Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām juridisks spēks ir tikai oriģinālajiem ANO/EEK dokumentiem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 pēdējā redakcijā, kas pieejama

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 117 – vienoti noteikumi par riepu apstiprināšanu attiecībā uz rites trokšņu emisijām un saķeri ar slapju virsmu

Ietverot visus spēkā esošos tekstus līdz:

SATURS

NOTEIKUMI

PIELIKUMI

1. DARBĪBAS JOMA

1.1. Šie noteikumi attiecas uz riepām saistībā trokšņa emisijām un uz M1, N1, O1 vai O2 (1) kategorijas transportlīdzekļu C1 klases riepām saistībā ar saķeri ar slapju virsmu. Tie tomēr neattiecas uz:

1.2. Līgumslēdzējas puses izdod vai atzīst apstiprinājumus par rites trokšņa līmeni un saķeri ar slapju virsmu, ja vien tās nav paziņojušas Apvienoto Nāciju ģenerālsekretāram, ka pārbaudīs tikai rites trokšņa līmeni. Šis paziņojums tiek izdarīts, ievērojot 1958. gada Nolīguma (E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 1. panta 6. un 7. punktā noteiktos laika periodus.

2. DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos papildus definīcijām, kas ir noteiktas EEK Noteikumos Nr. 30 un Nr. 54, izmantotas šādas definīcijas.

2.1. “Riepu tips” šajos noteikumos ir tādu riepu kopums, kuru izmēra apzīmējumu sarakstā, tirdzniecības nosaukumā un komercapzīmējumā neatšķiras šādas būtiskas pazīmes:

c)

2.2. “Tirdzniecības nosaukums” vai “komercapzīmējums” ir ražotāja dotais riepu apzīmējums. Tirdzniecības nosaukums var atbilst ražotāja nosaukumam un komercapzīmējums var sakrist ar preču zīmi.

2.3. “Rites troksnis” ir troksnis, kas rodas, riepām kustībā saskaroties ar ceļa virsmu.

2.4. “Riepu klase” ir viens no šādiem grupējumiem:

2.5. “Parauga riepas izmērs” ir iesniegtās riepas izmērs, lai veiktu riepas tipa atbilstības apstiprināšanas testu saskaņā ar aprakstu šo noteikumu 3. pielikumā attiecībā uz rites trokšņa emisijām un 5. pielikumā attiecībā uz saķeri ar slapju virsmu.

2.6. “Pagaidu lietošanas rezerves riepa” atšķiras no riepas, kas paredzēta jebkuram transportlīdzeklim parastos apstākļos, un ir paredzēta tikai pagaidu lietošanai ierobežotos braukšanas apstākļos.

2.7. “Sacīkstēm paredzētas riepas” ir riepas transportlīdzekļiem, kas piedalās motosporta sacīkstēs, un nav paredzētas lietošanai ārpus sacīkstēm.

2.8. “Parastā riepa” ir riepa, kas paredzēta ikdienas lietošanai uz parastiem ceļiem.

2.9. “Speciālā riepa” ir riepa, kas paredzēta lietošanai gan uz parastiem ceļiem, gan ārpus ceļiem vai citiem īpašiem nolūkiem.

2.10. “Sniega riepa” ir riepa, kuras protektora zīmējums, veids vai struktūra ir īpaši paredzēti labākai darbībai sniegā, salīdzinot ar parasto riepu, ar spēju labāk uzsākt vai saglabāt transportlīdzekļa kustību.

2.11. “Saķere ar slapju virsmu” ir ar kandidātriepām aprīkota testa transportlīdzekļa bremžu darbība uz slapjas virsmas salīdzinājumā ar to pašu transportlīdzekli ar atskaites riepām (SATR).

2.12. “Standarta atskaites testa riepa (SATR)” ir riepa, kas ražota, pārbaudīta un uzglabāta saskaņā ar Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības (American Society for Testing and Materials – ASTM) standartu E 1136-93 (atkārtoti apstiprināts 1998. gadā).

2.13. “Kandidātriepa” ir parauga riepa no riepu tipa, kas iesniegts apstiprināšanai saskaņā ar šiem noteikumiem.

2.14. “Kontrolriepa” ir parasta riepa, ko izmanto, lai noteiktu saķeri ar slapju ceļu riepām ar tādiem izmēriem, ar kādiem riepas nevar uzmontēt tam pašam transportlīdzeklim, kuram ir uzmontētas standarta atskaites testa riepas – sk. šo noteikumu 5. pielikuma 2.2.2.16. punktu.

2.15. “Saķeres ar slapju ceļu indekss (“G”)” ir kandidātriepas darbības un standarta atskaites testa riepas darbības attiecība.

2.16. “Augstākais bremžu spēka koeficients (“absk”)” ir maksimālā bremžu spēka un vertikāla svara uz riepu pirms riteņu saslēgšanās attiecība.

2.17. “Vidējais maksimālais palēninājums (“vmp”)” ir vidējais palēninājums, ko aprēķina, pamatojoties uz izmērīto attālumu, transportlīdzeklim palēninot gaitu starp diviem konkrētiem ātrumiem.

