L 373/128 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 Saskaņā ar starptautiskaj ām publiskaj ām tiesībām juridisks sp ēks ir tikai ANO/EEK tekstu ori ģinālam. 
Šo noteikumu statuss un sp ēkā stāšanās diena jāpārbauda ANO/EEK dokumenta 
TRANS/WP.29/343/Rev. jaun ākajā versijā, kas atrodama: 
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html . 
 
Apvienoto N āciju Organiz ācijas Eiropas Ekonomikas komitejas (ANO/EEK)  
Noteikumi Nr. 107 – Vienotie noteikumi par pras ībām attiecībā uz M2 vai M3 
kategorijas transportl īdzekļu vispārīgās konstrukcijas apstiprin āšanu 
 
106. papildin ājums: Noteikumi Nr. 107 
 
1. redakcija 
 
Kurā ietverti visi sp ēkā esošie teksti, ieskaitot: 
 
Grozīto noteikumu 01 s ēriju – spēkā stāšanās diena: 2004. gada 12. augusts 
1. kļūdu labojums – 19.10.2004. 
2. kļūdu labojums – 25.1.2006. 
 
1. DARB ĪBAS JOMA  
1.1. Šie noteikumi a ttiecas uz visiem vienst āva, divstāvu, monol ītrāmja un 
posmainiem M 2 un M 3 kategorijas transportl īdzekļiem 1 / 
1.2. Tom ēr šo noteikumu pras ības nepiem ēro šādiem transportl īdzekļiem: 
1.2.1. transportl īdzekļi, kas projekt ēti drošai apsarg ātu personu, piem ēram, 
ieslodzīto, pārvadāšanai; 
1.2.2. transportl īdzekļi, kas īpaši projekt ēti ievainotu vai slimu personu 
pārvadāšanai (sanit ārie transportl īdzekļi); 
1.2.3. apvidus transportl īdzekļi; 
1.2.4. transportl īdzekļi, kas īpaši projekt ēti skolnieku p ārvadāšanai. 
1.3. Šo noteikumu pras ības attiecas uz turpm āk minētajiem transportl īdzekļiem 
vienīgi tiktāl, ciktāl tās ir savietojamas ar to paredz ēto lietojumu un 
funkcijām: 
1.3.1. Transportl īdzekļi, kas projekt ēti policijas, droš ības un bru ņoto spēku 
vajadzībām; 
1.3.2. Transportl īdzekļi, kuros ir s ēdvietas, ko paredz ēts izmantot vien īgi 
transportl īdzeklim st āvot, un kuri nav projekt ēti vairāk kā 8 personu 
(neskaitot vad ītāju) pārvadāšanai, transportl īdzeklim braucot. Š ādu 
transportl īdzekļu piemēri ir pārvietojam ās bibliot ēkas, pārvietojam ās 
baznīcas un pārvietojamie labdar ības centri. Lietot āju vajadz ībām skaidri 
                                                 
1/ .Kā definēts 7. pielikum ā Konsolid ētajai rezol ūcijai par transportl īdzekļu konstrukciju 
(R.E.3) ( TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 ).  
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/129 
 jāapzīmē tās šādu transportl īdzekļu sēdvietas, kas paredz ētas izmantošanai 
braucošā transportl īdzeklī. 
2. DEFIN ĪCIJAS 
 Šajos noteikumos izmantotas š ādas definīcijas. 
2.1. „Transportl īdzeklis ” ir M 2 vai M 3 kategorijas transportl īdzeklis 1. punkt ā 
noteiktās darbības jomas ietvaros. 
2.1.1.  Ir trīs transportl īdzekļu klases t ādiem transportl īdzekļiem, kuru ietilp ība 
pārsniedz 22 pasažierus, neskaitot vad ītāju. 
2.1.1.1. „I klase ”: transportl īdzekļi, kas konstru ēti, paredzot tajos pasažieru st āvvietas, 
lai būtu iespējama bieža pasažieru p ārvietošanās. 
2.1.1.2. „II klase ”: transportl īdzekļi, kas konstru ēti galvenok ārt sēdošu pasažieru 
pārvadāšanai un projekt ēti tā, lai būtu iespējams pārvadāt stāvošus pasažierus 
galvenajā ejā un/vai laukum ā, kas nepārsniedz diviem dubultiem s ēdekļiem 
paredzētu vietu. 
