tuvajām 
gaismām, kuras izmanto apgaismotās zonās, piemēram, apdzīvotās vietās, E klase atbilst tuvajām gaismām, kuras izmanto uz ceļiem vai šosejām, un W klase atbilst tuvajām gaismām, kuras izmanto sliktos laika apstākļos, piemēram, slapja brauktuve. L 375/498 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 3. lpp.  
1.6 „Atsevišķa tehniskā vienība
” ir nedalāms korpuss (luktura korpuss), kurā ir viena vai 
vairākas apgaismes vienības; 
1.7 „Labā puse ” vai „kreisā puse ” ir apgaismes vienību kopums, ko ir paredzēts uzstādīt 
attiecīgajā pusē no transportlīdzekļa vidējās garenplaknes attiecībā uz tā kustību uz 
priekšu; 
1.8 „Sistēmas vadība " ir sistēmas daļa vai daļas, kas saņem transportlīdzekļa raidītos 
signālus un automātiski vada apgaismes vienību darbību; 
1.9 „Neitrāls stāvoklis " ir sistēmas stāvoklis, kad ir ieslēgts noteikts C klases tuvās gaismas 
lukturis („pamata tuvo gaismu lukturis”) vai tālās gaismas lukturis, ja piemērojams, un nav piemērots neviens AFS vadības signāls; 
1.10 „Signāls
” ir jebkurš AFS vadības signāls, kā noteikts Noteikumos Nr. 48 vai jebkurš 
sistēmas ievades papildu vadības signāls vai arī sistēmas izejas komanda transportlīdzeklim; 
1.11 „Signāla ģenerators
” ir ierīce, kas sistēmas pārbaudei var radīt vienu vai vairākus 
signālus; 
1.12 „Barošanas un vadības ierīce ” ir sistēmas viens vai vairāki elementi, kas šīs sistēmas 
vienu vai vairākas daļas apgādā ar enerģiju, tāds kā barošanas un/vai sprieguma regulators vienam vai vairākiem gaismas avotiem, piemēram, gaismas avotu elektronisko komandu iekārtas; 
1.13 „Sistēmas pamatass” ir transportlīdzekļa gareniskās plaknes mediāna ar horizontālo 
plakni, kas šķērso apgaismes vienību atskaites centru, kas norādīts 2.2.1. punktā noteiktajos rasējumos; 
1.14 „Izkliedētājs
” ir atsevišķas tehniskās vienības ārējais frontālais elements, kas laiž 
gaismu caur apgaismojošo virsmu; 
1.15 „Pārklājums ” ir jebkurš materiāls, kas vienā vai vairākās kārtās pārklāj izkliedētāja ārējo 
frontālo virsmu; 
1.16 Dažādu „tipu ” sistēmas ir sistēmas, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm: 
1.16.1 tirdzniecības nosaukums vai preču zīme(s); 
1.16.2 tādu elementu klātbūtne vai trūkums, kas savas darbības laikā spēj mainīt sistēmas 
optiskos vai fotometriskos rādītājus; 
1.16.3 piemērošana labās vai kreisās puses kustībai, vai abām; 1.16.4 apgaismojuma funkcija(s), tā veids  vai veidi un klases; 1.16.5 izkliedētāju un pārklājuma materiāli, ja piemērojams; 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/499
TRANS/WP.29/2005/102 
4. lpp.  
1.16.6 sistēmas noteiktā signāla vai signālu raksturīgais rādītājs vai rādītāji; 
1.17 „Orientācija
” ir gaismas kūļa vai tā daļas izgaismojums uz pārbaudes ekrāna atbilstoši 
prasībām; 
1.18 „Regulēšana ” ir sistēmā paredzēto līdzekļu izmantošana, lai gaismas kūli orientētu 
vertikāli un/vai horizontāli; 
1.19 „Kustības puses maiņas funkcija ” ir jebkura priekšējā apgaismojuma funkcija vai viens 
no tās veidiem, vai tikai viena vai vairākas no tās daļām, vai arī jebkura šo elementu 
kombinācija, kas ir paredzēta, lai izvairītos no apžilbināšanas un nodrošinātu pietiekamu apgaismojumu, kad transportlīdzeklis, kas aprīkots ar sistēmu satiksmei vienā ceļa pusē, uz laiku tiek izmantots valstī, kurā satiksme notiek otrā pusē; 
1.20 „Aizvietošanas funkcija
” ir jebkura priekšējās apgaismojuma un/vai signalizācijas 
funkcija vai viens no tās veidiem, vai tikai viena vai vairākas no tās daļām, vai arī jebkāda šo elementu kombinācija, kas ir paredzēta, lai aizvietotu kādu priekšējā apgaismojuma funkciju vai veidu tās darbības traucējumu gadījumā; 
2. SISTĒMAS APSTIPRINĀJUMA PIEPRASĪJUMS 
2.1 Apstiprinājuma pieprasījumu iesniedz sistēmas tirdzniecības nosaukuma vai preču 
zīmes ražotājs vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis. Tajā jāprecizē 
2.1.1 Tā priekšējā apgaismojuma funkcija, kas jānodrošina sistēmai, kurai tiek prasīts 
apstiprinājums saskaņā ar šiem noteikumiem; 
2.1.1.1 Jebkura cita priekšējā apgaismojuma vai signalizācijas funkcija, kuru nodrošina viens 
vai vairāki lukturi, kas ir sagrupēti, kombinēti vai savstarpēji savienoti ar tās sistēmas 
apgaismes vienībām, kurai tiek prasīts apstiprinājums, pievienojot pietiekami izsmeļošu informāciju, lai varētu identificēt lukturi vai lukturus, kā arī noteikumus saskaņā ar kuriem tie ir jāapstiprina (atsevišķi); 
2.1.2 Vai tuvās gaismas ir paredzētas kustībai gan brauktuves labajā, gan kreisajā pusē vai arī 
tās ir paredzētas vienīgi kustībai vienā brauktuves pusē; 
2.1.3 Vai sistēma ir aprīkota ar vienu vai vairākām regulējamām apgaismes vienībām:  
2.1.3.1 katras apgaismes vienības uzstādīšanas pozīcija vai pozīcijas attiecībā pret zemi un 
transportlīdzekļa gareniskās plaknes mediānu; 
2.1.3.2 maksimālie leņķi virs un zem normālas pozīcijas(ām), ko var iegūt ar vertikālās 
regulēšanas ierīci(ēm); 
2.1.4 izmantoto nomaināmo vai nenomaināmo gaismas avotu kategorija, kas noteikta 
Noteikumos Nr. 37 vai Noteikumos Nr. 99; L 375/500 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 5. lpp.  
2.1.5 Vai sistēmā ir viens vai vairāki nenomaināmi gaismas avoti: 
2.1.5.1 vienas vai vairāku tādu apgaismes vienību identifikācija, kuru minētie gaismas avoti nav 
nomaināmi; 
 2.1.6 Darbības apstākļi, tas ir, ja piemērojams, šo noteikumu 9. pielikuma noteikumos 
noteiktais spriegums; 
2.2 Jebkuram apstiprinājuma pieprasījumam jāpievieno 2.2.1 Pietiekoši detalizēts rasējums, 3. eksemplāros, kas ļauj identificēt apgaismes vienību 
tipu, un kurā attēlots apstiprinājuma numura(u), kā arī papildu simboli attiecībā uz apli 
ap apstiprinājuma zīmi vai zīmēm, norādot kādā ģeometriskajā pozīcijā attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenisko plaknes mediānu apgaismes vienības ir jāuzstāda uz transportlīdzekļa, kā arī attēlojot katras vienības vertikālo (aksiālo) griezumu un griezumu no priekšpuses ar optisko rādītāju galvenajām detaļām, proti pamatasi vai pamatasis un punktu vai punktus, kas testu laikā jāuzskata par atskaites centru, kā arī visus izkliedētāju optiskos rādītāju, ja piemērojams; 
2.2.2 Sistēmas īss tehnisks apraksts, kurā precizē 
a) apgaismojuma funkciju(as) un tā veidus, ko nodrošina sistēma 2
/; 
b) apgaismes vienības, kas piedalās katrā no funkcijām 2 /, kā arī signālus3 /, kam 
pievienots to darbības tehniskais raksturojums;  
c) pagriešanās gaismu veida kategorijas 2 /, ja piemērojams; 
d) papildu datu kopumu(us) par noteikumiem, kas piemērojami E klases tuvajām 
gaismām saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikuma 6. tabulu, ja piemērojams; 
e) papildu datu kopumu(us) par noteikumiem, kas piemērojami W klases tuvajām 
gaismām saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikumu, ja piemērojams; 
f) apgaismes vienības 3 /, kas rada vienu vai vairākus tuvo gaismu noliekumus vai 
tajos piedalās; 
g) norādi(es) 2 / saskaņā ar šo noteikumu 6.4.6. punktu attiecībā uz Noteikumu Nr. 48 
6.22.6.1.2.1. un 6.22.6.1.3. punktu; 
h) apgaismes vienības, kas paredzētas, lai nodrošinātu tuvo gaismu minimālo 
apgaismojumu saskaņā ar šo noteikumu 6.2.9.1. punktu; 
                                                 
2/  Norādīt uz veidlapas, kas atbilst 1. pielikuma paraugam. 
3/  Norādīt uz veidlapas, kas atbilst 10. pielikuma paraugam. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/501
TRANS/WP.29/2005/102 
6. lpp.  
i) uzstādīšanas un darbības prasības testēšanai; 
j) citu būtisku informāciju; 
2.2.2.1 Drošības koncepcija, kuru par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam 
pamato ar dokumentāciju, kurā: i) aprakstīti sistēmā iekļautie līdzekļi, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem, kas 
uzskaitīti punktos 5.7.3., 5.9. un 6.2.6.4.; 
ii) sniegti norādījumus pat to pārbaudīšanu atbilstīgi turpmāk minētajam 
6.2.7. punktam; un/vai 
iii) sniegta pieeja attiecīgajiem dokumentiem, kas demonstrē sistēmas efektivitāti no 
drošuma un līdzekļu pareizas darbības viedokļa, kā tie noteikti atbilstoši iepriekš 
minētajam punktam 2.2.2.1. i), piemēram, ar atteiču veidu un seku analīzi ( FMEA ) 
un sazaroto kļūdu analīzi ( FTA), vai jebkuru citu drošības noteikumiem atbilstošu 
procesu. 
2.2.2.2 Barošanas un vadības ierīces vai ierīču tirdzniecības nosaukums un tips, ja 
piemērojams, ar nosacījumu, ka tie nepieder pie atsevišķas tehniskas vienības; 
2.2.3 Sistēmas tipa, kuram tiek prasīta apstiprināšana, divi paraugi, tostarp uzstādīšanas 
ierīces, barošanas un vadības ierīces un signālu ģeneratori, ja piemērojams; 
2.2.4 Izkliedētāju plastikāta materiālu testēšanai iesniedz:  
2.2.4.1 Četrpadsmit izkliedētājus; 2.2.4.1.1 Desmit no šiem izkliedētājiem var aizstāt ar 10 vismaz 60 × 80 mm lieliem plastikāta 
materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un kuru vidū ir vismaz 15 
× 15 mm liela praktiski plakana virsma (ar vismaz 300 mm izliekuma rādiusu); 
2.2.4.1.2 Katram šādam izkliedētāja vai plastikāta materiāla paraugam jābūt izgatavotam pēc 
tādas pašas metodes, kādu paredzēts izmantot masveida ražošanā; 
2.2.4.2 Vienu apgaismojuma vai optiskā kopuma elementu, ja piemērojams, pie kura var 
piestiprināt izkliedētājus atbilstoši ražotāja norādījumiem; 
2.2.5 Lai saskaņā ar šo noteikumu 6. pielikuma 2.2.4. punktu testētu plastikāta materiāla 
gaismas caurlaidības elementu pretestību uz ultravioleto starojumu, kuru varētu radīt viens vai vairāki sistēmas gaismas avoti, piemēram, gāzizlādes lampas: 
Ikviena sistēmā izmantotā materiāla paraugs vai arī visa sistēma, vai arī viena vai 
vairākas tās daļas, kurās ir šie materiāli. Visiem materiālu paraugiem ir jābūt vienādam ārējam izskatam un to virsmai ir jābūt vienādi apstrādātai, ja piemērojams, tādā pat veidā kā tie, kurus paredzēts izmantot apstiprināšanai iesniegtajā sistēmā; L 375/502 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 7. lpp.  
2.2.6 Materiāliem, no kā sastāv izkliedētāji un pārklājums, ja piemērojams, pievieno 
testēšanas protokolu, kurā ir šo materiālu un pārklājuma rādītāji, ja tests jau ir noticis; 
2.2.7 Ja sistēma atbilst turpmāk minētajam 4.1.7. punktam, pievieno vienu tāda vai tādu 
transportlīdzekļu paraugu, kas minēts tālākajā 4.1.6. punktā. 
3. MARĶĒJUMI 
3.1 Uz apstiprināšanai iesniegtajās sistēmas atsevišķām tehniskām vienībām jābūt 
iesniedzēja zīmolam vai preču zīmei.  
3.2 Šajās sistēmās uz lukturu izkliedētājiem un galvenā korpusa jābūt pietiekami lielai 
brīvai vietai, kas paredzēta apstiprinājuma marķējumam un papildu simboliem, kā 
minēts 4. punktā; šīs brīvās vietas jānorāda rasējumos, kas minēti iepriekš 2.2.1. punktā. 
3.2.1 Tomēr, ja izkliedētāju nevar noņemt no atsevišķās tehniskās vienības galvenā korpusa, 
pietiek ar vienu marķējumu atbilstoši 4.2.5 punktam. 
3.3 Uz atsevišķām tehniskām vienībām vai sistēmām, kas paredzētas, lai atbilstu kustībai 
gan labajā, gan kreisajā brauktuves pusē, ir jābūt marķējumiem, precizējot transportlīdzekļa optiskā elementa(u) vai atstarotāja gaismas avota(u) uzstādīšanas divas pozīcijas; šie marķējumi ietver burtus „R/D” kustībai labajā pusē un „L/G” kustībai kreisajā pusē. 
3.4 Gadījumā, ja sistēma ir paredzēta, lai atbilstu tālāk 5.8.2. punktā minētajām prasībām, ar 
tādas papildu ieslēptas vietas palīdzību, ja piemērojams, kas atrodas atsevišķās tehniskās vienības izkliedētāja priekšpusē, minētā vieta ir jānorāda ar neizdzēšamiem burtiem. Ja vieta ir skaidri norādīta, šis uzraksts nav nepieciešams. 
4. APSTIPRINĀŠANA 
4.1 Vispārējie noteikumi
 
4.1.1 Apstiprinājumu piešķir, ja visi attiecīgās sistēmas tipa paraugi, kas iesniegti saskaņā ar 
iepriekš  minētā 2. punkta prasībām, atbilst šo noteikumu prasībām. 
4.1.2 Ja grupēti, kombinēti vai savstarpēji ar sistēmu savienoti lukturi atbilst vairāku 
noteikumu prasībām, var pievienot vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ja 
vien katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savstarpēji savienotajiem lukturiem atbilst piemērojamām prasībām. 
4.1.3 Apstiprinājuma numuru piešķir katram apstiprinātajam tipam, tā pirmie divi cipari 
(pašlaik 00) norāda šajos noteikumos ieviesto grozījumu sēriju atbilstoši jaunākajiem būtiskiem tehniskajiem grozījumiem, kas ieviesti apstiprinājuma izsniegšanas brīdī. Tā pati līgumslēdzēja Puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam sistēmas tipam, uz ko attiecas šie noteikumi. 
4.1.4 Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, attiecinājumu uz citu tipu, noraidīšanu, 
anulēšanu vai sistēmas tipa ražošanas galīgu pārtraukšanu atbilstoši šiem noteikumiem 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/503
TRANS/WP.29/2005/102 
8. lpp.  
tiek paziņots 1958. gada nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, ar veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam un kurā ietverti 2.1.3. punktā noteiktie norādījumi. 
4.1.4.1 Ja atsevišķā(s) tehniskā(s) vienība(s) ir aprīkotas ar regulējamu atstarotāju un tās ir 
paredzētas vienīgi izmantošanai uzstādīšanas pozīcijās, kas atbilst 2.1.3. punktam, iesniedzējam, pēc apstiprinājuma saņemšanas ir pienācīgi jāinformē lietotājs, kāda vai kādas ir uzstādīšanas pareizās pozīcijas. 
4.1.5 Papildus 3.1. punktā minētajam marķējumam uz katras atbilstīgi šiem noteikumiem 
apstiprinātas sistēmas tipa atsevišķas tehniskās vienības, vietās, kas norādītas iepriekš minētajā 3.2. punktā, piestiprina tādu apstiprinājuma marķējumu, kāds aprakstīts tālāk 4.2. un 4.3. punktos. 
4.1.6 Šo noteikumu 1. pielikuma paraugam atbilstošā veidlapā iesniedzējam jānorāda 
transportlīdzeklis vai transportlīdzekļi, kuriem šī sistēma ir paredzēta. 
4.1.7 Ja apstiprinājums ir prasīts sistēmai, kuru nav paredzēts apstiprināt ar kādu 
transportlīdzekļu tipu atbilstoši Noteikumiem Nr. 48, 
4.1.7.1 iesniedzējam jāiesniedz pietiekoša dokumentācija, kas pierāda, ka pareizi uzstādīta 
sistēma atbilst 6.22. punkta prasībām Noteikumos Nr. 48 , un 
4.1.7.2 sistēma ir jāapstiprina atbilstoši Noteikumiem Nr. 10. 
4.2 Apstiprinājuma zīmes veidošana
 
Apstiprinājuma zīmes sastāvs: 
4.2.1 Starptautiskā apstiprinājuma zīme, ko veido: 4.2.1.1 ar apli apvilkts burts „E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura ir izsniegusi 
apstiprinājumu 4
/; 
                                                 
4/  1 Vācijai, 2 Francijai, 3 Itālijai, 4 Nīderlandei, 5 Zviedrijai, 6 Beļģijai, 7 Ungārijai, 8 Čehijai, 
9 Spānijai, 10 Dienvidslāvijai, 11 Lielbritānijai, 12 Austrijai, 13 Luksemburgai, 14 Šveicei, 
15 (pieejams), 16 Norvēģijai, 17 Somijai, 18 Dānijai, 19 Rumānijai, 20 Polijai, 21 Portugālei, 22 Krievijas Federācijai, 23 Grieķijai, 24 Īrijai, 25 Horvātijai, 26 Slovēnijai, 27 Slovākijai, 28 Baltkrievijai, 29 Igaunijai, 30 (pieejams), 31 Bosnijai un Hercegovinai, 32 Latvijai, 33 (pieejams), 34 Bulgārijai, 35 un 36 (pieejami), 37 Turcijai, 38 un 39 (pieejams), 40 bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, 41 (pieejams), 42 Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir ES dalībvalstis, izmantojot attiecīgo EEK simbolu), 43 Japānai, 44 (pieejams), 45 Austrālijai, 46 Ukrainai, 47 Dienvidāfrikai, 48 Jaunzēlandei, 49 Kiprai , 50 Maltai un 51 Korejas 
Republikai. Turpmākos numurus pārējām valstīm piešķir hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē Nolīgumu par vienotu tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas L 375/504 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 9. lpp.  
4.2.1.2 apstiprinājuma numurs, kā norādīts iepriekš 4.1.3. punktā; 
4.2.2  Viens vai vairāki papildu simboli: 4.2.2.1 Uz sistēmas, burts „X” un burts vai burti, kas atbilst funkcijām, ko nodrošina sistēma: 
„C” C klases tuvajām gaismām, kuram pievienoti citi attiecīgo tuvo gaismu klašu 
simboli, 
„E” E klases tuvajām gaismām, 
„V” V klases tuvajām gaismām, „W” W klases tuvajām gaismām, „R” tālajām gaismām; 
4.2.2.2 virs katra simbola ir horizontāla svītriņa, ja apgaismojuma funkciju vai veidu nodrošina 
vairākas atsevišķas tehniskās vienības, kas atrodas vienā vai abās pusēs; 
4.2.2.3 Simbols „T” ir jānovieto aiz visu apgaismojuma funkciju un/vai veidu simboliem, kas 
paredzēti atbilstoši noteikumiem par pagriešanās gaismām, šie simboli jāsagrupē 
tālākajā kreisajā pusē; 
4.2.2.4 Uz atsevišķām tehniskajām vienībām jānovieto burts „X”, kā arī burts vai burti, kas 
atbilst funkcijām, ko nodrošina tās apgaismes vienības; 
4.2.2.5 Ja atsevišķa tehniskā vienība nav vienīgā, kas nodrošina apgaismojuma funkciju vai tā 
veidu, virs funkcijas simbola ir jābūt horizontālai svītriņai; 
4.2.2.6 Uz sistēmām vai vienas vai vairākām tās daļām, kuras atbilst vienīgi kreisās puses 
kustībai piemērojamām prasībām, jānovieto horizontāla bultiņa, kas, atrodoties ar seju 
pret atsevišķo tehnisko vienību, vērsta uz labo pusi, tas ir, uz to ceļa pusi, pa kuru notiek 
satiksme; 
4.2.2.7 Uz sistēmām vai vienas vai vairākām tās daļām, kas atbilst prasībām, kas piemērojamas 
satiksmei pa abām ceļā pusēm, piemēram, ar optiskā elementa vai gaismas avota regulācijas palīdzību, jānovieto horizontāla bultiņa, kas vērsta gan pa kreisi, gan pa labi; 
4.2.2.8 Uz atsevišķām tehniskajām vienībām, kam ir plastikāta izkliedētājs, jānovieto 
apzīmējums „PL”, kas jāpievieno simboliem, kas iepriekš minēti 4.2.2.1. līdz 4.2.2.7. . punktos; 
4.2.2.9 Uz atsevišķām tehniskām vienībām, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz tālo 
gaismu, tuvu ar aplīti apvilktajam burtam „E” tiek pievienota norāde par maksimālo 
gaismas intensitāti, kas izteikta kā standarta atzīme saskaņā ar 6.3.2.1.3. punktā 
norādīto. 
                                                                                                                                                                 