2.18. “Sakabes augstums” ir augstums, kas mērīts perpendikulāri no piekabes šarnīra punkta centra tieši uz zemi, kad velkošais transportlīdzeklis un piekabe ir sakabināti kopā. Transportlīdzeklim un piekabei testa laikā jāatrodas uz līdzenas cietas virsmas, jābūt aprīkotiem ar konkrētajam testam atbilstošo(-ajām) riepu(-ām).

3. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1. Pieteikumu riepas tipa apstiprinājumam attiecībā uz šiem noteikumiem iesniedz riepu ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Pieteikumā norāda:

3.2. Apstiprinājuma pieteikumam (trīs eksemplāros) pievieno:

attiecīgajos riepu izmēru apzīmējumos izmantojamā protektora zīmējuma(-u) galvenās īpašības saistībā ar ietekmi uz riepu darbību (t. i,. attiecīgi riepu/ceļa trokšņa līmeni vai saķeri ar slapju virsmu). Tas var būt zīmējums, fotogrāfija vai apraksts, bet tam jābūt pietiekami skaidram, lai riepu tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests varētu noteikt, vai jebkādas galveno īpašību izmaiņas varētu pasliktināt riepu darbību. To, kā riepas konstrukcijas niecīgas izmaiņas ietekmē riepas darbību, nosaka ražojumu atbilstības pārbaudēs;

3.3. Pēc apstiprinātājas iestādes pieprasījuma pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz riepu paraugi testa veikšanai vai tehniskā dienesta izsniegto testa rezultātu kopijas saskaņā ar šo noteikumu 11. punktu.

3.4. Pieteikuma testus var veikt nejaušas izvēles kārtībā pēc riepu tipa apstiprinātājas iestādes vai pilnvarotā tehniskā dienesta ieskatiem.

3.5. Riepu ražotāja laboratoriju un testa iekārtu var norādīt kā pilnvaroto laboratoriju, un riepu tipa apstiprinātāja iestāde var izvēlēties, vai piedalīties testos.

4. MARĶĒJUMS

4.1. Visas konkrētā tipa riepas jāmarķē atbilstīgi attiecīgajiem EEK Noteikumiem Nr. 30 vai Nr. 54.

4.2. Īpaši uz riepām jānorāda:

4.3. Uz riepām jābūt pietiekamai vietai apstiprinājuma marķējuma izvietošanai, kā parādīts šo noteikumu 2. pielikumā.

4.4. Apstiprinājuma marķējums jāpiestiprina riepas sānos, tam jābūt skaidri salasāmam un jāatrodas riepas zemākajā pusē uz vismaz vieniem sāniem.

4.4.1. Ja riepas ir apzīmētas ar loka iekārtas apveida simbolu “A”, marķējumu var izvietot jebkurā vietā riepas ārējos sānos.

5. APSTIPRINĀJUMS

5.1. Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtā riepu tipa paraugriepu izmērs atbilst še turpmāk 6. un 7. punktā izklāstītajām prasībām, šim riepu tipam piešķir apstiprinājumu.

5.2. Apstiprinātajam riepu tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pati Līgumslēdzēja puse nevar piešķirt to pašu numuru cita tipa riepām.

5.3. Paziņojumu par riepu tipa apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu uz citu tipu vai noraidīšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta Nolīguma valstīm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā esošajam paraugam.

5.3.1. Riepu tipa apstiprinājuma pieteikums attiecībā uz citu tipu riepu ražotājiem jāiesniedz saskaņā ar citu noteikumu prasībām atbilstoši riepu tipam. Šajā gadījumā pieteikumam par apstiprinājuma attiecināšanu uz citu tipu jāpievieno atbilstīgās apstiprinātājas iestādes izdota attiecīgā riepu tipa apstiprinājuma paziņojuma kopija. Apstiprinājuma pieteikums attiecināšanai uz citu tipu jāiesniedz tikai tajā riepu tipa apstiprinātājā iestādē, kas izsniegusi sākotnējo riepu apstiprinājumu.

5.3.1.1. Kad ir izsniegts apstiprinājums attiecībā uz citu tipu, ko pievieno paziņojuma veidlapai (sk. šo noteikumu 1. pielikumu) un atbilstības sertifikātam(-iem) citiem noteikumiem, apstiprinājuma numuram uz paziņojuma veidlapas pievieno papildu zīmi(-es), kurā(-ās) norāda attiecīgos noteikumus un tehniskās prasības, kas iekļauti apstiprinājumā attiecībā uz citu tipu. Katrai papildu zīmei paziņojuma veidlapas 9. punktā pievieno īpašu(-us) apstiprinājuma veida numuru(-us) un pašus noteikumus.

5.3.1.2. Papildu zīme norāda grozījumus attiecīgajos noteikumos par riepu darbību (piem., ar S01 vai SW01 apzīmē pirmo grozījumu sēriju attiecībā uz rites trokšņa emisijām vai rites trokšņa emisijām un riepu saķeri ar slapju virsmu). Nav jāatzīmē grozījumi, ja attiecīgie noteikumi ir sākotnējā redakcijā.

5.3.2. Šādas papildu zīmes ir iepriekš noteiktas, lai atzīmētu īpašus riepu darbības parametrus:

Citas papildu zīmes nosaka pēc vajadzības.