2.1.1.3. „III klase ”: transportl īdzekļi, kas konstru ēti tikai s ēdošu pasažieru 
pārvadāšanai. 
2.1.1.4. Transportl īdzekli var uzskat īt par vairākām klasēm piederošu. Š ādā gadījumā 
tas var saņemt apstiprin ājumu par katru attiec īgo klasi. 
2.1.2. Ir divas transportl īdzekļu klases t ādiem transportl īdzekļiem, kuru ietilp ība 
nepārsniedz 22 pasažierus, neskaitot vad ītāju. 
2.1.2.1. „A klase ”: transportl īdzekļi, kas projekt ēti stāvošu pasažieru p ārvadāšanai; šīs 
klases transportl īdzeklī ir sēdvietas, un ir paredz ēts laukums st āvvietām. 
2.1.2.2. „B klase ”: transportl īdzekļi, kas nav projekt ēti stāvošu pasažieru 
pārvadāšanai; šīs klases transportl īdzeklī nav paredz ētas pasažieru st āvvietas. 
2.1.3. „Posmains transportl īdzeklis ” ir transportl īdzeklis, kas sast āv no diviem vai 
vairākiem nekust īgiem posmiem, kurus savstarp ēji savieno šarn īrs; katra 
posma pasažieru saloni ir savienoti sav ā starpā tā, ka pasažieri var br īvi 
pārvietoties no viena po sma uz citu; nekust īgie posmi ir past āvīgi savienoti t ā, 
ka tos var atdal īt, tikai izmantojot iek ārtas, kuras parasti ir pieejamas tikai 
darbnīcās. 
2.1.3.1. „Divst āvu posmains transportl īdzeklis ” ir transportl īdzeklis, kas sast āv no 
diviem vai vair ākiem nekust īgiem posmiem, kurus savstarp ēji savieno šarn īrs; 
katra posma pasažieru saloni vismaz vien ā stāvā ir savienoti sav ā starpā tā, ka 
pasažieri var br īvi pārvietoties no viena po sma uz citu; nekust īgie posmi ir 
pastāvīgi savienoti t ā, ka tos var atdal īt, tikai izmantojot iek ārtas, kuras parasti 
ir pieejamas tikai darbn īcās. 
2.1.4. „Autobuss ar zemu gr īdu” ir I, II vai A klases transportl īdzeklis, kur ā vismaz 
35% no pasažieru st āvvietām paredz ētās platības (vai t ā priekšējā daļā — 
posmainiem transportl īdzekļiem, vai apakšst āvā — divst āvu 
L 373/130 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 transportlīdzekļiem) ir plat ība bez pak āpieniem, kur ā var piek ļūt vismaz 
vienām pasažieru durv īm. 
2.1.5. „Virsb ūve” ir atseviš ķa tehniska vien ība, kas ietver visu īpašo 
transportlīdzekļa iekšējo un ārējo aprīkojumu. 
2.1.6. „Divst āvu transportl īdzeklis ” ir transportl īdzeklis, kur ā pasažieriem 
paredzētās vietas vismaz da ļēji ir izkārtotas divos l īmeņos, vienam l īmenim 
nosedzot otru, turkl āt augšstāvā nav paredz ētas pasažieru st āvvietas. 
2.1.7. „Atseviš ķa tehniska vien ība” ir ierīce, kura ir transportl īdzekļa daļa un kuras 
tipu var apstiprin āt atsevišķi no transportl īdzekļa, bet tikai saist ībā ar vienu 
vai vairākiem norādītiem transportl īdzekļu tipiem. 
2.2. „Tipa (tipu) defin īcijas” 
2.2.1. „Transportl īdzekļa tips ” ir transportl īdzekļi, kas būtiski neatš ķiras šādos 
aspektos: 
 a)  virsb ūves ražotājs; 
 b)  šasijas ražot ājs; 
 c)  transportl īdzekļa koncepcija (vair āk kā 22 pasažieriem vai l īdz 22 
pasažieriem); 
 d)  virsb ūves koncepcija (vienst āva / divstāvu, posmaina, ar zemu gr īdu); 
 e)  virsb ūves tips, ja virsb ūvei tipa apstiprin ājums pieš ķirts kā atsevišķai 
tehniskai vien ībai. 