 
nosacījumiem, vai kādā tās pievienojas Nolīgumam, un šādi piešķirtos numurus Apvienoto Nāciju 
Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo šā nolīguma līgumslēdzējām Pusēm. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/505
TRANS/WP.29/2005/102 
10. lpp.  
4.2.3 Ikvienā gadījumā testa procesā izmantotais attiecīgais darba režīms, kā norādīts 
4. pielikuma 1.1.1.1. punktā, kā arī pieļaujamais spriegums (spriegumi), kā norādīts 
4. pielikuma 1.1.1.2. punktā, ir jānorāda uz apstiprinājuma sertifikātiem un uz paziņojuma veidlapām, kas tiek nosūtītas uz valstīm, kuras ir šā nolīguma Puses un 
piemēro šos noteikumus. 
 Attiecīgajos gadījumos uz sistēmas vai tās vienas vai vairākām daļām jābūt šādam 
marķējumam: 
4.2.3.1 Uz atsevišķām tehniskām vienībām, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir veidotas tā, 
ka tuvās gaismas spuldzes gaismas avots nav ieslēdzams vienlaikus ar tuvo gaismu vai 
ar citas gaismas funkcijas gaismas avotu (-iem), ar ko tas var būt savstarpēji savienots – 
marķējumā aiz tuvās gaismas simbola liek slīpsvītru (/). 
4.2.3.2 Ja atsevišķās tehniskās vienības atbilst šo noteikumu 4. pielikuma prasībām, vienīgi kad 
tām pievada 6 V vai 12 V spriegumu, tad gaismas avota(u) spaiļu tuvumā jāpievieno simbols, kas sastāv no skaitļa 24, kas pasvītrots ar slīpu krustu (X). 
4.2.4 Apstiprinājuma numura divi cipari (pašlaik 00), kas norāda šajos noteikumos ieviesto 
grozījumu sēriju atbilstoši jaunākajiem būtiskiem tehniskajiem grozījumiem, kuri 
ieviesti noteikumos apstiprinājuma izsniegšanas laikā, un, ja piemērojams, augstāk minētā svītriņa var atrasties tuvu pie minētajiem papildu simboliem. 
4.2.5 Iepriekš 4.2.1. un 4.2.2. punktā minētajiem marķējumiem un simboliem jābūt skaidri 
salasāmiem un neizdzēšamiem. Tos var atzīmēt uz atsevišķās tehniskās vienības iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kuru nevar atdalīt no gaismu izstarojošās daļas. Ikvienā gadījumā atzīmēm jābūt redzamām, kad atsevišķā tehniskā vienība ir uzstādīta uz transportlīdzekļa. Lai atbilstu šai prasībai, pieļaujama transportlīdzekļa vienas kustīgās daļas pārvietošana. 
4.3 Apstiprinājuma marķējuma izvietojums
 
4.3.1 Neatkarīgi lukturi 
 Šo noteikumu 2. pielikuma 1. līdz 10. attēlā ir parādīti piemēri, kā var izvietot 
marķējumu ar iepriekš minētajiem papildu simboliem. 
4.3.2 Grupēti, kombinēti vai savstarpēji savienoti lukturi 4.3.2.1 Ja ir konstatēts, ka grupēti, kombinēti vai savstarpēji ar sistēmu savienoti lukturi atbilst 
vairāku noteikumu prasībām, var pievienot vienu starptautisku marķējumu, kas sastāv 
no aplītī ierakstīta burta „E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kas izdevusi apstiprinājumu, un apstiprinājuma numurs. Šis apstiprinājuma marķējums var atrasties jebkurā vietā uz grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savienotiem lukturiem, ievērojot šo: 
4.3.2.1.1 atzīme ir redzama, kā norādīts 4.2.5. punktā; L 375/506 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 11. lpp.  
4.3.2.1.2 nevienu grupētu, kombinētu vai savstarpēji savienotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu 
nav iespējams noņemt, tajā pašā laikā nenoņemot apstiprinājuma marķējumu. 
4.3.2.2 Katra luktura identifikācijas simbols atbilstoši noteikumiem, uz kā pamata ir piešķirts 
apstiprinājums, ievērojot visus attiecīgos grozījumus šajos noteikumos atbilstoši 
jaunākajiem būtiskiem tehniskajiem grozījumiem, kas ieviesti apstiprinājuma izsniegšanas laikā, un, ja piemērojams, jāpievieno arī attiecīgā bultiņa: 
4.3.2.2.1 vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas, 
4.3.2.2.2 vai grupā, lai katra no grupētajām, kombinētajām vai savstarpēji savienotajām lampām 
būtu skaidri identificējama (iespējamos piemērus skatīt 2. pielikumā). 
4.3.2.3 Vienīgā marķējuma sastāvdaļu lielumam jāatbilst vismaz minimālajam atsevišķas 
atzīmes lielumam, kā minēts noteikumos, uz kā pamata ir izsniegts apstiprinājums. 
4.3.2.4 Apstiprinājuma numurs tiek piešķirts katram apstiprinātam tipam. Tā pati līgumslēdzēja 
puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji 
savienotiem lukturiem, uz ko attiecas šie noteikumi. 
4.3.2.5 Šo noteikumu 2. pielikuma 11. un 12. attēlā ir paraugi, kā izvietot marķējumus 
grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savienotiem lukturiem ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem tādām sistēmām, kuru darbību nodrošina vairākas atsevišķas tehniskās vienības katrā transportlīdzekļa pusē. 
4.3.2.6 Šo noteikumu 2. pielikuma 13. attēlā ir paraugi, kā izvietot apstiprinājuma marķējumus, 
kas attiecas uz visu sistēmu. 
B. TEHNISKĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ SISTĒMĀM VAI VIENU VAI 
VAIRĀKĀM TO DAĻĀM 
 Ja nav citu prasību, fotometriskie mērījumi ir jāveic atbilstoši šo noteikumu 
9. pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. 
5. VISPĀRĪGAS PRASĪBAS 
5.1 Katram apstiprināšanai iesniegtajam paraugam, kurš ir paredzēts vienīgi kustībai labajā 
pusē, jāatbilst turpmāk 6. un 7. punktā izvirzītajām prasībām, turpretim ja  
apstiprinājums ir pieprasīts kustībai kreisajā brauktuves pusē, nomainot kreiso pusi ar labo un otrādi, tiek piemēroti tālākā 6. punkta noteikumi, tostarp attiecīgie šo noteikumu pielikumi. 
 Tāpat apmaina vietām leņķu pozīciju un elementu apzīmējumus, aizvietojot „R” ar „L” 
un otrādi. 
5.1.2 Sistēmām vai vienai vai vairākām to daļām ir jābūt tādējādi paredzētām, lai to norādītie 
fotometriskie rādītāji saglabātos, un normālos ekspluatācijas apstākļos tās paliktu labā darba stāvoklī, neraugoties uz iespēji ir jābūt aprīkotām ar ierīci, kas ļauj tās noregulēt transportlīdzeklī tā, lai panāktu atbilstību ar tām piemērojamiem noteikumiem. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/507
TRANS/WP.29/2005/102 
12. lpp.  
5.2.1 Šāda ierīce sistēmām vai vienai vai vairākām to daļām nav jāuzstāda, ja šīs ierīces 
izmanto vienīgi tādos transportlīdzekļos, kuros regulējumu var veikt ar citiem 
paņēmieniem vai tas nav nepieciešams, vadoties pēc iesniedzēja apraksta. 
5.3 Sistēmas atbilstoši Noteikumiem Nr. 37 vai Nr. 99 nedrīkst aprīkot ar neapstiprinātiem 
gaismas avotiem. 
5.3.1 Nomaināmo gaismas avotu spailēm jāatbilst izmēru rādītājiem, kas norādīti IEC 
publikācijas Nr. 60061-2 informācijas dokumentā, kā tas norādīts atbilstošajos noteikumos par gaismas avotiem. 
5.3.2 Ja gaismas avots ir nenomaināms, to nedrīkst izmantot apgaismes vienībā, kas neitrālā 
stāvoklī rada tuvās gaismas. 
5.4 Sistēmas vai vienai vai vairākām tās daļām, kas izveidotas atbilstoši prasībām par 
kustību gan labajā, gan kreisajā kustības pusē, var pielāgot satiksmei pa vienu vai otru ceļa pusi ar sākotnējo noregulējumu uzstādīšanas laikā uz transportlīdzekļa, vai arī ar lietotāja apzinātu manevru. Abos gadījumos ir iespējamas tikai divas pilnīgi atšķirīgas regulācijas – viena satiksmei pa ceļa labo pusi un otra pa kreiso pusi –, un netīša pārslēgšana no vienas pozīcijas uz otru, kā arī apstāšanās starppozīcijā ir jāpadara neiespējama.  
5.5 Ir jāveic papildu testi atbilstoši šo noteikumu 4. pielikuma prasībām, lai pārliecinātos, 
ka fotometriskie rādītāji ekspluatācijas laikā pārmērīgi nemainās. 
5.6 Ja apgaismes vienībai ir plastikāta izkliedētājs, testus veic saskaņā ar šo noteikumu 
6. pielikuma prasībām. 
5.7 Ja sistēmas vai viena vai vairākas to daļas ir paredzētas pārmaiņus tālās un tuvās 
gaismas izstarošanai, jebkuras apgaismes vienībā ievietotas mehāniskas, elektromehāniskas vai citādas ierīces konstrukcijā, ja ierīce domāta vienas gaismas pārslēgšanai uz otru, jāievēro šādi nosacījumi: 
5.7.1 ierīcei jābūt pietiekami izturīgai, lai varētu izturēt iedarbināšanu 50 000 reizes un 
nesabojātos, neraugoties uz vibrācijām, kas uz to var iedarboties normālos ekspluatācijas apstākļos; 
5.7.2 gan tuvās, gan tālās gaismas iegūšanā vienmēr jāizslēdz iespēja, ka mehānisms iestrēgs 
starp šīm divām pozīcijām vai nenoteiktā stāvoklī; nespējas to izdarīt gadījumā – iegūtajam stāvoklim jāatbilst nākamajam 5.7.3. punktam; 
5.7.3 avārijas gadījumā ir jābūt iespējai ka sistēma automātiski pārslēdzas uz  tuvajām 
gaismām vai arī uz ir tādu stāvokli, ka fotometriskā vērtība IIIb zonā , kas noteikta šo noteikumu 3. pielikumā, nepārsniedz 1,5 luksus, ne arī ir zemāka par 4 luksiem „E
max 
segmenta” punktā, izmantojot tādus līdzekļus, kā piemēram, lukturu izslēgšanu, gaišuma samazināšanu vai pazemināšanu un/vai funkciju aizvietošanu. 
5.7.4 lietotājs nevar ar parastajiem rīkiem mainīt kustīgo detaļu formu vai ietekmēt 
komutatoru. L 375/508 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 13. lpp.  
5.8 Sistēmām jābūt aprīkotām ar ierīci, kas tās ļauj uz laiku lietot valstī, kurā kustības puse 
ir pretēja tai, par kuru prasīts apstiprinājums, neradot pārliekus traucējumus satiksmei 
pretējā virzienā. Šim mērķim sistēmām vai vienai vai vairākām to daļām: 
5.8.1 jāļauj lietotājam veikt regulāciju bez īpašiem rīkiem atbilstoši 5.4. punktam; vai 
5.8.2 tajā jābūt funkcijai, kas, mainot kustības pusi, IIIb zonā radītu lielākais 1,5 luksu gaismu 
satiksmei no pretējās puses un vismaz 6 luksus 50 V punktā, kad testi tiek veikti 
atbilstoši 6.2. punktam, nemainot noregulējumu attiecībā uz sākotnējo kustības virzienu; tādēļ: 
5.8.2.1 izkliedētāja piemērotas zonas ieslēpšana atbilstoši iepriekš minētajam 3.4. punktam var 
būt pilnīgs vai daļējs risinājums.  
5.9 Sistēmām jābūt konstruētām tādā veidā, lai kāda gaismas avota darbības traucējumu 
gadījumā, ieslēgtos signāls, atbilstoši Noteikumu Nr. 48 atbilstīgiem noteikumiem. 
5.10 Elementam (elementiem), pie kuriem ir piestiprināts nomaināms gaismas avots, ir jābūt 
konstruētiem tādējādi, lai gaismas avotu varētu viegli uzstādīt nekļūdoties, pat tumsā. 
5.11 Ja sistēma atbilst iepriekš minētajam 4.1.7. punktam: 
5.11.1 sistēmai jāpievieno 4.1.4. punktā noteikto veidlapas eksemplāru, kā arī norādījumi, lai 
to varētu uzstādīt atbilstoši Noteikumu Nr. 48 noteikumiem. 
5.11.2 Par apstiprinājumu atbildīgajam tehniskajam dienestam jāpārliecinās, ka: 
a) vadoties pēc norādījumiem, sistēmu var pareizi uzstādīt; b) sistēma, kad tā uzstādīta uz transportlīdzekļa, atbilst 6.22. punktam Noteikumos 
Nr. 48; tests uz ceļa, lai apliecinātu atbilstību Noteikumu Nr. 48 6.22.7.4. punkta 
noteikumiem, ir obligāts, tostarp ikvienā sistēmas vadībai atbilstīgā situācijā, pamatojoties uz iesniedzēja sagatavoto aprakstu. Ir jānorāda, vai visi veidi ir aktivizēti, darbojas vai ir dezaktivizēti atbilstīgi iesniedzēja sagatavotajam aprakstam; ikvienai redzamai kļūmei (piemēram, pārāk liels leņķis vai mirgošana) jābūt par iemeslu atteikumam. 
6. APGAISMOJUMS 
6.1 Vispārīgas prasības
 
6.1.1 Katrai sistēmai ir jāizstaro C klases tuvās gaismas atbilstoši tālākajam 6.2.5. punktam 
un vienu vai vairākas citas(u) klašu tuvās gaismas; katrā tuvo gaismu klasē var būt 
iekļauti vairāki citi veidi, kā arī priekšējā apgaismojuma funkcijas saskaņā ar šo noteikumu 6.3. punktu un/vai 2.1.1.1. punktu. 
6.1.2 Sistēmai jāpieļauj automātiskas izmaiņas, lai ceļš tiktu labi izgaismots netraucējot ne 
vadītājam, ne citiem ceļa lietotājiem. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/509
TRANS/WP.29/2005/102 
14. lpp.  
6.1.3 Sistēma ir uzskatāma par pieņemamu, ja tā atbilst attiecīgajām 6.2. un 6.3. punktā 
noteiktajām fotometriskajām prasībām. 
6.1.4 Fotometriskos mērījumus veic saskaņā ar iesniedzēja norādījumiem: 
6.1.4.1 neitrālā stāvoklī, kā tas noteikts 1.9. punktā; 6.1.4.2 ar ieslēgtu V signālu, W signālu, E signālu un T signālu saskaņā ar 1.10. punktu 
atkarībā no gadījuma; 
6.1.4.3 ja piemērojams, jebkurā citā signālā saskaņā ar 1.10. punktu vai to kombinācijā, 
atbilstoši iesniedzēja norādījumiem. 
6.2 Noteikumi par tuvo gaismu lukturiem
 
 Pirms jebkura testa atbilstoši tālākajiem punktiem, sistēma jānovieto neitrālā stāvoklī, 
tas ir, tai jāizstaro C klases tuvās gaismas. 
6.2.1 Katrā sistēmas pusē (tas ir transportlīdzekļa pusē) tuvajām gaismām neitrālā stāvoklī ar 
vismaz vienu apgaismes vienību ir jārada noliekums atbilstoši šo noteikumu 
8. pielikumam, vai 
6.2.1.1 sistēmā ir jābūt citiem līdzekļiem, piemēram optiskajiem līdzekļiem vai pagaidu papildu 
gaismām, kas dod skaidru un pareizu gaismas kūļu orientāciju. 
6.2.1.2 Šo noteikumu 8. pielikums neattiecas uz kustības puses maiņas funkciju, kā tā aprakstīta 
iepriekš no 5.8. līdz 5.8.2.1. punktam.  
6.2.2 Sistēmai vai vienai vai vairākām tās daļām ir jābūt orientētām tādā veidā, ka noliekuma 
pozīcija atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 2. tabulā norādītajām prasībām. 
6.2.3 Ja sistēma vai viena vai vairākas tās daļas ir šādi orientētas, gadījumos, kad tās 
apstiprinājums attiecas vienīgi uz tuvajām gaismām, tām ir jāatbilst attiecīgo tālāko pantu prasībām; turpretim, ja sistēma ir paredzēta papildu gaismām vai gaismas signalizācijas funkcijām atbilstoši šo noteikumu darbības laukam, tai jāatbilst arī attiecīgajos tālākajos punktos noteiktajām prasībām, ja vien tā nav atsevišķi regulējama. 
6.2.4 Ja sistēma vai viena vai vairākas no tās šādi orientētām daļām neatbilst iepriekš minētā 
6.2.3. punkta prasībām, tās regulāciju atbilstoši ražotāja norādījumiem var mainīt par 0,5 grādiem pa labi vai pa kreisi un par 0,2 grādiem uz augšu vai uz leju attiecībā pret sākotnējo noregulējumu. L 375/510 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 15. lpp.  
6.2.5 Ja sistēma izstaro noteikta veida tuvās gaismas, tai jāatbilst šo noteikumu prasībām 
3. pielikuma 1. tabulas A daļas (fotometriskās vērtības) un 2. tabulas (E
max un 
noliekuma atrašanās vieta) atbilstošās iedaļās (C, V, E vai W), kā arī šo noteikumu 
8. pielikuma 1. iedaļā (noliekuma nosacījumi). 
6.2.6 Gaismas kūli var izstarot pagriešanās gaismu veidā ar nosacījumu, ka: 
6.2.6.1 sistēma atbilst atbilstošajām prasībām šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulas B daļā 
(fotometriskās vērtības) un 2. tabulas (E max un noliekuma atrašanās vietu) 2. punktā, un 
ja vērtības tiek mērītas atbilstoši 9. pielikumā norādītajai procedūrai atkarībā no 
pagriešanās gaismu kategorijas (1 vai 2), kurai tiek prasīts apstiprinājums; 
6.2.6.2 Ja E max punkts neatrodas ārpus taisnstūra, kas veidojas starp šo noteikumu 3. pielikuma 
2. tabulā noteikto visaugstāko punktu attiecīgajai tuvo gaismu lukturu klasei un 2 grādus zem H-H līnijas, un starp 45 grādiem pa kreisi un 45 grādiem pa labi no sistēmas pamatass; 
6.2.6.3 Ja T signāls atbilst vismazākajam transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam pa kreisi (vai 
pa labi), sistēma sniedz vismaz 3 luksu apgaismojumu  vienā punktā vai vairākos punktos zonā starp H-H līniju un 2 grādiem zem tās un starp 10 un 45 grādiem pa kreisi vai pa labi no sistēmas pamatass; 
6.2.6.4 Ja apstiprinājums iesniegts 1. kategorijas pagriešanās gaismu veidam, sistēma 
izmantojama tikai tādiem transportlīdzekļiem, kas konstruēti tāda veidā, ka sistēmas radītā horizontālā noliekuma līnija atbilsts Noteikumu Nr. 48 6.22.7.4.5. panta i) punkta atbilstošajiem noteikumiem; 
6.2.6.5 Ja apstiprinājums iesniegts 1. kategorijas pagriešanās gaismu veidam, sistēmai jābūt 
ražotai tādējādi, ka sānu kustības vai gaismas maiņas darbības traucējumu gadījumā ir iespējams automātiski iegūt tādus fotometriskos rādītājus, kas atbilst 6.2.5. punktam vai arī kura rādītājs nepārsniedz 1,5 luksu IIIb zonā , kas noteikta šo noteikumu 3. pielikumā, un kas nav zemāka par 4 luksiem „E
max segmenta” punktā; 
6.2.6.5.1 tomēr tas nav vajadzīgs, ja sistēmas pamatass kreisās puses pozīcijām, kuras atrodas 
0,3° virs HH līnijas, līdz par 5° pa kreisi un 0,57° virs HH līnijas ar 5° pa kreisi, nevienā punkta netiek pārsniegta vērtība 1 lukss. 
6.2.7 Sistēma jāpārbauda atbilstoši ražotāja norādījumiem saskaņā ar 2.2.2.1. punktā noteikto 
drošības principu. 
6.2.8 Tām sistēmām vai vienai vai vairākām to daļām, kas paredzētas kustībai gan labajā, gan 
kreisajā pusē, abās pozīcijās jāatbilst noteiktajām prasībām attiecīgajai kustības pusei atbilstoši augstāk minētajam 5.4. pantam. 
6.2.9 Sistēmai jābūt ražotai tādā veidā, lai: 
6.2.9.1. ikviens konkrētā veida tuvās gaismas lukturis 50V punktā katrā sistēmas pusē izstaro 
vismaz 3 luksus; šī prasība neattiecas uz V klases tuvo gaismu veidiem; 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/511
TRANS/WP.29/2005/102 
16. lpp.  
6.2.9.2 četras sekundes pēc tad, kad ieslēdz sistēmu, kas nav darbojusies vismaz 30 minūtes, 
C klases tuvā gaisma 50V punktā izstaro vismaz 5 luksus; 
6.2.9.3 Citi veidi: 
 Attiecībā uz ieejas signāliem, kas definēti šo noteikumu 6.1.4.3. punktā, piemēro 
6.2. punkta prasības. 
6.3 Noteikumi par tālās gaismas lukturiem
 