5.4. Vietā, kas minēta 4.3. punktā, un atbilstoši 4.4. punkta prasībām katram riepu izmēram, kurš atbilst šajos noteikumos apstiprinātajam riepu tipam, pievieno starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kurā ietilpst turpmāk minētais.

apstiprinājuma numurs, kam seko papildu zīme(-es) “S” vai “SW”, pa labi no 5.4.1. punktā aprakstītā apļa (vai zem tā), ja tas ietilpst sākotnējā apstiprinājumā. Ja pēc sākotnējā apstiprinājuma apstiprinājums ir attiecināts uz citu tipu, pirms zīmes “S” vai “SW” pievieno papildu zīmi “+”, ar ko apzīmē apstiprinājuma attiecināšanu uz citu tipu;

5.5. Ja riepa atbilst apstiprinātajam tipam saskaņā ar vieniem vai vairākiem noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, valstī, kura piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 5.4.1. punktā minētais simbols nav jāatkārto. Tādā gadījumā visus to noteikumu papildu numurus un simbolus, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, izvieto blakus iepriekš 5.4.1. punktā minētajam simbolam.

5.6. Šo noteikumu 2. pielikumā parādīti apstiprinājuma marķējumu izkārtojuma piemēri.

6. NORĀDĪJUMI

6.1. Rites trokšņa emisiju ierobežojumi, kas aprēķināti ar šo noteikumu 3. pielikumā aprakstīto metodi.

6.1.1. C1 klases riepām rites trokšņa emisiju vērtība nedrīkst pārsniegt turpmāk minētās vērtības. Šīs vērtības piemēro gan parastajām, gan sniega riepām, un tās attiecas uz nominālo šķērsgriezuma platumu, kas noteikts 2.17.1.1. punktā Noteikumos Nr. 30:

No 185 līdz 215

No 165 līdz 185

No 145 līdz 165

6.1.1.1. “Pastiprinātajām” (vai palielinātas slodzes) C1 klases riepām (sk. iepriekš 4.2.4. punktu) 6.1.1. punktā noteiktos ierobežojumus palielina par 1 dB(A).

6.1.1.2. C1 klases “speciālajām” riepām (sk. iepriekš 4.2.6. punktu) 6.1.1. punktā noteiktos ierobežojumus palielina par 2 dB(A).

6.1.2. C2 klases riepām rites trokšņa emisiju vērtība atkarībā no izmantošanas kategorijas (sk. iepriekš 2.1. punktu) nedrīkst pārsniegt:

6.1.3. C3 klases riepām rites trokšņa emisijas vērtība atkarībā no izmantošanas kategorijas (sk. iepriekš 2.1. punktu) nedrīkst pārsniegt:

6.2. Saķeri ar slapju ceļu nosaka, salīdzinot augstāko bremžu spēka koeficientu (“absk”) vai vidējo maksimālo palēninājumu (“vmp”) ar standarta atskaites testa riepas (SATR) iegūtajām vērtībām. Šo darbību mēra, izmantojot saķeres ar slapju ceļu indeksu (G).

6.2.1. C1 klases riepām, kas testētas, izmantojot kādu no šo noteikumu 5. pielikumā minētajām procedūrām, jāatbilst šādām prasībām:

7. PNEIMATISKO RIEPU TIPA PĀRVEIDE UN APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANA UZ CITU TIPU

7.1. Par katru riepu tipa pārveidi, kas var ietekmēt to darbības īpašības, kuras apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem, jāziņo tai riepu tipa apstiprinātājai iestādei, kura izdevusi apstiprinājumu. Šī iestāde var:

8. RAŽOJUMU ATBILSTĪBA

Ražojumu atbilstības noteikšanas procedūrām jāatbilst tām, kas izklāstītas Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), ievērojot turpmāk minētās prasības.

Visas atbilstoši šiem noteikumiem apstiprinātās riepas ražo tā, lai to darbības īpašības atbilstu apstiprinātajam riepu tipam un iepriekš 6. punktā minētajām prasībām.

Pārbaudes apstiprinājumi, kas minēti 6.2. punktā, jāīsteno, izmantojot to pašu procedūru (sk. šo noteikumu 5. pielikumu), ko piemēro sākotnējam apstiprinājumam, un riepu tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, vai visas apstiprinātā tipa riepas atbilst apstiprinājuma prasībām. Vērtējuma pamatā ir riepu tipa ražošanas apjoms katrā rūpnīcā, ņemot vērā ražotāja izmantoto(-ās) kvalitātes vadības sistēmu(-as). Ja testa procedūra tiek veikta vairākām riepām vienlaicīgi, piemēram, četrām riepām, lai pārbaudītu saķeri ar slapju ceļu saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumā izklāstīto standarta transportlīdzekļa procedūru, aprēķinot testēto riepu skaitu, riepu komplektu uzskata par vienu vienību.

Lai pārbaudītu iepriekš 8.1. punktā minēto atbilstību, riepu paraugus, uz kuriem ir šajos noteikumos paredzētais apstiprinājuma marķējums, izlases kārtā ņem no sērijas ražojuma. Parasti ražojumu atbilstības pārbaudi veic vismaz reizi divos gados.

9. SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU

9.1. Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto riepu tipa apstiprinājumu var anulēt, ja konstatē neatbilstību iepriekš 8. punktā minētajām prasībām vai ja jebkura riepa vai riepu tips pārsniedz iepriekš 8.3. punktā noteiktos ierobežojumus.

9.2. Ja Nolīguma valsts, kas piemēro šos noteikumus, anulē apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā nekavējoties par to informē citas Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot apstiprinājuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā esošajam paraugam.

