LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 185/24

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 90 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju rezerves bremžu uzliku komplektu, trumuļa bremžu uzliku, kā arī disku un trumuļu apstiprinājumu

Ar visiem grozījumiem līdz:

02. grozījumu sērijai, kas stājās spēkā 2011. gada 28. oktobrī

SATURS

1. Darbības joma

2. Definīcijas

3. Apstiprinājuma pieteikums

4. Apstiprinājums

5. Specifikācijas un testi

6. Iepakojums un marķējums

7. Rezerves daļu apstiprinājuma grozīšana un attiecinājums uz citu tipu

8. Ražošanas atbilstība

9. Sankcijas par ražošanas neatbilstību

10. Pilnīga ražošanas izbeigšana

11. To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī tipa apstiprinājuma iestāžu nosaukums un adrese

12. Pārejas noteikumi

PIELIKUMI

1.A pielikums — Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, apstiprinājuma attiecināšanu uz citu tipu, apstiprinājuma atteikumu vai apstiprinājuma atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu rezerves bremžu uzliku komplektam vai rezerves trumuļa bremžu uzlikām atbilstīgi Noteikumiem Nr. 90

1.B pielikums — Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, apstiprinājuma attiecināšanu uz citu tipu, apstiprinājuma atteikumu vai apstiprinājuma atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu rezerves bremžu diskam vai rezerves bremžu trumulim atbilstīgi Noteikumiem Nr. 90

2. pielikums — Apstiprinājuma zīmes izvietojums un apstiprinājuma dati

3. pielikums — Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti M 1 , M 2 un N 1 kategorijas transportlīdzekļiem

4. pielikums — Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem un trumuļu bremžu uzlikām, kas paredzētas M 3 , N 2 un N 3 kategorijas transportlīdzekļiem

5. pielikums — Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti O 1 un O 2 kategorijas transportlīdzekļiem

6. pielikums — Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem un trumuļu bremžu uzlikām, kas paredzētas O 3 un O 4 kategorijas transportlīdzekļiem

7. pielikums — Prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti L kategorijas transportlīdzekļiem

8. pielikums — Tehniskās prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti izmantošanai stāvbremžu sistēmās, kuras ir atdalītas no transportlīdzekļa darba bremžu sistēmas un darbojas neatkarīgi no tās

9. pielikums — Īpašas papildu procedūras ražošanas atbilstībai

10. pielikums — Attēli

11. pielikums — Prasības rezerves bremžu diskiem vai bremžu trumuļiem, kas paredzēti M un N kategorijas transportlīdzekļiem

12. pielikums — Prasības rezerves bremžu diskiem/trumuļiem, kas paredzēti O kategorijas transportlīdzekļiem

13. pielikums — Rezerves bremžu diska/trumuļa testa protokols

1. DARBĪBAS JOMA

1.1. Šie noteikumi attiecas uz šādu rezerves daļu bremzēšanas pamatfunkciju (1): 1.1.1. Rezerves bremžu uzliku komplekti, kas paredzēti lietošanai berzes bremzēs, kuras ir bremžu sistēmas daļa M, N, L un O kategorijas transportlīdzekļos, kam ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13, Nr. 13-H vai Nr. 78. 1.1.2. Rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas paredzētas piestiprināšanai bremžu lokiem un iemontēšanai un izmantošanai M3, N2, N3, O3 vai O4 kategorijas mehāniskajos transportlīdzekļos, kuriem ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13. 1.1.3. Uz rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti lietošanai tādās stāvbremžu sistēmās, kuras ir atdalītas no transportlīdzekļa darba bremžu sistēmām un darbojas neatkarīgi no tām, attiecas tikai šo noteikumu 8. pielikumā noteiktās tehniskās prasības. 1.1.4. Rezerves bremžu trumuļi un diski, kas paredzēti lietošanai berzes bremzēs, kuras ir bremžu sistēmas daļa M, N un O kategorijas transportlīdzekļos, kam ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 vai Noteikumiem Nr. 13-H.

1.2. Oriģinālie bremžu diski un bremžu trumuļi, kuri iemontēti transportlīdzekļa ražošanas laikā, un oriģinālie rezerves diski un trumuļi, kas paredzēti šo transportlīdzekļu apkopei, neattiecas uz šiem noteikumiem.

1.3. Šie noteikumi neattiecas uz “Speciālām daļām”, kā noteikts 2.3.4. punktā.

2. DEFINĪCIJAS

2.1. Vispārīgas definīcijas

2.1.1. “Ražotājs” ir organizācija, kas var uzņemties tehnisku atbildību par bremžu uzliku komplektiem, trumuļa bremžu uzlikām vai bremžu trumuļiem un diskiem un var pierādīt, ka tai ir vajadzīgie līdzekļi, lai nodrošinātu ražojuma atbilstību.

2.1.2. “Rezerves daļa” ir vai nu rezerves bremžu uzliku komplekta tips, rezerves trumuļa bremžu uzliku tips, rezerves trumuļa bremžu uzlikas, rezerves bremžu trumulis, vai rezerves bremžu disks.

2.1.3. “Oriģinālā daļa” ir vai nu oriģinālās bremžu uzlikas, oriģinālie bremžu uzliku komplekti, oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas, oriģinālais bremžu trumulis, vai oriģinālais bremžu disks.

2.2. Rezerves bremžu uzliku komplekta tipa, rezerves trumuļa bremžu uzliku tipa vai rezerves trumuļa bremžu uzliku apstiprinājuma definīcijas.

2.2.1. “Bremžu sistēmai” ir tāda nozīme, kāda tai ir piešķirta Noteikumu Nr. 13 2.3. punktā vai Noteikumu Nr. 13-H 2.3. punktā, vai Noteikumu Nr. 78 2.5. punktā.

2.2.2. “Berzes bremze” ir tā bremžu sistēmas daļa, kurā berze starp bremzes uzliku un riteņa disku vai trumuli, kas kustas viens attiecībā pret otru, rada spēkus, kas vērsti pretēji transportlīdzekļa kustības virzienam.

2.2.3. “Bremžu uzliku komplekts” ir berzes bremzes sastāvdaļa, kuru piespiež attiecīgi pie trumuļa vai diska, lai radītu berzes spēku.

2.2.3.1. “Bremžu loku komplekts” ir trumuļa bremzes uzliku komplekts. 2.2.3.1.1. “Bremzes loks” ir bremžu loku komplekta sastāvdaļa, kurai ir piestiprināta bremzes uzlika.

2.2.3.2. “Bremzes kluča komplekts” ir diska bremzes uzliku komplekts. 2.2.3.2.1. “Atbalstplāksne” ir bremžu kluča komplekta sastāvdaļa, kurai ir piestiprināta bremzes uzlika.

2.2.3.3. “Bremžu uzlika” ir berzes materiāla sastāvdaļa, kurai ir noteikta forma un galīgais izmērs un kuru piestiprina bremžu lokiem vai atbalstplāksnei.

2.2.3.4. “Trumuļa bremžu uzlika” ir bremžu uzlika trumuļa bremzei.

2.2.3.5. “Berzes materiāls” ir produkts, kas radies tādu konkrētu materiālu maisījuma un apstrādes procesu rezultātā, kuri kopā nosaka bremzes uzliku raksturlielumus.

2.2.4. “Bremžu uzliku tips” ir bremžu uzliku kategorija, kas neatšķiras pēc berzes materiāla raksturlielumiem.

2.2.5. “Bremžu uzliku komplekta tips” ir atsevišķiem riteņiem paredzēti bremžu uzliku komplekti, kas neatšķiras pēc bremžu uzliku tipa, izmēriem vai funkcionālajiem raksturlielumiem.

2.2.6. “Trumuļa bremžu uzliku tips” ir atsevišķiem riteņiem paredzētas bremžu uzliku sastāvdaļas, kas pēc piestiprināšanas bremžu lokiem neatšķiras pēc bremžu uzliku tipa, izmēriem vai funkcionālajiem raksturlielumiem.

2.2.7. “Oriģinālā bremžu uzlika” ir bremžu uzliku tips, kas norādīts transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijā, Noteikumu Nr. 13 2. pielikuma 8.1.1. punktā, Noteikumu Nr. 13-H 1. pielikuma 7.1. punktā (2) vai Noteikumu Nr. 78 1. pielikuma 5.4. punktā.

2.2.8. “Oriģinālais bremžu uzliku komplekts” ir bremžu uzliku komplekts, kas atbilst datiem, kuri pievienoti transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijai.

2.2.9. “Rezerves bremžu uzliku komplekts” ir tā tipa bremžu uzliku komplekts, kas atbilstoši šiem noteikumiem ir apstiprināts par derīgu oriģinālā bremžu uzliku komplekta aizvietošanai.

2.2.10. “Oriģinālā trumuļa bremžu uzlika” ir trumuļa bremžu uzlika, kas atbilst datiem, kuri pievienoti transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijai.

2.2.11. “Rezerves trumuļa bremžu uzlika” ir tā tipa trumuļa bremžu uzlika, kas atbilstoši šiem noteikumiem ir apstiprināta par derīgu oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas aizvietošanai, piestiprinot to bremzes lokam.

2.2.12. “Stāvbremzes uzliku komplekts” ir no darba bremžu sistēmas atdalītas un neatkarīgas stāvbremzes sistēmas bremžu kluču komplekts vai bremžu loku komplekts.

2.3. Rezerves bremžu trumuļa vai rezerves bremžu diska apstiprinājuma definīcijas.

2.3.1. “Oriģināls bremžu disks/bremžu trumulis”

2.3.1.1. Mehānisko transportlīdzekļu gadījumā bremžu disks/trumulis ir ietverts transportlīdzekļa bremžu sistēmas tipa apstiprinājumā atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 vai Nr. 13-H.

2.3.1.2. Piekabju gadījumā: a) disks/trumulis ir ietverts transportlīdzekļa bremžu sistēmas tipa apstiprinājumā atbilstīgi noteikumiem Nr. 13; b) disks/trumulis, kas ir daļa no bremzēm, par kurām asu ražotājam ir testa protokols, atbilstīgi noteikumu Nr. 13 11. pielikumu.

2.3.2. “Identifikācijas kods” identificē bremžu diskus vai bremžu trumuļus, kuri ietverti bremžu sistēmas apstiprinājumā atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 un Nr. 13-H. Tajā ir vismaz ražotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme un identifikācijas numurs.

Transportlīdzekļa ražotājs pēc tehniskā dienesta un/vai apstiprinājuma iestādes pieprasījuma sniedz vajadzīgo informāciju, kurā tiek norādīta saikne starp bremžu sistēmas tipa apstiprinājumu un attiecīgo identifikācijas kodu.

2.3.3. Rezerves daļas

2.3.3.1. “Oriģinālie rezerves bremžu diski un bremžu trumuļi” ir oriģinālie bremžu diski/bremžu trumuļi, kuri paredzēti transportlīdzekļa apkopei un kuriem ir identifikācijas kods, kas piestiprināts tā, lai tas būtu neizdzēšams un skaidri salasāms, kā noteikts 2.3.2. punktā.

2.3.3.2. “Identisks bremžu disks” ir rezerves bremžu disks, kurš ir visās nozīmēs ķīmiski un fiziski identisks oriģinālajam bremžu diskam, izņemot to, ka tam nav transportlīdzekļa ražotāja marķējuma.

2.3.3.3. “Identisks bremžu trumulis” ir rezerves bremžu trumulis, kurš ir visās nozīmēs ķīmiski un fiziski identisks oriģinālajam bremžu trumulim, izņemot to, ka tam nav transportlīdzekļa ražotāja marķējuma.

2.3.3.4. “Ekvivalents bremžu disks” ir rezerves bremžu disks, kurš ir identisks oriģinālajam bremžu diskam attiecībā uz visiem izmēriem, ģeometriskām pazīmēm un pamatuzbūvi un ir arī no tās pašas materiālu apakšgrupas kā oriģinālais bremžu disks, kā noteikts 5.3.3.2. punktā.

2.3.3.5. “Ekvivalents bremžu trumulis” ir rezerves bremžu trumulis, kurš ir identisks oriģinālajam bremžu trumulim attiecībā uz visiem izmēriem, ģeometriskām pazīmēm un pamatuzbūvi un ir arī no tās pašas materiālu apakšgrupas kā oriģinālais bremžu trumulis, kā noteikts 5.3.3.2. punktā.

2.3.3.6. “Savstarpēji apmaināms bremžu disks” ir rezerves bremžu disks, kuram ir tādi paši saskarnes izmēri kā oriģinālajam bremžu diskam, bet kurš var atšķirties no oriģinālā bremžu diska attiecībā uz tā uzbūvi, materiālu sastāvu un mehāniskajām īpašībām.

2.3.3.7. “Savstarpēji apmaināms bremžu trumulis” ir rezerves bremžu trumulis, kuram ir tādi paši saskarnes izmēri kā oriģinālajam bremžu trumulim, bet kurš var atšķirties no oriģinālā bremžu trumuļa attiecībā uz tā uzbūvi, materiālu sastāvu un mehāniskajām īpašībām.

2.3.4. “Speciāls bremžu disks/trumulis” ir rezerves bremžu disks/trumulis, kurš nav ietverts 2.3.1.–2.3.3. punktā.

2.3.5. “Funkcionālie izmēri” ir visi mērījumi, kas attiecas uz bremžu sistēmas sastāvdaļu iemontēšanu un funkcionēšanu (skatīt 5.3.7.1. punktu un 10. pielikumu).

2.3.6. “Bremžu diska/trumuļa tips” ir bremžu diski vai trumuļi, kuriem vajadzības gadījumā ir tāda pati pamatuzbūve un materiālu grupa kā 5.3.5.1. vai 5.3.5.2. punktā minētie klasifikācijas kritēriji.

2.3.7. “Testa grupa” ir bremžu disku/trumuļu tips, kuram ir tādi paši raksturlielumi kā tie, kas minēti 5.3.6. punktā.

2.3.8. “Variants” ir atsevišķs bremžu disks/trumulis attiecīgajā testa grupā.

2.3.9. “Materiāls” ir ķīmiskais sastāvs un mehāniskās īpašības, kas noteiktas 3.4.1.2. punktā.

2.3.10. “Materiāla grupa” ir, piemēram, pelēkais čuguns, tērauds, alumīnijs u. c.

2.3.11. “Materiāla apakšgrupa” ir viena no apakšgrupām, kas noteikta 5.3.3.2. punktā.

2.3.12. “Minimālais biezums” – bremžu diska biezums ir robeža, kurā jāveic tā nomaiņa.

2.3.13. “Maksimālais iekšējais diametrs” – bremžu trumuļa maksimālais iekšējais diametrs ir robeža, kurā jāveic tā nomaiņa.

3. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1. Pieteikumu par to, lai apstiprinātu rezerves daļu speciālam(-iem) transportlīdzekļa(-u) tipam(-iem), iesniedz rezerves daļas ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis.

3.2. Pieteikumu var iesniegt saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13, Nr. 13-H vai Noteikumiem Nr. 78 izsniegtā(-o) transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma(-u) turētājs attiecībā uz rezerves daļu, kas atbilst transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma(-u) dokumentācijā norādītajam tipam.