 Pirms jebkura testa saskaņā ar tālākajiem punktiem, sistēma jāieslēdz neitrālā stāvoklī. 6.3.1 Sistēmas apgaismes vienībai (vienībām) jābūt noregulētām atbilstoši ražotāja 
norādījumiem tādējādi, ka maksimālā apgaismojuma zona būtu koncentrēta H-H un V-
V līniju krustošanās punktā (HV); 
6.3.1.1 Ikviena apgaismes vienība, kas nav regulējama atsevišķi vai kuras regulēšana veikta 
saskaņā ar 6.2. punkta pasākumiem, pēc regulēšanas jātestē. 
6.3.2 Mērījumu laikā, atbilstoši šo noteikumu 9. pielikumam, apgaismojumam jāatbilst šādām 
prasībām: 
6.3.2.1 HV punktam jābūt izoluksā 80 % apjomā no tālo gaismu maksimālā apgaismojuma. 
6.3.2.1.1 Maksimālā vērtība (E
M) nedrīkst būt mazāka par 48 luksiem un nekādos apstākļos 
nedrīkst būt lielāka par 240 luksiem.  
6.3.2.1.2 Katras atsevišķās tehniskās vienības, kas piedalās tuvo gaismo  maksimālās intensitātes 
(I M) radīšanā un kas ir izteikta tūkstošos kandelu, maksimālo intensitāti aprēķina pēc 
formulas: 
I M = 0.625 E M 
6.3.2.1.3 Šīs maksimālās intensitātes standarta atzīme (I’ M), kā noteikts iepriekš 4.2.2.9. punktā, 
ir iegūstama, izmantojot sakarību: 
MM
M EII 208 , 03= = ′ . 
 Šo vērtību noapaļo līdz šādiem tuvākajiem skaitļiem: 5 − 10 − 12,5 − 17,5 − 20 − 25 − 
27,5 − 30 − 37,5 − 40 − 45 − 50. 
6.3.2.2 Sākot no HV punkta, horizontāli pa labi un pa kreisi tālo gaismu apgaismojumam jābūt 
vismaz 24 luksiem līdz 2,6 grādiem un vismaz 6 luksiem līdz 5,2 grādiem. 
6.3.3 Sistēmas izstaroto apgaismojumu vai apgaismojuma daļu var automātiski pārvietot uz 
sāniem (vai pārveidot, lai iegūtu līdzvērtīgu efektu), ja: L 375/512 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 17. lpp.  
6.3.3.1 sistēma atbilst tālākā 6.3.2.1.1. un 6.3.2.2. punkta prasībām, katru apgaismes vienību 
pārbaudot atbilstoši 9. pielikumā noteiktajai procedūrai. 
6.3.4 Sistēmai jābūt paredzētai tādējādi, ka: 
6.3.4.1 labās un kreisās puses apgaismes vienība(s) katra dotu vismaz pusi no tālo gaismu 
minimālā apgaismojuma, kas iepriekš noteikts 6.3.2.2. punktā; 
6.3.4.2 četras sekundes pēc tam, kad ieslēdz sistēmu, kas nav darbojusies vismaz 30 minūtes, 
tālo gaismu HV punkta jāiegūst vismaz 42 luksu apgaismojums; 
6.3.4.3 attiecībā uz ieejas signāliem, kas atbilst šo noteikumu 6.1.4.3. punktam, būtu izpildītas 
6.3. punkta prasības. 
6.3.5 Ja attiecīgajam gaismas kūlim piemērojamās prasības nav izpildītas, var veikt gaismu 
kūļa pārorientēšanu par 0,5 grādiem uz augšu vai uz leju un/vai 1 grādu pa labi vai 
kreisi attiecībā uz sākotnējo noregulējumu. Šajā jaunajā pozīcijā visām fotometriskām prasībām ir jābūt izpildītām. Šie nosacījumi neattiecas uz šo noteikumu 6.3.1.1. punktā definētajām apgaismes vienībām. 
6.4 Citi noteikumi
 
Ja sistēma vai viena vai vairākas tās daļas ir aprīkotas ar regulējamām apgaismes vienībām, katrai no uzstādīšanas pozīcijām, kas noteiktas 2.1.3. punktā (noregulējuma iespēja), piemēro 6.2. panta (tuvās gaismas) un 6.3. panta (tālās gaismas) prasības. Pārbaudei piemēro šādu procedūru: 
6.4.1 Katru norādīto pozīciju realizē ar pārbaudes goniometru, attiecībā uz saikni, kas savieno 
atsauces ar HV punktu uz pārbaudes ekrāna. Regulējamā sistēma vai viena vai vairākas tās daļas tādējādi ir novietotas tādā pozīcijā, ka pārbaudes ekrāna apgaismojums atbilst atbilstošām orientācijas prasībām; 
6.4.2 Ja sistēma vai viena vai vairākas tās daļas, ir sākotnēji novietotas atbilstoši 6.4.1. punkta 
nosacījumiem, ierīcēm vai to daļām ir jāatbilst 6.2. un 6.3. punkta atbilstīgajām fotometriskajām prasībām; 
6.4.3 Veic papildu testus, kad atstarotājs vai viena vai vairākas tā daļas ir pārvirzītas vertikāli 
par ±2 grādiem vai vismaz līdz maksimālai pozīcijai, ja tās regulējums atšķiras par mazāk nekā 2 grādiem no sākotnējās pozīcijas, izmantojot sistēmas vai vienas vai vairāku tās daļu regulēšanas ierīci. Pēc tam maina visas sistēmas vai vienas vai vairāku tās daļu pozīciju (piemēram, ar goniometru), pavirzot to par tikpat grādiem atbilstošā pretējā virzienā, radītās gaismas daudzums šajos virzienos ir jāpārbauda un tam jāpaliek šādās robežās: 
6.4.3.1 tuvās gaismas: punktos HV un 75 R vai 50R, ja piemērojams, un tālās gaismas: I
M un 
HV punktos (procentos no I M); 
6.4.4 Ja iesniedzējs ir norādījis vairāk kā vienu uzstādīšanas pozīciju, 6.4.1. un 6.4.3. punktā 
paredzētā procedūra jāveic arī visām pārējām pozīcijām; 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/513
TRANS/WP.29/2005/102 
18. lpp.  
6.4.5 Ja iesniedzējs nav norādījis īpašu uzstādīšanas pozīciju, tad sistēma vai viena vai 
vairākas tās daļas jāpagriež atbilstoši 6.2. punktā (tuvās gaismas) un 6.3. punktā (tālās 
gaismas) noteiktajām prasībām, sistēmas vai vienas vai vairāku tās daļu regulēšanas ierīces novietojot viduspozīcijā. Papildu testi, kas paredzēti 6.4.3. punktā, jāveic pēc tam, kad atstarotājs vai tā daļas ar to regulēšanas ierīci pārvirzītas līdz maksimālajai pozīcijai (tā vietā, lai pārvirzītu par ±2 grādiem). 
6.4.6 Veidlapā, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma paraugam, jānorāda kura apgaismes 
vienība(s) rada noliekumu, kas definēts šo noteikumu 8. pielikumā un kurš izgaismojas zonā starp 6 grādiem pa kreisi un 4 grādiem pa labi, un virs horizontālās līnijas, kas atrodas 0,8 grādus zemāk. 
6.4.7 Veidlapā, kas atbilsts šo noteikumu 1. pielikuma paraugam, jānorāda, kāds (kādi) 
E klases tuvās gaismas veids (veidi), ja piemērojams, atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 6. tabulas „datu kopai”. 
7.  KRĀSA 
7.1 Izstarotajai gaismai jābūt baltā krāsā. Starptautiskās apgaismes komisijas ( CIE) 
trihromātiskajās koordinātēs gaismas stari noteikti šādās robežās: 
tendence uz zilu   x ≥ 0,310 
tendence uz dzeltenu x ≤ 0,500 
tendence uz zaļu   y ≤ 0,150 + 0,640 x 
tendence uz zaļu  y ≤ 0,440 
tendence uz violetu y ≥ 0,050 + 0,750 x 
tendence uz sarkanu y ≥ 0,382. 
C.  CITI ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI 8. SISTĒMAS TIPA IZMAIŅAS UN APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANA UZ CITU 
TIPU 
8.1 Par katru gadījumu, kad sistēmas tips tiek mainīts, ir jāziņo administratīvajai nodaļai, 
kura to ir apstiprinājusi, šāda nodaļa var 
8.1.1 uzskatīt, ka izmaiņas neradīs nelabvēlīgu ietekmi un ka sistēma joprojām atbilst 
prasībām, vai 
8.1.2 pieprasīt jaunu testēšanas protokolu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu 
veikšanu. 
8.2 Par atteikumu vai piekrišanu izsniegt apstiprinājumu, konkrēti norādot izmaiņas,  
saskaņā ar iepriekš 4.1.4. punktā noteikto procedūru ziņo šā nolīguma līgumslēdzējām 
Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. 
8.3 Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, piešķir 
sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas izveidota šāda attiecinājuma L 375/514 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 19. lpp.  
izsniegšanai, un par to informē 1958. gada nolīguma pārējās Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot tām paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam. 
9. RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA 
Ražošanas atbilstības pārbaudīšanas procedūrām ir jāatbilst tām, kas noteiktas Nolīguma 2. pielikumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), un jāatbilst šādām prasībām: 
9.1 Sistēmas, kas apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem, ir jāražo tā, lai tās atbilstu 
apstiprinātajam tipam, ievērojot 6. un 7. punktā izklāstītās prasības. 
9.2 Ir jāievēro minimālās prasības par ražošanas kontroles procedūru atbilstību, kā izklāstīts 
šo noteikumu 5. pielikumā. 
9.3 Inspektoram, ņemot paraugus, ir jāievēro minimālās prasības, kā izklāstīts šo noteikumu 
7. pielikumā. 
9.4 Iestāde, kura ir izsniegusi apstiprinājumu, var jebkurā laikā pārbaudīt katrā ražotnē 
izmantotās atbilstības kontroles metodes.  Parasti šādas pārbaudes veic vienu reizi divos gados. 
9.5 Sistēmas vai vienu vai vairākas to daļas ar redzamiem defektiem neņem vērā. 
9.6 Standarta atzīmes neņem vērā. 10. SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBLSTĪBU 10.1  Sistēmas tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem var anulēt, ja nav ievērotas 
prasības vai ja sistēma vai viena vai vairākas tās daļas, uz kurām ir marķējums, neatbilst 
apstiprinātajam tipam. 
10.2 Ja kāda nolīguma līgumslēdzēja Puse, kas piemēro šos noteikumus, anulē agrāk 
izsniegtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās līgumslēdzējas Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam. 
11. RAŽOŠANAS GALĪGA PĀRTRAUKŠANA 
11.1 Ja apstiprinājuma saņēmējs galīgi pārtrauc ražot noteikta tipa sistēmu, kas apstiprināta 
atbilstoši šiem noteikumiem, šis ražotājs par to informē iestādi, kas izsniegusi 
apstiprinājumu, šī iestāde savukārt par to informē 1958. gada nolīguma pārējās līgumslēdzējas Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/515
TRANS/WP.29/2005/102 
20. lpp.  
12. TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMI UN ADRESES, KAS ATBILD PAR 
ATBILSTĪBAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO IESTĀŽU 
NOSAUKUMI UN ADRESES 
12.1 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas Puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo ANO 
sekretariātam nosaukumus un adreses tiem tehniskajiem dienestiem, kuri veic testus, un administratīvajām iestādēm, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdota apstiprinājuma piešķiršanu, attiecinājumu uz citu tipu, noraidīšanu, anulēšanu vai ražošanas galīgu pārtraukšanu. 
 L 375/516 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 21. lpp.  
1. pielikums
 
PAZIŅOJUMS 
(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm)) 
 
 
 
 par:  2
/ APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANUAPSTIPRINAJUMA ATTIECINĀJUMU 
UZ CITU TIPUAPSTIPRINAJUMA NORAIDĪŠANU APSTIPRINAJUMA ANULĒŠANU RAŽOŠANAS GALĪGU PĀRTRAUKŠANU 
attiecībā uz sistēmas tipu atbilstoši Noteikumiem Nr. … 
Apstiprinājuma Nr..........................  Attiecinājuma uz citu tipu Nr.....  
1. Sistēmas zīmols vai preču zīme: .......................................................................................  
2. Konkrētās sistēmas tipa ražotāja nosaukums: ...................................................................  3. Ražotāja nosaukums un adrese: ........................................................................................  
4. Ja piemērojams, ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese: ...............................................  
 .............................................................................................................................. .............  
5. Iesniegta apstiprināšanai (datums): ...................................................................................  
6. Tehniskais dienests, kas atbildīgs par atbilstības testu veikšanu:......................................  
 .............................................................................................................................. .............  
7. Tehniskā dienesta protokola izsniegšanas diena:...............................................................  
8. Tehniskā dienesta izsniegtā protokola numurs:.................................................................  
______________________ 
1
/  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/attiecinājusi uz citu tipu/noraidījusi/anulējusi 
apstiprinājumu (skatīt šo noteikumu prasības attiecībā uz apstiprināšanu). 
2/   Lieko svītrot. Izsniedzējs: administratīvās iestādes 
nosaukums: 
.............................................. 
.............................................. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/517
TRANS/WP.29/2005/102 
22. lpp.  
9. Īss apraksts: 
9.1 Kategorija, kā norādīts uz attiecīgā marķējuma 3/
: ..............................................................  
9.2 Nomaināmo gaismas avotu skaits un kategorija(s): .............................................................  9.3 Norādes saskaņā ar šo noteikumu 6.4.6. punktu (kura(s) apgaismes vienības rada 
noliekumu, kas definēts šo noteikumu 8. pielikumā, kas izgaismojas zonā starp 6 grādiem 
pa kreisi un 4 grādiem pa labi un virs horizontālās līnijas, kas atrodas 0,8 grādus zemāk):  
............................................................................................................................... ...............  
  ............................................................................................................................. .................  
9.4 Transportlīdzeklis vai transportlīdzekļi, kuriem sistēma ir paredzēta kā orģināliekārta:  ...  
  ............................................................................................................................. .................  
9.5 Vai apstiprinājums prasīts sistēmai, kuru nav paredzēts apstiprināt ar kādu 
transportlīdzekļu veidu atbilstoši Noteikumiem Nr. 48.................................................jā/nē 
9.5.1 Apstiprinošas atbildes gadījumā pietiekama informācija, lai identificētu transportlīdzekli 
vai transportlīdzekļus, kuriem šī sistēma paredzēta: ...........................................................  
9.6 Norādes saskaņā ar šo noteikumu 6.4.7. punktu (kurš(i) E klases tuvās gaismas veidi, ja 
piemērojams, atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 6. tabulas datu kopai): .............................  
10. Marķējuma novietojums: .................................................................................................... . 
11. Apstiprinājuma attiecināšanas uz citu tipu pamatojums(-i): ................................................  12. Apstiprinājums piešķirts/attiecināts uz citu tipu/ noraidīts/ anulēts 4
 
13. Vieta: .................................................................................................................... ................  
14. Datums: ................................................................................................................... .............  
15. Paraksts: ................................................................................................................. ..............  
16. Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas deponēti administratīvajā iestādē, 
kura piešķīrusi apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma. 
                                                 
3/  Katrai atsevišķai tehniskai vienībai vai atsevišķo tehnisko vienību kopumam norādīt attiecīgo 
marķējumu, kā paredzēts saskaņā ar šiem noteikumiem. 4
/  Lieko svītrot. L 375/518 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 23. lpp.  
17. Vai Sistēma ir paredzēta tuvajām gaismām 5
/: 
17.1 C klasē  /box3 V klasē  /box3 E klasē  /box3 W klasē  /box3 
17.2 Kopā ar šādu vai šādiem veidiem, kas definēti ar to nosaukumu, ja piemērojams 7 / 
  Veids Nr. C 1 Veids Nr. V… Veids Nr. E… Veids Nr. W… 
  Veids Nr. C… Veids Nr. V… Veids Nr. E… Veids Nr. W… 
  Veids Nr. C… Veids Nr. V… Veids Nr. E … Veids Nr. W … 
17.3 Ja apgaismes vienības ir zem sprieguma 5 /, 6/, 7/ veidam Nr. … 
 a) Ja nav piemērojams pagriešanās gaismu veids:    Kreisā puse Nr 1 /box3 Nr. 3 /box3 Nr. 5 /box3 Nr. 7 /box3 Nr. 9   /box3 Nr. 11 /box3 
  Labā puse Nr 2 /box3 Nr. 4 /box3 Nr. 6 /box3 Nr. 8 /box3 Nr. 10   /box3 Nr. 12 /box3 
 b) Ja piemērojama 1. kategorijas pagriešanās gaisma:   Kreisā puse Nr 1 /box3 Nr. 3 /box3 Nr. 5 /box3 Nr. 7 /box3 Nr. 9   /box3 Nr. 11 /box3 
  Labā puse Nr 2 /box3 Nr. 4 /box3 Nr. 6 /box3 Nr. 8 /box3 Nr. 10 /box3 Nr. 12 /box3 
 c) Ja piemērojama 2. kategorijas pagriešanās gaisma:   Kreisā puse Nr 1 /box3 Nr. 3 /box3 Nr. 5 /box3 Nr. 7 /box3 Nr. 9   /box3 Nr. 11 /box3 
  Labā puse Nr 2 /box3 Nr. 4 /box3 Nr. 6 /box3 Nr. 8 /box3 Nr. 10 /box3 Nr. 12 /box3 
Piezīme
:  Arī par katru papildu veidu jāaizpilda 17.3. panta a) līdz c) apakšpunktos prasītās 
norādes. 
17.4 Šīs norādītās apgaismes vienības ir zem sprieguma, ja sistēma ir neitrālā stāvoklī 5 /, 6/ 
  Kreisā puse Nr 1 /box3 Nr. 3 /box3 Nr. 5 /box3 Nr. 7 /box3 Nr. 9   /box3 Nr. 11 /box3 
  Labā puse Nr 2 /box3 Nr. 4 /box3 Nr. 6 /box3 Nr. 8 /box3 Nr. 10 /box3 Nr. 12 /box3 
17.5 Šīs norādītās apgaismes vienība ir zem sprieguma, ja sistēma ir ieslēgta braukšanas puses 
maiņas funkcija 5 /, 6/, 7/ 
 a) Ja pagriešanās gaisma nav piemērojama: 
  Kreisā puse Nr 1 /box3 Nr. 3 /box3 Nr. 5 /box3 Nr. 7 /box3 Nr. 9   /box3 Nr. 11 /box3 
  Labā puse Nr 2 /box3 Nr. 4 /box3 Nr. 6 /box3 Nr. 8 /box3 Nr. 10 /box3 Nr. 12 /box3 
                                                 
5/ Ar krustiņu atzīmē attiecīgo aili. 
6/  Šo sarakstu pagarināt, ja vienību skaits ir lielāks 
7/  Šo sarakstu pagarināt, ja veidu skaits ir lielāks 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/519
TRANS/WP.29/2005/102 
24. lpp.  
 b) Ja piemērojama 1. kategorijas pagriešanās gaisma: 
  Kreisā puse Nr 1 /box3 Nr. 3 /box3 Nr. 5 /box3 Nr. 7 /box3 Nr. 9   /box3 Nr. 11 /box3 
  Labā puse Nr 2 /box3 Nr. 4 /box3 Nr. 6 /box3 Nr. 8 /box3 Nr. 10 /box3 Nr. 12 /box3 
 c) Ja piemērojama 2. kategorijas pagriešanās gaisma:   Kreisā puse Nr 1 /box3 Nr. 3 /box3 Nr. 5 /box3 Nr. 7 /box3 Nr. 9   /box3 Nr. 11 /box3 
  Labā puse Nr 2 /box3 Nr. 4 /box3 Nr. 6 /box3 Nr. 8 /box3 Nr. 10 /box3 Nr. 12 /box3 
18. Sistēma ir paredzēta tālajām gaismām 5
/, 6/, 7/: 
18.1 Jā   /box3  Nē   /box3 
18.2 Kopā ar šādu vai šādiem veidiem, kas definēti ar to nosaukumu, ja piemērojams: 
 Tālo gaismu veids   Nr. M 1 
 Tālo gaismu veids   Nr. M… 
 Tālo gaismu veids   Nr. M… 
18.3 Ja tālāk norādītajās apgaismes vienības ir zem sprieguma, veidam Nr. … 
 a) Ja pagriešanās gaisma nav piemērojama: 
  Kreisā puse Nr 1 /box3 Nr. 3 /box3 Nr. 5 /box3 Nr. 7 /box3 Nr. 9   /box3 Nr. 11 /box3 
  Labā puse Nr 2 /box3 Nr. 4 /box3 Nr. 6 /box3 Nr. 8 /box3 Nr. 10 /box3 Nr. 12 /box3 
 b) Ja piemērojama pagriešanās gaisma:   Kreisā puse Nr 1 /box3 Nr. 3 /box3 Nr. 5 /box3 Nr. 7 /box3 Nr. 9   /box3 Nr. 11 /box3 
  Labā puse Nr 2 /box3 Nr. 4 /box3 Nr. 6 /box3 Nr. 8 /box3 Nr. 10 /box3 Nr. 12 /box3 
Piezīme
:  Arī par katru papildu veidu jāaizpilda norādes atbilstoši 18.3. panta a) un 
b) apakšpunkta prasībām. 
18.4 Šīs norādītajās apgaismes vienības ir zem sprieguma, ja sistēma ir neitrālā stāvoklī 5 /, 6/ 
  Kreisā puse Nr 1 /box3 Nr. 3 /box3 Nr. 5 /box3 Nr. 7 /box3 Nr. 9   /box3 Nr. 11 /box3 
  Labā puse Nr 2 /box3 Nr. 4 /box3 Nr. 6 /box3 Nr. 8 /box3 Nr. 10 /box3 Nr. 12 /box3 
 L 375/520 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 25. lpp.  
2. pielikums
 
MARĶĒJUMA IZVIETOJUMA PARAUGI 
1. piemērs  
Sistēmas atsevišķa tehniskā vienība, uz kuras ir viena no redzamajām zīmēm, ir apstiprināta 
Nīderlandē (E4) saskaņā ar šiem noteikumiem un ar apstiprinājuma numuru 19243, kas atbilst šo noteikumu prasībām to sākotnējā formā (00).  Tuvās gaismas ir paredzētas vienīgi kustībai brauktuves labajā pusē.  Burti „CT” (1. attēlā) norāda, ka tās ir tuvās gaismas ar pagriešanās gaismu veidu, un burti „CWR” (2. attēls) norāda, ka tās ir C klases tuvās gaismas, W klases tuvās gaismas un tālās gaismas. 
 Skaitlis 30 norāda, ka tālās gaismas maksimālā intensitāte ir no 86 250 līdz 101 250 
kandelām. 
 Piezīme
:  Apstiprinājuma numuram un papildu simboliem ir jāatrodas tuvu pie apļa virs vai zem 
„E” burta, vai arī pa labi vai pa kreisi no šā burta. Apstiprinājuma numura cipariem ir jābūt „E” 
burta vienā pusē un tiem jābūt novietotiem tajā pašā virzienā. 
Marķējumos ir jāizvairās lietot romiešu ciparus, lai tos nesajauktu ar citiem simboliem. 
2. piemērs  19243  00 X CWR  
E4 30
2. attēls a ≥  8 mm (stikla izkliedetāj s) 
a ≥  5 mm (plastikata izkliedētājs)  
19243 00  XC T  a / 3
a / 3
a / 3
1. attēls E4 a / 2aa / 327.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/521
TRANS/WP.29/2005/102 
26. lpp.  
 