2.2.2. „Virsb ūves tips ” saistībā ar tipa apstiprin ājumu virsb ūvei kā atsevišķai 
tehniskai vien ībai ir virsb ūves kategorija, kas b ūtiski neatš ķiras šādos 
aspektos: 
 a) virsb ūves ražotājs; 
 b) transportl īdzekļa koncepcija (vair āk kā 22 pasažieriem vai l īdz 22 
pasažieriem); 
 c) virsb ūves koncepcija (vienst āva / divstāvu, posmaina, ar zemu gr īdu); 
 d) piln ībā aprīkota transportl īdzekļa virsbūves masa, kas atš ķiras ne vair āk kā 
par 10%; 
 e) īpaši transportl īdzekļa tipi, uz kuriem attiec īgā tipa virsb ūvi nevar uzst ādīt. 
2.3. „Transportl īdzekļa vai atseviš ķas tehniskas vien ības apstiprin ājums ” ir 
transportlīdzekļa tipa apstiprin ājums vai virsb ūves tipa apstiprin ājums 
saskaņā ar 2.2. punkt ā izklāstīto definīciju, ņemot vērā šajos noteikumos 
precizētās konstrukcijas paz īmes. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/131 
 2.4. „Virsb ūves augšējā daļa” ir tā virsbūves daļa, kas palielina transportl īdzekļa 
stiprību satiksmes negad ījumā, kas saist īts ar apgāšanos. 
2.5. „Pasažieru durvis ” ir durvis, kas paredz ētas pasažieriem parastos apst ākļos, 
kad vadītājs sēž. 
2.6. „Divviru durvis ” ir durvis, kas nodrošina divas vai div ām līdzvērtīgas 
piekļuves ejas. 
2.7. „B īdāmas durvis ” ir durvis, ko var atv ērt vai aizv ērt, vienīgi pabīdot tās pa 
vienu vai vair ākām taisnām vai aptuveni taisn ām sliedēm. 
2.8. „Av ārijas durvis ” ir durvis, ko paredz ēts lietot k ā pasažieru izeju vien īgi 
izņēmuma gad ījumos, jo īpaši avārijas situācijā. 
2.9. „Av ārijas logs ” ir logs, kur ā var arī nebūt stikla un kuru paredz ēts lietot k ā 
pasažieru izeju vien īgi avārijas situācijā. 
2.10. „Dubultlogs vai daudzk ārtīgs logs ” ir avārijas logs, kuru sadalot div ās vai 
vairākās daļās ar iedom ātu vertikālu līniju(-ām) (vai plakni(- ēm)), rodas 
attiecīgi divas vai vair ākas daļas, un katra izm ēros un pieejas zi ņā atbilst 
prasībām, kuras attiecas uz parastiem av ārijas logiem. 
2.11. „Av ārijas lūka” ir jumta vai gr īdas atvērums, ko paredz ēts lietot kā pasažieru 
avārijas izeju vien īgi avārijas situācijā. 
2.12. „Av ārijas izeja ” ir avārijas durvis, av ārijas logs vai av ārijas lūka. 
2.13. „Izeja ” ir pasažieru durvis, savienot ājkāpnes, pusk āpnes vai av ārijas izeja. 
2.14. „L īmenis vai st āvs” ir tā virsbūves daļa, uz kuras augš ējās virsmas st āv 
pasažieri, atbalst ās sēdošo pasažieru, vad ītāja un jebkura apkalpes locek ļa 
kājas, kā arī var balstīties sēdekļu balstiek ārtas. 
2.15. „Galven ā eja” ir telpa, pa kuru pasažieri no jebkuras s ēdvietas vai s ēdvietu 
rindas var piek ļūt jebkurai citai s ēdvietai vai s ēdvietu rindai, vai jebkurai citai 
ejai no vai uz jebkur ām pasažieru durv īm vai savienot ājkāpnēm un jebkuram 
pasažieru st āvvietām paredzētam laukumam; t ā neietver: 
2.15.1. laukumu 300 mm garum ā katras sēdvietas priekš ā, izņemot gad ījumus, kad 
sānis novietota s ēdvieta atrodas virs rite ņa arkas, tad šo att ālumu var 
samazināt līdz 225 mm; 
2.15.2. laukumu virs jebkura pak āpiena vai k āpņu virsmas, vai 
2.15.3. jebkuru laukumu, pa kuru var piek ļūt tikai vienai s ēdvietai vai s ēdvietu rindai, 
vai kas ir pret ī šķērsvirzienā novietotām sēdvietām vai sēdvietu rindai. 