3.3. Rezerves bremžu uzliku komplekta tipa, rezerves trumuļa bremžu uzliku tipa vai rezerves trumuļa bremžu uzliku apstiprinājuma pieteikuma gadījumā:

3.3.1. Apstiprinājuma pieteikumam pievieno rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku aprakstu trijos eksemplāros, ietverot šo noteikumu 1. pielikumā noteikto informāciju un šādas ziņas: 3.3.1.1. shēmas, kurās norādīti rezerves bremžu uzliku komplektu vai rezerves trumuļa bremžu uzliku funkcionālie izmēri; 3.3.1.2. norādi par apstiprinājumam iesniegtā rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku novietojumiem transportlīdzekļos.

3.3.2. Tā tipa bremžu uzliku komplektiem vai trumuļa bremžu uzlikām, kuriem pieprasīts apstiprinājums, ir jābūt pietiekamā daudzumā, lai veiktu apstiprināšanas testus.

3.3.3. Pieteikuma iesniedzējs vienojas ar tehniskajiem dienestiem, kas ir atbildīgi par apstiprināšanas testiem, un nodod tiem piemērotu(-us) attiecīgā tipa transportlīdzekli(-ļus) un/vai attiecīgā tipa bremzes.

3.3.4. Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās, vai ir veikti apmierinoši priekšdarbi efektīvas ražošanas atbilstības kontroles nodrošināšanai. 3.3.4.1. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz berzes darbību raksturojošos lielumus saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma A daļas 2.4.1. vai 3.4.1. punktu.

3.4. Rezerves bremžu trumuļa vai rezerves bremžu diska apstiprinājuma pieteikuma gadījumā:

3.4.1. Apstiprinājuma pieteikumam pievieno rezerves bremžu trumuļa vai rezerves trumuļa bremžu diska aprakstu trijos eksemplāros, ietverot šo noteikumu 1.B pielikumā noteikto informāciju un šādas ziņas:

3.4.1.1. diska vai trumuļa rasējumu(-us), tostarp 5.3.7.1. punktā minēto pazīmju izmērus kopā ar pielaidēm un visiem papildu aksesuāriem:

a) atrašanās vietu un marķējuma būtību saskaņā ar 6.2.2. punktu – izmēru mm;

b) svaru gramos;

c) materiālu;

3.4.1.2. sastāvdaļu aprakstu:

ražotājs iesniedz sastāvdaļu aprakstu, kurā ietverta vismaz šāda informācija:

a) mehāniski neapstrādāto daļu ražotājs;

b) mehāniski neapstrādāto daļu ražošanas procesa apraksts;

c) procesa ticamības apliecinājums (piemēram, plaisu un dobumu neesamība, izmēri);

d) materiālu sastāvs, jo īpaši: i) ķīmiskais sastāvs; ii) mikrostruktūra; iii) mehāniskās īpašības: a) Brineļa cietība saskaņā ar ISO 6506-1:2005; b) raušanas izturība saskaņā ar ISO 6892:1998;

e) korozija un virsmas aizsardzība;

f) balansēšanas pasākumu apraksts, maksimāli pieļaujamā balansēšanas kļūda;

g) pieļaujamais nodilums (minimālais biezums bremžu diskiem vai maksimālais iekšējais diametrs bremžu trumuļiem).

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz informāciju un specifikācijas, kuras minētas šo noteikumu 9. pielikuma B daļas 2.5. punktā.

3.4.2. Ražošanas atbilstība

Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, vai ir paredzēti pietiekami pasākumi, lai nodrošinātu ražošanas atbilstības efektīvu kontroli.

3.4.2.1. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz dokumentāciju saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma B daļas 2. punktu.

3.4.3. Paraugu daudzumi un lietojums

3.4.3.1. Nākamajā tabulā noteikts to disku vai trumuļu minimālais iesniedzamo paraugu skaits, par kuriem tiek pieprasīts apstiprinājums.

Tabulā noteikts arī paraugu ieteicamais lietojums.

Pozīcija Nr. Pārbaude/tests Parauga numurs Piezīmes 1 2 3 4 5 6 1 Ģeometriskā pārbaude, 5.3.3.1., 5.3.4.1. punkts x x x x x x 2 Materiāla pārbaude, 5.3.3.2., 5.3.4.2. punkts x x 3 Balansēšanas noteikumu pārbaude, 5.3.7.2. punkts x x x x 4 Nodiluma stāvokļa marķējuma pārbaude, 5.3.7.3. punkts x x x x 5 Integritātes tests – termālā izturība, 11. pielikuma 4.1.1., 4.2.1. punkts, 12. pielikuma 4.1.1., 4.2.1. punkts x x 6 Integritātes tests – lielas noslodzes tests, 11. pielikuma 4.1.2., 4.2.2. punkts, 12. pielikuma 4.1.2., 4.2.2. punkts x 7 Transportlīdzekļa darba bremžu darbības tests, 11. pielikuma 2.2. punkts, 12. pielikuma 2.2. punkts Disku pāris Vai nu priekšējā, vai aizmugurējā ass 8 Transportlīdzekļa stāvbremzes darbības tests, 11. pielikuma 2.3. punkts, 12. pielikuma 2.3. punkts Disku pāris Ja tāds ir 9 Darba bremžu darbības tests ar dinamometru, 11. pielikuma 3.3. punkts, 12. pielikuma 3.3. punkts x Alternatīva transportlīdzekļa testam

3.4.3.2. Katram diskam un trumulim, izņemot tos, kuriem veic ģeometriskās un materiālu pārbaudes, pievieno numuru, kas atbilst attiecīgajiem bremžu uzliku komplektiem, kuri saņēmuši apstiprinājumu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13, Nr. 13-H vai Nr. 90.

3.4.3.3. Gadījumos, kad tiek pieprasīts salīdzinājums ar oriģinālo bremžu disku vai bremžu trumuli, tiek iesniegts oriģinālo bremžu disku vai oriģinālo bremžu trumuļa komplekts katrai asij, ja tādi ir.

3.4.3.4. Ja tiek pieprasīts apstiprinājums ekvivalentam rezerves diskam/trumulim, tiek iesniegti divi oriģinālo bremžu diska/trumuļa vai oriģinālo rezerves bremžu diska/trumuļa paraugi, lai veiktu izmēru un materiālu salīdzinājumu.

3.4.3.5. Ja tiek pieprasīts apstiprinājums savstarpēji apmaināmam rezerves diskam/trumulim, tiek iesniegti divi oriģinālo bremžu diska/trumuļa vai oriģinālo rezerves bremžu diska/trumuļa paraugi, lai veiktu izmēru salīdzinājumu.

4. APSTIPRINĀJUMS

4.1. Ja rezerves daļa, kas iesniegta apstiprinājumam saskaņā ar šiem noteikumiem, atbilst turpmāk tekstā 5. punktā minētajām prasībām, šai rezerves daļai piešķir apstiprinājumu. 4.1.1. Attiecībā uz rezerves bremžu uzliku komplektiem L kategorijas transportlīdzekļiem ar kombinēto bremžu sistēmu Noteikumu Nr. 78 2.9. punkta izpratnē apstiprinājums attiecas tikai uz bremžu uzliku komplektu apvienojumu uz to transportlīdzekļu asīm, kuri testēti saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikumu.

4.2. Katrai apstiprinātai rezerves daļai tiek piešķirts apstiprinājuma numurs, kurš ietver četras ciparu grupas. 4.2.1. Pirmie divi cipari (pašlaik 02, kas atbilst šo noteikumu 02. grozījumu sērijai) norāda to grozījumu sēriju, kas ietver jaunākos svarīgākos tehniskos grozījumus, kuri izdarīti noteikumos līdz apstiprinājuma izdošanas dienai. 4.2.2. Šādi burti norāda rezerves daļas kategoriju: A rezerves bremžu uzliku komplekts B rezerves trumuļa bremžu uzlikas C rezerves bremžu disks D rezerves bremžu trumulis 4.2.3. Nākamie četri cipari norāda ražotāju un bremžu uzliku tipu, diska tipu vai trumuļa tipu. Četru ciparu sufikss norāda: a) bremzes loku vai atbalstplāksni, vai īpašu izmēru trumuļa bremžu uzliku gadījumā; b) variantu rezerves diska vai rezerves trumuļa gadījumā. Piemērs:

4.3. Tā pati līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru citai rezerves daļai. Vienu un to pašu tipa apstiprinājuma numuru var attiecināt uz attiecīgās rezerves daļas izmantošanu vairākos atšķirīgu tipu transportlīdzekļos.

4.4. Paziņojums par rezerves daļas apstiprinājumu, apstiprinājuma attiecināšanu uz citu tipu, apstiprinājuma atteikumu vai atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu atbilstīgi šiem noteikumiem tiek nosūtīts 1958. gada Nolīguma līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

4.5. Katrai rezerves daļai, kas apstiprināta atbilstoši šiem noteikumiem, labi redzamā un viegli pieejamā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kurā ietilpst: 4.5.1. aplis, kur ir burts “E”, pēc kura ir tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi apstiprinājumu (3); 4.5.2. šo noteikumu numurs, pēc kura ir burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.5.1. punktā aprakstītā apļa.

4.6. Apstiprinājuma marķējums, kas minēts 4.5. punktā, ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.7. Šo noteikumu 2. pielikumā doti iepriekš minēto un turpmāk 6.5. punktā norādīto apstiprinājuma marķējuma un apstiprinājuma datu izvietojuma paraugi.

5. SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI

5.1. Vispārīgi noteikumi

Rezerves daļu izstrādā un veido tā, lai tad, kad ar to aizstāj transportlīdzeklī iemontēto oriģinālo daļu, šī transportlīdzekļa bremzēšanas efektivitāte atbilstu apstiprinātā transportlīdzekļa tipa bremzēšanas efektivitātei.

Proti:

a) rezerves daļa transportlīdzekļa tipam, kurš iepriekš apstiprināts atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13, 09. grozījumu sērijai vai Noteikumu Nr. 13-H oriģinālajai versijai, vai Noteikumiem Nr. 78, 01. grozījumu sērijai, atbilst vismaz iepriekš minētajam noteikumu līmenim;

b) rezerves daļas darbības raksturlielumi ir līdzīgi tās oriģinālās daļas darbības raksturlielumiem, kurus ar to paredzēts aizstāt;

c) rezerves daļai jābūt līdzīgiem mehāniskajiem raksturlielumiem;

d) bremžu uzlikas nesatur azbestu;

e) rezerves bremžu diskam/trumulim ir pietiekama deformācijas noturība temperatūrā;

f) minimālais bremžu diska biezums nav mazāks par oriģinālā bremžu diska biezumu, kuru noteicis transportlīdzekļa ražotājs;

g) maksimālais pieļaujamais bremžu trumuļa iekšējais diametrs nav mazāks par maksimālo pieļaujamo oriģinālā bremžu trumuļa iekšējo diametru, kuru noteicis transportlīdzekļa ražotājs.

5.1.1. Rezerves bremžu uzliku komplektus vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas atbilst transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijā noteiktajam tipam saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13, Nr. 13-H vai Nr. 78, uzskata par atbilstošiem šo noteikumu 5. punktā minētajām prasībām.

5.1.2. Rezerves diski un rezerves trumuļi, kas atbilst transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijā noteiktajam identifikācijas kodam saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 vai Nr. 13-H, uzskata par atbilstošām šo noteikumu 5. punktā minētajām prasībām.

5.2. Rezerves bremžu uzliku komplekta tipa, rezerves trumuļa bremžu uzliku tipa vai rezerves trumuļa bremžu uzliku apstiprinājuma prasības

5.2.1. Darbības prasības

5.2.1.1. Rezerves bremžu uzliku komplekti, kas paredzēti M1, M2 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem

Iemontē vismaz vienu apstiprināmā rezerves bremžu uzliku komplekta tipa paraugu un atbilstīgi 3. pielikuma norādījumiem testē vismaz vienā transportlīdzeklī, kas atbilst tipam, kuram pieprasīts apstiprinājums, un šim paraugam jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām. Transportlīdzekļa(-u) paraugu(-us) izvēlas no to transportlīdzekļu klāsta, kuriem pieprasīts apstiprinājums, pamatojoties uz sliktāko rādītāju analīzi (4). Lai testētu bremžu jutīguma pret ātrumu un aukstu bremžu darbības līdzvērtību, izmanto vienu no divām metodēm, kas aprakstītas 3. pielikumā.

5.2.1.2. Rezerves bremžu uzliku komplekti un rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas paredzētas M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem

Iemontē vismaz vienu apstiprināmā rezerves bremžu uzliku komplekta vai trumuļa bremžu uzliku tipa paraugu un atbilstīgi 4. pielikuma norādījumiem, izmantojot vienu no divām 1. punktā (transportlīdzekļa tests) vai 2. punktā (tests ar inerces dinamometru) aprakstītajām metodēm, testē vismaz vienā transportlīdzeklī, kas atbilst tipam, kuram pieprasīts apstiprinājums, un šim paraugam jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām. Transportlīdzekļa(-u) vai bremzes(-žu) paraug(-us) izvēlas no tā transportlīdzekļu vai bremžu klāsta, kuriem pieprasīts apstiprinājums, pamatojoties uz sliktāko rādītāju analīzi (4).

5.2.1.3. Rezerves bremžu uzliku komplekti, kas paredzēti O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem

Rezerves bremžu uzliku komplektus testē atbilstīgi 5. pielikuma norādījumiem, un tiem jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām.

5.2.1.4. Rezerves bremžu uzliku komplekti un rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas paredzētas O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem

Rezerves bremžu uzliku komplektus un rezerves trumuļa bremžu uzlikas testē atbilstīgi 6. pielikuma norādījumiem, un tiem jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām. Testos izmanto vienu no trim metodēm, kas aprakstītas Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 2. papildinājuma 3. punktā.

5.2.1.5. Rezerves bremžu uzliku komplekti, kas paredzēti L kategorijas transportlīdzekļiem

Iemontē vismaz vienu apstiprināmā rezerves bremžu uzliku komplekta tipa paraugu un atbilstīgi 7. pielikuma norādījumiem testē vismaz vienā transportlīdzeklī, kas atbilst tipam, kuram pieprasīts apstiprinājums, un šim paraugam jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām. Transportlīdzekļa(-u) paraugu(-us) izvēlas no to transportlīdzekļu klāsta, kuriem pieprasīts apstiprinājums, pamatojoties uz sliktāko rādītāju analīzi (4).

5.2.2. Mehāniskie raksturlielumi

5.2.2.1. Rezerves bremžu uzliku komplekti, kas paredzēti M1, M2, N1, O1, O2 un L kategorijas transportlīdzekļiem

5.2.2.1.1. Tā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem, par kuru tiek pieprasīts apstiprinājums, bīdes izturības testu veic atbilstoši ISO 6312:1981 vai ISO 6312:2001 standartam.

Mazākā pieļaujamā bīdes izturība bremžu kluču komplektiem ir 250 N/cm2 un bremžu loku komplektiem – 100 N/cm2.

5.2.2.1.2. Tā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem, par kuru tiek pieprasīts apstiprinājums, saspiežamības testu veic atbilstoši ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 vai ISO 6310:2009 standartam.