Sistēmas atsevišķa tehniskā vienība ar šādu apstiprinājuma zīmi atbilst šo noteikumu 
prasībām gan attiecībā uz tuvajām gaismām, gan tālajām gaismām, un tā paredzēta 
3. attēls
: C klases tuvajām gaismām ar E klases tuvajām gaismām, vienīgi kustībai brauktuves 
kreisajā pusē. 
4a) un 4b) attēls :  
C klases tuvās gaismas un V klases tuvās gaismas kustībai abās brauktuves pusēs, pateicoties 
optiskā elementa vai gaismas avota regulēšanas mehānismam, un tālās gaismas.  C klases tuvajām 
gaismām, V klases tuvajām gaismām un tālajām gaismām jāatbilst pagriešanās gaismu noteikumiem, kā to norāda burts „T”.  Svītriņa virs burta „R” norāda, ka šajā sistēmas pusē tālās gaismas nodrošina vairākas atsevišķas tehniskās vienības. 12493 00 X CER 
E4 30 
3. attēls  4.a) attēls  12493 00
E430  X CVRT  _ 
4.b) attēls  12493 E430  00 XCVRT _ L 375/522 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 27. lpp.  
3. piemērs
 
Atsevišķajai tehniskajai vienībai ar minēto marķējumu ir plastikāta izkliedētājs un tas atbilst 
šo noteikumu prasībām vienīgi attiecībā uz tuvo gaismu lukturiem, un tā ir paredzēta 
5. attēls : C klases tuvajām gaismām un W klases tuvajām gaismām abām kustības pusēm. 
6. attēls : C klases tuvās gaismas ar pagriešanās gaismu veidu, vienīgi kustībai brauktuves 
labajā pusē. 
4. piemērs  
7. attēls : Atsevišķā tehniskā vienība ar minēto marķējumu atbilst šo noteikumu prasībām 
attiecībā uz C klases tuvajām gaismām un V klases tuvajām gaismām, un tā ir paredzēta vienīgi 
kustībai brauktuves kreisajā pusē. 
8. attēls : Atsevišķā tehniskā vienība ar minēto marķējumu ir tehniska vienība (atsevišķa), kas 
pieder pie sistēmas, un tā atbilst šo noteikumu prasībām vienīgi attiecībā uz tālajām gaismām. 12493 00 X CW  PL 
E4 
5. attēls  1249300 X CT  PL 
E4 
6. attēls  
12493  00 X R 
E430 
8. attēls  7. attēls   12493 00      X CV 
E4 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/523
TRANS/WP.29/2005/102 
28. lpp.  
5. piemērs
: Atsevišķas tehniskās vienības ar plastikāta izkliedētāju identifikācija atbilstoši šo 
noteikumu prasībām 
 
9. attēls : C klases tuvās gaismas un W klases tuvās gaismas, abas ar pagriešanās gaismu 
veidu, un tālās gaismas, paredzētas vienīgi kustībai labajā pusē. 
Tuvās gaismas un tās veidus neieslēdz vienlaicīgi ar tālajām gaismām citā, savstarpēji 
savienotā lukturī. 
10. attēls : E klases tuvās gaismas un W klases tuvās gaismas, paredzētas vienīgi kustībai 
labajā pusē, un tālās gaismas.  Svītriņa virs „E” un „W” norāda, ka šo klašu tuvās gaismas minētās 
sistēmas pusēs nodrošina vairākas atsevišķas tehniskās vienības. 
 
6. piemērs : Tādu grupētu, kombinētu vai savstarpēji savienotu lukturu vienkāršots marķējums, kas 
apstiprināti saskaņā ar kādiem citiem noteikumiem, nevis šiem (11. att.) (vertikālās un horizontālās līnijas nepieder pie marķējuma un vienīgi shematiski parāda apgaismes ierīces apveidu) 
Šie divi piemēri atbilst divām atsevišķām tehniskām vienībām, kas novietotas vienā un tajā 
pašā sistēmas pusē un kuru marķējumā (A modelis un B modelis) ietverta šāda informācija. 
Atsevišķā tehniskā vienība Nr. 1
 
Priekšējais gabarītgaismu lukturis, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 2. grozījumu 
sēriju; 
Viena vai vairākas apgaismes vienības, kas pagriezienu gaismas veidā izstaro C klases tuvās 
gaismas, paredzētas darbībā kopā ar vienu vai vairākām citām atsevišķām tehniskām vienībām tajā 
pašā sistēmas pusē (kā to norāda svītriņa virs „C”), un V klases tuvās gaismas, abas paredzētas kustībai labajā un kreisajā pusē, kā arī tālās gaismas, kura maksimālā intensitāte ir starp 86 250 un 101 250 kandelām (kā to norāda skaitlis 30), kas apstiprinātas atbilstoši šo noteikumu prasībām to sākotnējā formā (00) un ietver plastikāta izkliedētāju.   12493 00 X CWT/R  PL 
E4 30
9. attēls  10. attēls   1249300
E410 X EW R PL L 375/524 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 29. lpp.  
Dienas gaitas gaismu lukturis, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 87 00. grozījumu 
sēriju; 
Priekšējais 1.a kategorijas virzienrādītājs, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 
01. grozījumu sēriju. 
Atsevišķa tehniskā vienība Nr. 3
 
Priekšējais miglas lukturis, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 02. grozījumu sēriju, 
vai pagriešanās gaismas veida C klases tuvās gaismas, kas paredzētas kustībai brauktuves labajā un 
kreisajā pusē un darbojas kopā ar vienu vai vairākām tehniskām vienībām vienā un tajā pašā sistēmas pusē kā to norāda svītriņa virs „C”. 
 
          Sistēmas atsevišķā tehniskā vienība Nr.1  
11. attēlsSistēmas atsevišķā tehniskā vienība 
Nr300 X CT 17120     02 B  _17120  E1 30 
02 A 01 1a 00 RL 00X CTV R PL _
A modelis 
17120  E130 02 A  00  X CTV R PL 00 RL     01 1a_
B modelis 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/525
TRANS/WP.29/2005/102 
30. lpp.  
7. piemērs
: Sistēmas apstiprinājuma marķējuma noteikumi (12. att.) 
 
                
Šie divi piemēri atbilst adaptīvajai priekšējā apgaismojuma sistēmai, kuras katrā pusē ir divas 
(abas nodrošina tās pašas funkcijas) atsevišķas tehniskās vienības (vienības Nr. 1 un Nr. 3 kreisajā 
pusē un vienības Nr. 2 un Nr. 4 labajā pusē). 
Sistēmas atsevišķā tehniskā vienība Nr. 1 (vai Nr. 2) ar minēto apstiprinājuma numuru atbilst 
šo noteikumu prasībām (00 grozījumu sērija) gan attiecībā uz C klases tuvajām gaismām, kas paredzētas kustībai brauktuves kreisajā pusē, gan tuvajām gaismām, kuru maksimālā intensitāte ir starp 86 250 un 101 250 kandelām (kā to norāda skaitlis 30), kas sagrupēta ar priekšējo 1.a kategorijas virzienrādītāju, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. grozījumu sēriju. 
7.a piemērā sistēmas atsevišķā tehniskā vienība Nr. 1 (vai Nr. 2) sastāv no pagriešanās 
gaismas veida C klases tuvajām gaismām, W klases tuvajām gaismām, V klases tuvajām gaismām un E klases tuvajām gaismām. Svītriņa virs „C” norāda, ka C klases tuvās gaismas veido attiecīgās 
sistēmas puses divas atsevišķas tehniskās vienības. 
12. attēls  7.a) piemērs  
Sistē ma s at seviš ķā 
tehni sk ā vienī ba 
Nr.1 (2)    E2 30 1a 
01 00 X CTWVER 14711_ Sistē ma s at seviš ķā 
tehni sk ā vienī ba 
Nr. 3 (4)  00 X C 14711_ 
  7.b) piemērs  
Sistē ma s at seviš ķā 
tehni sk ā vienī ba 
Nr.1 (2)     E2 30 1a 
01 
 00 X CW ERT 12345 Sistē ma s at seviš ķā 
tehni sk ā vienī ba 
Nr. 3 (4)  
 00 X WV12345_ 
_ L 375/526 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
 31. lpp.  
Atsevišķā tehniskā vienība Nr. 3 (vai Nr. 4) ir paredzēta, lai radītu C klases tuvās gaismas otru 
daļu sistēmas vienā pusē, kā to norāda vertikālā svītriņa virs „C”. 
7.b paraugā sistēmas atsevišķā tehniskā vienība Nr. 1 (vai Nr. 2) ir paredzēta, lai radītu 
C klases tuvās gaismas, W klases tuvās gaismas, V klases tuvās gaismas un E klases tuvās gaismas. Svītriņa virs „W” norāda, ka W klases tuvās gaismas rada attiecīgās sistēmas puses divas atsevišķas tehniskās vienības.  Burts „T”, kas atrodas burtu simbolu rindas labajā pusē (un kreisajā pusē apspirinājuma numuram) norāda, ka katra no gaismām, t.i., C klases tuvajās gaismās, W klases tuvajās gaismās, W klases tuvajās gaismās, E klases tuvajās gaismās un tālajās gaismās iekļauts 
pagriešanās gaismu veids. 
Sistēmas atsevišķā tehniskā vienība Nr. 3 (vai Nr.4) ir paredzēta, lai radītu (kā to norāda 
svītriņa virs „W”) sistēmas vienas attiecīgās puses W klases tuvās gaismas otru daļu un V klases tuvās gaismas. 
 
8. piemērs
: Sistēmas abu pušu apstiprinājuma marķējuma noteikumi (13. att.), kas attiecas uz 
sistēmas abām pusēm. 
Šajā piemērā parādīta adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma, kas sastāv no divām 
atsevišķām tehniskām vienībām transportlīdzekļa kreisajā pusē un vienas atsevišķas tehniskās vienības labajā pusē. 
 
         
Sistēma ar minēto apstiprinājuma marķējumu atbilst šo noteikumu (00. grozījumu sērija) 
prasībām gan attiecībā uz tuvajām gaismām braukšanai brauktuves kreisajā pusē, gan tālajām 
gaismām, kuru maksimālā intensitāte ir starp 86 250 un 101 205 kandelām (kā to norāda skaitlis 30), kas sagrupētas ar priekšējiem 1.a kategorijas virzienrādītājiem, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. grozījumu sēriju, un priekšējo gabarītgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 02. sērijas grozījumiem. 
13. attēls  Sistēmas vai transportlīdzekļa 
labā puse 
  E2 30 1a 
01 A 
02 
00 X CETWR    45678Sistēmas atsev išķā 
tehn iskā vien ība 
Nr 2
 00 X CW 45678  _ Sistēmas vai transportlīdzekļa kreisā
puse
Sistēmas atsev išķā 
tehn iskā vien ība 
  E2 30 1a 
01 A 
02 
 _ 
00 X CETR 45678
Sistēmas atsev išķā 
tehn iskā vien ība Nr. 
327.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/527
TRANS/WP.29/2005/102 
32. lpp.  
Sistēmas atsevišķā tehniskā vienība Nr. 1 (kreisajā pusē) ir paredzēta, lai papildinātu C klases 
tuvās gaismas un E klases tuvās gaismas. Svītriņa virs „C” norāda, ka attiecīgajā pusē ir vairākas atsevišķas tehniskās vienības, kas papildina C klases tuvās gaismas. Burts „T”, kas atrodas burtu simbolu rindas labajā pusē, norāda, ka C klases tuvajās gaismās un E klases tuvajās gaismās iekļauts pagriešanās gaismu veids. 
Sistēmas atsevišķā vienība Nr. 3 (kreisajā pusē) ir paredzēta, lai nodrošinātu sistēmas 
attiecīgās puses C klases tuvo gaismu otru daļu (kā to norāda svītriņa virs „C”) un W klases tuvās gaismas. 
Sistēmas atsevišķā tehniskā vienība Nr. 2 (labajā pusē) paredzēta, lai papildinātu C klases 
tuvās gaismas, E klases tuvās gaismas, kurās abās iekļauts pagriešanās gaismas veids, un W klases tuvās gaismas. 
Piezīme
:  Minētajā 6., 7. un 8. piemērā sistēmas dažādām atsevišķām tehniskām vienībām jābūt 
vienādam apstiprinājuma numuram. 
 L 375/528 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 3. pielikums  
TUVO GAISMU FOTOMETRISKĀS PRASĪBAS* Piezīme :   Mērījumu procedūra noteikta šo noteikumu 9. pielikumā  
Šajā pielikumā izmantotas šādas definīcijas:  „virs” atrodas virs vertikālās ass;  
  „zem” atrodas zem vertikālās ass. 
Leņķu pozīcijas izteiktas grādos virs (U) vai grādos zem (D) līnijas H-H, un pa labi (R) vai pa kreisi (L) no līnijas V-V. 
1. attēls : Tuvo gaismu fotometrisko prasību leņķu pozīcijas(kustībai brauktuves labajā pusē) 
 
 
 
   
 
27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/529
 
1. tabula Tuvo gaismu fotometriskie rādītāji 
 Pozīcija/ grādi  Tu vās gaism as  
Prasības luksos 25 m attālumā  horizontāli  v er tik ā li  C klase  V klase  E klase  W klase  
 Nr. Elements  no/ līdz  no no min. max. min. max. min. max. min. max. 
1 B50L 4 / L 3,43   U 0,57  0,4  0,4  0,7 8  0, 7
2 HV 4 / V    H   0,7  0,7    
3 BR 4 / R 2,5   U 1 0,2 2 0,1 1 0,2 2 0, 2 3 
4 Segments BRR 4 / R 8 R  20 U  0,57  4  1  4 6 
5 Segments B L L 4 / L 8 L  20 U  0,57  0,7  1  1 1 
6 P  L 7   H   0,1      0, 1
7 III z o n a  ( k ā  t ā l āk  n o t e i k t s  
3. tab ulā)         0,7  0,7  1 1 
8 a S50, S 50L L, S50RR 5 /     U  4 0,1 7 /    0,1 7  0,1 
9 a S100,  S10 0L L, S100RR 5 /     U  2 0,2 7 /    0,2 7  0,2 
10 50R  R 1,72   D  0,86   6    
11 75R  R 1,15   D  0,57      1 2         1 8  24  
12 50V  V    D  0,86 6  6       1 2  12  
13 50L  L 3,43   D  0,86 4,2      1 5 4,2      1 5 8  8  30 
14 25L L  L  16   D  1,72 1,4  1  1,4  4  
15 25RR  R  11   D  1,72 1,4  1  1,4  4  
16 Segments 20 un zemāk  L 3,5 V   D  2       20 2 / 
17 Segments 10 un zemāk  L 4,5 R  2,0 D  4       1 4 1 /       1 4 1 /       1 4 1 / 8 2 / A daļa 
18        E ma x  3 /            2 0      5 0      1 0      5 0      2 0      9 0 8 35  80 2 / 
B daļa (pagriešanās gaismas vei di): Piemērojama 1. tabulas  A d aļa, bet rindas 1, 2, 7 , 1 3 u n 1 8 aizvietojot šā di:  
1 B50L 4 / L 3,43   U  0,57  0,6  0,6    0,9 
2 HV 4 /        1  1     
7 III z o n a  ( k ā  t ā l āk  n o t e i k t s  
3. tab ulā)         1  1  1  1 
13 50L  L 3,43   D  0,86 2  2  4  4  B daļa 
18        E ma x  6 /                 12 50 6 50 12 90 8 / 24 80 2 / 
1 /  Maksimāli 18 luksi, ja sistē ma ir paredzēta arī W klases tuv ajām gaismām. 
2 /  Piemērojamas arī atbilstošās  4. tab ulas n oteikumu prasības. 
3 /  Novieto juma prasības at bilst oši 2.  tabulai ( „segments E ma x ”) .  
4 /  Devums katrā sistēmas pusē, kas tiek mē rīts atbilstoši š o n ot eikumu 9. pielikuma 
noteikumiem, nedrīkst būt mazāks par 0,1 l uksu. 
5 /  Novieto juma prasības at bilst oši 5.  tabulai. 6 /  Novieto juma prasības,  kas n oteiktas šo n oteikumu 6.2 .6. 2. p unktā. 
7 /  Divi gabarītgais mas lukturi, kas savienoti ar sistēmu vai par edzēti 
uzstādīšanai ko pā ar sistēmu, u n  kurus var ieslēgt atbilstoši iesni edzēja 
norādī jumiem. 
8 /  Piemērojamas arī atbilstošās  6. tab ulas n oteikumu prasības.  L 375/530 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 2. tabula : Tuvo gaismu elementi, leņķu pozīcija vai vērtība grādos un papildu prasības 
 Le ņķa pozīcija/ vērtība grādos  C kla ses t uvā s gai s m as  V klase s tu vās gai s ma s  E klases t u vās gais m as  W klases t uvā s ga is m as  
Nr. Gais m u daļas nosa uk u m s un p rasības  horiz ontāli  vertikā li  horizontāli vertikā li  horizontāli vertikā li  horizontāli vertikā li  
2.1 E max nedrī kst atras ties ārpus ta isn st ūra (virs 
seg m e nta E max ) starp 0,5L 
un 3R  starp 0,3 D 
un 1,72D   starp 0,3 D 
un 1,72D  starp 0,5L 
un 3R  starp 0,1D 
un 1,72D  starp 0,5L 
un 3R  starp 0,3 D 
un 1,72D  
Nolieku m a m  un tā daļā m :  
− jāatbilst šo noteik u m u 8. pieliku m a 1. pun kta m , lauz u m s atr odas uz V-V, un  2.2 
− jābūt novietota m tādējādi, ka 
horizontālā daļa   V = 0, 57D   ≤ 0,5 7D  
≥ 1,3D   ≤ 0,2 3D  8 /     
≥ 0,5 7D   ≤ 0,2 3D 8 /  
≥ 0,5 7D  
8 /  Piemērojama s arī atbilstošā s 6. tabulas notei ku m u  prasības. 
 