2.16. „Piek ļuves eja ” ir telpa, kas iestiepjas transportl īdzeklī no pasažieru durv īm 
uz augšu l īdz pašai t ālākajai augš ējā pakāpiena malai (galven ās ejas malai), 
savienotājkāpnēm vai pusk āpnēm. Ja pie durv īm nav pak āpienu, par 
piekļuves eju uzskata telpu, ko m ēra saskaņā ar 3. pielikuma 7.7.1. punkta 
L 373/132 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 prasībām, līdz 300 mm att ālumam no dubultpane ļa iekšējās virsmas 
sākumpunkta. 
2.17. „Vad ītāja nodalījums ” ir vieta, kas ir paredz ēta tikai vad ītājam, izņemot 
avārijas situācijas, un kur ā ir vadītāja sēdeklis, stūres rats, vad ības ierīces, 
instrumenti un citas iek ārtas, kas vajadz īgas transportl īdzekļa vadīšanai vai 
darbināšanai. 
2.18. „Darba k ārtībā esoša transportl īdzekļa masa ” ir masa darba k ārtībā esošam 
transportlīdzeklim ar virsb ūvi, bet bez kravas, masa velkošajam 
transportlīdzeklim ar sakabes ier īci vai arī masa šasijai ar kab īni, ja ražot ājs 
transportlīdzekli neapr īko ar virsb ūvi un/vai sakabes ier īci (ieskaitot 
dzesēšanas šķidrumu, e ļļas, 90 % degvielas, 100 % citu š ķidrumu, iz ņemot 
izlietoto ūdeni, instrumentus, rezerves riteni un vad ītāju (75 kg) un — 
autobusu gad ījumā — apkalpes locek ļa masu (75 kg), ja šaj ā transportl īdzeklī 
ir apkalpes locek ļa sēdvieta). 
2.19. „Tehniski pie ļaujamā maksim ālā pilnā masa (M) ” ir transportl īdzekļa 
maksimālā masa, kas pamatojas uz t ā konstrukciju un tehniskajiem datiem, k ā 
to ir norādījis ražotājs. Tehniski pie ļaujamo maksim ālo pilno masu izmanto, 
lai noteiktu transportl īdzekļa kategoriju. 
2.20. „Pasažieris ” ir persona, kas nav vad ītājs vai apkalpes loceklis. 
2.21. „Pasažieri ar p ārvietošanās grūtībām” ir visi pasažieri, kuriem ir gr ūtības 
lietot sabiedrisko transportu, piem ēram, personas ar invalidit āti (to skait ā 
personas ar sensoriem vai intelektu āliem trauc ējumiem un personas 
ratiņkrēslos), personas ar locek ļu bojājumiem, maza auguma personas, 
personas ar smagu bag āžu, gados vec ākas personas, gr ūtnieces, personas ar 
iepirkšanās ratiņiem un personas ar b ērniem (tostarp b ērniem, kas s ēž 
saliekamos rati ņos). 
2.22. „Persona rati ņkrēslā” ir persona, kas nesp ēcīguma vai invalidit ātes dēļ 
pārvietojas rati ņkrēslā. 
2.23. „Apkalpes loceklis ” ir persona, kurai uzdots darboties k ā otrajam vad ītājam 
vai iespējamam vad ītāja palīgam. 
2.24. „Pasažieru nodal ījums ” ir vieta, kas ir paredz ēta vienīgi pasažieriem, iz ņemot 
jebkādu telpu, ko aiz ņem fiksētas ierīces, piem ēram, bāri, mazas virtuves, 
tualetes vai bag āžas/preču nodalījumi. 
2.25. „Meh āniskas pasažieru durvis ” ir pasažieru durvis, kuras darbojas ar ener ģiju, 
kas nav musku ļu enerģija, un kuru atv ēršanos un aizv ēršanos, ja vien t ā 
nenoris autom ātiski, no att āluma kontrol ē vadītājs vai apkalpes loceklis. 