Saspiežamības lielumi bremžu kluču komplektiem nedrīkst pārsniegt 2 % apkārtējās vides temperatūrā un 5 % 400 °C temperatūrā, bet bremžu loku komplektiem tie nedrīkst pārsniegt 2 % apkārtējās vides temperatūrā un 4 % 200 °C temperatūrā. Šī prasība neattiecas uz stāvbremzes uzliku komplektiem.

5.2.2.2. Rezerves bremžu uzliku komplekti un rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas paredzētas M3, N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem

5.2.2.2.1. Bīdes izturība

Šis tests attiecas tikai uz disku bremžu kluču komplektiem.

Tā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem, par kuru tiek pieprasīts apstiprinājums, bīdes izturības testu veic atbilstoši ISO 6312:1981 vai ISO 6312:2001 standartam. Bremžu uzliku komplektus var sadalīt divās vai trīs daļās, lai atbilstu testēšanas iekārtas jaudai.

Mazākā pieļaujamā bīdes izturība ir 250 N/cm2.

5.2.2.2.2. Saspiežamība

Tā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem un rezerves trumuļa bremžu uzlikām, par kuru tiek pieprasīts apstiprinājums, saspiežamības testu veic atbilstoši ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 vai ISO 6310:2009 standartam. Var izmantot plakanus paraugus, kas atbilst I tipa paraugiem.

Saspiežamības lielumi bremžu kluču komplektiem nedrīkst pārsniegt 2 % apkārtējās vides temperatūrā un 5 % 400 °C temperatūrā, bet bremžu loku komplektiem un trumuļa bremžu uzlikām – 2 % apkārtējās vides temperatūrā un 4 % 200 °C temperatūrā.

5.2.2.2.3. Materiālu cietība (5)

Šī prasība attiecas uz trumuļa bremžu uzliku komplektiem un trumuļa bremžu uzlikām.

Tā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem un rezerves trumuļa bremžu uzlikām, par kuru tiek pieprasīts apstiprinājums, cietības testu veic atbilstoši ISO 2039-2:1987 standartam.

Cietības rādītājs berzes materiālam uz berzes virsmas ir vidējā vērtība no pieciem uzliku paraugiem no dažādām ražojumu partijām (ja iespējams), veicot piecus mērījumus dažādās vietās katrai bremžu uzlikai.

5.3. Rezerves bremžu trumuļa vai rezerves bremžu diska apstiprinājuma tehniskās prasības

Visas rezerves daļas jāsadala četrās grupās:

a) oriģinālais rezerves bremžu disks/trumulis;

b) identisks bremžu disks/trumulis;

c) ekvivalents disks/trumulis;

d) savstarpēji apmaināms disks/trumulis.

Atkarībā no grupas rezerves bremžu diskam vai trumulim jāiztur šādi testi:

Darbības tests atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13/13-H (0, I, II tips u. c.) Salīdzināšanas tests ar oriģinālo daļu dinamiskām slīdes pretestības īpašībām Integritātes tests (lielas noslodzes un termālās izturības) Oriģinālās rezerves daļas Nav Nav Nav Identiskas daļas Nav Nav Nav Ekvivalentas daļas Nav Nav Tests ar dinamometru Savstarpēji apmaināmas daļas Transportlīdzekļa tests vai alternatīvais tests ar dinamometru Transportlīdzekļa tests vai alternatīvais tests ar dinamometru Tests ar dinamometru

Testa prasības bremžu diskiem un trumuļiem, kas paredzēti M un N kategorijas transportlīdzekļiem, ir sīki izklāstītas 11. pielikumā.

Testa prasības bremžu diskiem un trumuļiem, kas paredzēti O kategorijas transportlīdzekļiem, ir sīki izklāstītas 12. pielikumā.

5.3.1. Oriģinālais rezerves bremžu disks/trumulis

5.3.1.1. Oriģinālais rezerves bremžu disks/trumulis tiek izslēgts no šo noteikumu darbības jomas, ja tam ir identifikācijas kods, kā noteikts 2.3.2. punktā, kurš piestiprināts tā, lai tas būtu neizdzēšams un skaidri salasāms.

5.3.2. Identisks bremžu disks/trumulis

5.3.2.1. Apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs pierāda apstiprinājuma iestādei, ka viņš piegādā bremžu diskus vai trumuļus transportlīdzekļa ražotājam kā oriģinālu transportlīdzekļu/asu/bremžu aprīkojumu, kurš minēts 1.B pielikuma 4. punktā. Proti, bremžu diski vai trumuļi tiek ražoti saskaņā ar tām pašām ražošanas un kvalitātes garantijas sistēmām un nosacījumiem kā oriģinālajām daļām saskaņā ar 2.3.1. punktu.

5.3.2.2. Tā kā identiski diski/trumuļi atbilst visām prasībām kā oriģināla daļa, uz tiem attiecas netestēšanas prasības.

5.3.3. Ekvivalenti rezerves diski vai trumuļi

5.3.3.1. Ģeometriskas prasības

Bremžu diski vai trumuļi ir identiski oriģināliem bremžu diskiem vai trumuļiem attiecībā uz visiem izmēriem, ģeometriskām pazīmēm un pamatuzbūvi.

5.3.3.1.1. Attiecībā uz diskiem jāievēro šādi maksimālie lielumi:

M1, N1, O1, O2 M2, M3, N2, N3, O3, O4 Biezuma pielaide 0,015 mm 0,030 mm Vaiga biezuma pielaide (tikai ventilējamiem diskiem) 1,5 mm 2,0 mm Sānvirziena izvirzījuma berzes virsma 0,050 mm (6) 0,15 mm (6) Urbuma atrašanās vietas pielaide H9 H9 “Cilindra” paralelitāte 0,100 mm 0,100 mm Atrašanās vietas virsmas plakanums 0,050 mm 0,050 mm Berzes virsmas raupjums (7) 3,2 μm 3,2 μm

5.3.3.1.2. Attiecībā uz trumuļiem jāievēro šādi maksimālie lielumi:

M1, N1, O1, O2 M2, M3, N2, N3, O3, O4 Radiālā izvirzījuma berzes virsma 0,050 mm 0,100 mm Urbuma atrašanās vietas pielaide H9 H9 Ovālums 0,040 mm 0,150 mm Atrašanās vietas virsmas plakanums 0,050 mm 0,050 mm Berzes virsmas raupjums (8) 3,5 μm 3,5 μm

5.3.3.2. Prasības attiecībā uz materiālu un metalurģiju

Par “ekvivalentu” tiek uzskatīts rezerves bremžu disks vai trumulis, kurš ir no tā paša materiāla apakšgrupas kā oriģinālais bremžu disks vai trumulis. Tiek definētas četras oriģinālo daļu materiālu apakšgrupas.

Testa standarts 1. apakšgrupa Pamats čuguns DIN EN 1561 EN-GJL-200 2. apakšgrupa Pamats augstogleklis EN-GJL-150 3. apakšgrupa Sakausēts augstogleklis 4. apakšgrupa Nesakausēts augstogleklis Oglekļa saturs (%) 3,20–3,60 3,60–3,90 3,55–3,90 3,60–3,90 Silīcija saturs (%) 1,70–2,30 1,60–2,20 1,60–2,20 1,60–2,20 Mangāna saturs (%) Min. 0,40 Min. 0,40 Min. 0,40 Min. 0,40 Hroma saturs (%) Maks. 0,35 Maks. 0,35 0,30–0,60 Maks. 0,25 Vara saturs (%) — 0,30–0,70 0,30–0,70 Maks. 0,40 Cietība HBW ISO 6506-1:2005 190–248 160–210 180–230 160–200 Raušanas izturība (N/mm2) ISO 6892:1998 Min. 220 Min. 160 Min. 170 Min. 150

5.3.3.3. Darbības prasības

Daļai jāiztur lielas noslodzes un termālās izturības integritātes testi saskaņā ar 11. un 12. pielikumu.

5.3.4. Savstarpēji apmaināmi rezerves diski vai trumuļi

5.3.4.1. Ģeometriskas prasības

Kā noteikts 5.3.3.1.1. un 5.3.3.1.2. punktā, kā arī tie paši saskarnes izmēri.

Savstarpēji apmaināmiem rezerves diskiem vai trumuļiem var būt šādas no oriģinālās daļas diska atšķirīgas uzbūves pazīmes:

a) tips un ventilācijas ģeometrija (ventilējamiem diskiem);

b) iebūvējams vai salikts disks vai trumulis;

c) virsmas apdare (piemēram, atveres, spraugas u. c.).

5.3.4.2. Darbības prasības

Daļai jāiztur šādi darbības testi saskaņā ar 11. un 12. pielikumu:

a) darbības tests saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 vai Nr. 13-H;

b) salīdzināšanas tests ar oriģinālo daļu dinamiskām slīdes pretestības īpašībām;

c) lielas noslodzes un termālās izturības integritātes testi.

5.3.5. Tips

Bremžu diski/trumuļi, kuri neatšķiras galveno raksturlielumu ziņā, kā sīki izklāstīts turpmāk, vienā protokolā vai apstiprinājumā tiek uzskatīti par vienu tipu.

5.3.5.1. Tipa kritēriji bremžu diskiem

5.3.5.1.1. Pamatuzbūve

a) ar ventilāciju vai bez tās (piemēram, viengabala, ventilējami);

b) ventilācijas uzbūve;

c) virsma (piemēram, ar vai bez gropēm, atverēm);

d) rumba (ar iebūvētu stāvbremzes trumuli vai bez tā);

e) uzstādīšana (stingra, daļēji peldoša, peldoša u. c.);

f) cilindrs (ar iebūvētu stāvbremzes trumuli vai bez tā).

5.3.5.1.2. Materiālu grupa

Visas materiālu grupas (tostarp to attiecīgās apakšgrupas) tiek uzskatītas par atsevišķu tipu.

5.3.5.1.2.1. Čuguns

5.3.5.1.2.2. Tērauds

5.3.5.1.2.3. Kompozītmateriāls

5.3.5.1.2.4. Daudzu materiālu konstrukcija

5.3.5.2. Tipa kritēriji bremžu trumuļiem:

a) materiālu grupa (piemēram, tērauds, čuguns, kompozītmateriāls);

b) rumba (ar/bez);

c) salikta uzbūve.

5.3.6. Testa grupas kritēriji (vienam un tam pašam tipam)

Testēšana testa grupās attiecībā uz savstarpēji apmaināmām daļām ir iespējama tikai tad, ja savienojumam starp uzstādīšanas laukumu un diska berzes virsmām ir viena un tā pati vispārīgā forma.

No katras no turpmāk minētajām testa grupām vismaz vienam variantam jāveic attiecīgie 10., 11. vai 12. pielikumā paredzētie testi. No testa grupas izvēlētais variants rezerves daļas testēšanai ir tas, kuram ir visaugstākais kinētiskās enerģijas koeficients attiecībā pret tam tieši atbilstošās rezerves daļas masu:

kur:

vmax, i tā transportlīdzekļa maksimālais aprēķina ātrums, kuram tiek iemontēta rezerves daļa (piekabju gadījumā tiek pieņemts, ka vmax, i ir vismaz 80 km/h); m testa masa, kā noteikts 11. pielikuma 3.2.1.2. punktā un 12. pielikuma 3.2.1.2. punktā; mrezerves daļa, i attiecīgā transportlīdzekļa rezerves daļas masa.

5.3.6.1. Rezerves bremžu diski

5.3.6.1.1. Testa grupu veidošanas kritēriji rezerves bremžu diskiem, kas paredzēti M1, M2, N1, N2, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem

5.3.6.1.1.1. Testa grupa 11. pielikuma 1.–4. punktā vai 12. pielikumā minētajiem testiem

Šajā testa grupā ietilpst visi bremžu diski, kuru ārējais diametrs neatšķiras par vairāk nekā 6 mm un diska biezums – par vairāk nekā 4 mm.

5.3.6.1.1.2. Ja materiālu grupā ir dažādi materiāli, par katru atsevišķu materiālu tiek sniegts pierādījums, ka 11. pielikumā vai 12. pielikumā paredzētās prasības ir izpildītas.

5.3.6.1.2. Testa grupu veidošanas kritēriji rezerves bremžu diskiem, kas paredzēti M3, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem

5.3.6.1.2.1. Testa grupa 11. pielikuma 1.–4. punktā vai 12. pielikumā minētajiem testiem

Šajā testa grupā ietilpst visi bremžu diski, kuru ārējais diametrs neatšķiras vairāk kā par 10 mm un diska biezums – vairāk kā par 4 mm.

5.3.6.1.2.2. Ja materiālu grupā ir dažādi materiāli, par katru atsevišķu materiālu tiek sniegts pierādījums, ka 11. pielikumā vai 12. pielikumā paredzētās prasības ir izpildītas.

5.3.6.2. Rezerves bremžu trumulis

5.3.6.2.1. Testa grupu veidošanas kritēriji rezerves bremžu trumuļiem, kas paredzēti M1, M2, N1, N2, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem

5.3.6.2.1.1. Testa grupa 11. pielikuma 1.–4. punktā vai 12. pielikumā minētajiem testiem

Šajā testa grupā ietilpst visi bremžu trumuļi, kuru ārējais diametrs neatšķiras vairāk kā par 30 mm un trumuļa bremzes loka platums –vairāk kā par 10 mm.

5.3.6.2.1.2. Ja materiālu grupā ir dažādi materiāli, par katru atsevišķu materiālu tiek sniegts pierādījums, ka 11. pielikumā vai 12. pielikumā paredzētās prasības ir izpildītas.

5.3.6.2.2. Testa grupu veidošanas kritēriji rezerves bremžu trumuļiem, kas paredzēti M3, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem

5.3.6.2.2.1. Testa grupa 11. pielikuma 1.–4. punktā vai 12. pielikumā minētajiem testiem

Šajā testa grupā ietilpst visi bremžu trumuļi, kuru ārējais diametrs neatšķiras vairāk kā par 10 % (norādot uz vismazāko lielumu) un trumuļa bremzes loka platums – vairāk kā par 40 mm.

5.3.6.2.2.2. Ja materiālu grupā ir dažādi materiāli, par katru atsevišķu materiālu tiek sniegts pierādījums, ka 11. pielikumā vai 12. pielikumā paredzētās prasības ir izpildītas.

5.3.7. Rezerves bremžu disku/trumuļu novērtējuma darbības joma

5.3.7.1. Ģeometriskās pārbaudes

Salīdzinājumā ar oriģinālām daļām rezerves bremžu diskiem/trumuļiem tiek pārbaudīti šādi piemērojami raksturlielumi (skatīt arī 10. pielikumu):

a) diska/trumuļa diametrs, tostarp berzes virsmas diametrs (disku bremzēm ar iebūvētu stāvbremzes trumuli tiek pārbaudīti abi diametri);

b) diska biezums (oriģinālie izmēri un minimālā pieļaujamā nodiluma rādītājs) – no uzstādīšanas virsmas līdz ārējai berzes virsmai;

c) uzstādīšanas atloka biezums;

d) stiprinājuma vietu / tapskrūvju efektīvais diametrs;

e) stiprinājuma vietu / tapskrūvju skaits;

f) uzstādīšanas atloka diametrs;

g) centrēšanas tips (piemēram, centrālā tapa vai uzstādīšanas bultskrūves / tapskrūves);

h) bremžu diskiem ar iebūvētiem stāvbremzes trumuļiem berzes virsmas laukuma platums un jebkura siltuma kompensācijas grope(-es);

i) ventilējamiem bremžu diskiem papildus pārbauda: i) ventilēšanas tipu (iekšējo/ārējo); ii) valnīšu un balstu skaitu; iii) ventilācijas kanāla izmēru.