10. RAŽOŠANAS GALĪGA PĀRTRAUKŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu pneimatisko riepu tipa ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē citas 1958. gada Nolīguma valstis, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā esošajam paraugam.

11. TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMI UN ADRESES, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

11.1. Nolīguma valstis, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kuri veic apstiprināšanas testus, kā arī apstiprinājumu piešķīrēju administratīvo iestāžu nosaukumus un adreses, uz kurieni jāsūta citās valstīs izdotie paziņojumi par piešķirtiem, uz citu tipu attiecinātiem, noraidītiem vai anulētiem apstiprinājumiem.

12. IEVIEŠANAS NOTEIKUMI

12.1. Pēc šo noteikumu stāšanās spēkā Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst:

ja riepu tips ietilpst šo noteikumu darbības jomā un atbilst šo noteikumu prasībām.

12.2. No 2003. gada 4. augusta Līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, nepiešķir valsts apstiprinājumu riepu tipam, kurš ietilpst šo noteikumu darbības jomā, bet neatbilst šo noteikumu prasībām.

12.3. 24 mēnešus pēc 01. grozījumu sērijas stāšanās spēkā Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus attiecībā uz riepu saķeres līmeni braucošā stāvoklī uz slapjas virsmas, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais riepu tips atbilst šiem noteikumiem, kuros grozījumi izdarīti ar 01. grozījumu sēriju.

12.4. No turpmāk minētajiem datumiem Līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, neatļauj tādu riepu pārdošanu vai nodošanu ekspluatācijā, kuras ietilpst šo noteikumu darbības jomā, bet neatbilst šo noteikumu prasībām.

C2 un C3 klases riepām – no

C1 klases riepām ar lielāku šķērsgriezuma platumu vairāk nekā 215 – no

C1 klases riepām ar šķērsgriezuma platumu no 185 līdz 215 – no

C1 klases riepām ar šķērsgriezuma platumu līdz 185 – no

Līdz iepriekš minētajiem datumiem Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, nepieprasa nomainīt tirdzniecībā vai ekspluatācijā esošās riepas, kas ietilpst šo noteikumu darbības jomā, lai tās atbilstu šo noteikumu prasībām.

(1) Kā noteikts konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/grozījumi Nr. 2, jaunākie grozījumi Nr. 4).

(2) Vācija – 1, Francija – 2, Itālija – 3, Nīderlande – 4, Zviedrija – 5, Beļģija – 6, Ungārija – 7, Čehija – 8, Spānija – 9, Serbija – 10, Apvienotā Karaliste – 11, Austrija – 12, Luksemburga – 13, Šveice – 14, 15 – (brīvs), Norvēģija – 16, Somija – 17, Dānija – 18, Rumānija – 19, Polija – 20, Portugāle – 21, Krievijas Federācija – 22, Grieķija – 23, Īrija – 24, Horvātija – 25, Slovēnija – 26, Slovākija – 27, Baltkrievija – 28, Igaunija – 29, 30 – (brīvs), Bosnija un Hercegovina – 31, Latvija – 32, 33 – (brīvs), Bulgārija – 34, 35 – (brīvs), Lietuva – 36, Turcija – 37, 38 – (brīvs), Azerbaidžāna – 39, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika – 40, 41 – (brīvs), Eiropas Kopiena – 42 (apstiprinājumus piešķir Eiropas Kopienas dalībvalstis, izmantojot attiecīgos EEK simbolus), Japāna – 43, 44 – (brīvs), Austrālija – 45, Ukraina – 46, Dienvidāfrika – 47, Jaunzēlande – 48, Kipra – 49, Malta – 50, Korejas Republika – 51, Malaizija – 52, Taizeme – 53, 54 un 55 – (brīvs) un Melnkalne – 56. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē Nolīgumu vai pievienojas Nolīgumam par vienotu tehnisko prasību pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šīm prasībām piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un šādi piešķirtos numurus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo šā nolīguma valstīm.

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji ir apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 30 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 023637. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz S (rites troksni) vai S (rites troksni) un W (saķeri ar slapju virsmu). S vai SW, kam seko (01), norāda, ka apstiprinājuma brīdī Noteikumos Nr. 117 bija ietverta 01. grozījumu sērija. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari (02) norāda, ka apstiprinājuma brīdī Noteikumos Nr. 30 bija ietverta 02. grozījumu sērija. Plus (+) zīme norāda, ka pirmais apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 un tad attiecināts uz citu tipu, lai ietvertu Noteikumu Nr. 117 apstiprinājumu(-us).

Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji ir apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 30 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 023637. Tai ir marķējums + S (rites troksnis), kas norāda, ka apstiprinājums ir attiecināts arī uz Noteikumiem Nr. 117. Apstiprinājuma pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājuma brīdī Noteikumos Nr. 30 bija iekļauta 02. grozījumu sērija. Plus (+) zīme norāda, ka pirmais apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 un tad attiecināts uz citu tipu, lai ietvertu Noteikumu Nr. 117 apstiprinājumu(-us).

Šis pneimatiskai riepai piestiprinātais apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa ir apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (tikai marķējums S (rites troksnis)) ar apstiprinājuma numuru 001234. Apstiprinājuma pirmie divi cipari (00) norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā.