3. tabula : III zonas tuvās gaismas, augstāko punktu koordinātes 
Le ņķa pozīcija grādos  Trīsstūra atsauce s Nr.  1 2 3 4 5 6 7 8 
horizontāli  8L 8L 8R 8R 6R 1,5R V-V 4L IIIa zona C vai V klase s  tuvajā m gai s mā m
 vertikā li  1U 4U 4U 2U 1,5U 1,5U H-H H-H 
horizontāli  8L 8L 8R 8R 6R 1,5R 0,5L 4L IIIa zona 
W vai E klase s  
tuvajā m gai s mā m  vertikā li  1U 4U 4U 2U 1,5U 1,5U 0,34U  0,34U  
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/531
 
4. tabula : Papildu noteikumi W klases tuvajām gaismām, prasības luksos 25 m attālumā 
Seg m en tie m E, F1, F2 u n F3 pie mērojamā s defi nīcijas u n prasības (iepriekš 1. attēlā na v n orādīti)  4.1  
Atļa utai s m ak si m u m s ir 0,2 luksi: a) E se g me ntā U 10 grādos starp 20 L un 20 grādie m R; un b) trīs verti kālos seg m e ntos  (F1, F2  un F3)10 grādu L, V 
horizontālās pozīcijās u n 10 grādos R, visa s trīs no 10 U līdz 60 grādiem U  
Cits E max  ,se g m e nta 20 un se g m en ta 10, prasību kopu m s (papildu): Piemēroja ma 1. tabulas  A un B daļa, bet rindu Nr. 16,  17 un 18 ma ksi m āl ā s prasības  
aizvieto ar tālāk norādītajām.  4.2  
Ja, piemērojot iesniedzēja nor ādījum u s sas ka ņā ar šo noteik u m u 2.2.2. e) punktu, W kla se s tu vās gais m a s ir paredzētas, lai 20. seg me ntā u n ze m  tā izs tarotu 
ne vairā k kā 10 lu ks us un 10. seg m e ntā u n ze m āk ne vairā k kā 4 luk s us, šī s gai s m as E max  n om inālā vērtība nedrīk st pārsn iegt 100 luk su.  
 
5. tabula : Prasības, kas piemērojamas mērījumu punktu augšējai daļai un leņķu pozīcijai 
Punk ta nosa uk u m s  S50L L  S50 S50RR  S100LL  S100 S100RR  
Le ņķa pozīcija grādos  4U/8L  4U/V-V  4U/8R  2U/4L  2U/V-V  2U/4R  
 
6. tabula : Papildu prasības, kas piemērojamas E klases tuvajām gaismām 
Piemēroja ma 1. tabulas A u n B daļa un 2. tabula, bet 1. tabu las rindas Nr. 1, un 18 u n 2. tabulas 2.2. punkt u aiz vieto šādi  
Punk ts  N o s a uk ums  1. tabulas A u n B daļas 1. rinda  1. tabulas A u n B daļas 18. rinda  2. tabulas 2.2. punkts  
Nr. Datu kopu m s  EB50L luk sos 25 m at tālu m ā  E max  l u ksos 25 m attāl u m ā  Nolieku m a horizontālās daļa s 
pozīcija grād os  
  ma x .  ma x . nepārsniedz  
6.1 E1  0,6 80 0,34D 
6.2 E2 0,5 70 0,45D 
6.3 E3 0,4 60 0,57D 
 L 375/532 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
   
 Vienīgi informācijai: 1. tabulā norādītās fotometriskās vērtības šeit izteiktas kandelās. 
 Pozī cij a/ gr ādi  Tu vās gaismas  
P ra s īb as  i z t e ik ta s  c d  horizontāli  v ertikā li  C kla se  V kl ase  E kla se  W kl ase  
 Nr. Elem ents  punktā / no  līdz punktā  min. max. min. max. min. max. min. max. 
1 B5 0L 4 / L 3,4 3   U 0,5 7  25 0  25 0  43 8 8 /  43 8 
2 HV 4 / V    H   43 8  43 8     
3 BR 4 / R 2,5   U 1 12 5 1 2 5 0 63 62 5 12 5 1 2 5 0 12 5 1 8 7 5 
4 Seg m ents BRR 4 / R 8 R 20 U 0,5 7  2  500   62 5  2  500   3  750  
5 Seg m ents BLL 4 / L 8 L  20 U 0,5 7  43 8  62 5  62 5  62 5 
6 P L 7   H  63      63  
7 II I zona (k ā iep riek š noteikt s 
3. t a bulā)         43 8  43 8  62 5  62 5 
8 a S50, S 50LL, S5 0RR 5 /     U 4 63 7 /    63 7 /  63 7 /  
9 a S100 , S1 00LL, S1 0 0RR 5 /     U 2 12 5 7 /    12 5 7 /  12 5 7 /  
10 50R R 1,7 2   D 0,8 6   37 50      
11 75R R 1,1 5   D 0,5 7 7 5 0 0    11 2 50  15 0 00  
12 50V V     D  0 , 86  3  750   3  750   7  500   7  500   
13 50L L  3 , 43    D  0 , 86  2  625  9  375  2  625  9  375  5  000   5  000  1 8  75 0  
14 25LL L   1 6   D 1,7 2 87 5  62 5  87 5  2 5 0 0  
15 25RR R   1 1   D 1,7 2 87 5  62 5  87 5  2 5 0 0  
16 Seg m ents 20 un zemāk L 3,5 V  D 2        12 5 00 2 / 
17 Seg m ents 10 un zemāk L 4,5 R 2,0 D 4  8 7 5 0 1 /  8  750  1 /  8  750  1 /  5  000  2 / 
A daļa 
18 E max   3 /       12 5 00 31 2 50 6 2 5 0 31 2 50 12 5 00 56 2 50 8 / 21 8 75 50 0 00 2 / 
B daļ a (p agrieš anās  gai smas veidi): Piemērojama 1. t abul as A d aļ a, bet rindas 1, 2, 7,  1 3 un 1 8 aizvietojot š ādi.  
1 B5 0L 4 / L 3,4 3   U  0,5 7  37 5  37 5    56 3 
2 HV 4 /        62 5  62 5     
7 II I zona (k ā iep riek š noteikt s 
3. t a bulā)         62 5  62 5  62 5  62 5 
13 50L  L  3 , 43    D  0 , 86  1  250   1  250   2  500   2  500   
B daļa 
18 E max   6 /       7 5 0 0 31 2 50 3 7 5 0 31 2 50 7 5 0 0 56 2 50 8 / 15 0 00 50 0 00 2 / 
1/ M ak simāli 1 1 25 0 kandelas,  j a s i stēma ir pa redzēta arī  W kl ases tuva jām gaismām. 
2 /  Piemērojamas ar ī at bil stošā s 4. t abul as noteikumu pra sīb as . 
3 /  Novietoju ma pra sī ba s at bil stoši  2. t a bulai  ( „ segme nts E max ”). 
4 /  P ap ildinājums k atr ā sis tēmas pu sē, k as tiek mērīts  a tb ils toši šo noteikumu 9. pieli kuma noteikumi e m, n edrīkst būt 
mazāk s p ar  6 3 kandelām.  
5 /  Novietoju ma pra sī ba s at bil stoši  5. t a bulai . 
6 /  Novietoju ma pra sī ba s, ka s notei kta s šo noteikum u 6.2 .6. 2.  punkt ā.        
7 /  D ivi gaba rītga ismas lukturi , k as  savienoti ar s istēmu vai p aredzēti u zst ādīš anai  kop ā ar si stēmu, un kur us var ieslēgt 
atb il stoši iesniedzēja norādījumiem.  
8 /  Piemērojamas ar ī at bil stošā s 6. t abul as noteikumu pra sīb as .  
                                27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/533
TRANS/WP.29/2005/102 
38. lpp.  
4. pielikums
 
FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTI SISTĒMAS DARBĪBAS LAIKĀ 
NOKOMPLEKTĒTU SISTĒMU TESTI 
Pēc tam kad saskaņā ar šo noteikumu prasībām ir noteikti fotometriskie rādītāji, E max punktā 
tālajai gaismai un attiecīgi HV, 50R, 50L un B50L (vai R) punktos tuvajai gaismai, testē nokomplektētas sistēmas parauga fotometrisko radītāju stabilitāti tās darbības laikā.  Šajā pielikumā izmantotas šādas definīcijas:  
a) „Nokomplektēta sistēma
” sistēmas labā un kreisā puse, tostarp gaismas elektroniskā 
vadība(s) un/vai barošanas un manevra ierīces kopā ar virsbūves daļām un lukturiem, kas varētu ietekmēt siltuma izkliedi. Katru nokomplektētas sistēmas atsevišķu tehnisko vienību vai lukturi (-us), ja piemērojams, var testēt atsevišķi. 
b) „Testa paraugs
” tālākajā tekstā ir nokomplektēta sistēma vai atsevišķa tehniskā vienība, 
kas iesniegta testēšanai; 
c) „Gaismas avots ” kvēlspuldzes ar vairākiem kvēldiegiem katrs kvēldiegs. 
Testus veic: 
i) sausa un nekustīga gaisa apstākļos, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23°C ±5°C, kad 
testa paraugs ir uzstādīts uz cokola atbilstoši pareizai uzstādīšanai transportlīdzeklī; 
ii) ja gaismas avots ir nomaināms, izmanto sērijveidā ražotu kvēlspuldzi, kura ir bijusi 
ieslēgta vismaz vienu stundu, vai arī masveidā ražotu gāzizlādes lampu, kura ir bijusi 
ieslēgta vismaz 15 stundas. 
Mērījuma iekārtām ir jābūt līdzvērtīgām tām iekārtām, kuras izmantoja sistēmas 
apstiprināšanas testos. 
Pirms tālākajiem testiem sistēma vai viena vai vairākas tās daļas ir jānovieto neitrālā stāvoklī. L 375/534 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
  39. lpp   
 1.  FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTS 
1.1  Tīrs testa paraugs
 
Katru testa paraugu darbina 12 stundas, kā aprakstīts 1.1.1. punktā, un pārbauda 
atbilstoši 1.1.2. punktam. 
1.1.1  Testa procedūra 
1.1.1.1 Testa secība 
a) ja testa paraugs vienlaikus tiks izmantots tikai vienai gaismas funkcijai (tuvās 
gaismas vai tālās gaismas) un tuvo gaismu gadījumā tikai vienai klasei, 
attiecīgo(s) gaismas avotu(s) ieslēdz uz laiku1 /, kas noteikts iepriekš 1.1. punktā. 
b) ja testa paraugs vienlaikus tiks izmantots vairāk kā vienai funkcijai vai vairāk kā 
vienai tuvo gaismu klasei saskaņā ar šiem noteikumiem un ja iesniedzējs paziņo, ka katrai testa parauga funkcijai vai klasei ir savs (-i) gaismas avots (-i), tad to(s) ieslēdz pēc kārtas2
/, testu veic atbilstīgi šiem noteikumiem, ieslēdzot 1 / katru to 
tuvo gaismu veidu vai klasi, kura patērē visvairāk enerģijas, uz laiku (vienmērīgi sadalītu), kas noteikts iepriekš 1.1. punktā. 
Visos citos gadījumos 1
/, 2/, testa paraugs tiek pārbaudīts pēc tālāk noteiktā 
režīma katram C klases, V klases, E klases un W klases tuvo gaismu veidam, 
neatkarīgi vai testa paraugs to rada pilnībā vai daļēji, tos darbinot vienādu laika periodu (vienmērīgi sadalītu), kas noteikts iepriekš 1.1. punktā: 
Pirmkārt, 15 minūtes, piemēram, C klases tuvajām gaismām, kas ieslēgtas veidā, 
kas patērē visvairāk enerģijas, apstākļos, kas atbilst kustībai uz taisnas brauktuves; 
5 minūtes, tuvās gaismas ieslēgtas tādā pat veidā kā iepriekš, bet ieslēdzot arī 
visus testa parauga gaismas avotus 3
/, kurus atbilstoši iesniedzēja norādījumiem 
var ieslēgt vienlaicīgi. 
Pēc tam, kad noteiktais laiks (vienmērīgi sadalīts), kas noteikts 1.1. punktā, ir 
pagājis, testu, ja piemērojams, veic ar tuvo gaismu otro, trešo un ceturto klasi iepriekš minētajā kārtībā. 
                                                
 
1/  Ja testa paraugs ir grupēts un/vai savstarpēji savienots ar signāllukturiem, visā testa laikā tām 
jābūt ieslēgtām. Virzienrādītāja lukturi ieslēdz mirgošanas režīmā, kurā ieslēgšanās un izslēgšanās ilgums ir aptuveni viens pret vienu. 
2
/  Papildu gaismas avotu ieslēgšanās vienlaicīgi ar galveno lukturu mirgošanu nav uzskatāma par 
normālu ekspluatāciju. 3
/  Pat ja nav veikta apstiprināšana saskaņā ar šiem noteikumiem, jāņem vērā visi apgaismes 
funkcijas gaismas avoti, izņemot tos, kas minēti 2. lpp. zemsvītras piezīmē. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/535
TRANS/WP.29/2005/102 
40. lpp.  
c) Gadījumā, ja testa paraugā ir citas grupētas apgaismes funkcijas, katru no 
funkcijām saskaņā ar ražotāja ieteikumiem jāieslēdz uz iepriekš a) un b) punktos noteikto laiku vienlaicīgi ar katru no apgaismes funkcijām. 
d) Ja testa paraugs paredzēts pagriešanās gaismas veida tuvajām gaismām ar 
papildus gaismas avota pieslēgšanu spriegumam, minēto avotu vienlaicīgi jāieslēdz uz 1 minūti un jāizslēdz uz 9 minūtēm vienīgi tad, kad ieslēgtas tuvās gaismas, kā iepriekš noteikts a) un b) punktos. 
1.1.1.2 Testa spriegums 
a) Gadījumā, ja gaismas avots ar nomaināmu kvēlspuldzi darbojas tieši no 
transportlīdzekļa sprieguma: 
 Spriegumu noregulē tā, lai tas dotu 90 % no maksimālās jaudas, kā noteikts 
Noteikumos Nr. 37 attiecībā uz izmantotajiem gaismas avotiem ar kvēldiegu.  Piemērojamai jaudai vatos visos gadījumos ir jāatbilst kvēlspuldzes nominālajam 12 V spriegumam, izņemot gadījumu, kad pieteikuma iesniedzējs norāda, ka testa paraugu var izmantot pie cita sprieguma. Šajā gadījumā gaismas avotu ar kvēldiegu var izmantot pie augstākas jaudas. 
b) Gadījumā, ja izmantotas nomaināmas gāzizlādes lampas: 
Transportlīdzeklim, kas darbojas ar 12 V spriegumu, elektroniskās vadības testa 
spriegums ir 13,5 ± 0,1 V, izņemot gadījumu, ja apstiprinājuma pieprasījumā 
norādīts savādāk. 
c) Gadījumā, ja gaismas avots ar nenomaināmu kvēlspuldzi darbojas tieši no 
transportlīdzekļa sprieguma: 
Visiem gaismas vienību līdzekļiem, kuros ir nenomaināmi gaismas avoti (gaismas 
avoti ar kvēldiegu un/vai citi) piemērojama jauda, kas atbilst 6,75 V, 13,5 V vai 28 V vai citam atbilstošam iesniedzēja noteiktajam spriegumam. 
d) Gadījumos, kad nomaināmi vai nenomaināmi gaismas avoti darbojas neatkarīgi 
no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un tos pilnība vada sistēma, vai gadījumos, kad gaismas avotus darbina ar barošanas un vadības ierīci, augstāk noteiktais testa spriegums jāpievada minētās ierīces ieejas spailei.  Laboratorija, kas ir atbildīga par testa veikšanu, var ražotājam prasīt tai piegādāt nepieciešamo barošanas un vadības ierīci vai speciālo barošanas bloku gaismas avota vai avotu barošanai.  
1.1.2 Testa rezultāti 
1.1.2.1 Vizuālā pārbaude 
Kad testa paraugs ir stabilizējies apkārtējās vides temperatūrā, par testa paraugu 
izmantotais luktura izkliedētājs un ārējais izkliedētājs, ja piemērojams, ir jānotīra ar tīru, mitru kokvilnas drānu. Tad notiek parauga vizuālā pārbaude, un uz luktura izkliedētāja L 375/536 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
  41. lpp   
 vai uz ārējā izkliedētāja, ja piemērojams, nedrīkst atklāties negludums, deformācija, 
plaisājums vai krāsas atšķirība. 
1.1.2.2 Fotometriskais tests 
Lai atbilstu šo noteikumu prasībām, ir jānosaka fotometriskie rādītāji šādos punktos: 
C klases tuvo gaismu lukturim un noteiktām citām klasēm, 50V, B50L (vai R) un HV, 
ja piemērojams. 
Tālajai gaismai neitrālā stāvoklī E
max punktā. 
Vēl vienā orientācijā var ņemt vērā testa parauga cokola deformāciju no sasilšanas 
(gaismas kūļa noliekuma līnijas stāvokļa izmaiņas ir minētas šā pielikuma 2. punktā). 
Ir pieļaujama pirms testa veikto mērījumu rezultātu novirze par 10% (ieskaitot 
fotometriskās procedūras pielaides) no fotometriskajiem rādītājiem starp fotometriskajiem rādītājiem un mērījumu vērtībām pirms testa. 
1.2 Netīrs testa paraugs
 
Pēc testa, kā norādīts iepriekš 1.1. punktā, testa paraugs katrai tuvo gaismu 4 / funkcijai 
vai klase ir jādarbina vienu stundu, kā norādīts 1.1.1. punktā, iepriekš to sagatavojot saskaņā ar 1.2.1. punktā dotajiem norādījumiem, un jāpārbauda, kā norādīts 1.1.2. punktā; katru testu veic pēc pietiekami ilga atdzišanas perioda. 
1.2.1 Testa parauga sagatavošana 
1.2.1 Testa maisījums 1.2.1.1 Ja sistēmas vai vienas vai vairāku tās daļu izkliedētājs ir no stikla: uz testa parauga 
uzklājamā ūdens un netīrumu maisījuma sastāvs ir  9 (svara) daļas silīcija smilšu, kuru daļiņu lielums ir 0-100 µm, kas atbilst 2.1.3. punktā 
noteiktajam sadalījumam, 
1 (svara daļa) augu valsts (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 
0-100 µm, 
0,2 (svara) daļas NaCMC
5, un 
                                                 
4/ W klases tuvās gaismas, ja piemērojams, netiek ņemtas vērā apgaismes vienībām kas rada citas 
klases gaismas vai citu apgaismes funkciju, vai piedalās tajās. 
5/ NaCMC ir karboksimetilcelulozes nātrija sāls, ko parasti apzīmē ar „CMC”. NaCMC, ko izmanto 
šādu netīrumu maisījumu sagatavošanai, ir jābūt ar 0,6-0,7 aizvietošanas pakāpi un viskozitāti 200-
300 cP 2 % šķīdumam 20°C temperatūrā. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/537
TRANS/WP.29/2005/102 
42. lpp.  
atbilstošs daudzums destilēta ūdens, kura vadītspēja ir mazāka par 1 mS/m. 
1.2.1.2 Ja sistēmas vai vienas vai vairāku tās daļu ārējais izkliedētājs ir no plastikāta:  
uz luktura uzklājamā ūdens un netīrumu maisījuma sastāvs ir 
9 (svara) daļas silīcija smilšu, kuru daļiņu lielums ir 0-100 µm, kas atbilst 2.1.3. punktā 
noteiktajam sadalījumam; 
1 (svara daļa) augu valsts (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 
0-100 µm;  
0,2 (svara) daļas NaCMC 5
/, 
5 (svara) daļas nātrija hlorīda (tīrs 99 %), 13 (svara) daļas destilēta ūdens, kura vadītspēja ir mazāka par 1 mS/m, un 
2 ± 1 (svara) daļa virsmaktīvas vielas. 
1.2.1.3 Daļiņu sadalījums pēc izmēra 
Daļiņu izmērs (µm) Daļiņu sadalījums pēc izmēra (%) 
0 līdz 5 12 ± 2 
5 līdz 10 12 ± 3 
10 līdz 20 14 ± 3 
20 līdz 40 23 ± 3 
40 līdz 80 30 ± 3 
80 līdz 100  9 ± 3 
 
1.2.1.4 Maisījums ir derīgs 14 dienas. 1.2.1.5 Testa maisījuma uzklāšana uz testa parauga: 
Testa maisījumu vienmērīgi uzklāj uz visām testa parauga gaismu izstarojošām virsmām 
un ļauj nožūt. Šo procedūru atkārto, kamēr apgaismojums ir samazinājies līdz 15-20 % no mērījumos iegūtajiem skaitļiem attiecībā uz katru no šādiem punktiem, ievērojot šajā pielikumā ietvertos norādījumus: 
tālajai gaismai neitrālā stāvoklī E
max punktā, 
C klases tuvajai gaismai un katram tās norādītajam veidam 50V. L 375/538 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
  43. lpp   
 2. GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA LĪNIJAS VERTIKĀLĀS POZĪCIJAS IZMAIŅU 
TESTS SILTUMA IETEKMĒ 
Šis tests ir pārbaude, vai gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālā novirze siltuma 
ietekmē nepārsniedz sistēmai vai vienai vai vairākām tās daļām, kas rada C klases tuvās gaismas (pamatgaisma), vai katram norādītajam tuvo gaismu veidam konkrēti noteikto vērtību. 
Ja testa paraugs sastāv no vairākām apgaismes vienībām vai vairākiem apgaismes 
vienību kopumiem, kas rada noliekumu, katra no tām šajā testā tiek uzskatīta par paraugu un ir jāpārbauda atsevišķi. 
Testa paraugu, kurš pārbaudīts atbilstoši 1. punkta prasībām, pārbauda saskaņā ar 
2.1. punktā aprakstīto testu, to nenoņemot un nepārregulējot attiecībā pret tā testa ierīci. 
Ja testa paraugam ir kustīga optiskā daļa, tad šajā testā tiek ņemta vērā vienīgi tā 
pozīcija, kas ir vistuvākā vidējam leņķim vertikālā plāksnē un/vai sākotnējā pozīcijā neitrālā stāvoklī. 
Tests attiecas vienīgi uz ieejas signāliem, kas atbilst kustībai uz taisnas brauktuves. 
2.1 Tests
 