5.3.7.2. Balansēšanas noteikums

Rezerves bremžu disku/trumuļu balansēšanas noteikums atbilst aizvietotās oriģinālās daļas balansēšanas noteikumam.

5.3.7.3. Berzes virsmu nodiluma stāvokļa novērtējums

Tas atbilst transportlīdzekļa ražotāja kritērijiem.

5.3.7.4. Testi

Tehniskais dienests testē katru testa grupu (skatīt 5.3.6. punktu) konkrētā rezerves bremžu diska/trumuļa (skatīt 3.3.2. punktu) tipā.

5.3.8. Testa protokols

Sagatavo testa protokolu, kura saturs atbilst vismaz šo noteikumu 13. pielikumā noteiktajam saturam.

6. IEPAKOJUMS UN MARĶĒJUMS

6.1. Rezerves bremžu uzliku komplekta tipa, rezerves trumuļa bremžu uzliku tipa vai rezerves trumuļa bremžu uzliku iepakojuma un marķējuma prasības:

6.1.1. Rezerves bremžu uzliku komplekti vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, tiek tirgoti atsevišķi katrai asij.

6.1.2. Komplektu katrai asij iepako aizzīmogotā iepakojumā, kas veidots tā, lai varētu konstatēt tā iepriekšēju atvēršanu.

6.1.3. Uz katra iepakojuma ir šāda informācija: 6.1.3.1. rezerves bremžu uzliku komplektu vai rezerves trumuļa bremžu uzliku skaits iepakojumā; 6.1.3.2. ražotāja nosaukums vai preču zīme; 6.1.3.3. rezerves bremžu uzliku komplektu vai rezerves trumuļa bremžu uzliku marka un tips; 6.1.3.4. transportlīdzekļi/asis/bremzes, kuriem iepakotie komplekti ir apstiprināti; 6.1.3.5. apstiprinājuma marķējums.

6.1.4. Katrā iepakojumā ir piestiprināšanas instrukcijas oficiālā EEK valodā, un šajās instrukcijās ir atbilstošs teksts tās valsts valodā, kurā iepakojums tiek pārdots: 6.1.4.1. ar īpašu norādi uz palīgdetaļām; 6.1.4.2. ar norādi, ka rezerves bremžu uzliku komplekti vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas ir jāmaina atsevišķi katrai asij; 6.1.4.3. rezerves trumuļa bremžu uzliku gadījumā ar vispārēju norādi, ka jāpievērš uzmanība šādiem punktiem: bremžu loka platformas, balsta un šarnīra integritātei; bremžu loka noturībai pret deformāciju un koroziju; izmantojamās kniedes veidam un izmēram; nepieciešamajiem kniedēšanas instrumentiem un spēkam; 6.1.4.4. kombinētās bremžu sistēmas gadījumā Noteikumu Nr. 78 2.9. punkta nozīmē papildus norāda apstiprinātā bremžu uzliku komplekta kombināciju(-as).

6.1.5. Uz katra rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas vienmēr ir šāds apstiprinājuma datu kopums: 6.1.5.1. apstiprinājuma marķējums; 6.1.5.2. izgatavošanas datums, norādot vismaz mēnesi un gadu, vai arī partijas numurs; 6.1.5.3. bremžu uzliku marka un tips.

6.2. Rezerves bremžu disku vai rezerves bremžu trumuļu iepakojuma un marķējuma prasības

6.2.1. Uz katras pārdotās vienības ir vismaz šāda informācija:

6.2.1.1. daļas numurs;

6.2.1.2. mehānisko transportlīdzekļu gadījumā: marka, tips un transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums, ass, kuru paredzēts iemontēt, un transportlīdzekļa ražošanas periods; ja ražošanas periods vēl nav zināms, var izmantot norādi uz oriģinālās daļas numuru / identifikācijas kodu;

6.2.1.3. piekabju gadījumā izmanto norādi uz oriģinālās daļas numuru / identifikācijas kodu;

6.2.1.4. katrā iepakojumā ir piestiprināšanas instrukcija tās valsts valodā, kurā iepakojums tiek pārdots: 6.2.1.4.1. ar īpašu norādi uz palīgdetaļām; 6.2.1.4.2. ar norādi, ka rezerves bremžu diski vai trumuļi ir jāmaina atsevišķi katrai asij.

6.2.2. Marķējums

Katru bremžu disku/trumuli, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, noturīgi marķē vismaz ar šādu informāciju:

6.2.2.1. ražotāja nosaukums vai preču zīme;

6.2.2.2. apstiprinājuma numurs;

6.2.2.3. norāde, kas nodrošina ražošanas procesa izsekojamību (piemēram, datums, partijas numurs, avota kods);

6.2.2.4. bremžu diska minimālais biezums vai bremžu trumuļa maksimālais pieļaujamais iekšējais diametrs.

7. REZERVES DAĻU APSTIPRINĀJUMA GROZĪŠANA UN ATTIECINĀJUMS UZ CITU TIPU

7.1. Par katru rezerves daļu grozījumu paziņo tipa apstiprinājuma iestādei, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu. Šajā gadījumā minētā iestāde var: 7.1.1. vai nu uzskatīt, ka veiktajiem grozījumiem nevar būt nelabvēlīgas sekas un ka jebkurā gadījumā rezerves daļa joprojām atbilst prasībām; vai 7.1.2. pieprasīt papildu testa protokolu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

7.2. Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot grozījumus, saskaņā ar iepriekš 4.4. punktā noteikto procedūru paziņo 1958. gada Nolīguma līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

7.3. Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, šādam attiecinājumam uz citu tipu piešķir sērijas numuru un par to informē citas 1958. gada Nolīguma līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

8. RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

8.1. Rezerves daļas, kurus apstiprina saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tās atbilstu apstiprinātajam tipam.

8.2. Oriģinālās daļas, par kurām ir iesniegts pieteikums atbilstīgi 3.2. punktam, tiek uzskatītas par atbilstošām 8. punkta prasībām.

8.3. Lai pārliecinātos par to, ka 8.1. punkta prasības ir izpildītas, piemēro attiecīgu ražošanas kontroli. Tas ietver izmantoto izejmateriālu un sastāvdaļu kontroli.

8.4. Apstiprinājuma turētājs: 8.4.1. nodrošina to, ka katram rezerves bremžu uzliku komplekta tipam vai katram rezerves trumuļa bremžu uzlikas tipam saskaņā ar regulāru kvalitātes garantijas procedūru izlases veidā un ar statistisku kontroli tiek veikti attiecīgi testi, kas noteikti šo noteikumu 5.2.2. punktā, un attiecīgi testi, kas noteikti 9. pielikumā. Stāvbremzes uzliku komplektiem veic tikai 5.2.2. punktā aprakstīto bīdes izturības testu; 8.4.2. nodrošina to, ka katram rezerves diskam un trumulim saskaņā ar regulāru kvalitātes garantijas procedūru izlases veidā un ar statistisku kontroli tiek veikti vismaz tie testi, kas noteikti 9. pielikumā; 8.4.3. nodrošina ražojumu kvalitātes efektīvas kontroles procedūras; 8.4.4. var piekļūt katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei vajadzīgajam kontroles aprīkojumam; 8.4.5. analizē visu testu tipu rezultātus, lai pārbaudītu un ar rūpnieciskajai ražošanai atbilstīgām pielaidēm nodrošinātu stabilitāti attiecībā uz ražojumu raksturlielumiem; 8.4.6. nodrošina, lai testu rezultātu datus reģistrētu un lai pievienotie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko saskaņo nolīgumā ar administratīvo dienestu; 8.4.7. nodrošina, lai jebkuram paraugam vai testa elementam, kas liecina par neatbilstību attiecīgajam testa tipam, ņemtu citu paraugu un veiktu citu testu. Jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu attiecīgo ražošanas atbilstību.

8.5. Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamās atbilstības kontroles metodes. 8.5.1. Katrā apskatē inspektoram, kas ieradies uz vietas, uzrāda testu žurnālus un ražošanas kontroles ierakstus. 8.5.2. Inspektors izlases veidā var ņemt paraugus testu veikšanai ražotāja laboratorijā. Paraugu minimālo skaitu var noteikt, ņemot vērā izgatavotāja veikto pārbaužu rezultātus. 8.5.3. Ja kvalitātes līmenis izrādās neapmierinošs vai ja jāpārbauda to testu derīgums, kurus izdara, piemērojot 8.5.2. punktu, inspektors ņem paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kurš veicis tipa apstiprināšanas testus. 8.5.4. Kompetentā iestāde var veikt jebkuru šajos noteikumos paredzēto testu. 8.5.5. Parastais kompetentās iestādes noteiktais pārbaužu biežums ir reizi gadā. Ja kādas apskates laikā konstatē neapmierinošus rezultātus, tad kompetentā iestāde nodrošina, lai pēc iespējas ātri tiktu veikti visi vajadzīgie pasākumi ražošanas atbilstības atjaunošanai.

9. SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1. Apstiprinājumu, kas atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirts rezerves bremžu uzliku komplekta tipam vai trumuļa bremžu uzliku tipam, var atsaukt, ja netiek izpildītas iepriekš 8.1. punktā minētās prasības. Apstiprinājumu, kas atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirts rezerves bremžu trumuļa tipam vai rezerves bremžu diskam tipam, var atsaukt, ja netiek izpildītas iepriekš 8.1. punktā minētās prasības.

9.2. Ja Nolīguma līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc savu agrāk piešķirto apstiprinājumu, tā nekavējoties informē citas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot tam paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1.A pielikumā vai 1.B pielikumā dotajam paraugam.

10. PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz ražot rezerves daļu, kas apstiprināta saskaņā ar šiem noteikumiem, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē citas 1958. gada Nolīguma līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1.A pielikumā vai 1.B pielikumā dotajam paraugam.

11. TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

1958. gada Nolīguma līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to tipa apstiprinājuma iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, atteikumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu.

12. PĀREJAS NOTEIKUMI

12.1. No 02. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas puse, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

12.2. Arī pēc 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu 01. grozījumu sēriju izsniegti bremžu uzliku komplektiem un trumuļa bremžu uzlikām, joprojām ir derīgi un līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt un neatsakās piešķirt saskaņā ar šo noteikumu grozījumu 01. sēriju izsniegtu apstiprinājumu attiecinājumus uz citu tipu.

12.3. Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina atļaut iemontēt vai izmantot transportlīdzeklī rezerves bremžu uzliku komplektu, kas apstiprināts atbilstoši šo noteikumu sākotnējai redakcijai, kurā nav izdarīti grozījumi.

(1) To nepiemēro iespējamām rezerves daļu papildfunkcijām, piemēram, ātruma noteikšanai integrētu ātruma noteikšanas ierīču gadījumā vai riteņa vadīšanai integrētu riteņu rumbu gadījumā.

(2) Ja šādas bremžu uzlikas nav pieejamas tirgū, tad kā alternatīvu var izmantot 8.2. punktā uzskaitītās bremžu uzlikas.

(3) 1958. gada Nolīguma līgumslēdzēju pušu pazīšanas numurs tiek minēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 1. grozījums.

(4) Sliktāko rādītāju analīzē jāiekļauj vismaz šādi tehniskie raksturlielumi par katru transportlīdzekļa tipu, kuram pieprasīts apstiprinājums:

a) rotora diametrs;

b) rotora biezums;

c) ventilējams vai pilns rotors;

d) virzuļa diametrs;

e) riepas dinamiskais rādiuss;

f) transportlīdzekļa masa;

g) ass masa un bremzēšanas spēka sadale pa transportlīdzekļa asīm;

h) transportlīdzekļa maksimālais ātrums.

Testa apstākļus norāda testa protokolā.

(5) Šis tests ir paredzēts ražojumu atbilstības noteikšanai. Par minimālajiem lielumiem un pielaidēm vienojas ar tehnisko dienestu.

(6) Nepiemēro peldošā diska gadījumā.

(7) Ra lielums saskaņā ar ISO 1302:2002.

(8) Ra lielums saskaņā ar ISO 1302:2002.

1.A PIELIKUMS PAZIŅOJUMS (Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

1.B PIELIKUMS PAZIŅOJUMS (Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

2. PIELIKUMS APSTIPRINĀJUMA ZĪMES IZVIETOJUMS UN APSTIPRINĀJUMA DATI (Skatīt šo noteikumu 4.2. punktu) Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā ierīce ir apstiprināta Francijā (E2) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 90 ar apstiprinājuma numuru C0359/7248. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka apstiprinājums tika piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 90 prasībām, kas grozītas ar 02. grozījumu sēriju. Bremzes kluča komplekta marķējuma paraugs Bremžu loka komplekta marķējuma paraugs Trumuļa bremžu uzliku marķējuma paraugs Piezīme. Marķējumu novietojums un savstarpējais izvietojums, kas parādīts paraugos, nav obligāts.