2.26. „Autom ātiskas pasažieru durvis ” ir pasažieru durvis ar meh ānisko piedzi ņu, 
kuras var atv ērt (izņemot gadījumus, kad lieto av ārijas vadības ierīces) vienīgi 
tad, ja pasažieris iedarbina to vad ības mehānismu pēc tam, kad šo vad ības 
mehānismu ir aktiv ējis vadītājs, un kuras p ēc tam aizveras autom ātiski. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/133 
 2.27. „Kust ības bloķētājs” ir autom ātiska ier īce, kas ne ļauj stāvošam 
transportlīdzeklim izkust ēties. 
2.28. „Pasažieru durvis, ko darbina vad ītājs” ir pasažieru durvis, kuras parasti atver 
un aizver vad ītājs. 
2.29. „Priorit āra sēdvieta ” ir lielāka sēdvieta, kas paredz ēta pasažieriem ar 
pārvietošanās grūtībām un ir attiec īgi apzīmēta. 
2.30. „Iekāpšanas pal īgierīce” ir ierīce, kas atvieglo rati ņkrēsla piekļūšanu 
transportl īdzeklim, piem ēram, pacēlājs, platforma utt. 
2.31. „Nolaišanas sist ēma” ir sistēma, kas piln ībā vai daļēji nolaiž zem āk un pace ļ 
augstāk transportl īdzekļa virsbūvi attiecībā pret tā normālo braukšanas 
augstumu. 
2.32. „Pac ēlājs” ir ierīce vai sist ēma ar platformu, ko var pacelt vai nolaist, lai 
ļautu pasažierim no zemes vai ietves malas nok ļūt pasažieru nodal ījumā. 
2.33. „Platforma ” ir ierīce, kas p ārsedz telpu starp zemi vai ietves malu un 
pasažieru nodal ījuma grīdu. 
2.34. „P ārnēsājama platforma ” ir platforma, ko vad ītājs vai apkalpes loceklis var 
noņemt no transportl īdzekļa un uzstādīt atpakaļ. 
2.35. „No ņemams sēdeklis ” ir sēdeklis, ko var viegli no ņemt no transportl īdzekļa. 
2.36. „Priekš ējais” un „aizmugur ējais” norāda uz atrašanos transportl īdzekļa 
priekšā vai aizmugur ē, ņemot vērā parasto braukšanas virzienu; attiec īgi ir 
saprotami termini „uz priekšu ”, „pats priekš ējais”, „uz aizmuguri ” un „pats 
aizmugur ējais” utt. 
2.37. „Savienot ājkāpnes” ir kāpnes, kas ļauj pārvietoties starp augšst āvu un 
apakšstāvu. 
2.38. „Atseviš ķs nodalījums ” ir transportl īdzekļa telpa, kur ā pasažieri vai apkalpe 
var atrasties, izmantojot transportl īdzekli, kura ir nodal īta no citām pasažieru 
vai apkalpes telp ām, izņemot gad ījumus, kad starpsiena ļauj pasažieriem 
ieskatīties nākamajā pasažieru nodal ījumā, un kura ir savienota ar eju bez 
durvīm. 
2.39. „Pusk āpnes” ir kāpnes no augšst āva, kas ved uz av ārijas durvīm. 
3. APSTIPRIN ĀJUMA PIETEIKUMS  
3.1. Apstiprin ājuma pieteikumu attiec ībā uz vispārīgās konstrukcijas paz īmēm 
a) transportlīdzekļa tipam vai 
b) atsevišķas tehniskas vien ības tipam, vai 
c) transportlīdzekļa tipam, kuram pier īkota virsb ūve, kas jau ir apstiprin āta 
kā atsevišķa tehniska vien ība, 
L 373/134 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  iesniedz atbild īgais ražot ājs vai viņa pienācīgi pilnvarots p ārstāvis. 
3.2. Ja apstiprin ājuma pieteikums attiecas uz transportl īdzekli, kas sast āv no 
šasijas ar piemont ētu apstiprin āta tipa virsb ūvi, termins „ražot ājs” attiecas uz 
montētāju. 
3.3.   Šo noteikumu 1. pielikuma 1. da ļā sniegts paraugs inform ācijas dokumentam, 
kas attiecas uz konstrukcijas paz īmēm. 