2. Testa transportlīdzeklis (izgatavotājs, modelis, gads, pārveidojumi u. c.): …

with νi = lg (Vi/Vref)

no 60 līdz 80 km/h – C3 klases riepām.

no 70 līdz 90 km/h – C1 un C2 klases riepām;

No katras transportlīdzekļa puses veic vismaz četrus mērījumus, kad tas brauc ar testa ātrumiem, kas ir zemāki nekā 4.1. punktā norādītais atskaites ātrums, un vismaz četrus mērījumus, kad tas brauc ar testa ātrumiem, kas pārsniedz atskaites ātrumu. Ātrumi sadalāmi aptuveni vienādi ātrumu intervālā, kas norādīts 3.3. punktā.

Maksimālais skaņas līmenis, kas izteikts A svērtos decibelos (dB(A)), mērāms līdz vienai zīmei aiz komata, kad transportlīdzeklis turpina savu braucienu no līnijas AA′ uz BB′ (1. attēls – transportlīdzekļa priekšpuse uz līnijas AA′, transportlīdzekļa aizmugure uz līnijas BB′). Šī vērtība ir mērījuma rezultāts.

Veicot visus mērījumus, testa transportlīdzeklis vadāms taisni pa mērījumu ceļa daļu (no AA′ uz BB′) tā, lai transportlīdzekļa garenvirziena vidusplakne ir pēc iespējas tuvu līnijai CC′.

Attiecībā uz katru testa transportlīdzekļa riepu testa noslogojums Qt ir 50–90 % no standarta noslogojuma Qr, bet vidējais testa noslogojums Qt,avr uz riepu kopumu ir 75 ± 5 % no standarta noslogojuma Qr.

Testa transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar četrām vienādām riepām. Attiecībā uz riepām ar kravnesības indeksu, kas lielāks par 121, bez norādījuma uz divkāršu montējumu, divas no šīm viena un tā paša tipa riepām uzmontē uz testa transportlīdzekļa pakaļējās ass. Uz priekšējās ass uzmontē šīs ass noslogojumam piemērota lieluma riepas un nolīdzina tās līdz minimālam dziļumam, lai mazinātu riepas/ceļa saskares trokšņa ietekmi, tajā pašā laikā saglabājot pietiekamu drošības līmeni. Ziemas riepas, ko dažas Līgumslēdzējas puses var aprīkot ar radzēm, kuras paredzētas, lai uzlabotu berzi, testē bez šā aprīkojuma. Riepas, kurām paredzētas īpašas montāžas prasības, testē saskaņā ar šīm prasībām (piem., rotācijas virziens). Riepu protektora virsmas zīmējuma rievu dziļumam pirms iemēģināšanas ir jābūt maksimālam.

Ir jāpārliecinās par to, ka nedarbojas dzesinātājventilatori.

(c)

Testa laikā ir jāpārliecinās par to, ka bremzes ir pienācīgi atbrīvotas un nerada troksni.

Balstiekārtai ir jābūt tādā stāvoklī, lai tās dēļ ārkārtēji nesamazinātos attālums no zemes, kad transportlīdzeklis ir noslogots saskaņā ar testa prasībām. Varbūtēji virsbūves līmeņa regulētājmehānismi noregulējami tā, lai attālums no zemes testa laikā atbilstu parastam stāvoklim bez kravas.

(c)

Centrālā daļa vismaz 10 m rādiusā ir brīva no pulverveidīga sniega, augstas zāles, irdenas zemes, izdedžiem un citiem līdzīgiem elementiem. Mikrofona tuvumā nedrīkst atrasties nekādi traucēkļi, kas varētu ietekmēt skaņas lauku, un starp mikrofonu un skaņas avotu nestāv neviena persona. Persona, kas veic mērījumus, un novērotāji izvēlas savu atrašanās vietu tā, lai neietekmētu mērinstrumentu rādījumus.

Testa trasei ir jābūt tādai, lai brīva skaņas laukuma nosacījumi starp skaņas avotu un mikrofonu īstenotos, ja skaņas līmenis ir aptuveni 1 dB(A). Uzskata, ka šie nosacījumi ir izpildīti tur, kur 50 m attālumā no mērījumu sektora centra nav lielu tādu skaņas atstarotāju objektu kā žogi, akmeņi, tilti vai ēkas. Testa trases virsmai un testa vietas izmēriem jābūt saskaņā ar 4. pielikumu.

Temperatūras nolasītājs novietojams klajā vietā netālu no mikrofona tā, ka tas ir atklāts gaisa plūsmai un aizsargāts no tiešiem saules stariem. Šo aizsardzību var nodrošināt ar aizsedzošu ekrānu vai tamlīdzīgu ierīci. Temperatūras nolasītājs jānovieto 1,2 m ± 0,1 m augstumā virs testa virsmas, lai pēc iespējas mazinātu testa virsmas termiskā starojuma ietekmi, kad gaisa plūsma ir vāja.

Mikrofons (vai mikrofoni) novietojami 7,5 m ± 0,05 m attālumā no trases atskaites līnijas CC′ (1. attēls) un 1,2 m ± 0,02 m augstumā virs zemes. Tā maksimālās jutības asij jābūt horizontālai un jāatrodas perpendikulāri transportlīdzekļa trajektorijai (līnija CC′).