3. PIELIKUMS PRASĪBAS REZERVES BREMŽU UZLIKU KOMPLEKTIEM, KAS PAREDZĒTI M1, M2 UN N1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM 1. Atbilstība Noteikumiem Nr. 13 vai Nr. 13-H Atbilstību Noteikumu Nr. 13 vai Nr. 13-H prasībām pierāda transportlīdzekļa testā. 1.1. Transportlīdzekļa sagatavošana 1.1.1. Testa transportlīdzeklis Transportlīdzekli, kas pārstāv to/tos tipu(-us), kuram(-iem) tiek prasīts rezerves bremžu uzliku komplekta apstiprinājums, aprīko ar tā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem, kuriem tiek prasīts apstiprinājums, un aprīko arī ar mērinstrumentiem bremžu testam, kā prasīts Noteikumos Nr. 13 un Nr. 13-H. Testam nodoto bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm un līdz brīdim, kad ieviesta nemainīga piestrādāšanas kārtība, tos pēc tehniskā dienesta piekrišanas piestrādā saskaņā ar ražotāja instrukcijām. 1.1.2. Piestrādes procedūra 1.1.2.1. Vispārīgi nosacījumi Testam nodotos bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm. Ja testē rezerves bremžu uzliku komplektus, tad izmantotajām bremžu uzlikām jābūt jaunām. Trumuļa bremžu uzlikas var mehāniski apstrādāt, lai radītu vislabāko iespējamo sākotnējo kontaktu starp uzlikām un trumuli(-ļiem). Testu veic ar pilnīgi noslogotu transportlīdzekli. Oriģinālos bremžu uzliku komplektus, kurus izmanto salīdzināšanas testā un kuri jau ir uzstādīti testa transportlīdzeklī, var izmantot tad, ja tie ir labā stāvoklī un to nodilums nepārsniedz 20 % no sākotnējā biezuma. Tajos nedrīkst būt bojājumu, plaisu, pārmērīgas korozijas vai pārkaršanas pazīmju. Tiem jābūt piestrādātiem saskaņā ar turpmāk aprakstīto procedūru. 1.1.2.2. Procedūra Veicot attālumu, kas nav mazāks par 50 km, vismaz 100 reižu iedarbina bremzes dažādos palēninājumos (vismaz intervālā starp 1 m/s2 un 5 m/s2) un sākotnējā ātruma intervālā no 50 km/h līdz 120 km/h. Piestrādes procedūras laikā vismaz trīs reizes jāpanāk bremžu kluča komplektu temperatūra no 250 °C līdz 500 °C vai trumuļa bremžu uzliku komplektu temperatūra no 150 °C līdz 250 °C (ko mēra pie diska vai trumuļa berzes virsmas). Bremžu kluču komplektu temperatūra nedrīkst pārsniegt 500 °C, un trumuļa bremžu uzliku komplektu temperatūra – 250 °C. 1.1.2.3. Darbības pārbaude Vienlaikus nobremzējot tikai vienu asi, piecas reizes iedarbina bremzes kustības ātrumā no 70 km/h līdz 0 km/h (uz priekšējās ass) un kustības ātrumā no 45 km/h līdz 0 km/h (uz pakaļējās ass) ar spiedienu maģistrālē 4 Mpa (1) un sākotnējo temperatūru 100 °C katrā apstāšanās reizē. Pieciem secīgajiem nemonotonajiem rezultātiem jāsaglabājas 0,6 m/s2 pielaides robežās (priekšējai asij) vai 0,4 m/s2 pielaides robežās (pakaļējai asij) no pilnā palēninājuma vidējās vērtības. Ja šī prasība nav izpildīta, 1.1.2.2. punktā izklāstīto piestrādes procedūru turpina un 1.1.2.3. punktā noteikto darbības pārbaudi atkārto. 1.2. Transportlīdzekļa bremžu sistēmu testē atbilstoši prasībām, kas konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai (M1, M2 vai N1) noteiktas Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1. un 2. punktā vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 1. un 2. punktā, kura no tiem ir piemērotāka, ņemot vērā oriģinālo sistēmas apstirpinājumu. Piemēro turpmāk minētās prasības vai testus. 1.2.1. Darba bremžu sistēma 1.2.1.1. 0 tipa tests ar atslēgtu dzinēju, noslogotam transportlīdzeklim saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.4.2. punktu vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 1.4.2. punktu. 1.2.1.2. 0 tipa tests ar pievienotu dzinēju nenoslogotam transportlīdzeklim un noslogotam transportlīdzeklim saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.4.3.1. punktu (stabilitātes tests) un 1.4.3.2. punktu (tikai tests ar sākotnējo ātrumu v = 0,8 vmax) vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 1.4.3.1. un 1.4.3.2. punktu. 1.2.1.3. I tipa tests saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.5. punktu vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 1.5. punktu. 1.2.2. Sekundāro bremžu sistēma 1.2.2.1. 0 tipa tests ar atslēgtu dzinēju noslogotam transportlīdzeklim saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2.2. punktu vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 2.2. punktu (šo testu var neveikt gadījumos, kad ir skaidrs, ka prasības ir izpildītas, piemēram, attiecībā uz bremžu diagonālo kontūru sistēmu). 1.2.3. Stāvbremzes sistēma (Piemēro tikai tad, ja bremzes, kurām pieprasa uzliku apstiprinājumu, izmanto stāvbremzēm.) 1.2.3.1. Stāvbremžu tests 18 % ceļa slīpumā novietotam noslogotam transportlīdzeklim saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2.3.1. punktu vai stāvbremžu tests 20 % ceļa slīpumā novietotam noslogotam transportlīdzeklim saskaņā ar Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 2.3.1. punktu. 1.3. Transportlīdzeklim jāatbilst visām attiecīgajām prasībām, kas šai transportlīdzekļu kategorijai paredzētas Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2. punktā vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 2. punktā. 2. Papildu prasības Atbilstību papildu prasībām pierāda ar vienu no divām turpmāk minētajām metodēm. 2.1. Transportlīdzekļa tests (atsevišķas ass bremžu darbības tests) Šā testa laikā transportlīdzeklis ir pilnīgi noslogots un bremzēšanu veic tad, kad tā dzinējs ir atslēgts un transportlīdzeklis atrodas uz līdzena ceļa. Transportlīdzekļa darba bremžu vadības sistēmu aprīko ar ierīcēm, kas izolē priekšējo un pakaļējo asu bremzes tā, ka vienu no tām var lietot neatkarīgi no otras. Ja bremžu uzliku komplekta apstiprinājums ir prasīts priekšējās ass bremzēm, tad pakaļējās ass bremzes testa laikā nedarbojas. Ja bremžu uzliku komplekta apstiprinājums ir prasīts pakaļējās ass bremzēm, tad priekšējās ass bremzes testa laikā nedarbojas. 2.1.1. Aukstu bremžu darbības līdzvērtības tests Rezerves un oriģinālo bremžu uzliku komplektu aukstās darbības lielumu salīdzināšanu veic, salīdzinot testu rezultātus pēc turpmāk minētās metodes. 2.1.1.1. Vismaz sešas reizes iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē, līdz riteņi bloķējas vai alternatīvi līdz pilnā palēninājuma vidējā vērtība ir 6 m/s2 vai līdz sasniegts konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai pieļaujamais maksimālais pedāļa spēks, ja transportlīdzekļa sākotnējais ātrums atbilst turpmāk sniegtajā tabulā minētajām vērtībām. Transportlīdzekļa kategorija Testa ātrums (km/h) Priekšējā ass Pakaļējā ass M1 70 45 M2 50 40 N1 65 50 Sākotnējā bremžu temperatūra katras bremzēšanas reizes sākumā ir ≤ 100 °C. 2.1.1.2. Katras bremžu iedarbināšanas reizē reģistrē datus par pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē un pilna palēninājuma vidējo vērtību un nosaka pedālim pielikto spēku vai spiedienu maģistrālē, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu (ja iespējams) pilna palēninājuma vidējo vērtību 5 m/s2 priekšējās ass bremzēm un 3 m/s2 – pakaļējās ass bremzēm, un uzzīmē raksturlīkni. Ja šos lielumus nevar iegūt ar maksimālo pieļaujamo pedāļa spēku, tad alternatīvi nosaka pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē, kas vajadzīgs, lai sasniegtu maksimālo palēninājumu. 2.1.1.3. Rezerves bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumus uzskata par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumiem, ja ar to pašu vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē panāktā pilnā palēninājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu. 2.1.2. Tests bremžu jutīguma noteikšanai pret ātrumu 2.1.2.1. Lietojot pedāļa spēku, kas reģistrēts saskaņā ar šā papildinājuma 2.1.1.2. punktā minēto kārtību, un sākotnējā bremžu temperatūrā ≤ 100 °C trīs reizes iedarbina bremzes katrā no šādiem ātrumiem: a) priekšējā ass – 65 km/h, 100 km/h un papildus 135 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h; b) pakaļējā ass – 45 km/h, 65 km/h un papildus 90 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h. 2.1.2.2. Aprēķina vidējo lielumu katrai grupai, kas sastāv no trim bremžu iedarbināšanas reizēm, un uzzīmē ātruma raksturlīkni pret attiecīgajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām. 2.1.2.3. Pilnā palēninājuma vidējām vērtībām, kas reģistrētas lielākā ātrumā, jābūt to vērtību 15 % robežās, kas reģistrētas vismazākajā ātrumā. 2.2. Tests ar inerces dinamometru 2.2.1. Testa aprīkojums Lai veiktu testus, inerces dinamometram piestiprina konkrēto transportlīdzekļa bremzi. Dinamometram ir mērinstrumenti, lai nepārtraukti reģistrētu rotācijas ātrumu, bremzētājmomentu, spiedienu bremzes maģistrālē, rotāciju skaitu pēc bremzes iedarbināšanas, bremzēšanas laiku un bremzes rotora temperatūru. 2.2.2. Testa apstākļi 2.2.2.1. Dinamometra rotējošā masa atbilst maksimālās transportlīdzekļa masas ass daļas pusei, kā norādīts turpmāk esošajā tabulā, un vislielākās riepas rites rādiusam, kādu ir atļauts lietot konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem). Transportlīdzekļa kategorija Maksimālās transportlīdzekļa masas ass daļa Priekšējā Pakaļējā M1 0,77 0,32 M2 0,69 0,44 N1 0,66 0,39 2.2.2.2. Sākotnējais dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, kas norādīts šā pielikuma 2.2.3. un 2.2.4. punktā, un tā pamatā ir dinamiskais riepas rites rādiuss. 2.2.2.3. Testam nodotos bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm un piestrādā, ievērojot šādu procedūru. 1. piestrādes fāze – 64 reizes strauji piebremzē no 80 km/h līdz 30 km/h ar dažādu spiedienu maģistrālē: Pakaļējā ass Pakaļējā ass Parametrs Priekšējā ass Diska bremze Trumuļa bremze Piebremzēšanu skaits ciklā 32 32 32 Ātrums, pie kura bremzi iedarbina (km/h) 80 80 80 Ātrums, pie kura bremzi atlaiž (km/h) 30 30 30 Bremžu sākuma temperatūra (°C) < 100 < 100 < 80 Bremžu beigu temperatūra (°C) Nenosaka Nenosaka Nenosaka Spiediena samazinātājs 1 (kPa) 1 500 1 500 1 500 Spiediena samazinātājs 2 (kPa) 3 000 3 000 3 000 Spiediena samazinātājs 3 (kPa) 1 500 1 500 1 500 Spiediena samazinātājs 4 (kPa) 1 800 1 800 1 800 Spiediena samazinātājs 5 (kPa) 2 200 2 200 2 200 Spiediena samazinātājs 6 (kPa) 3 800 3 800 3 800 Spiediena samazinātājs 7 (kPa) 1 500 1 500 1 500 Spiediena samazinātājs 8 (kPa) 2 600 2 600 2 600 Spiediena samazinātājs 9 (kPa) 1 800 1 800 1 800 Spiediena samazinātājs 10 (kPa) 3 400 3 400 3 400 Spiediena samazinātājs 11 (kPa) 1 500 1 500 1 500 Spiediena samazinātājs 12 (kPa) 2 600 2 600 2 600 Spiediena samazinātājs 13 (kPa) 1 500 1 500 1 500 Spiediena samazinātājs 14 (kPa) 2 200 2 200 2 200 Spiediena samazinātājs 15 (kPa) 3 000 3 000 3 000 Spiediena samazinātājs 16 (kPa) 4 600 4 600 4 600 Spiediena samazinātājs 17 (kPa) 2 600 2 600 2 600 Spiediena samazinātājs 18 (kPa) 5 100 5 100 5 100 Spiediena samazinātājs 19 (kPa) 2 200 2 200 2 200 Spiediena samazinātājs 20 (kPa) 1 800 1 800 1 800 Spiediena samazinātājs 21 (kPa) 4 200 4 200 4 200 Spiediena samazinātājs 22 (kPa) 1 500 1 500 1 500 Spiediena samazinātājs 23 (kPa) 1 800 1 800 1 800 Spiediena samazinātājs 24 (kPa) 4 600 4 600 4 600 Spiediena samazinātājs 25 (kPa) 2 600 2 600 2 600 Spiediena samazinātājs 26 (kPa) 1 500 1 500 1 500 Spiediena samazinātājs 27 (kPa) 3 400 3 400 3 400 Spiediena samazinātājs 28 (kPa) 2 200 2 200 2 200 Spiediena samazinātājs 29 (kPa) 1 800 1 800 1 800 Spiediena samazinātājs 30 (kPa) 3 000 3 000 3 000 Spiediena samazinātājs 31 (kPa) 1 800 1 800 1 800 Spiediena samazinātājs 32 (kPa) 3 800 3 800 3 800 Ciklu skaits 2 2 2 2. piestrādes fāze – veic 10 apstādināšanas no 100 km/h līdz 5 km/h ar 0,4 g palēninājumu un pieaugošu sākotnējo temperatūru: Pakaļējā ass Pakaļējā ass Parametrs Priekšējā ass Diska bremze Trumuļa bremze Piebremzēšanu skaits ciklā 10 10 10 Ātrums, pie kura bremzi iedarbina (km/h) 100 100 100 Ātrums, pie kura bremzi atlaiž (km/h) < 5 < 5 < 5 Palēninājuma līmenis (g) 0,4 0,4 0,4 Maksimālais spiediens (kPa) 16 000 16 000 10 000 Sākotnējā temperatūra 1 (°C) < 100 < 100 < 100 Sākotnējā temperatūra 2 (°C) < 215 < 215 < 151 Sākotnējā temperatūra 3 (°C) < 283 < 283 < 181 Sākotnējā temperatūra 4 (°C) < 330 < 330 < 202 Sākotnējā temperatūra 5 (°C) < 367 < 367 < 219 Sākotnējā temperatūra 6 (°C) < 398 < 398 < 232 Sākotnējā temperatūra 7 (°C) < 423 < 423 < 244 Sākotnējā temperatūra 8 (°C) < 446 < 446 < 254 Sākotnējā temperatūra 9 (°C) < 465 < 465 < 262 Sākotnējā temperatūra 10 (°C) < 483 < 483 < 270 Ciklu skaits 1 1 1 Darbības efektivitātes atjaunošana – 18 reizes strauji piebremzē no 80 km/h līdz 30 km/h ar spiedienu maģistrālē 3 000 kPa: Pakaļējā ass Pakaļējā ass Parametrs Priekšējā ass Diska bremze Trumuļa bremze Piebremzēšanu skaits ciklā 18 18 18 Ātrums, pie kura bremzi iedarbina (km/h) 80 80 80 Ātrums, pie kura bremzi atlaiž (km/h) 30 30 30 Spiediens (kPa) 3 000 3 000 3 000 Bremžu sākuma temperatūra (°C) < 100 < 100 < 80 Bremžu beigu temperatūra (°C) Nenosaka Nenosaka Nenosaka Ciklu skaits 1 1 1 2.2.2.4. Iedarbina bremzes piecas reizes kustības ātrumā no 80 km/h līdz 0 km/h ar 4 MPa spiedienu maģistrālē un sākotnējo temperatūru 100 °C katrā apstāšanas reizē. Pieciem secīgajiem nemonotonajiem rezultātiem jāsaglabājas 0,6 m/s2 pielaides robežās no pilnā palēninājuma vidējās vērtības. Ja šī prasība nav izpildīta, piestrādes procedūras pirmo daļu (“piestrādes 1. fāze”) veic atkārtoti, līdz tiek panākta noteiktā darbības stabilitāte. 2.2.2.5. Atļauts izmantot gaisdzesi. Gaisa plūsmas ātrums bremzes darbināšanas laikā ir: vair = 0,33 v kur: v = transportlīdzekļa testa ātrums bremzēšanas sākumā. 2.2.3. Aukstu bremžu darbības līdzvērtības tests Aukstu rezerves un oriģinālo bremžu uzliku komplektu darbības lielumu salīdzināšanu veic, salīdzinot testu rezultātus saskaņā ar turpmāk minēto metodi. 2.2.3.1. Ar sākotnējo ātrumu 80 km/h M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un 60 km/h M2 kategorijas transportlīdzekļiem un ar bremžu sākotnējo temperatūru katrā to iedarbināšanas reizē ≤ 100 °C vismaz sešas reizes iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu spiedienu maģistrālē, līdz sasniedz pilnā palēninājuma vidējo vērtību 6 m/s2. 2.2.3.2. Katras bremžu iedarbināšanas reizes laikā reģistrē spiedienu maģistrālē un pilnā palēninājuma vidējo vērtību, uzzīmē šo lielumu raksturlīkni un nosaka spiediena lielumu maģistrālē, kas vajadzīgs, lai sasniegtu pilnā palēninājuma vidējo vērtību 5 m/s2. 2.2.3.3. Rezerves bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumus uzskata par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumiem, ja ar to pašu vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē sasniegtās pilnā palēninājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu. 2.2.4. Tests bremžu jutīguma noteikšanai pret ātrumu 2.2.4.1. Ar spiedienu maģistrālē, kas noteikts saskaņā ar 2.2.3.2. punktā minēto kārtību, un ar bremžu sākotnējo temperatūru ≤ 100 °C trīs reizes iedarbina bremzes rotācijas ātrumos, kas atbilst transportlīdzekļa lineārajiem ātrumiem: 75 km/h, 120 km/h un papildus 160 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h. 2.2.4.2. Aprēķina vidējo lielumu katrai grupai, kas sastāv no trim bremžu iedarbināšanas reizēm, un uzzīmē ātruma raksturlīkni pret attiecīgajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām. 2.2.4.3. Lielākajos ātrumos reģistrētajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām jābūt 15 % robežās no vērtībām, kas reģistrētas vismazākajam ātrumam. (1) Bremžu sistēmām, kas nav hidrauliskas, izmanto līdzvērtīgu ieejas vērtību.