Šī testa veikšanai spriegumam jābūt noregulētam atbilstoši 1.1.1.2. punkta 
noteikumiem. 
Testa paraugs ir jāieslēdz un jāpārbauda, kad tie izstaro C klases, V klases, E klases vai 
W klases tuvās gaismas, ja piemērojams. 
Gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīcija līnijas horizontālajā daļā starp V-V, kas iet caur 
punktu B50L (vai R) pārbauda attiecīgi 3 minūtes (r3) un 60 minūtes (r60) pēc ieslēgšanas. 
Šeit aprakstītās gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīcijas izmaiņas nosaka ar jebkuru 
metodi, kas ir pietiekami precīza un dod reproducējamus rezultātus. 
Testa rezultāti
 
2.2.1 Rezultāts, kas izteikts miliradiānos (mrad), testa paraugam, kas izstaro tuvās gaismas, ir 
uzskatāms par pieņemamu tikai tad, ja lukturim reģistrētā absolūtā vērtība ∆rI 
∆ r I = ⏐ r 3 - r 60 ⏐ nav lielāka par 1,0 mrad ( ∆ r I ≤ 1,0 mrad). 
2.2.2 Ja tomēr šī vērtība ir lielāka par 1,0 mrad, bet nepārsniedz 1,5 mrad 
(1,0 mrad < ∆ r I ≤ 1,5 mrad), ir jāpārbauda otrs testa paraugs, kā aprakstīts 2.1. punktā, 
pēc tam, kad tas ir darbināts trīs reizes pēc kārtas turpmāk minētajā režīmā, lai 
stabilizētu parauga mehānisko detaļu pozīciju uz cokola atbilstoši pareizai uzstādīšanas pozīcijai transportlīdzeklī: 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/539
TRANS/WP.29/2005/102 
44. lpp.  
vienu stundu ir ieslēgta tuvā gaisma (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2. punktā), kam seko 
vienu stundu ilgs pārtraukums. Sistēma vai viena vai vairākas tās daļas ir uzskatāmas par pieņemamām, ja pirmajam 
paraugam noteiktās absolūtās vērtības ∆ r
I un otrajam paraugam noteiktās ∆ r II vidējā 
vērtība nepārsniedz 1,0 mrad. 
⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛≤+mrad0,12r∆ r∆II I 
 
 L 375/540 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
  45. lpp   
 5. pielikums
 
MINIMĀLĀS PRASĪBAS RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS KONTROLES PROCEDŪRĀM 
1. VISPĀRĪGAS PRASĪBAS 
1.1 Atbilstības prasības tiek uzskatītas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa 
saskaņā ar šo noteikumu prasībām, ja atšķirības nepārsniedz ražošanas procesā radušās 
neizbēgamās novirzes. Šis nosacījums attiecas arī uz krāsu. 
1.2 Sērijveidā ražotu sistēmu fotometrisko rādītāju atbilstība netiek apstrīdēta, ja, pārbaudot 
jebkuru nejauši izvēlētu un ar standarta (etalona) gaismas avotu aprīkotu sistēmu zem 
sprieguma, kas, ja piemērojams, koriģēta atbilstoši šo noteikumu 9. pielikuma 1. un 
2. punktam: 
1.2.1 neviena saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma 2. punktu veiktajos mērījumos iegūtā 
vērtība par vairāk nekā 20 % nelabvēlīgi neatšķiras no šajos noteikumos minētajiem rādītājiem. 
1.2.1.1 Tuvo gaismu un tās veidiem vērtību maksimālā nelabvēlīgā novirze var būt attiecīgi: 
Maksimālās vērtības B50L punktā,  0,2 luksi (atbilst 20 %) un 0,3 luksi (atbilst 30 %),   
Maksimālās vērtības III zonā, HV punktā un BLL segmentā, 0,3 luksi (atbilst 20 %) un 
0,45 luksi (atbilst 30 %), 
maksimālās vērtības segmentos E, F1, F2 un F3,  
0,2 luksi (atbilst 20 %) un 0,3 luksi (atbilst 30 %), 
Minimālās vērtības punktos BR, P, S
50, S 50 L L, S 50RR , S 100, S 1 00LL , S 100RR  un 
punktos, kas minēti šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulas 4. piezīmē (B50L, HV, BR, 
BRR un BLL), puse no prasītās vērtības (atbilst 20 %) un trīs ceturtdaļas no prasītās 
vērtības (atbilst 30 %). 
1.2.1.2 Attiecībā uz tālo gaismu, kad HV punkts atrodas izoluksa 0,75 E max robežās, tiek 
ievērota +20 % maksimālo un –20 % minimālo fotometrisko rādītāju pielaide jebkurā 
mērītajā punktā, kā norādīts šo noteikumu 6.3.2. punktā. 
1.2.2 Ja aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, var mainīt sistēmas orientāciju, ar 
nosacījumu, ka gaismas ass sāniskā pārbīde nepārsniedz 0,5 grādus pa labi vai kreisi un 
0,2 grādus uz augšu vai leju, katra neatkarīgi attiecībā uz sākotnējo regulējumu. 
Šie nosacījumi neattiecas uz šo noteikumu 6.3.1.1. punktā definētajām apgaismes 
vienībām. 
1.2.3 Ja aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, testus atkārto, izmantojot citu standarta 
gaismas avotu un/vai barošanas un vadības ierīci. 
1.3 Pārbaudot gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālā stāvokļa izmaiņas sasilšanas 
rezultātā, ir jāievēro šāda metode:  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/541
TRANS/WP.29/2005/102 
46. lpp.  
vienu no sistēmām pārbauda saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto metodi, pēc tam kad trīs reizes pēc kārtas lukturis ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā 
režīmā. 
Sistēma ir uzskatāma par pieņemamu, ja ∆r nav lielāks par 1,5 mrad. Ja šis rādītājs pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad, pārbauda otru paraugu, 
un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju vidējā absolūtā vērtība nedrīkst 
pārsniegt 1,5 mrad. 
1.4 Jāpanāk atbilstība šo noteikumu 7. punktā noteiktajām hromatiskajām koordinātēm. 
2. MINIMĀLĀS PRASĪBAS, PĀRBAUDOT RAŽOTĀJA IEVĒROTO ATBILSTĪBU 
Attiecībā uz katru sistēmas tipu apstiprinājuma marķējuma turētājs noteiktos laika 
intervālos veic vismaz šādus testus.  Testi jāveic atbilstoši šo noteikumu prasībām. 
Ja kādā paraugā atklājas neatbilstība kādam testa veidam, pārbaudi turpina ar citiem 
paraugiem. Ražotājam jāveic pasākumi, lai nodrošinātu attiecīgās produkcijas atbilstību 
prasībām. 
2.1 Testu raksturojums 
Atbilstības testi šajos noteikumos nozīmē noteikt fotometrisko raksturojumu un 
pārbaudīt tuvo gaismu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas 
siltuma ietekmē. 
2.2 Testos izmantojamās metodes 
2.2.1 Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm. 2.2.2 Ja atbilstības testu veic ražotājs, var izmantot līdzvērtīgas metodes, ja tam piekrīt 
kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par apstiprinājuma testiem.  Ražotāja pienākums ir 
pierādīt, ka izmantotās metodes ir līdzvērtīgas tām, kas norādītas šajos noteikumos. 
2.2.3 2.2.1. un 2.2.2. punktā ir noteikts, ka testa aparatūra ir regulāri jākalibrē un kompetentai 
iestādei jāveic tās korelācija ar mērījumu rezultātiem. 
2.2.4 Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz 
administratīvajām pārbaudēm un paraugu pārbaudi. 
2.3 Paraugu pārbaudes raksturojums 
Sistēmas paraugus testa vajadzībām izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības 
principa. Ar vienādu ražojumu partiju ir jāsaprot viena tipa sistēmu kopa, ko nosaka atbilstoši ražotāja izmantotajām ražošanas metodēm. 
Vērtējumā galvenokārt ietver sērijveida ražojumus no atsevišķa uzņēmuma.  Ražotājs 
tomēr var apkopot ziņas par vienu sistēmu tipu, kuru ražo vairākas rūpnīcas, ja šo rūpnīcu darbībā tiek ievērota vienāda kvalitātes sistēma un kvalitātes vadība. L 375/542 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
  47. lpp   
 2.4 Iegūtie un reģistrētie fotometriskie rādītāji 
Testam izvēlētos lukturus fotometriski pārbauda punktos, kas norādīti šajos noteikumos, 
un nolasījumus izdara tikai punktos: 
Tālo gaismu gadījumā punktos E
max, HV1  /, HL un HR 2 , un 
Tuvo gaismu gadījumā punktos B50L, HV, ja piemērojams, 50V, 75R, ja piemērojams, 
un 25LL (skatīt 3. pielikuma 1. att.). 
2.5 Kritēriji, ar ko nosaka pieņemamo robežu 
Ražotājs ir atbildīgs par testu rezultātu statistisko izpēti un par ražojuma pieņemamo robežkritēriju noteikšanu, to saskaņojot ar kompetento iestādi, lai panāktu atbilstību specifikācijai, ar ko nosaka ražojumu atbilstības pārbaudi un kas ir ietverta šo noteikumu 9.1. punktā. 
Pieņemamiem robežkritērijiem jābūt tādiem, lai ar 95 % ticamību minimālā varbūtība, 
ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 7. pielikuma norādījumiem (pirmajā paraugu pārbaudē) tiks izturēta, būtu 0,95. 
                                                
 
1Ja tālā gaisma ir savstarpēji saistīta ar tuvo gaismu, tālās gaismas mērīšanai jāizvēlas tas pats HV 
mērīšanas punkts, kas tuvās gaismas mērīšanai. 
2/  HL un HR punkti, kas atrodas uz H-H, atrodas 2,6 grādus pa kreisi un 2,6 grādus pa labi no 
HV punkta. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/543
TRANS/WP.29/2005/102 
48. lpp.  
 
6. pielikums
 
 
PRASĪBAS SISTĒMĀM, KURĀS IR PLASTIKĀTA IZKLIEDĒTĀJI - IZKLIEDĒTĀJU, 
MATERIĀLA PARAUGU VAI NOKOMPLEKTĒTU SISTĒMU VAI VIENAS VAI VAIRĀKU 
TO DAĻU TESTS 
1. VISPĀRĪGAS PRASĪBAS 
1.1 Iesniegtajiem paraugiem, kā norādīts šo noteikumu 2.2.4. punktā, jāatbilst turpmāk 
2.1. līdz 2.5. punktā minētajām prasībām. 
1.2 Abiem nokomplektētu sistēmu paraugiem, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 
2.2.3. punktam un kam ir plastikāta izkliedētāji, attiecībā uz izkliedētāja materiālu 
jāatbilst turpmāk 2.6. punktā minētajām specifikācijām. 
1.3 Plastikāta izkliedētāju paraugus vai materiāla paraugus kopā ar atstarotāju, ar ko tos 
paredzēts samontēt (ja piemērojams), apstiprināšanas testam pārbauda hronoloģiskā secībā, kā norādīts A tabulā, kas dota šā pielikuma 1. papildinājumā. 
1.4 Tomēr ja sistēmas ražotājs var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis testus, kā aprakstīts 
tālāk 2.1. līdz 2.5. punktā, vai līdzvērtīgas pārbaudes atbilstoši citiem noteikumiem, šādi testi nav jāatkārto; obligātas ir tikai 1. pielikuma B tabulā norādītie testi. 
1.5 Ja sistēma vai viena vai vairākas tās daļas ir paredzētas vienīgi kustībai brauktuves 
labajā pusē vai vienīgi kreisajā pusē, šajā pielikumā noteiktie testi pēc iesniedzēja ieskata var tikt veikti uz viena parauga. 
2. TESTI 
2.1 Izturība pret temperatūras izmaiņām
 
2.1.1 Testi 
Trīs jaunus paraugus (izkliedētājus) pārbauda piecos mainīgas temperatūras un mitruma 
režīmos (RM = relatīvais mitrums), ievērojot šādu secību: 
 3 stundas – 40°C ±2 °C un 85-95 % RM; 
 1 stundu – 23°C ±5 °C un 60-75 % RM;  15 stundas – –30°C ±2°C;  1 stundu – 23°C ±5 °C un 60-75 % RM;  3 stundas – 80°C ±2°C;  1 stundu – 23°C ±5 °C un 60-75 % RM. 
Pirms šā testa paraugus tur vismaz četras stundas gaisā, kura temperatūra ir 23°C ±5° C 
un RM ir 60-75 %. 
Piezīme
:  Vienu stundu ilgie periodi 23°C ±5 °C temperatūrā ietver pārejas laiku no 
vienas temperatūras uz otru, kas ir vajadzīgi, lai novērstu termiskā šoka efektu. L 375/544 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
  49. lpp   
 2.1.2 Fotometriskie mērījumi 
2.1.2.1 Metode 
Paraugu fotometriskos mērījumus veic pirms un pēc testa. Fotometriskos mērījumus veic atbilstoši šo noteikumu 9. pielikumam šādos punktos: C klases tuvajām gaismām B50L un 50V, sistēmas tālajām gaismām E
max. 
2.1.2.2 Rezultāti 
Fotometriskie rezultāti, izdarot katra parauga mērījumus pirms un pēc testa, nedrīkst 
atšķirties vairāk kā par 10 %, ieskaitot fotometriskās procedūras pielaides. 
2.2 Izturība pret atmosfēras un ķimikāliju iedarbību  
2.2.1 Izturība pret atmosfēras iedarbību 
Trīs jaunus paraugus (izkliedētājus vai materiāla paraugus) apstaro no avota, kura izstarotās enerģijas spektrs atbilst tam, ko izstaro melns ķermenis pie 5500 K–6000 K temperatūras. Starp avotu un paraugiem novieto attiecīgus filtrus, lai pēc iespējas samazinātu starojumu ar viļņa garumu, kas mazāks par 295 nm un lielāks par 2500 nm. Uz paraugiem ļauj iedarboties 1200 W/m
2 ±200 W/m2 enerģijas starojumam tik ilgi, lai 
saņemtā gaismas enerģija būtu 4500 MJ/m2 ±200 MJ/m2.  Telpas robežās uz melnā 
paneļa, kas atrodas vienā līmenī ar paraugiem, temperatūrai jābūt 50°C ±5°C. Lai panāktu apstarošanas regularitāti, paraugiem jārotē ap starojuma avotu ar ātrumu no 1 līdz 5 apgriezieniem 1/min. 
Paraugus apsmidzina ar destilētu ūdeni, kura vadītspēja 23°C ±5 °C temperatūrā ir 
mazāka par 1 mS/m, ievērojot šādu režīmu: 
apsmidzināšana: 5 minūtes; nožūšana: 25 minūtes. 
2.2.2 Izturība pret ķimikālijām 
Pēc tam, kad ir veikts tests, kā aprakstīts iepriekš 2.2.1. punktā, un izdarīts mērījums, kā 
aprakstīts turpmāk 2.2.3.1. punktā, minēto trīs paraugu ārējā frontālā virsma tiek apstrādāta, kā aprakstīts 2.2.2.2. punktā, ar 2.2.2.1. punktā minēto maisījumu. 
2.2.2.1 Testa maisījums 
Testa maisījums sastāv no 61,5 % n-heptāna, 12,5 % toluola, 7,5 % etiltetrahlorīda, 12,5 % trihloretilēna un 6 % ksilola (pēc tilpuma). 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/545
TRANS/WP.29/2005/102 
50. lpp.  
2.2.2.2 Testa maisījuma uzklāšana 
Samērcē kokvilnas drānu (atbilstoši ISO 105), panākot piesātinājumu ar maisījumu, kā 
noteikts iepriekš 2.2.2.1. punktā, tad 10 sekunžu laikā uzliek to uz parauga ārējās frontālās virsmas un tur 10 minūtes ar spiedienu 50 N/cm
2, kas atbilst 100 N spēkam uz 
14 × 14  mm testa virsmas laukumu. 
Šo 10 minūšu laikā uzklājamo drānu atkal iemērc maisījumā, lai izmantojamā šķidruma 
sastāvs visu laiku atbilstu paredzētā testa maisījuma sastāvam. 
Uzklāšanas laikā ir atļauts kompensēt paraugam piemērojamo spiedienu, lai neradītu 
plaisas. 
2.2.2.3 Tīrīšana 
Kad testa maisījuma uzklāšana ir pabeigta, paraugus nožāvē gaisā un pēc tam nomazgā ar 2.3. punktā (izturība pret mazgāšanas līdzekļiem) aprakstīto šķīdumu 23 °C ±5 °C temperatūrā. Pēc tam paraugus rūpīgi noskalo ar destilētu ūdeni, kurš nesatur vairāk par 0,2 % piemaisījumu, 23°C ±5 °C temperatūrā un noslauka ar mīkstu drānu. 
2.2.3 Rezultāti 
2.2.3.1 Pēc tam, kad ir pārbaudīta izturība pret atmosfēras iedarbību, paraugu ārējai frontālajai 
virsmai ir jābūt neieplaisājušai, neieskrāpētai, nesadrupušai un nedeformētai, un vidējā 
gaismas caurlaidības starpība 
∆ tTT
T=−23
2, kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā 
pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 0,020 (∆ t m ≤ 
0,020). 
2.2.3.2 Pēc testa, kurā nosaka izturību pret ķimikāliju iedarbību, uz paraugiem nedrīkst būt 
ķīmisko vielu atstāto traipu paliekas, kas varētu radīt gaismas plūsmas izkliedēšanās izmaiņas, un izkliedes vidējā starpība 
∆ dTT
T=−54
2, kas iegūta no trim paraugiem 
atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 
0,020 (∆ d m ≤ 0,020). 
2.2.4 Pretestība gaismas avota radītajam starojumam 
Ja nepieciešams, veic šādu tālāko testu. 
Katra sistēmas gaismu caurlaidoša plastikāta elementa plakans paraugs ir jānovieto 
gaismas avota gaismā. Tādiem parametriem kā leņķi un atstatums starp paraugiem, ir jābūt tādiem pašiem kā sistēmā. Visiem paraugiem ir jābūt vienādā krāsā un to virsmai, ja piemērojams, ir jābūt apstrādātai tāpat kā sistēmas daļām. 
Pēc 1500 stundu atrašanās nepārtrauktā gaismas avotā, caurstrāvotās gaismas 
kolometriskie rādītāji jānodrošina ar jaunu gaismas avotu, un parauga virsmai ir jābūt neieplaisājušai, neieskrāpētai, nesadrupušai vai nedeformētai. L 375/546 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
  51. lpp   
 Iekšējiem materiāliem nav nepieciešams pārbaudīt to pretestību ultravioletajiem 
stariem, ko rada gaismas avots, ja tas atbilst Noteikumiem Nr. 37 vai arī ja tas ir gāzizlādes tipa un ar nelielu ultravioleto starojumu, vai arī ja ir veikti pasākumi, lai sistēmas elementus aizsargātu pret ultravioleto starojumu, piemēram ar stikla filtriem. 
2.3 Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem
 