4. PIELIKUMS

NORĀDĪJUMI PAR TESTA VIETU

1. IEVADS

Šajā pielikumā aprakstīti norādījumi par testa trases fiziskām īpašībām un struktūru. Šajos norādījumos, kuru pamatā ir īpašie standarti (1), aprakstītas paredzētās fiziskās īpašības, kā arī testa metodes, kas ļauj pārbaudīt šīs īpašības.

2. PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ VIRSMAS ĪPAŠĪBĀM

Virsmu uzskata par atbilstošu standartam, ja ir noteikta tekstūra un tukšumu saturs vai skaņas absorbcijas koeficients un konstatēts, ka ir izpildītas visas še turpmāk 2.1. un 2.4. punktā minētās prasības, kā arī 3.2. punktā minētās konstrukcijas prasības.

2.1. Atlikuma tukšumu saturs

Testa trases seguma maisījuma atlikuma tukšumu saturs (VC) nepārsniedz 8 %. Mērīšanas procedūru sk. 4.1. punktā.

2.2. Skaņas absorbcijas koeficients

Ja virsma neatbilst prasībai par atlikuma tukšumu saturu, tā ir pieņemama vienīgi tad, ja skaņas absorbcijas koeficients α ≤ 0,10. Mērīšanas procedūru sk. 4.2. punktā. Arī 2.1. un 2.2. punkta prasības ir izpildītas vienīgi tad, ja skaņas absorbcija ir izmērīta un konstatēts, ka α ≤ 0,10.

NB: Svarīgākā pazīme ir skaņas absorbcija, lai gan būvinženieri biežāk izmanto atlikuma tukšumu saturu. Tomēr skaņas absorbcija ir jāmēra vienīgi tad, ja virsma neatbilst prasībai attiecībā uz tukšumu saturu. Atlikuma tukšumu satura rādītājs saistīts ar relatīvi lielu daudzumu neskaidrību gan mērījumu rezultātu, gan atbilstīguma ziņā, un tāpēc var gadīties, ka dažas virsmas tiktu kļūdaini noraidītas, ja tiktu izmantota vienīgi atsauce uz tukšumu satura mērījumu.

2.3. Tekstūras dziļums

Tekstūras dziļums (TD), kas mērīts saskaņā ar apjoma mērīšanas metodi (sk. še turpmāk 4.3. punktu), ir šāds:

TD ≥ 0,4 mm

2.4. Virsmas viendabīgums

Ir jāveic viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka virsma testa zonas iekšpusē ir iespējami viendabīga. Tas attiecas uz tekstūru un tukšumu saturu, bet vērā ir jāņem arī tas, ka, ja ripojums dažās vietās salīdzinājumā ar citām ir labāks, tekstūra var būt atšķirīga un ka iespējams viendabīguma trūkums, kas izraisa atšķirības.

2.5. Testa intervāli

Lai pārbaudītu, vai virsma joprojām atbilst tekstūras un tukšumu satura vai skaņas absorbcijas prasībām, ko nosaka šis standarts, regulāri veic virsmas testēšanu ar šādiem intervāliem:

(a) attiecībā uz atlikuma tukšumu saturu (VC) vai skaņas absorbciju (α): kad virsma ir jauna; ja virsma atbilst prasībām, kad ir jauna, nekādi papildu regulāri testi nav vajadzīgi. Ja virsma neatbilst prasībām tad, kad ir jauna, tā var atbilst prasībām vēlāk, jo segumi laika gaitā mēdz sablīvēties;

(b) attiecībā uz tekstūras dziļumu (TD): kad virsma ir jauna; kad sākas trokšņa testi (NB: ne ātrāk kā četras nedēļas pēc uzklāšanas); reizi divpadsmit mēnešos.

3. TESTA VIRSMAS KONSTRUKCIJA

3.1. Laukums

Plānojot testa virsmu, ir svarīgi pārliecināties vismaz par to, ka laukums, ko šķērso transportlīdzekļi, kuri pārvietojas pa testa trasi, ir pārklāts ar speciālu testa segumu ar pienācīgu rezervi drošai un ērtai braukšanai. Šajā nolūkā ir svarīgi, lai trase būtu vismaz 3 m plata un trases garums sniegtos vismaz 10 m ārpus līnijām AA’ un BB’. 1. attēlā aplūkojama piemērota testa vieta un norādīts minimālais laukums, kas, izmantojot mašīnas, pārklājams ar speciālu testa virsmas materiālu un sablīvējams. Saskaņā ar 3. pielikuma 3.2. punktu mērījumi veicami abās transportlīdzekļa pusēs. Mērījumus veic vai nu ar mikrofoniem, kas novietoti divās vietās (pa vienam trases malās), ja transportlīdzeklis pārvietojas vienā virzienā, vai ar mikrofonu, kas novietots tikai vienā trases pusē, ja transportlīdzeklis pārvietojas divos virzienos. Ja izmanto otro metodi, attiecībā uz to trases malu, kur nav mikrofona, netiek izvirzītas nekādas prasības.

1. attēls

Obligātās prasības testa virsmas laukumam. Tumšākā daļa ir “testa laukums”

NB: šajā rādiusā nav lielu skaņu atstarojošu priekšmetu

3.2. Virsmas projektēšana un sagatavošana

3.2.1. Pamatprasības attiecībā uz konstrukciju

Testa virsmas konstrukcija atbilst četrām turpmāk minētajām prasībām.