4. PIELIKUMS PRASĪBAS REZERVES BREMŽU UZLIKU KOMPLEKTIEM UN TRUMUĻA BREMŽU UZLIKĀM, KAS PAREDZĒTAS M3, N2 UN N3 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM 1. Transportlīdzekļa tests 1.1. Testa transportlīdzeklis Transportlīdzekli, kas pārstāv to tipu(-us), kuram(-iem) tiek prasīts rezerves bremžu uzliku komplekta apstiprinājums vai trumuļa bremžu uzliku apstiprinājums, aprīko ar apstiprinājumam pieteiktā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem vai trumuļa bremžu uzlikām un mērinstrumentiem bremžu testam, kā to prasa Noteikumi Nr. 13. Testam nodoto bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm un līdz brīdim, kad ieviesta nemainīga piestrādāšanas kārtība, tos pēc tehniskā dienesta piekrišanas piestrādā saskaņā ar ražotāja instrukcijām. 1.2. Testi un prasības 1.2.1. Atbilstība Noteikumiem Nr. 13 1.2.1.1. Transportlīdzekļa bremžu sistēmu testē saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1. un 2. punktā konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai (M3, N2 vai N3). Piemēro turpmāk minētās prasības vai testus. 1.2.1.1.1. Darba bremžu sistēma 1.2.1.1.1.1. 0 tipa tests ar atslēgtu dzinēju noslogotam transportlīdzeklim 1.2.1.1.1.2. 0 tipa tests ar pievienotu dzinēju nenoslogotam transportlīdzeklim un noslogotam transportlīdzeklim saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.4.3.1. punktu (stabilitātes tests) un 1.4.3.2. punktu (tikai tests ar sākotnējo ātrumu v = 0,8 vmax). 1.2.1.1.1.3. I tipa tests saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.5.1. punktu un 1.5.3. punktu. 1.2.1.1.1.4. II tipa tests Noslogotus transportlīdzekļus testē tā, ka pievadītā enerģija ir vienāda ar to, kura reģistrēta tādā pašā laikposmā, kad noslogots transportlīdzeklis pārvietojās ar vidējo ātrumu 30 km/h pa ceļu ar 2,5 % slīpumu 6 km distancē ar izslēgtu pārnesumu, bremzēšanas enerģiju absorbē tikai darba bremzes. 1.2.1.1.2. Sekundāro bremžu sistēma 1.2.1.1.2.1. 0 tipa tests ar atslēgtu dzinēju noslogotam transportlīdzeklim (šo testu var neveikt, ja attiecīgo testēšanu veic ar testiem, kas aprakstīti šā pielikuma 1.2.2. punktā). 1.2.1.1.3. Stāvbremzes sistēma (Piemēro tikai tad, ja bremzes, kurām pieprasa uzliku apstiprinājumu, izmanto stāvbremzēm.) 1.2.1.1.3.1. Bremžu tests 18 % ceļa slīpumā novietotam noslogotam transportlīdzeklim 1.2.1.2. Transportlīdzeklim jāatbilst visām attiecīgajām prasībām, kas šai transportlīdzekļu kategorijai paredzētas Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2. punktā. 1.2.2. Papildu prasības (atsevišķas ass bremžu darbības tests) Turpmāk minēto testu laikā transportlīdzeklis ir pilnīgi noslogots un bremzēšanu veic tad, kad tā dzinējs ir atslēgts un transportlīdzeklis atrodas uz līdzena ceļa. Transportlīdzekļa darba bremžu vadības sistēmu aprīko ar ierīcēm, kas izolē priekšējo un pakaļējo asu bremzes tā, ka vienu no tām var lietot neatkarīgi no otras. Ja bremžu uzliku komplekta apstiprinājums vai trumuļa bremžu uzliku apstiprinājums ir prasīts priekšējās ass bremzēm, tad pakaļējās ass bremzes testa laikā nedarbojas. Ja bremžu uzliku komplekta apstiprinājums vai trumuļa bremžu uzliku apstiprinājums ir prasīts pakaļējās ass bremzēm, tad priekšējās ass bremzes testa laikā nedarbojas. 1.2.2.1. Aukstu bremžu darbības līdzvērtības tests Aukstu rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku un oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības efektivitātes salīdzinājumu veic, salīdzinot testu rezultātus saskaņā ar turpmāk minēto metodi. 1.2.2.1.1. Ar sākotnējo ātrumu 45 km/h un ar bremžu sākotnējo temperatūru katrā iedarbināšanas reizē ≤ 100 °C vismaz sešas reizes iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē, līdz riteņi bloķējas vai alternatīvi līdz pilnā palēninājuma vidējā vērtība ir 3,5 m/s2 vai līdz sasniegts pieļaujamais maksimālais pedāļa spēks, vai līdz sasniegts maksimālais spiediens maģistrālē. 1.2.2.1.2. Katras bremžu iedarbināšanas reizē reģistrē datus par pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē un pilna palēninājuma vidējo vērtību un nosaka pedālim pielikto spēku vai spiedienu maģistrālē, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu (ja iespējams) pilnā palēninājuma vidējo vērtību, kas vienāda 3 m/s2, un uzzīmē grafiku. Ja šos lielumus nevar iegūt, tad alternatīvi nosaka pedāļa spēku vai spiedienu maģistrālē, kas vajadzīgs, lai sasniegtu pilnu palēninājumu. 1.2.2.1.3. Rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumi tiek uzskatīti par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem, ja ar to pašu vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē sasniegtās pilnā palēninājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu vai oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas. 1.2.2.2. Tests bremžu jutīguma noteikšanai pret ātrumu 1.2.2.2.1. Lietojot pedāļa spēku, kas reģistrēts saskaņā ar šā pielikuma 1.2.2.1.2. punktā minēto kārtību un sākotnējā bremžu temperatūrā ≤ 100 °C, trīs reizes iedarbina bremzes katrā no šādiem ātrumiem: no 40 km/h līdz 20 km/h, no 60 km/h līdz 40 km/h un no 80 km/h līdz 60 km/h (ja vmax ≥ 90 km/h). 1.2.2.2.2. Aprēķina vidējo lielumu katrai grupai, kas sastāv no trim bremžu iedarbināšanas reizēm, un uzzīmē ātruma raksturlīkni pret attiecīgajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām. 1.2.2.2.3. Pilnā palēninājuma vidējām vērtībām, kas reģistrētas lielākā ātrumā, jābūt to vērtību 25 % robežās, kas reģistrētas vismazākajā ātrumā. 2. Tests ar inerces dinamometru 2.1. Testa aprīkojums Lai veiktu testus, inerces dinamometram piestiprina konkrēto transportlīdzekļa bremzi. Dinamometram ir mērinstrumenti, lai nepārtraukti reģistrētu rotācijas ātrumu, bremzētājmomentu, spiedienu bremzes maģistrālē, rotāciju skaitu pēc bremzes iedarbināšanas, bremzēšanas laiku un bremzes rotora temperatūru. 2.1.1. Testa apstākļi 2.1.1.1. Dinamometra rotējošās daļas masa atbilst 0,55 maksimālās transportlīdzekļa masas ass daļas pusei un tās vislielākās riepas rites rādiusam, kādu ir atļauts lietot konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem). 2.1.1.2. Sākotnējais dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, kā noteikts turpmākajos punktos, un tā pamatā ir vidējais tās vislielākās un vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem). 2.1.1.3. Testam nodoto bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm un līdz brīdim, kad ieviesta nemainīga piestrādāšanas kārtība, tos ar tehniskā dienesta piekrišanu piestrādā saskaņā ar ražotāja instrukcijām. 2.1.1.4. Ja lieto gaisdzesi, tad gaisa plūsmas ātrums uz bremzi ir: vair = 0,33 v kur: v = transportlīdzekļa testa ātrums bremzēšanas sākumā. 2.1.1.5. Bremzēm piestiprinātā darba cilindra izmēram jābūt mazākā izmēra cilindram no tiem, kas ir atļauti šim(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem). 2.2. Testi un prasības 2.2.1. Testi, kas izriet no Noteikumiem Nr. 13 2.2.1.1. 0 tipa tests Ar sākotnējo ātrumu 60 km/h un bremžu sākuma temperatūru katrā to iedarbināšanas reizēm ≤ 100 °C vismaz sešas reizes secīgi iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu spiedienu maģistrālē, līdz sasniedz to spiedienu maģistrālē, kuru pastāvīgi garantē transportlīdzekļa tipa(-u) bremžu sistēma (piem., kompresora ieslēgšanās spiediens). Pilnā palēninājuma vidējai vērtībai jābūt vismaz 5 m/s2. 2.2.1.2. 0 tipa tests – bremžu darbība, transportlīdzeklim braucot ar lielu ātrumu Bremžu temperatūrā katras iedarbināšanas sākumā ≤ 100 °C un ar sākotnējo ātrumu 100 km/h, ja apstiprinājums ir paredzēts N2 kategorijas transportlīdzekļiem, un 90 km/h, ja apstiprinājums ir paredzēts M3 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem, trīs reizes iedarbina bremzes, lietojot garantēto spiedienu maģistrālē, kas noteikts 2.2.1.1. punktā. Trijās iedarbināšanas reizēs sasniegtā pilnā palēninājuma vidējām vērtībām ir jābūt vismaz 4 m/s2. 2.2.1.3. I tipa tests 2.2.1.3.1. Sakarsēšanas procedūra Ar bremžu sākuma temperatūru ≤ 100 °C pirmajā iedarbināšanas reizē 20 reizes secīgi strauji piebremzē ar v1 = 60 km/h un v2 = 30 km/h ar cikla ilgumu 60 sekundes. Spiedienam maģistrālē ir jāatbilst palēninājumam 3 m/s2 pirmajā bremžu iedarbināšanas reizē un jāpaliek nemainīgam visās turpmākajās bremžu iedarbināšanas reizēs. 2.2.1.3.2. Karstu bremžu darbības efektivitāte Kad ir pabeigta bremzes sakarsēšanas procedūra, izmēra karstu bremžu darbības efektivitāti atbilstīgi 2.2.1.1. punkta nosacījumiem, izmantojot garantēto spiedienu maģistrālē, kas noteikts 2.2.1.1. punktā (temperatūras nosacījumi var atšķirties). Sakarsušas bremzes radītā pilnā palēninājuma vidējā vērtība nedrīkst būt mazāka par 60 % no vērtības, kas panākta ar aukstu bremzi, vai 4 m/s2. 2.2.1.3.3. Darbības efektivitātes atjaunošana Kad ir pagājušas 120 sekundes pēc karstu bremžu darbības, ar sākotnējo ātrumu 60 km/h veic piecas pilnīgas apstāšanās ar 2.2.1.3.1. punktā noteikto spiedienu maģistrālē un vismaz 2 minūšu intervāliem. Piektās bremzēšanas sākumā bremžu temperatūrai ir jābūt ≤ 100 °C un pilnā palēninājuma vidējai vērtībai ir jābūt 10 % robežās no tās palēninājuma vērtības, kas aprēķināta, pamatojoties uz attiecību starp spiedienu maģistrālē/palēninājumu, kas iegūta 0 tipa testā ar 60 km/h lielu ātrumu. 2.2.1.4. II tipa tests 2.2.1.4.1. Sakarsēšanas procedūra Bremzes sakarsē 12 minūtēs nemainīgā 30 km/h lielā ātrumā ar pastāvīgu bremzētājmomentu, kas atbilst palēninājumam 0,15 m/s2. 2.2.1.4.2. Karstu bremžu darbības efektivitāte Kad ir pabeigta bremzes sakarsēšanas procedūra, izmēra karstu bremžu darbības efektivitāti atbilstīgi 2.2.1.1. punkta nosacījumiem, izmantojot garantēto spiedienu maģistrālē, kas noteikts 2.2.1.1. punktā (temperatūras nosacījumi var atšķirties). Sakarsušas bremzes radītā pilnā palēninājuma vidējā vērtība nedrīkst būt mazāka par 3,75 m/s2. 2.2.1.5. Statiskais tests stāvbremžu darbības pārbaudei 2.2.1.5.1. No visiem bremžu lietošanas gadījumiem nosaka sliktāko gadījumu attiecībā uz tādiem faktoriem kā bremzēm pievadāmais spēks, maksimālā transportlīdzekļa masa, ko bremzēs viena ass, un riepu rādiuss. 2.2.1.5.2. Bremzes iedarbina ar tādu pievadāmo spēku, kāds noteikts 2.2.1.5.1. punktā. 2.2.1.5.3. Lēnām palielina bremzētājmomentu dinamometra vārpstā trumuļa vai diska pagriešanai. Mēra faktisko bremzētājmomentu brīdī, kad dinamometra vārpsts sāk kustēties, un aprēķina atbilstošo ass bremzes spēku, izmantojot riepas rādiusu, kas norādīts 2.2.1.5.1. punktā. 2.2.1.5.4. Atbilstīgi 2.2.1.5.3. punktam izmērītajam bremzētājspēkam, kas izdalīts ar pusi no transportlīdzekļa masas, kura noteikta atbilstīgi 2.2.1.5.1. punktam, ir jābūt vismaz 0,18. 2.2.2. Aukstu bremžu darbības līdzvērtības tests Aukstu rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku un oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības efektivitātes salīdzinājumu veic, salīdzinot 2.2.1.1. punktā aprakstītā 0 tipa testa rezultātus. 2.2.2.1. 0 tipa testu, kas norādīts 2.2.1.1. punktā, veic vienam oriģinālajam bremžu uzliku komplektam vai oriģinālajām trumuļa bremžu uzlikām. 2.2.2.2. Rezerves bremžu uzliku komplekta vai trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumus uzskata par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības rādītājiem, ja ar to pašu spiedienu maģistrālē pilnā palēninājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu vai oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas. 2.2.3. Tests bremžu jutīguma noteikšanai pret ātrumu 2.2.3.1. Lietojot garantēto spiedienu maģistrālē, kas noteikts 2.2.1.1. punktā, bremžu sākotnējā temperatūrā ≤ 100 °C trīs reizes iedarbina bremzes katrā no šiem ātrumiem: no 60 km/h līdz 30 km/h, no 80 km/h līdz 60 km/h un no 110 km/h līdz 80 km/h (ja vmax ≥ 90 km/h). 2.2.3.2. Aprēķina vidējo lielumu katrai grupai, kas sastāv no trim bremžu iedarbināšanas reizēm, un uzzīmē ātruma raksturlīkni pret attiecīgajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām. 2.2.3.3. Pilnā palēninājuma vidējām vērtībām, kas reģistrētas lielākā ātrumā, jābūt to vērtību 25 % robežās, kas reģistrētas vismazākajā ātrumā.