2.3.1 Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem 
Trīs paraugu (izkliedētāju vai materiāla paraugu) ārējo frontālo virsmu sasilda līdz 50°C ±5°C un pēc tam uz 5 minūtēm iemērc maisījumā, kas tiek turēts 23°C ±5°C temperatūrā un sastāv no 99 daļām destilēta ūdens ar ne vairāk kā 0,02 % piemaisījumu un vienas daļas alkilarila sulfonāta. 
Kad tests ir pabeigts, paraugus nožāvē 50°C ±5°C temperatūrā. Paraugu virsmu notīra 
ar mitru drānu. 
2.3.2 Izturība pret ogļūdeņražiem 
Trīs paraugu ārējās frontālās virsmas 1 minūti ilgi viegli berž ar kokvilnas drānu, kas samērcēta šķīdumā, kas sastāv no 70 % n-heptāna un 30 % toluola (pēc tilpuma), un pēc tam nožāvē gaisā. 
2.3.3 Rezultāti 
Pēc tam, kad pēc kārtas ir pabeigti abi aprakstītie testi, gaismas caurlaidības vidējā 
starpība 
∆ tTT
T=−23
2, kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 
2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 0,010 (∆ t m ≤ 0,010). 
2.4 Izturība pret mehānisko nolietošanos  
2.4.1 Mehāniskās nolietošanās metode 
Trīs jauno paraugu (izkliedētāju) ārējās frontālās virsmas izturību pret mehānisko 
nolietošanos nosaka ar vienādu testa paņēmienu, izmantojot šā pielikuma 
3. papildinājumā aprakstīto metodi. 
2.4.2 Rezultāti 
Kad šis tests ir pabeigts, 
gaismas caurlaidības starpība  ∆ tTT
T=−23
2 
un gaismas izkliedēšanās starpība  ∆ dTT
T=−54
2 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/547
TRANS/WP.29/2005/102 
52. lpp.  
ir jānosaka, ievērojot pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, virsmas rajonā, kā norādīts šo noteikumu 2.2.4.1.1. punktā un no trim paraugiem iegūto rādītāju vidējai 
vērtībai ir jāatbilst šādām sakarībām:  
∆ t
m ≤ 0,100; ∆ d m ≤ 0,050. 
2.5 Pārklājumu noturības tests, ja tāds ir vajadzīgs  
2.5.1 Parauga sagatavošana 
Uz izkliedētāja virsmas pārklājuma 20 mm × 20 mm laukumiņu ar žileti vai adatu 
sagriež aptuveni 2 mm × 2 mm lielos kvadrātiņos. Žiletes vai adatas spiedienam jābūt 
pietiekami lielam, lai tiktu sagriezts vismaz pārklājuma slānis. 
2.5.2 Testa apraksts 
Ņem līmlentu, kuras adhēzijas spēks ir 2 N/(platuma cm) ±20 %, kas noteikts 
standartizētos apstākļos, kā norādīts šā pielikuma 4. papildinājumā. Līmlentu, kuras platumam jābūt vismaz 25 mm, spiež vismaz 5 minūtes ilgi pret virsmu, kas sagatavota, 
kā norādīts 2.5.1. punktā. 
Tad līmlentas galu noslogo tā, lai adhēzijas spēks, kas darbojas uz attiecīgo virsmu, 
būtu līdzsvarā ar spēku, kas darbojas perpendikulāri šai virsmai. Šajā brīdī lentu norauj ar konstantu ātrumu 1,5 m/s ±0,2 m/s. 
2.5.3 Rezultāti 
Uz kvadrātiņos sadalītā virsmas laukuma nedrīkst parādīties manāmi bojājumi. Ir pieļaujami bojājumi kvadrātiņu malu krustpunktos vai iegriezumu malās, ja vien 
bojātais laukums nav lielāks par 15 % no kvadrātiņos sadalītās virsmas. 
2.6 Nokomplektētas sistēmas testi, ja tajā ir plastikāta izkliedētājs
 
2.6.1 Izkliedētāja virsmas izturība pret mehānisko nolietošanos 
2.6.1.1 Testi 
Sistēmas 1. parauga izkliedētājs jāpārbauda, kā aprakstīts iepriekš 2.4.1. punktā. 
2.6.1.2 Rezultāti 
Kad tests ir pabeigts un veikti sistēmas vai vienas vai vairāku tās daļu fotometriskie 
mērījumi, kā norādīts šajos noteikumos, mērījumu rezultāti nedrīkst par vairāk nekā 130 % pārsniegt maksimālās vērtības, kas noteiktas attiecībā uz B50L un HV punktiem, un, ja piemērojams, nedrīkst būt mazākas par 90 % no minimālajām vērtībām attiecībā 
uz punktu 75R. 
2.6.2 Pārklājumu noturības tests, ja lukturim ir pārklājums 
Atsevišķās tehniskās vienības 2. parauga izkliedētāju pārbauda, kā aprakstīts iepriekš 2.5. punktā L 375/548 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
  53. lpp   
 3. RAŽOJUMU ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE 
3.1 Attiecībā uz materiāliem, kas tiek izmantoti izkliedētāju ražošanā, atsevišķu tehnisko 
vienību sērija ir atzīstama par atbilstošu šiem noteikumiem, ja: 
3.1.1 pēc tam, kad ir pārbaudīta izturība pret ķimikālijām, pret mazgāšanas līdzekļiem un 
ogļūdeņražiem, uz paraugu ārējās frontālās virsmas ar neapbruņotu aci nav saskatāmas 
plaisas, drumslas vai deformācijas (skat. 2.2.2., 2.3.1. un 2.3.2. punktu); 
3.1.2 pēc 2.6.1.1. punktā aprakstītā testa mērījumu punktos iegūtie fotometriskie rādītāji, kas 
minēti 2.6.1.2. punktā, nepārsniedz šajos noteikumos norādītās ražojumu atbilstības 
robežas. 
3.2 Ja testu rezultāti neatbilst prasībām, pārbauda citu, nejauši izvēlētu sistēmas paraugu. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/549
TRANS/WP.29/2005/102 
54. lpp.  
 
6. pielikums - 1. papildinājums
 
ATBILSTĪBAS TESTU HRONOLOĢISKĀ SECĪBA 
A. Plastikāta materiālu testi (izkliedētāji vai materiāla paraugi, kas iesniegti atbilstoši šo 
noteikumu 2.2.4. punktam). 
 Paraugi  Izkliedētāji vai materiāla para ugi  Izkliedētāji  
Testi 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 
1.1 Daļēja fotome trija (2. 1.2. pun kts)            X  X X  
1.1.1 Temperatūras iz m ai ņu iedarbī ba 
(2.1. 1. punkts)            
X X X  
1.2 Daļēja fotome trija (2. 1.2. pun kts)            X X X  
1.2.1 Gais m as caurla idības mērīju m i  X X X X X X X X X      
1.2.2 Gais m as iz kliedēša nās m ērīju m i  X X X    X X X      
1.3 At m os fēras iedarbība (2.2. 1. p un kt s)  X X X            
1.3.1 Gais m as caurla idības mērīju m i  X X X            
1.4 Ķi mi kāliju iedarbība (2.2. 2. p un kt s)  X X X            
1.4.1 Gais m as iz kliedēša nās m ērīju m i  X X X            
1.5 Mazgāša nas līdze kļ u iedarbīb a (2.3. 1. 
pun kts)     X X X         
1.6 Ogļ ūdeņražu iedarbība (2.3.2 . pun kts)     X X X         
1.6.1 Gais m as caurla idības mērīju m i     X X X         
1.7 Nolietošanās (2.4.1. punkt s)        X X X      
1.7.1 Gais m as caurla idības mērīju m i        X X X      
1.7.2 Gais m as iz kliedēša nās m ērīju m i        X  X X      
1.8 Pārklāju mu noturība (2.5.punk ts)               X  
1.9 Izturība pret gais ma s avota s ta rojum u 
(2.2. 4. punkts)           
X     
B. Nokomplektētu sistēmu testi (iesniegtas atbilstoši šo noteikumu 2.2.3. punkta prasībām). 
Noko mple ktēta si stē m a  
Paraugs Nr.  Testi 
1 2 
2.1  Nolietošanās (2.6.1.1. punkts)  X  
2.2  Foto metrija (2.6 .1.2 . punkt s)  X  
2.3  Pārklāju mu noturība (2.6.2. punkt s)   X  
 L 375/550 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/102 
  55. lpp   
 6. pielikums - 2. papildinājums
 
GAISMAS IZKLIEDĒŠANĀS UN CAURLAIDĪBAS NOTEIKŠANAS METODE 
1. IEKĀRTAS (skat. attēlu) 
Kolimatora K gaismas kūli, kura pusnobīde ir β/2 = 17,4 x 10-4 rd, ierobežo diafragma D τ 
ar 6 mm atvērumu, pret kuru ir nostādīts parauga statīvs. 
Konverģents bezkrāsains izkliedētājs L 2, kurš koriģēts attiecībā uz sfēriskām novirzēm, 
savieno diafragmu D τ ar uztvērēju R; izkliedētāja L 2 diametram jābūt tādam, lai tas 
nediafragmē parauga izkliedēto gaismu konusā, kura augšējais pusleņķis ir β/2 = 14 grādi. 
Gredzenveida diafragmu D D, kuras leņķi ir α o/2 = 1°grāds un α max/2 = 12 grādi, novieto 
izkliedētāja L 2 attēla fokusa plaknē. 
Diafragmas necaurspīdīgā centrālā daļa ir vajadzīga, lai izslēgtu gaismas tiešu krišanu no 
gaismas avota. Ir jānodrošina iespēja attālināt diafragmas centrālo daļu no gaismas kūļa tā, 
lai nodrošinātu precīzu nostāšanos sākotnējā pozīcijā. 
Attālums L 2 D τ un izkliedētāja L 2 fokusa attālums F 2 ir jāizvēlas tā, lai D τ attēls pilnīgi 
aizsegtu uztvērēju R. 
L 2 Ieteicams izmantot aptuveni 80 mm fokusu. 
Attiecinot sākotnējo krītošās gaismas plūsmu uz vienu vienību, katra mērījuma absolūtajai 
precizitātei ir jābūt labākai par 0,001 vienību 
K
D     = 0 ,425  F Dm a x 2 D    = 0 ,0349  FDo 2
RF L
DL
D2 2
DTl14°1°12°
 
1. attēls : Optiskā uzstādīšana gaismas izkliedēšanās un gaismas caurlaidības mērījumiem 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/551
TRANS/WP.29/2005/102 
56. lpp.  
2. MĒRĪJUMI 
 Ir jāiegūst šādi nolasījumi: 
Nolasījums No parauga D
D centrālajā 
daļā Iegūtais lielums 
T 1 nē nē Krītošās gaismas plūsmas sākotnējais 
nolasījums 
T 2 jā 
(pirms testa) nē Jaunā materiāla caurlaistās gaismas 
plūsma 24° laukā  
T 3 jā 
(pēc testa) nē Testētā materiāla caurlaistās gaismas 
plūsma 24° laukā 
T 4 jā 
(pirms testa) jā Jaunā materiāla izkliedētā gaismas 
plūsma  
T 5 jā 
(pēc testa) jā Testētā materiāla izkliedētā gaismas 
plūsma 
 
 L 375/552 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/31 
 page 57  
 6. pielikums - 3. papildinājums
 
TESTS AR IZSMIDZINĀŠANAS METODI 
1. TESTA IERĪCE 
1.1 Smidzinātājs 
Smidzināšanas pistolei jābūt ar 1,3 mm diametra sprauslas uzgali, kas nodrošina šķidruma 
izsmidzināšanu 0,24 ±0,02 l/minūtē ar 6,0 bāru darba spiedienu - 0 +0,5 bāri. 
Šādos darba apstākļos uz bojājuma pārbaudei paredzētās virsmas ir jāiegūst vēdekļveidīgs 
uzklājums 170 mm ±50 mm diametrā, ja attālums līdz sprauslas uzgalim ir 380 mm ±10 mm. 
1.2 Testa maisījums 
Testa maisījuma sastāvs ir: 
silīcija smiltis ar cietības skaitli 7 pēc Mora cietības skalas, ja gandrīz normāli izkliedētu 
graudu lielums ir no 0 līdz 0,2 mm un leņķiskais koeficients ir 1,8 – 2; 
ūdens, kura cietība nedrīkst būt lielāka par 205 g/m
3, un maisījums tiek veidots, sajaucot 
25 g smilšu un 1 litru ūdens. 
2. TESTS 
Izkliedētāju ārējo virsmu vienu vai vairākas reizes apstrādā ar minētā sastāva smilšu 
strūklu, kā tas aprakstīts iepriekš, šī strūkla jāvirza gandrīz perpendikulāri pret testējamo virsmu. 
Virsmas bojājumus pārbauda, izmantojot vienu vai vairākus stikla paraugus, ko novieto 
salīdzināšanai blakus pārbaudāmajiem izkliedētājiem. Maisījuma smidzināšanu turpina, kamēr gaismas izkliedēšanās starpība uz parauga vai paraugiem, nosakot izkliedēšanos ar pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto metodi, atbilst sakarībai: 
0,0025  0,0250 = 
TT  T = d ∆
24 5±− 
Salīdzināšanai var izmantot vairākus paraugus, lai pārbaudītu, vai visa pārbaudāmā virsma ir bojāta homogēni. 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/553
TRANS/WP.29/2005/31 
page 58  
6. pielikums - 4. papildinājums
 
NOTURĪBAS TESTS AR LĪMLENTU 
1. MĒRĶIS 
Ar šo metodi ir iespējams standarta apstākļos noteikt lineāro spēku, kas notur līmlentu uz stikla virsmas. 
2. PRINCIPS 
Tiek mērīts spēks, kas vajadzīgs, lai līmlentu atrautu no stikla plāksnes 90° leņķī. 
3. NOTEIKTIE GAISA APSTĀKĻI 
Apkārtējā gaisa temperatūrai jābūt 23° C ±5° C un relatīvajam mitrumam (RM) 65 ±15. 
4. TESTĀ IZMANTOJAMIE PRIEKŠMETI 
Līmlentas parauga rullītis pirms testa jākondicionē 24 stundas norādītajos gaisa apstākļos (skat. 3. punktu). 
Pārbauda piecus 400 mm garus gabalus no katra rullīša. Gabalus no rullīša sāk griezt, kad 
pirmie trīs tinumi ir atritināti. 
5. PROCEDŪRA 
Testam jānotiek apkārtējā gaisa apstākļos, kas aprakstīti 3. punktā. 
Ņem līmlentas 5 testam sagatavotos gabalus, atritinot lentu radiālā virzienā ar ātrumu 
aptuveni 300 mm/s, pēc tam 15 sekunžu laikā uzliek tos uz stikla, ievērojot turpmāk minētos noteikumus. 
Lentu uzliek uz stikla plāksnes, sākot no viena gala, un to izlīdzina, garenvirzienā viegli 
paberzējot ar pirkstu bez pārmērīga spiediena, lai starp lentu un stiklu nepaliktu gaisa pūslīši. 
Šādi sagatavoto paraugu 10 minūtes atstāj norādītajos gaisa apstākļos. Lentas parauga gabalu apmēram 25 mm garumā atplēš no stikla plāksnes tādā plaknē, kas 
perpendikulāra parauga asij. 
Nostiprina stikla plāksni un atloka atpakaļ lentas brīvo galu 90° leņķī.  Spēku pieliek tā, lai 
tas darbotos perpendikulāri plāksni un lentu atdalošajai līnijai un perpendikulāri stikla plāksnei. 
Lenta jāatrauj ar ātrumu 300 mm/s ±30 mm/s un jāreģistrē atraušanai nepieciešamais 
spēks. 
6. REZULTĀTI 
Iegūtos piecus rezultātus sarindo pēc kārtas un aprēķina mērījumu vidējo rezultātu.  Šo rezultātu izsaka ņūtonos uz vienu lentas platuma centimetru. L 375/554 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/31 
 page 59  
 7. pielikums
 
MINIMĀLĀS PRASĪBAS, KAS PARAUGU TESTĀ JĀIEVĒRO INSPEKTORAM 
1. VISPĀRĒĀS PRASĪBAS 
1.1 Atbilstības prasības ir uzskatāmas par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa 
atbilstoši šo noteikumu prasībām, ja tādas ir paredzētas, ja vien atšķirības nepārsniedz 
ražošanā neizbēgamās novirzes. Šis nosacījums attiecas arī uz krāsu. 
1.2 Sērijveidā ražotu sistēmu fotometrisko rādītāju atbilstība netiek apstrīdēta, ja, pārbaudot 
jebkuru nejauši izvēlētu un ar standarta (etalona) gaismas avotu aprīkotu sistēmu zem 
sprieguma, kas, ja piemērojams, koriģēta atbilstoši šo noteikumu 9. pielikuma 1. un 
2. punktam: 
1.2.1 neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos 
noteikumos noteiktās vērtības. 
1.2.1.1 Tuvo gaismu un tās veidu tālākajām vērtībām maksimālā nelabvēlīgā atšķirība ir šāda: 
− maksimālās vērtības B50L punktā,  
0,2 luksi (atbilst 20 %) un 0,3 luksi (atbilst 30 %), 
− maksimālās vērtības III zonā, HV punktā un BLL segmentā, 0,3 luksi (atbilst 20 %) un 0,45 luksi (atbilst 30 %), 
− maksimālās vērtības segmentos E, F1, F2 un F3,  0,2 luksi (atbilst 20 %) un 0,3 luksi (atbilst 30 %), 
− minimālās vērtības punktos BR, P, S
50, S 50LL, S 50RR , S 100, S 100LL , S 100RR  un 
punktos, kas minēti šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulas 4. piezīmē (B50L, HV, BR, BRR un BLL), puse no prasītās vērtības (atbilst 20 %) un trīs ceturtdaļas 
prasītās vērtības (atbilst 30 %). 
1.2.1.2 Attiecībā uz tālo gaismu, kad HV punkts atrodas izoluksa 0,75 E
max robežās, tiek 
ievērota +20 % maksimālo un –20 % minimālo fotometrisko rādītāju pielaide jebkurā mērītajā punktā, kā norādīts šo noteikumu 6.3.2. punktā. 
1.2.2 Ja iepriekš aprakstītie testa rezultāti neatbilst prasībām, var mainīt sistēmas orientāciju, 
ar nosacījumu, ka gaismas ass sāniskā pārbīde nepārsniedz 0,5 grādus pa labi vai kreisi 
un 0,2 grādus uz augšu vai leju, katra neatkarīgi attiecībā uz sākotnējo regulējumu. Šie noteikumi neattiecas uz šo noteikumu 6.3.1.1. punktā noteiktajām atsevišķajām 
tehniskām vienībām. 
1.2.3 Ja aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, sistēmas testus atkārto, izmantojot citu 
standarta gaismas avotu un/vai barošanas un vadības ierīci. 
1.2.4 Sistēmas ar redzamiem defektiem neņem vērā. 
1.2.5 Standarta atzīmes neņem vērā. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/555
TRANS/WP.29/2005/31 
page 60  
2. PIRMĀ PARAUGU PĀRBAUDE 
 Pirmajai paraugu pārbaudei pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četras sistēmas.  Pirmo 
un trešo paraugu atzīmē ar A, bet otru un ceturto paraugu – ar B. 
2.1 Atbilstība netiek apstrīdēta
 
2.1.1 Pēc paraugu pārbaudes procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, sērijveidā ražotu 
sistēmu atbilstība netiek apstrīdēta, ja lukturu mērījumu rezultātu nelabvēlīgās novirzes 
ir: 
2.1.1.1 A paraugam 
A1: vienai sistēmai 
................................otrai sistēmai  ne vairāk par .............   0 % 
20 % 
A2: abām sistēmām  vairāk par .............
  bet ne vairāk par 
.............   0 % 
20 % 
 pārejot pie B parauga  
 
2.1.1.2 B paraugam 
B1: abām sistēmām   ................................   0 % 
 
2.1.2 vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi A paraugam ir izpildīti. 2.2. Atbilstība tiek apstrīdēta
 
2.2.1 Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu pārbaudes procedūras sērijveidā ražotu 
sistēmu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu ražošanas 
prasības, ja lukturu pārbaudē ir konstatētas šādas novirzes: 
2.2.1.1 A paraugam 
vienai sistēmai  ne vairāk par 
............. 20 % 
 A3: 
otrai sistēmai  vairāk par .............  bet ne vairāk par ....20 % 30 % 
 
2.2.1.2 B paraugam 
A2 gadījumā 
vienai sistēmai  vairāk par .............
  bet ne vairāk par ....  0 % 20 % 
B2: 
otrai sistēmai  ne vairāk par ............. 20 % 
 L 375/556 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/31 
 page 61  
 A2 gadījumā 
vienai sistēmai  ...............................   0 % 
B3: 
otrai sistēmai  vairāk par .............
  bet ne vairāk par ....20 % 30 % 
 
2.2.2 vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi A paraugam nav izpildīti. 
2.3 Apstiprinājuma anulēšana  
 Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 10. punkts, ja pēc lukturu paraugu pārbaudes 
procedūras, kā parādīts šā pielikuma 1. attēlā, ir sistēmā konstatētas šādas novirzes: 
2.3.1 A paraugam 
vienai sistēmai  ne vairāk par 
............. 20 % 
 A4: 
otrai sistēmai  vairāk par ............. 30 % 
A5: abām sistēmām  vairāk par ............. 20 % 
 
2.3.2 B paraugam 
A2 gadījumā  
vienai sistēmai   vairāk par .............
  bet ne vairāk par ....   0 % 20 % 
B4: 
otrai sistēmai  vairāk par ............. 20 % 
A2 gadījumā  
 B5: 
abām sistēmām  vairāk par ............. 20 % 
A2 gadījumā  
 B6: 
vienai sistēmai   ................................
otrai sistēmai  vairāk par .............   0 % 30 % 
 
2.3.3 vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi A un B paraugam nav izpildīti. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/557
TRANS/WP.29/2005/31 
page 62  
3. ATKĀRTOTA PARAUGU PĀRBAUDE 
 A3, B2, B3 gadījumā veic atkārtotu pārbaudi ar trešo paraugu (C), kas sastāv no divām 
sistēmām no produkcijas, kas saražota pēc prasību noregulēšanas, un šī pārbaude jāveic 
divu mēnešu laikā pēc paziņojuma sniegšanas. 
3.1 Atbilstība netiek apstrīdēta
 
3.1.1 Pēc paraugu pārbaudes procedūras, kas parādīta šā pielikuma 1. attēlā, sērijveidā ražotu 
sistēmu atbilstība netiek apstrīdēta, ja sistēmu pārbaudē ir konstatētas šādas novirzes: 
3.1.1.1 C paraugam 
C1: vienai sistēmai   ...............................otrai sistēmai  ne vairāk par .............   0 % 
20 % 
C2: abām sistēmām  vairāk par ............. 
    bet ne vairāk par ....   0 % 20 % 
 pārejot pie D parauga 
 