3.2.1.1. Tā ir no blīva asfaltbetona.

3.2.1.2. Sīkšķembu lielums nepārsniedz 8 mm (pielaide ir no 6,3 mm līdz 10 mm).

3.2.1.3. Seguma slāņa biezums vietā, kur veic braucienus, ir ≥ 30 mm.

3.2.1.4. Saistviela ir nepārveidots tiešas sasaistes bitums.

3.2.2. Konstrukcijas pamatnostādnes

Testa virsmas būvinženieri kā vadlīniju izmanto maisījuma granulometrisko līkni, kas norāda uz vēlamajām pazīmēm un ir aplūkojama 2. attēlā. Turklāt 1. tabulā var iepazīties ar pamatnostādnēm, lai iegūtu vēlamo tekstūru un izturīgumu. Izlīdzinājuma līkni aprēķina pēc šādas formulas:

P (% izsijāts) = 100 · (d/dmax) 1/2,

kur:

d = kvadrātacu sieta izmērs milimetros dmax = 8 mm vidējai līknei 10 mm zemākas pielaides līknei 6,3 mm augstākas pielaides līknei

2. attēls

Maisījuma granulometriskā līkne asfalta maisījumā ar pielaidēm

Papildus iepriekš minētajām prasībām tiek sniegti šādi ieteikumi:

(a) smilts daļiņas (0,063 mm < izmērs sietam ar kvadrātveida acīm < 2 mm) sastāv no ne vairāk kā 55 % dabiskās smilts un vismaz 45 % smalcinātās smilts;

(b) pamats un slānis zem tā nodrošina labu stabilitāti un vienmērīgumu saskaņā ar labākajām ceļu būves metodēm;

(c) sīkšķembas ir drupinātas (100 % drupinājuma skaldņu) un no materiāla, kam ir augsta izturība pret sadrupšanu;

(d) maisījumā izmantotajām sīkšķembām jābūt mazgātām;

(e) virsmai nepievieno nekādas papildu šķembas;

(f) saistvielas stiprība, kas izteikta PEN, ir 40–60, 60–80 vai pat 80–100 atkarībā no valsts klimatiskajiem apstākļiem. Principā izmantojama iespējami stipra saistviela, ja vien tas saskan ar parasto praksi;

(g) maisījuma temperatūru pirms veltnēšanas izvēlas tā, lai panāktu prasīto tukšumu saturu, veicot turpmāko veltnēšanu. Lai palielinātu varbūtību, ka izpildīti iepriekš 2.1.–2.4. punktā minētie norādījumi, blīvums jāveido, izvēloties ne vien piemērotu maisījuma temperatūru, bet arī piemērotu skaitu pārbraucienu ar veltni uz attiecīgu veltnēšanas transportlīdzekli.

1. tabula

Konstrukcijas pamatnostādnes

Mērķvērtības Pielaides No maisījuma svara No kopējā svara Akmeņu masa, kvadrātacu siets (SM) > 2 mm 47,6 % 50,5 % ± 5 Smilšu masa 0,063 < SM < 2 mm 38,0 % 40,2 % ± 5 Pildvielas masa SM < 0,063 mm 8,8 % 9,3 % ± 5 Saistvielas masa (bitums) 5,8 % N.P. ± 0,5 Maksimālais sīkšķembu lielums 8 mm 6,3–10 Saistvielas stiprība (sk. 3.2.2. punkta f) apakšpunktu) Slīpētu akmentiņu koeficients (SAK) > 50 Blīvums attiecībā pret Māršala blīvumu 98 %

4. TESTA METODE

4.1. Atlikuma tukšumu satura mērīšana

Lai izdarītu šo mērījumu, no trases jāpaņem paraugi vismaz četrās atšķirīgās vietās, kas ir vienādi sadalītas testa laukumā starp līniju AA’ un līniju BB’ (sk. 1. attēlu). Lai novērstu neviendabīgumu un nevienmērīgumu trasēs, paraugi nebūtu jāņem pašās trasēs, bet tuvu tām. Divi paraugi (kā minimums) būtu jāpaņem braucienu trases tuvumā, un vismaz viens paraugs – aptuveni pusceļā starp braucienu trasēm un katra mikrofona atrašanās vietu.

Ja ir aizdomas, ka nav izpildīts viendabīguma nosacījums (sk. 2.4. punktu), ņem paraugus no vairāk vietām testa laukumā.

Atlikuma tukšumu saturs nosakāms katram paraugam, tad pēc visiem paraugiem aprēķina vidējo vērtību un salīdzina ar 2.1. punkta nosacījumu. Turklāt nevienam paraugam tukšumu lielums nepārsniedz 10 %.

Testa virsmas būvinženieriem vēlams neaizmirst par problēmu, kas var rasties, ja testa laukumu sakarsē caurules vai elektroinstalācijas, un to, ka paraugi jāņem no šīm vietām. Šādas būves rūpīgi plānojamas attiecībā uz turpmākajām paraugu ņemšanas vietām. Ir ieteicams atstāt dažas vietas ar aptuveno izmēru 200 mm × 300 mm, kur nav vadu/cauruļu vai kur tās ir pietiekami dziļi, lai, ņemot paraugus no virsmas slāņa, tās netiktu sabojātas.