5. PIELIKUMS PRASĪBAS REZERVES BREMŽU UZLIKU KOMPLEKTIEM, KAS PAREDZĒTI O1 UN O2 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM 1. Vispārīgi noteikumi Šajā pielikumā aprakstītās testa metodes pamatā ir tests ar inerces dinamometru. Testus var veikt vai nu ar testa transportlīdzekli, vai uz veltņu stenda ar noteikumu, ka ir ievēroti tie paši testa nosacījumi un izmērīti tie paši parametri kā testā ar inerces dinamometru. 2. Testa aprīkojums Lai veiktu testus, inerces dinamometram piestiprina konkrēto transportlīdzekļa bremzi. Dinamometram ir mērinstrumenti, lai nepārtraukti reģistrētu rotācijas ātrumu, bremzētājmomentu, spiedienu bremzes maģistrālē vai piedziņas spēku, rotāciju skaitu pēc bremzes iedarbināšanas, bremzēšanas laiku un bremzes rotora temperatūru. 2.1. Testa apstākļi 2.1.1. Dinamometra rotējošā masa atbilst maksimālās transportlīdzekļa masas attiecīgās ass daļas pusei un tādas vislielākās riepas rites rādiusam, kādu ir atļauts lietot konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem). 2.1.2. Sākotnējais dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, kā noteikts šā pielikuma 3.1. punktā, un tā pamatā ir tās vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem). 2.1.3. Testam nodoto bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm un līdz brīdim, kad ieviesta nemainīga piestrādāšanas kārtība, tos ar tehniskā dienesta piekrišanu piestrādā saskaņā ar ražotāja instrukcijām. 2.1.4. Ja lieto gaisdzesi, tad gaisa plūsmas ātrums uz bremzi ir: vair = 0,33 v kur: v = transportlīdzekļa testa ātrums bremzēšanas sākumā. 2.1.5. Uzstādītajai bremzes iedarbināšanas sistēmai jāatbilst transportlīdzekļa uzbūvei. 3. Testi un prasības 3.1. 0 tipa tests Ar sākotnējo ātrumu 60 km/h un bremžu sākuma temperatūru katrā to iedarbināšanas reizē ≤ 100 °C vismaz sešas reizes secīgi iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu spiedienu maģistrālē vai pedālim pielikto spēku, līdz sasniedz maksimālo spiedienu maģistrālē vai pilnā palēninājuma vidējo vērtību 6 m/s2. Atkārto pēdējo bremzes iedarbināšanas reizi, braucot ar sākotnējo ātrumu 40 km/h. 3.2. I tipa tests 3.2.1. Sakarsēšanas procedūra Bremzi sakarsē, nepārtraukti bremzējot, saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.5.2. punkta prasībām, bremzes rotora sākuma temperatūrā ≤ 100 °C. 3.2.2. Karstu bremžu darbības efektivitāte Kad ir pabeigta bremzes sakarsēšanas procedūra, izmēra karstu bremžu darbības efektivitāti atbilstoši 3.2.1. punkta nosacījumiem ar sākotnējo ātrumu 40 km/h, lietojot tādu pašu spiedienu maģistrālē vai iedarbināšanas spēku (temperatūras nosacījumi var būt atšķirīgi). Karstas bremzes radīta pilna palēninājuma vidējā vērtība nedrīkst būt mazāka par 60 % no vērtības, kas panākta ar aukstu bremzi, vai 3,5 m/s2. 3.3. Aukstu bremžu darbības līdzvērtības tests Aukstu rezerves un oriģinālā bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumu salīdzinājumu veic, salīdzinot 3.1. punktā aprakstītā 0 tipa testa rezultātus. 3.3.1. 0 tipa testu, kas norādīts 3.1. punktā, veic vienam oriģinālajam bremžu uzliku komplektam. 3.3.2. Rezerves bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumus uzskata par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumiem, ja ar vienu un to pašu spiedienu maģistrālē vai pedālim pielikto spēku pilnā palēninājuma vidējā vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu.

6. PIELIKUMS PRASĪBAS REZERVES BREMŽU UZLIKU KOMPLEKTIEM UN TRUMUĻU BREMŽU UZLIKĀM, KAS PAREDZĒTAS O3 UN O4 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM 1. Testa apstākļi Testus, kas norādīti šajā pielikumā, var veikt vai nu ar testa transportlīdzekli, vai ar inerces dinamometru, vai uz veltņu stenda, ievērojot tos pašus noteikumus, kas minēti Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 2. papildinājuma 3.1.–3.4. punktā. Testam nodoto bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm un līdz brīdim, kad ieviesta nemainīga piestrādāšanas kārtība, tos ar tehniskā dienesta piekrišanu piestrādā saskaņā ar ražotāja instrukcijām. 2. Testi un prasības 2.1. Atbilstība Noteikumu Nr. 13 11. pielikumam Bremzes testē saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 2. papildinājuma 3.5. punkta prasībām. 2.1.1. Rezultātus paziņo, izmantojot Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 3. papildinājumā doto veidlapu. 2.1.2. Šos rezultātus salīdzina ar tiem, kas iegūti oriģinālo bremžu uzliku komplektu vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku testos, ievērojot tādus pašus nosacījumus. 2.1.3. I tipa testā vai III tipa testā (atkarībā no tā, kuru piemēro) panāktajiem karstu rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku bremžu darbības raksturlielumiem ar to pašu bremzētājmomentu jābūt: a) tādiem pašiem vai augstākiem par karsta oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem; vai b) vismaz 90 % no aukstu rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem. Iedarbināšanas mehānisma gājiens nedrīkst būt ≥ 110 % no lieluma, ko iegūst oriģinālajam bremžu uzliku komplektam vai oriģinālajām trumuļa bremžu uzlikām, un tas nedrīkst pārsniegt Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 2. papildinājuma 2. punktā noteikto lielumu sp. Ja oriģinālais bremžu uzliku komplekts vai oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas ir testētas neatbilstīgi II tipa testa prasībām, tad rezerves bremžu uzliku komplektam vai rezerves trumuļa bremžu uzlikām piemēro Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.7.2. punkta (III tipa testa) minimālās prasības. 2.2. Aukstu bremžu darbības līdzvērtības tests (0 tips) 2.2.1. Ievērojot šā pielikuma 1. punkta nosacījumus, ar sākotnējo ātrumu 60 km/h un bremžu temperatūru ≤ 100 °C vismaz sešas reizes iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē līdz 6,5 bar vai tik ilgi, līdz sasniegts palēninājums 6 m/s2. 2.2.2. Katras bremžu iedarbināšanas reizē reģistrē datus par vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē un vidējo bremzētājmomentu vai pilna palielinājuma vidējo vērtību un uzzīmē grafiku. 2.2.3. Iegūtos rezultātus salīdzina ar tiem, kas tādos pašos testa apstākļos iegūti par oriģinālajiem bremžu uzliku komplektiem vai oriģinālajām trumuļa bremžu uzlikām. 2.2.4. Rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzlikas darbības raksturlielumi tiek uzskatīti par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta vai oriģinālo trumuļa bremžu uzliku darbības raksturlielumiem, ja ar to pašu pedālim pielikto spēku vai spiedienu maģistrālē sasniegtā pilnā palielinājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir no – 5 % līdz + 15 % robežās no vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu vai oriģinālās trumuļa bremžu uzlikas.

7. PIELIKUMS PRASĪBAS REZERVES BREMŽU UZLIKU KOMPLEKTIEM, KAS PAREDZĒTI L KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM 1. Testa apstākļi 1.1. Transportlīdzekli, kas pārstāv to/tos tipu(-us), kuram(-iem) tiek prasīts rezerves bremžu uzliku komplekta apstiprinājums vai trumuļa bremžu uzliku apstiprinājums, aprīko ar apstiprinājumam pieteiktā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem vai trumuļa bremžu uzlikām un ar mērinstrumentiem bremžu testam, kā to paredz Noteikumi Nr. 78. 1.2. Testam nodoto bremžu uzliku komplektus piestiprina attiecīgajām bremzēm un līdz brīdim, kad ieviesta nemainīga piestrādes kārtība, tos ar tehniskā dienesta piekrišanas piestrādā saskaņā ar ražotāja instrukcijām. 1.3. Attiecībā uz rezerves bremžu uzliku komplektiem transportlīdzekļiem ar kombinēto bremžu sistēmu Noteikumu Nr. 78 2.9. punkta izpratnē jātestē to bremžu uzliku komplektu kombinācija(-as) priekšējai un pakaļējai asij, par kuru(-ām) tiek prasīts apstiprinājums. Kombinācija var ietvert rezerves bremžu uzliku komplektus abām asīm un/vai rezerves bremžu uzliku komplektu vienai asij un oriģinālo bremžu uzliku komplektu otrai asij. 2. Testi un prasības 2.1. Atbilstība Noteikumiem Nr. 78 2.1.1. Transportlīdzekļa bremžu sistēmu testē saskaņā ar attiecīgās transportlīdzekļu kategorijas (L1, L2, L3, L4 vai L5) prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 78 3. pielikuma 1. punktā. Piemēro turpmāk minētās prasības vai testus. 2.1.1.1. Bremžu 0 tipa tests ar atslēgtu dzinēju Testu veic tikai noslogotam transportlīdzeklim. Vismaz sešas reizes iedarbina bremzes ar pakāpeniski pieaugošu vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē, līdz riteņi bloķējas vai līdz sasniedz palēninājumu 6 m/s2 vai maksimāli pieļaujamo vadāmo spēku. 2.1.1.2. 0 tipa tests ar pievienotu dzinēju Piemēro tikai L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem. 2.1.1.3. 0 tipa tests ar slapjām bremzēm Nepiemēro L5 kategorijas transportlīdzekļiem vai tādu trumuļa bremžu vai pilnīgi slēgtu diska bremžu gadījumā, kurām nevajag veikt šo testu atbilstoši Noteikumiem Nr. 78 izdota apstiprinājuma laikā. 2.1.1.4. I tipa tests Piemēro tikai L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem. 2.1.2. Transportlīdzeklim jāatbilst visām attiecīgajām prasībām, kas šai transportlīdzekļu kategorijai paredzētas Noteikumu Nr. 78 3. pielikuma 2. punktā. 2.2. Papildu prasības 2.2.1. Aukstu bremžu darbības līdzvērtības tests Aukstu rezerves un oriģinālo bremžu uzliku komplektu darbības efektivitātes salīdzināšanu veic, salīdzinot 0 tipa testa rezultātus, kā aprakstīts 2.1.1.1. punktā. 2.2.1.1. 0 tipa testu, kas norādīts 2.1.1.1. punktā, veic vienam oriģinālajam bremžu uzliku komplektam. 2.2.1.2. Rezerves bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumus uzskata par līdzīgiem oriģinālā bremžu uzliku komplekta darbības raksturlielumiem, ja ar vienu un to pašu spiedienu maģistrālē pilnā palēninājuma vidējās vērtības, kas atrodas uzzīmētās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās, ir 15 % robežās no tām vērtībām, kas iegūtas, testējot oriģinālo bremžu uzliku komplektu. 2.2.2. Tests bremžu jutīguma noteikšanai pret ātrumu Šo testu veic tikai L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem un tikai noslogotiem transportlīdzekļiem atbilstoši 0 tipa testa nosacījumiem, kad dzinējs ir atslēgts. Tomēr testa ātrumi ir atšķirīgi. 2.2.2.1. No 0 tipa testa rezultātiem, kā aprakstīts 2.1.1.1. punktā, nosaka vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē, kas atbilst pilnā palēninājuma obligātajām vidējām vērtībām šai transportlīdzekļa kategorijai. 2.2.2.2. Lietojot 2.2.2.1. punktā noteikto vadāmo spēku vai spiedienu maģistrālē, ar bremžu sākuma temperatūru ≤ 100 °C trīs reizes iedarbina bremzes katrā no šādiem ātrumiem: 40 km/h, 80 km/h un 120 km/h (ja vmax ≥ 130 km/h). 2.2.2.3. Aprēķina vidējo lielumu katrai grupai, kas sastāv no trim bremžu iedarbināšanas reizēm, un uzzīmē ātruma raksturlīkni pret attiecīgajām pilnā palēninājuma vidējām vērtībām. 2.2.2.4. Pilnā palēninājuma vidējām vērtībām, kas reģistrētas lielākā ātrumā, jābūt to vērtību 15 % robežās, kas reģistrētas vismazākajā ātrumā.

8. PIELIKUMS Tehniskās prasības rezerves bremžu uzliku komplektiem, kas paredzēti izmantošanai stāvbremžu sistēmās, kuras ir atdalītas no transportlīdzekļa darba bremžu sistēmas un darbojas neatkarīgi no tās 1. Atbilstība Noteikumiem Nr. 13 vai Nr. 13-H Atbilstību Noteikumu Nr. 13 vai Nr. 13-H prasībām pierāda transportlīdzekļa testā. 1.1. Transportlīdzekļa tests Transportlīdzekli, kas pārstāv to/tos tipu(-us), kuram(-iem) tiek prasīts rezerves bremžu uzliku komplekta apstiprinājums, aprīko ar apstiprinājumam pieteiktā tipa rezerves bremžu uzliku komplektiem un ar mērinstrumentiem bremžu testam, kā tas paredzēts Noteikumos Nr. 13 vai Nr. 13-H, izvēloties piemēroto. Transportlīdzeklim jābūt pilnīgi noslogotam. Testam nodotās bremžu uzlikas piestiprina attiecīgajām bremzēm, un tās nedrīkst būt piestrādātas. 1.2. Transportlīdzekļa stāvbremžu sistēmu pārbauda saskaņā ar visām attiecīgajām Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2.3. punktā vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 2.3. punktā minētajām prasībām, izvēloties piemēroto un ņemot vērā oriģinālo apstiprinājuma sistēmu.