3.1.1.2 D paraugam 
C2 gadījumā 
 D1: 
abām sistēmām  ..............................   0 % 
3.1.2 vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi C paraugam ir izpildīti. 
3.2 Atbilstība tiek apstrīdēta  
3.2.1 Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu pārbaudes procedūras sērijveidā ražotu 
sistēmu atbilstība tiek apstrīdēta un tiek pieprasīts, lai ražotājs ievērotu (noregulētu) 
ražošanas prasības, ja sistēmu pārbaudē ir konstatētas šādas novirzes: 
3.2.1.1 D paraugam 
C2 gadījumā 
vienai sistēmai vairāk par 
.............bet ne vairāk 
par .............   0 % 20 % 
D2: 
otrai sistēmai ne vairāk par 
............. 20 % 
 
3.2.1.2 vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi C paraugam nav izpildīti. L 375/558 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/31 
 page 63  
 3.3 Apstiprinājuma anulēšana
 
 Atbilstība tiek apstrīdēta un piemērots 10. punkts, ja pēc lukturu paraugu pārbaudes 
procedūras, kā parādīts šā pielikuma 1. attēlā, ir sistēmā konstatētas šādas novirzes: 
3.3.1 C paraugam 
C3: vienai sistēmai otrai 
sistēmai ne vairāk par 
.............vairāk par 
............. 20 % 
20 % 
C4: abām sistēmām vairāk par ............. 20 % 
 
3.3.2 D paraugam 
C2 gadījumā   
vienai sistēmai ................................
ne vairāk par 
.............   0 % 
  0 % 
D3: 
otrai sistēmai vairāk par ............. 20 % 
 
3.3.3 vai ja 1.2.2. punktā noteiktie nosacījumi C un D paraugam nav izpildīti. 
4. TUVO GAISMU NOLIEKUMA VERTIKALĀS STĀVOKĻA IZMAIŅAS  Pārbaudot tuvo gaismu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālā stāvokļa izmaiņas 
sasilšanas rezultātā, ir jāievēro šāda metode:  
 Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu pārbaudes procedūras, ir jāpārbauda viens 
sistēmas A paraugs, kā aprakstīts 2.1. punktā, pēc tam, kad tas ir darbināts trīs reizes pēc 
kārtas 4. pielikuma 2.2.2. punktā minētajā režīmā. 
Sistēma ir uzskatāma par pieņemamu, ja ∆r nav lielāks par 1,5 mrad. Ja šis rādītājs pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad, pārbauda otru sistēmas 
A paraugu, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju vidējā absolūtā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad. 
Tomēr ja A paraugam netiek ievērota šī 1,5 mrad vērtība, tāpat ir jāpārbauda B parauga 
abas sistēmas, un abu paraugu vidējā absolūtā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/559
TRANS/WP.29/2005/31 
page 64  
1. attēls
 
 Piezīme :  A ttēlā „ierīce(s)” vi etā jālasa „si stē ma”  
 
par rappo r t à la v aleur limi teEc a r t m ax im al en % dans le s ens défav or ableretiréeHomologationSECOND PRELEVEMENTen c onform ité a v ec les presc riptionsLe fabric an t  doit  m ett re s a  product ionMISE EN CONFORMITEPass e r  à l`éc hantillon BQuat re dispos itif s chois i s  au hasard et rep ar tisPREMIER PRELEVEMENT
Fi n
Resultats éventuels des essais sur l`échantillon A
>20<20<20>0
A5A4
>2 0<20C4C3C2
X>20>30>20>20>0
<2 0<2 0
0<20>00
A3
C1CA2A1A
<2 0<30>2 0>0
<2 0<2 0
>0
<2 0
>2 0
0>0<200
B6B5B >20
>30B4<20 D2
>20>20 D3>00D1<30>20<200
<20
0>00 B1
B3B2
DB
entre les échant i llons  A et Bchois is au has a r d chois is au hasard
Fi n
Quat re dispos itif s chois i s  au hasard et rep ar tis
entre les échant i llons  C et  D
Fi n
Fi nPass e r  à l`éc hantillon D
Pas ser à la m ise
en c onform itéResultats éventuels des essais sur l`échantillon C
Resultats éventuels des essaisResultats éventuels des essais sur l`échantillon Bsur l`échantillon DE c hantillon C :  deux  dispos itif s
chois is au has a r dEchant illon D: d e ux dis posit ifs
choisis  au hasard
 
 L 375/560 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/31 
 page 65  
 8. pielikums
 
NOTEIKUMI PAR NOLIEKUMA IZMAIŅU UN T UVO GAISMU ORIENTĀCIJU1  
1.  NOLIEKUMA DEFINĪCIJA 
Noliekumam, kad tas izgaismo pārbaudes ekrānu, kā tas noteikts šo noteikumu 
9. pielikumā, ir jābūt pietiekami skaidram, lai to varētu izšķirt, un tam jāatbilst šādām prasībām. 
1.1  Forma (skatīt A.8-1 att.) 
  Noliekums sastāv no: 
– horizontālās daļas kreisajā pusē un 
– paaugstinātas daļas labajā pusē, 
turklāt tam jābūt veidotam tādējādi, ka pēc nostādīšanas tas atbilst tālāko 2.1 līdz 
2.5. punkta noteikumiem: 
1.1.1  Horizontālajā daļā nav noviržu vertikālā plaknē par vairāk kā 
– 0,2
o uz augšu vai leju no vidējās horizontālās līnijas, starp 0,5 un 4,5o pa kreisi no 
V-V līnijas, un 
– 0,1o uz augšu vai leju divās trešdaļās no minētā garuma. 
1.1.2  Paaugstinātajai daļai 
– jābūt pietiekami skaidrai kreisajai malai, un 
– labās puses, kuras sākumpunkts ir krustpunkts starp A un V-V un kura ir veidota 
ar pieskari šai malai, slīpuma leņķim attiecībā pret H-H  ir jābūt starp 10 un 60o 
(skatīt tālāk A.8-1. att.) 
2.  VIZUĀLĀS REGULĒŠANAS PROCEDŪRA 2.1 Pirms ikviena jauna testa, sistēma ir jānovieto neitrālā stāvoklī. Tālākie norādījumi 
attiecas uz apgaismes vienību gaismas kūļiem, kurus pēc iesniedzēja norādījumiem ir 
jānoregulē. 
2.2 Gaismas kūlim jābūt nostādītam vertikāli, lai tādējādi tā noliekuma horizontālā daļa ir 
nostādīta nominālajā vertikālajā stāvoklī (A līnija) saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikuma 2. tabulā noteiktajām prasībām, šī prasība tiek uzskatīta par izpildītu, ja noliekuma horizontālās daļas vidējā horizontālā līnija atrodas uz A līnijas (skatīt tālāk A.8-2. att.); 
                                                
 
1/  Ja nepieciešams, papildināt ar papildu vispārīgajiem noteikumiem no ERG pētījumiem. 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/561
TRANS/WP.29/2005/31 
page 66  
2.3 Gaismas kūlim jābūt nostādītam horizontāli tādējādi, ka tā paaugstinātā daļa atrodas pa 
labi no V-V līnijas un ar to saskaras (skatīt tālāk A.8-2. att.); 
2.3.1 Ja daļējs gaismas kūlis rada vienīgi horizontālo noliekuma daļu un ja nav iesniedzēja 
specifikāciju, prasības neattiecas uz horizontālo regulējumu. 
2.4 Apgaismes vienībai, kas nav paredzēta atsevišķai regulēšanai atbilstoši iesniedzēja 
norādījumiem, jāatbilst atbilstošām prasībām. 
2.5 Apgaismes vienībām, kas noregulētas pēc iesniedzēja norādītās metodes saskaņā ar šo 
noteikumu 5.2. un 6.2.1.1. punktu, jāveido noliekums, kura forma un novietojums 
atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 2. tabulas prasībām. 
2.6 Citiem tuvo gaismu veidiem 
 Noliekuma formai un stāvoklim, ja piemērojams, automātiski jāatbilst šo noteikumu 
3. pielikuma 2. tabulas atbilstīgajām prasībām. 
2.7 Iesniedzēja norādījumiem atbilstošu sākotnējo orientāciju un/vai regulēšanu, atbilstoši 
minētajiem 2.1. līdz 2.6. punktiem, var piemērot apgaismes vienībām, kuras paredzēts 
uzstādīt atsevišķi. L 375/562 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/31 
 page 67  
 Attēli 
 
Piezīme :  Noliekuma izgaismojums uz pārbaudes ekrāna  
ir attēlots shematiskā veidā.  
 
 
 27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/563
TRANS/WP.29/2005/31 
page 68  
9. pielikums
 
NOTEIKUMI PAR FOTOMETRISKAJĀM VĒRTĪBĀM 
1. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 
1.1 Sistēma vai viena vai vairākas tās daļas ir jāuzstāda uz goniometra, kuras horizontālā 
ass ir nekustīga un kustīgā ass ir perpendikulāra nekustīgajai asij. 
1.2 Apgaismojuma rādītājus ir jāmēra ar fotoreceptoru, un tā darbības laukums ir jāierobežo 
ar kvadrātu, kura mala ir 65 mm, fotoreceptoram jāatrodas vismaz 25 metrus no katras 
apgaismes vienības references centra perpendikulāri mērījumu asij, kas iet caur goniometra sākumpunktu; 
1.3 Fotometrisko mērījumu laikā ar atbilstošu maskējumu ir jāizvairās no traucējošiem 
atspulgiem. 
1.4 Gaismas intensitāti mēra un apgaismojuma pakāpi izsaka uz perpendikulāras plaknes 
mērīšanas virzienā, kuras nominālais attālums ir 25 metri. 
1.5 Leņķu koordinātes ir norādītas grādos uz sfēras ar vertikālu polāro asi atbilstoši IEC 
publikācijai Nr. 70 ( Vīne 1987. gads), tas ir, atbilstoši goniometram, kura horizontālā ass ir nekustīga attiecībā pret zemi un kustīgā rotācijas ass ir perpendikulāra horizontālajai asij. 
1.6 Ir pieņemama jebkura līdzvērtīga fotometriskā metode, ar nosacījumu, ka tiek ievērota 
nepieciešamā korelācija. 
1.7 Ir jāizvairās no jebkādām apgaismes vienību atsauces centra novirzēm attiecībā uz 
goniometra rotējošām asīm. Tas īpaši attiecas uz vertikālo virzienu un apgaismes vienībām, kas rada noliekumu. 
Regulācija jāveic ar ekrāna palīdzību, kas var būt novietots tuvāk par fotoreceptoru. 
1.8 Fotometriskos rādītājus, kas noteikti katrā apgaismojuma funkcijas vai veida mērījumu 
punktā (leņķu stāvoklī), kas noteikti šajos noteikumos, piemēro pusei no attiecīgi iegūto 
vērtību summas no visām sistēmas apgaismes vienībām vai visām apgaismes vienībām uz kuram attiecās šīs prasības; 
1.8.1 Tomēr, ja prasības ir precizētas tikai vienai pusei, dalījums uz divi netiek piemērots. 
Tāda situācija ir sniegta 6.2.9.1., 6.3.2.1.2., 6.3.2.1.3., 6.4.6. punktos un 3. pielikuma 1. tabulas 4. piezīmē. 
1.9 Sistēmas apgaismes vienības ir jāpārbauda atsevišķi, tomēr apgaismes divām vai vairāk 
vienībām, kas pieder pie tās pašas atsevišķās tehniskās vienības, kurām ir gaismas avots un identiska tipa barošana (regulējama vai nē), var veikt mērījumus vienlaicīgi, ar noteikumu, ka gan to izmēru, gan novietojuma ziņā tās pilnībā iekļaujas četrstūrī, kas nav garāks par 300 mm (horizontāli), nav platāks par 150 mm (vertikāli) un ka to kopīgo atsauces centru ir noteicis ražotājs. L 375/564 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 TRANS/WP.29/2005/31 
 page 69  
 1.10  Pirms ikviena jauna testa, sistēma ir jānovieto neitrālā stāvoklī. 
1.11 Sistēmai vai vienai vai vairākām tās daļām pirms mērījumu uzsākšanas ir jābūt tādējādi 
orientētām, ka noliekuma stāvoklis atbilst šo noteikumu 3. pielikuma 2. tabulā 
norādītajām prasībām. Tās sistēmas daļas, kurām mērījumi jāveic atsevišķi un kuras nerada noliekumu, uz goniometra ir jānovieto atbilstoši iesniedzēja norādījumiem (uzstādīšanas stāvoklis). 
2.  MĒRĪŠANAS NOTEIKUMI ATKARĪBĀ NO GAISMAS AVOTIEM 
2.1 Gadījumā, ja gaismas avots ar nomaināmu kvēlspuldzi darbojas tieši no 
transportlīdzekļa sprieguma: Sistēmai vai vienai vai vairākām tās daļām jābūt aprīkotām ar vienu vai vairākām 
standarta bezkrāsainām kvēlspuldzēm, kuras paredzētas darbībai nominālajā 12 voltu spriegumā. Testu laikā spriegums pie kvēlspuldžu spailēm ir jānoregulē tādējādi, lai iegūtu references gaismas plūsmu, kas noteikta Noteikumu Nr. 37 datu lapā. 
Sistēma vai viena vai vairākas tās daļas ir uzskatāmas par pieņemamu, ja viena standarta 
ar sistēmu lietojama kvēlspuldze atbilst 6.2. punkta prasībām. 
2.2  Gadījumā, ja gaismas avots ir nomaināmas gāzizlādes lampas: 
Sistēmās vai vienā vai vairākās to daļās, kas aprīkotas ar vismaz vienu nomaināmu gāzizlādes lampu, vismaz vienai standarta gāzizlādes lampai, kas ieslēgta vismaz 15 ciklus kā noteikts Noteikumos Nr. 99, jāatbilst šo noteikumu atbilstošajos pantos noteiktajām fotometriskajām prasībām. Šī gāzizlādes gaismas avota gaismas plūsma var atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās gaismas plūsmas. 
Ja tā atšķiras, noteiktās fotometriskās vērtības ir attiecīgi jālabo. Pirms pārbaudes par 
atbilstību prasībām tās jāreizina ar faktoru 0,7. 
2.3 Gadījumā, ja gaismas avots ar nenomaināmu kvēlspuldzi darbojas tieši no 
transportlīdzekļa sprieguma: 
Visiem lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem (kvēlspuldzes vai citi) noteiktie 
mērījumi jāveic 6,75 voltu, 13,5 voltu vai 28 voltu spriegumā vai arī spriegumā, ko norādījis iesniedzējs, ņemot vērā visas citas transportlīdzekļa barošanas sistēmas. Pirms pārbaudes par atbilstību prasībām iegūtās fotometriskās vērtības jāreizina ar faktoru 0,7. 
2.4 Gadījumā, ja kāds gaismas avots, vai tas būtu nomaināms vai nē, darbojas neatkarīgi no 
transportlīdzekļa sprieguma un to ir pilnībā vada sistēma, vai gadījumā, ja gaismas avotu baro ar īpašu enerģijas avotu, iepriekš 2.3. punktā noteiktais testu spriegums jāpiemēro sistēmas vai šī enerģijas avota ieejas spailēm. Testēšanas laboratorija var ražotājam pieprasīt piegādāt šos īpašos barošanas avotus.  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/565
TRANS/WP.29/2005/31 
page 70  
Pirms pārbaudes par atbilstību prasībām iegūtās fotometriskās vērtības jāreizina ar faktoru 0,7, izņemot gadījumu, ja šis labojuma faktors jau piemērots atbilstoši iepriekš minētā 2.2. punkta noteikumiem. 
3.  PAGRIEŠANĀS GAISMAS VEIDA MĒRĪŠANAS NOTEIKUMI 
3.1 Tādai sistēmai vai vienai vai vairākām tās daļām, kas nodrošina pagriešanās gaismas 
veidu, visās pagrieziena rādiusa situācijās piemērojams šo noteikumu 6.2. punkts (tuvās 
gaismas) un/vai 6.3. punkts (tālās gaismas). Tuvo un tālo gaismu pārbaudei izmanto šādu procedūru: 
3.1.1 Sistēmas testēšana jāveic neitrālā stāvoklī (stūre iztaisnota/taisna līnija) un tāpat stāvoklī 
vai stāvokļos, kas atbilst vismazākajam transportlīdzekļa pagrieziena rādiusam pa labi un pa kreisi, izmantojot signālu ģeneratoru, ja piemērojams. 
3.1.1.1 Atbilstība šo noteikumu 6.2.6.2., 6.2.6.3. un 6.2.6.5.1. punktam jāpārbauda pagriešanās 
gaismas veida 1. un 2. kategorijā bez jaunas horizontālas orientēšanas. 
3.1.1.2 Atbilstība šo noteikumu 6.2.6.1. un 6.3. punkta prasībām, pēc vajadzības, jāpārbauda 
− 2. kategorijas bez pagriešanās gaismas veida gadījumā bez jaunas horizontālas 
orientēšanas; 
− tuvo gaismu 1. kategorijas pagriešanās gaismas veida vai tālo gaismu pagriešanās gaismu gadījumā pēc atsevišķās tehniskās vienības horizontālās orientēšanas 
(piemēram, ar goniometru) atbilstošā pretējā virzienā. 
3.1.2 Pārbaudot 1. vai 2. kategorijas pagriešanās gaismu veidu transportlīdzekļa pagrieziena 
rādiusam, kas atšķiras no iepriekš 3.1.1. punktā noteiktā, jānodrošina, ka gaismas sadalījums ir vienmērīgs un nerada pārliecīgu apžilbināšanu. Citā gadījumā jāpārbauda atbilstība ar šo noteikumu 3. pielikuma 1. tabulā noteiktajām prasībām. L 375/566 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.
 
 10. pielikums  
APRAKSTA VEIDLAPA 
maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm) 
ADAPTĪVĀS PRIEKŠĒJĀ APGAISMOJUMA SISTĒMAS APRAKSTA VEIDLAPA Nr. 1 
AFS vadības signāli atbilst sistēmas nodrošinātajām apgaismojuma funkcijām 
1/  Ievilkt krustiņu ailēs attiecībā no piemērojamās kombinācijas. 
2/  Ziņas, kas jāiesniedz:  
− Fiziskās īpašības (elektriskā strāva/ spriegums, optika, mehānika, hidraulika, pneimatika utt.);  
− Informācijas veids (pastāvīgs/ bināri analogs, numeriski kodēts utt.);  
− Hronoloģiskie dati (laika konstante, rezolūcijas utt.);  
− Signāla stāvoklis, kad ir izpildītas Noteikumu Nr. 48 6.22.7.4. punktā noteiktie noteikumi;  
− Signāla stāvoklis darbības traucējumu gadījumā (attiecībā uz sistēmas ieeju);  
3/  Atbilstoši iesniedzēju aprakstam;  ja nepieciešams izmantot citu lapu. Signāla iespaidotā funkcija vai 
veids (-i) 1 / 
 
Tuvās gaismas 
 AFS vadības signāls 
 
 
V klase 
E klase 
W klase Tālās 
gaismas
 Tehniskie rādītāji 2 / 
(uz atsevišķas lapas, ja piemērojams) 
 
Nav/ noklusējums ⌧    /box3  
V signāls /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  
E signāls /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  
W signāls /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  
T signāls /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  
Citi signāli 3 / /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  27.12.2006. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 375/567
 
 ADAPTĪVĀS PRIEKŠĒJĀ APGAISMOJUMA SISTĒMAS APRAKSTA VEIDLAPA Nr. 2  
Noliekuma līnijas, regulēšanas noteikumi un atsevišķo tehnisko vienību noregulēšanas procedūras 
1 /  Sistēmas katras apgaismes vienības nosaukums atbilstoši šo noteikumu 1. pielikumam un kā tas norādīts paraugā šo noteikumu 2 .2.1. punktā; ja 
nepieciešams izmantot papildu vienu vai vairākas lapas. 
2 /  Atbilstoši Noteikumu Nr. 48 6.22.6.1.2. punkta noteikumiem. 
3 /  Lieko svītrot. 
4 /  Norādīt apgaismes vienību skaitu, ja piemērojams. 
5/  Piemēram, apgaismes vienību vai apgaismes vienību kopumu regulēšanas kārtība vai papildu nosacījumi attiecīgā uz regulēšana s noteikumiem. 
6/  „Galvenās” apgaismes vienības regulēšana var izraisīt vienas vai vairāku citu apgaismes vienību regulēšanu.  
_____ Noliekums 2 / Regulēšanas ierīce 
Apgaismes vienība rada vienu vai 
vairākus tuvo gaismu noliekumus 
vai tos papildina Vertikāli  
 Horizontāli  
 Apgaismes 
vienība 
Nr. 1 / Kā noteikts šo 
noteikumu 
8. pielikumā 3 / Piemērojami šo 
noteikumu 
6.4.5. panta 
nosacījumi 3 / Atsevišķa 
(„galvenā)3 / , 
6 / Saistīta ar 
„galveno” 
vienību Nr. 
4 / Atsevišķa 
(„galvenā)3 /, 
6 / Saistīta ar 
„galveno” 
vienību Nr. 
4 / Papildu rādītāji un nosacījumi (ja 
piemērojami) 5 / 
 
1 jā/nē jā/nē jā/nē … jā/nē …  
2 jā/nē jā/nē jā/nē … jā/nē …  
3 jā/nē jā/nē jā/nē … jā/nē …  
4 jā/nē jā/nē jā/nē … jā/nē …  
5 jā/nē jā/nē jā/nē … jā/nē …  
6 jā/nē jā/nē jā/nē … jā/nē …  
7 jā/nē jā/nē jā/nē … jā/nē …  L 375/568 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006.