4.2. Skaņas absorbcijas koeficients

Skaņas absorbcijas koeficientu (parastos apstākļos) mēra pēc metodes, kurā izmanto pretestības cilindru, saskaņā ar ISO 10534-1:1996 vai ISO 10534-2:1998 noteikto procedūru.

Attiecībā uz testa paraugiem ir jāievēro tās pašas prasības, kādas ievēro attiecībā uz atlikuma tukšumu saturu (sk. 4.1. punktu). Skaņas absorbcija mērāma 400–800 Hz diapazonā un 800–1 600 Hz diapazonā (vismaz galvenajās frekvencēs oktāvas trešajās joslās), un abiem šiem frekvenču diapazoniem nosaka maksimālos lielumus. Tad jāaprēķina vidējo no visu paraugu lielumiem, lai iegūtu galarezultātu.

4.3. Tekstūras dziļuma mērījums

Lai izpildītu šo standartu, tekstūras dziļuma mērījumus veic vismaz 10 vietās, kas vienmērīgi sadalītas braucienu trases testa joslā, un to vidējo vērtību salīdzina ar norādīto minimālo tekstūras dziļumu. Procedūras aprakstu skatīt standartā ISO 10844:1994.

5. NOTURĪBA LAIKĀ UN APKOPE

5.1. Laika ietekme

Līdzīgi kā uz jebkuras citas virsmas, uz testa virsmas izmērītais rites trokšņa līmenis var nedaudz paaugstināties pirmajos 6–12 mēnešos pēc trases būvēšanas pabeigšanas.

Virsma iegūs vajadzīgās pazīmes ne ātrāk kā četras nedēļas pēc būvēšanas pabeigšanas. Kravas transportlīdzekļu radīto troksni trases nolietošanās ietekmē mazāk nekā vieglo transportlīdzekļu radīto troksni.

Seguma stabilitāti laikā galvenokārt nosaka pa to braucošo transportlīdzekļu ietekme. Periodiski to pārbauda tā, kā noteikts 2.5. punktā.

5.2. Virsmas apkope

No virsmas ir jānovāc būvgruži vai atkritumi, kas var ievērojami samazināt faktisko tekstūras dziļumu. Valstīs ar ziemas klimatiskajiem apstākļiem dažreiz izmanto sāli, lai atbrīvotos no ledus. Sāls virsmu var izmainīt uz laiku vai pat neatgriezeniski tā, ka paaugstinās trokšņa līmenis, tāpēc to izmantot nav ieteicams.

5.3. Testa laukuma pārklāšana no jauna

Ja testa trase jāpārklāj ar jaunu segumu, parasti no jauna ir jāpārklāj vienīgi testa josla (3 m platumā, sk. 1. attēlu), kur pārvietojas transportlīdzekļi, ja vien testa laukums ārpus šīs joslas mērījuma brīdī ir bijis atbilstošs prasībām attiecībā uz atlikuma tukšumu saturu vai skaņas absorbciju.

6. DOKUMENTI ATTIECĪBĀ UZ TESTA VIRSMU UN TESTIEM, KAS UZ TĀS VEIKTI

6.1. Dokumenti attiecībā uz testa virsmu

Dokumentā, kas raksturo testa virsmu, sniedz šādus datus:

6.1.1. testa trases atrašanās vieta;

6.1.2. saistvielas veids, saistvielas cietība, pildvielas veids, betona maksimālais teorētiski iespējamais blīvums (DR), biezums vietā, kur veic braucienus, un gradācijas līkne, ko izveido pēc testa trases paraugiem;

6.1.3. blīvēšanas veids (piem., veltņa veids, tā masa, blīvēšanas reižu skaits);

6.1.4. maisījuma temperatūra, apkārtējā gaisa temperatūra un vēja ātrums seguma klāšanas laikā;

6.1.5. datums, kad segums tika uzklāts, un atbildīgais būvuzņēmējs;

6.1.6. visi vai vismaz jaunāko testu rezultāti, ieskaitot šādus datus: 6.1.6.1. atlikuma tukšumu saturs katrā paraugā; 6.1.6.2. vietas testa laukumā, kur ņemti paraugi tukšumu satura mērījumiem; 6.1.6.3. skaņas absorbcijas koeficients katram paraugam (ja tas tiek mērīts). Norādīt rezultātus attiecībā uz katru paraugu un katru frekvenču diapazonu, kā arī vidējo lielumu; 6.1.6.4. vietas testa laukumā, kur ņemti paraugi absorbcijas mērījumiem; 6.1.6.5. tekstūras dziļums, ieskaitot veikto testu skaitu un standarta novirzi; 6.1.6.6. iestāde, kas ir atbildīga par testiem saskaņā ar 6.1.6.1. un 6.1.6.2. punktu, un izmantotā aprīkojuma veids; 6.1.6.7. datums, kad veikts(-i) tests(-i), un datums, kad no testa trases ņemti paraugi.

6.2. Uz konkrētās virsmas veikto transportlīdzekļu trokšņa testu dokumenti

Dokumentā, kas raksturo transportlīdzekļa trokšņa testu(-us), ir norādīts, vai visas šā standarta prasības ir izpildītas vai nē. Pievieno atsauci uz dokumentu saskaņā ar 6.1. punktu, kurā minēti attiecīgie rezultāti.

(1) ISO 10844:1994.