9. PIELIKUMS ĪPAŠAS PAPILDU PROCEDŪRAS RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAI A DAĻA Bremzes berzes darbības noteikšana testa stendā 1. Ievads A daļa attiecas uz rezerves bremžu uzliku komplektiem vai rezerves trumuļa bremžu uzlikām, kas apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem. 1.1. Rezerves bremžu uzliku komplektu paraugus testē ar iekārtu, kas spēj radīt testa apstākļus, un piemēro šajā pielikumā aprakstītās testa procedūras. 1.2. Lai noteiktu paraugu berzes darbību, veic testa rezultātu vērtēšanu. 1.3. Paraugu berzes darbību salīdzina, lai novērtētu atbilstību standartam, kas apstiprināts rezerves bremžu uzliku komplektiem. 2. Rezerves bremžu uzliku komplekti, kas paredzēti M1, M2, N1, O1, O2 un L kategorijas transportlīdzekļiem 2.1. Aprīkojums 2.1.1. Iekārtu projektē tā, lai tai varētu uzlikt un tajā varētu darbināt pilnizmēra bremzi, kas līdzīga tām, kuras uzstāda uz transportlīdzekļa ass, ko izmanto šo noteikumu 5. punktā noteiktā apstiprināšanas testa vajadzībām. 2.1.2. Diska vai trumuļa rotācijas ātrums ir 660 ± 10 1/min (1) bez slodzes, un tas nedrīkst kļūt mazāks par 600 1/min pilnas slodzes gadījumā. 2.1.3. Testu cikli un bremžu iedarbināšana šo ciklu laikā ir regulējami un automatizēti. 2.1.4. Reģistrē faktisko bremzētājmomentu vai bremžu spiedienu (pastāvīgā bremzētājmomenta noteikšanas metode) un darba virsmas temperatūru. 2.1.5. Gaisdzesi virza cauri bremžu sistēmai ar ātrumu 600 ± 60 m3/h. 2.2. Testa procedūra 2.2.1. Paraugu sagatavošana Ražotāja noteiktā piestrādes programma bremžu kluču komplektiem nodrošina virsmas saskares laukumu vismaz 80 % apmērā, nepārsniedzot 300 °C virsmas temperatūru, bet galveno bremžu loku komplektiem – virsmas saskares laukumu 70 % apmērā, nepārsniedzot 200 °C virsmas temperatūru. 2.2.2. Testa programma Testa programmu veido vairāki secīgi bremzēšanas cikli, un katru no šiem cikliem veido X bremzēšanas intervāli (katrs ilgst 5 sekundes), pēc kuriem bremze tiek atlaista 10 sekundes. Var izmantot vienu no turpmāk minētajām divām metodēm. 2.2.2.1. Testa programma ar pastāvīgu spiedienu 2.2.2.1.1. Bremžu kluču komplekti Hidrauliskais spiediens p zem suporta virzuļa(-iem) ir pastāvīgs atbilstoši šai formulai: Md = 150 Nm, ja Ak ≤ 18,1 cm2; Md = 300 Nm, ja Ak > 18,1 cm2; Ak = suporta virzuļa(-u) laukums; rw = diska lietderīgais rādiuss Cikls Nr. Bremzes iedarbināšanas reižu skaits X Bremzes rotora sākuma temperatūra (°C) Bremzes rotora maksimālā temperatūra (°C) Piespiedu dzesēšana 1 1 × 10 ≤ 60 nenosaka nav 2–6 5 × 10 100 nenosaka (350) (2) nav 7 1 × 10 100 nenosaka ir 2.2.2.1.2. Bremžu loku komplekti Bremzes uzlikas darba virsmas vidējais saskares spiediens pastāvīgi ir 22 ± 6 N/cm2, ko aprēķina statiskai bremzei bez autonomas enerģijas padeves. Cikls Nr. Bremzes iedarbināšanas reižu skaits X Bremzes rotora sākuma temperatūra (°C) Bremzes rotora maksimālā temperatūra (°C) Piespiedu dzesēšana 1 1 × 10 ≤ 60 200 ir 2 1 × 10 100 nenosaka nav 3 1 × 10 100 200 ir 4 1 × 10 100 nenosaka nav 2.2.2.2. Testa programma ar pastāvīgu bremzētājmomentu Šo metodi piemēro tikai bremžu kluču komplektu testam. Bremzētājmoments ir nemainīgs, ar pielaidi ± 5 % un noregulēts tā, lai garantētu maksimālās bremzes rotora temperatūras, kas minētas turpmāk sniegtajā tabulā. Cikls Nr. Bremžu iedarbināšanas reižu skaits X Bremzes rotora sākuma temperatūra (°C) Bremzes rotora maksimālā temperatūra (°C) Piespiedu dzesēšana 1 1 × 5 ≤ 60 300–350 (200–250) (3) nav 2–4 3 × 5 100 300–350 (200–250) nav 5 1 × 10 100 500–600 (300–350) nav 6–9 4 × 5 100 300–350 (200–250) nav 10 1 × 10 100 500–600 (300–350) nav 11–13 3 × 5 100 300–350 (200–250) nav 14 1 × 5 ≤ 60 300–350 (200–250) nav 2.3. Testa rezultātu novērtējums Berzes darbību nosaka pēc bremzētājmomenta, kas reģistrēts izvēlētos punktos testa programmā. Ja bremzes faktors ir nemainīgs, piemēram, disku bremzei, tad bremzētājmomentu var pārrēķināt berzes koeficientā. 2.3.1. Bremžu kluču komplekti 2.3.1.1. Darba berzes koeficients (μop) ir to vērtību vidējā vērtība, kas reģistrētas no otrā līdz septītā cikla laikā (pastāvīga spiediena metode) vai 2.–4., 6.–9. un 11.–13. cikla laikā (pastāvīga bremzētājmomenta metode); mērījumu veic vienu sekundi pēc pirmās bremžu iedarbināšanas reizes katrā ciklā. 2.3.1.2. Maksimālais berzes koeficients (μmax) ir augstākā vērtība, kas reģistrēta visu ciklu laikā. 2.3.1.3. Minimālais berzes koeficients (μmin) ir zemākā vērtība, kas reģistrēta visu ciklu laikā. 2.3.2. Bremžu loku komplekti 2.3.2.1. Vidējais bremzētājmoments (Mmean) ir bremzētājmomenta maksimālās un minimālās vērtības vidējā vērtība, kas reģistrēta piektās bremzes iedarbināšanas reizes pirmajā un trešajā ciklā. 2.3.2.2. Karstais bremzētājmoments (Mhot) ir mazākais bremzētājmoments, kas radies otrajā un ceturtajā ciklā. Ja temperatūra šajos ciklos pārsniedz 300 °C, tad vērtību, kas reģistrēta 300 °C temperatūrā, pieņem par Mhot. 2.4. Pieņemšanas kritēriji 2.4.1. Kopā ar katru pieteikumu bremžu uzliku komplekta tipa apstiprinājumam iesniedz turpmāk minētos datus: 2.4.1.1. bremžu kluču komplektiem – μop, μmin, μmax vērtības; 2.4.1.2. bremžu loku komplektiem – Mmean un Mhot vērtības. 2.4.2. Apstiprināta bremžu uzliku komplekta tipa ražošanas laikā testa paraugiem jāpierāda atbilstība vērtībām, kas reģistrētas šā pielikuma 2.4.1. punktā, ar turpmāk minētajām pielaidēm: 2.4.2.1. disku bremžu klučiem: μop ± 15 % no reģistrētā vērtības; μmin ≥ no reģistrētās vērtības; μmax ≤ noreģistrētās vērtības; 2.4.2.2. vienkāršām trumuļa bremzes uzlikām: Mmean ± 20 % no reģistrētās vērtības; Mhot ≥ no reģistrētās vērtības. 3. Bremžu uzliku komplekti un trumuļa bremžu uzlikas, kas paredzēti M3, N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem 3.1. Aprīkojums 3.1.1. Mašīna ir aprīkota ar fiksēta suporta tipa diska bremzēm, kuru cilindra diametrs ir 60 mm, un ar viengabala (neventilējamu) disku, kam diametrs ir 278 ± 2 mm un biezums ir 12 mm ± 0,5 mm. Atbalsta plāksnei pievieno taisnstūrveida berzes materiālu, kura laukums ir 44 cm2 ± 0,5 cm2 un biezums – vismaz 6 mm. 3.1.2. Diska rotācijas ātrums ir 660 ± 10 1/min bez slodzes, un tas nav mazāks par 600 1/min ar pilnu slodzi. 3.1.3. Bremzes uzlikas darba virsmas vidējais saskares spiediens pastāvīgi ir 75 N/cm2 ± 10 N/cm2. 3.1.4. Testu cikli un bremžu iedarbināšana šo ciklu laikā ir regulējami un automatizēti. 3.1.5. Reģistrē faktisko bremzētājmomentu un darba virsmas temperatūru. 3.1.6. Gaisdzesi virza cauri bremžu sistēmai ar ātrumu 600 ± 60 m3/h. 3.2. Testa procedūra 3.2.1. Paraugu sagatavošana Ražotāja noteiktā piestrādes procedūra nodrošina, lai virsmas saskares laukums būtu vismaz 80 %, nepārsniedzot 200 °C virsmas temperatūru. 3.2.2. Testa programma Testa programmu veido vairāki secīgi bremzēšanas cikli, un katru no šiem cikliem veido X bremzēšanas intervāli (katrs ilgst 5 sekundes), pēc kuriem bremze tiek atlaista 10 sekundes. Cikls Nr. Bremžu iedarbināšanas reižu skaits X Bremzes rotora sākuma temperatūra (°C) Piespiedu dzesēšana 1 5 100 ir 2 5 palielinās ≤ 200 nav 3 5 200 nav 4 5 palielinās ≤ 300 nav 5 5 300 nav 6 3 250 ir 7 3 200 ir 8 3 150 ir 9 10 100 ir 10 5 palielinās ≤ 300 nav 11 5 300 nav 3.3. Testa rezultātu novērtējums Berzes darbību nosaka pēc bremzētājmomenta, kas reģistrēts izvēlētos ciklos testa programmā. Bremzētājmomentu izsaka berzes koeficientā μ. Katras bremzēšanas reizes μ vērtību nosaka kā vidējo vērtību 5 sekunžu ilgajā bremzēšanas intervālā. 3.3.1. Bremzes berzes koeficients μop1 ir μ vidējā vērtība, kas reģistrēta bremžu darbināšanas 1. ciklā, un μop2 ir μ vidējā vērtība, kas reģistrēta bremžu darbināšanas 9. ciklā. 3.3.2. Bremzes berzes maksimālais koeficients μmax ir μ augstākā vērtība, kas reģistrēta bremžu darbināšanas 1.–11. ciklā. 3.3.3. Bremzes berzes minimālais koeficients μmin ir μ zemākā vērtība, kas reģistrēta bremžu darbināšanas 1.–11. ciklā. 3.4. Pieņemšanas kritēriji 3.4.1. Kopā ar katru rezerves bremžu uzliku komplekta vai rezerves trumuļa bremžu uzliku tipa apstiprinājuma pieteikumu iesniedz μop1, μop2, μmin un μmax vērtības. 3.4.2. Apstiprināta rezerves bremžu uzliku komplekta tipa vai rezerves trumuļa bremžu uzliku tipa ražošanas laikā testa paraugi pierāda atbilstību vērtībām, kas reģistrētas šā pielikuma 3.4.1. punktā, ar turpmāk minētajām pielaidēm: μop1, μop2 ± 15 % no reģistrētās vērtības; μmin ≥ no reģistrētās vērtības; μmax ≤ no reģistrētās vērtības. B DAĻA Bremžu disku un trumuļu ražošanas atbilstība 1. Ievads B daļa attiecas uz rezerves diskiem un trumuļiem, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem. 2. Prasības Ražošanas atbildību pierāda, izmantojot regulāras pārbaudes un dokumentāciju vismaz par šādiem punktiem: 2.1. Ķīmiskais sastāvs 2.2. Mikrostruktūra Mikrostruktūra jāraksturo saskaņā ar ISO 945-1:2006: a) matricas sastāva apraksts; b) grafīta formas, izplatības un izmēra apraksts. 2.3. Mehāniskās īpašības: a) raušanas izturība, ko mēra saskaņā ar ISO 6892:1998; b) Brineļa cietība, ko mēra saskaņā ar ISO 6506-1:2005. Katrs mērījums jāveic, izmantojot konkrēta bremžu diska vai trumuļa paraugus. 2.4. Ģeometriskās pazīmes Bremžu diski: a) biezuma pielaide; b) izvirzījuma berzes virsma; c) berzes virsmas raupjums; d) vaiga biezuma pielaide (ventilējamiem diskiem). Bremžu trumuļi: a) ovālums; b) berzes virsmas raupjums. 2.5. Pieņemšanas kritēriji Katram rezerves bremžu diska vai trumuļa apstiprinājuma pieteikumam pievieno ražošanas specifikāciju, kura ietver: a) ķīmisko sastāvu un tā pieļaujamo diapazonu vai, vajadzības gadījumā, katra elementa maksimālo vērtību; b) mikrostruktūru, kā noteikts 2.2. punktā; c) mehāniskās īpašības, kā noteikts 2.3. punktā, un to pieļaujamo diapazonu vai, vajadzības gadījumā, katra elementa maksimālo vērtību. Parastas apstiprināta rezerves diska vai trumuļa ražošanas laikā jāpierāda tās atbilstība šīm reģistrētajām specifikācijām. Attiecībā uz ģeometriskām pazīmēm nedrīkst pārsniegt 5.3.3.1.1. punktā paredzētās vērtības bremžu diskiem un 5.3.3.1.2. punktā paredzētās vērtības bremžu trumuļiem. 2.6. Dokumentācija Dokumentācijā ietver ražotāja maksimālās un minimālās pieļaujamās vērtības. 2.7. Testa biežums Šajā pielikumā minētie mērījumi tiek veikti katrai ražojumu partijai. (1) L1 un L2 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā var izmantot mazāku testa ātrumu. (2) L kategorijas transportlīdzekļu gadījumā temperatūras ierobežojums ir 350 °C. Ja nepieciešams, attiecīgi samazina iedarbināšanas reižu skaitu ciklā. Tomēr šajā gadījumā ciklu skaitu palielina, lai kopējo iedarbināšanas skaitu saglabātu nemainīgu. (3) Iekavās ir norādītas vērtības L kategorijas transportlīdzekļiem.

10. PIELIKUMS ATTĒLI 1. Bremžu diska uzbūves tipi (piemēri) Plakanais tips Cilindriskais tips Izliektais tips Koniskais tips Divu atloku tips B uzstādīšanas bultskrūvju caurumu diametrs (vai vītņotu caurumu gadījumā – vītnes izmērs) D diska ārējais diametrs F(i) berzes virsmas iekšējais diametrs (iekšējais) F(o) berzes virsmas iekšējais diametrs (ārējais) H montāžas atloka biezums L(k) dzesēšanas (ventilēšanas) kanāla platums S(new) diska biezums (nominālais) S(min) diska biezums (minimālais pieļaujamais nodiluma biezums) T(i) iekšējais diametrs (uzstādīšanas tapas diametrs) T(k) u