3.3.1. 1. papildin ājums: transportl īdzekļa tipam, 
3.3.2. 2. papildin ājums: virsb ūves tipam, 
3.3.3. 3. papildin ājums: transportl īdzekļa tipam, kuram pier īkota virsb ūve, kas jau ir 
apstiprināta kā atsevišķa tehniska vien ība. 
3.4. Apstiprin āmā transportl īdzekļa (transportl īdzekļu) vai virsb ūves (virsb ūvju) 
tipa paraugu, iesniedz tehniskaj am dienestam, kas ir atbild īgs par tipa 
apstiprinājuma pārbaudēm. 
4. APSTIPRIN ĀJUMS  
4.1. Ja transportl īdzeklis vai virsb ūve, kas iesniegta tipa apstiprin ājuma 
saņemšanai saska ņā ar šiem noteikumiem, atbilst 5. punkta pras ībām, 
minētajam transportl īdzeklim vai virsb ūvei piešķir tipa apstiprin ājumu. 
4.2. Katram apstiprin ātajam transportl īdzekļa tipam pieš ķir apstiprin ājuma 
numuru. T ā pirmie divi cipari (pašlaik 01, atbilst īgi 01 groz ījumu sērijai) 
norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaun ākos būtiskākos tehniskos 
grozījumus, kas šajos noteikumos izdar īti apstiprin ājuma izsniegšanas laik ā. 
Viena un t ā pati līgumslēdzēja puse nevar pieš ķirt tādu pašu numuru citam 
transportlīdzekļa tipam 2.2. punkta noz īmē. 
4.3. Pazi ņojumu par transportl īdzekļa vai virsb ūves tipa apstiprin ājumu vai 
apstiprinājuma attiecin ājumu uz citu tipu atbilst īgi šiem noteikumiem nos ūta 
līgumslēdzējām pusēm, kas piem ēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas 
atbilst šo noteikumu 1. pielikum ā sniegtajam paraugam. 
4.4. Katram transportl īdzeklim vai virsb ūvei, kas atbilst transportl īdzekļa vai 
virsbūves tipam, kurš apstiprin āts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri 
redzamā un viegli pieejam ā vietā, kas nor ādīta apstiprin ājuma veidlap ā, 
piestiprina starptautiski atz ītu apstiprin ājuma marķējumu, kuru veido: 
4.4.1.  aplis, kur ā ir burts „E”, aiz t ā — tās valsts kods, kura pieš ķīrusi tipa 
apstiprinājumu2 /, un 
                                                 
2/ 1 Vācija, 2 Francija, 3 It ālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Be ļģija, 7 Ung ārija, 8 Čehija, 9 
Spānija, 10 Serbija un Me lnkalne, 11 Apvienot ā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 
Šveice, 15 (br īvs), 16 Norv ēģija, 17 Somija, 18 D ānija, 19 Rum ānija, 20 Polija, 21 Portug āle, 
22 Krievijas Feder ācija, 23 Grie ķija, 24 Īrija, 25 Horv ātija, 26 Slov ēnija, 27 Slov ākija, 28 
Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (br īvs), 31 Bosnija un Hercegovi na, 32 Latvija, 33 (br īvs), 
34 Bulgārija, 35 (br īvs), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (br īvs), 39 Azerbaidž āna, 40 bijus ī 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/135 
 4.4.2. pa labi  no 4.4.1. punkt ā aprakstītā apļa — šo noteikumu numurs, aiz t ā burts 
„R”, domu z īme un apstiprin ājuma numurs; un 
4.4.3. papildu simbols, kuru veido romiešu cipari, kas apz īmē klasi (klases), kur ā 
(kurās) apstiprin āts transportl īdzeklis vai virsb ūve. Ja virsb ūvei 
apstiprinājums piešķirts atseviš ķi, marķējumā papildus iek ļauj burtu „S”. 
4.5. Ja transportl īdzeklis atbilst transportl īdzekļa tipam, par kuru tam pieš ķirts tipa 
apstiprinājums saska ņā ar vienu vai vair ākiem citiem šim nol īgumam 
pievienotiem noteikumiem, valst ī, kurā apstiprin ājums pieš ķirts saska ņā ar 
šiem noteikumiem, nav atk ārtoti jānorāda 4.4.1. punkt ā aprakstītais simbols. 
Šādā gadījumā šo noteikumu un apstiprin ājuma numurus, un visu to 
noteikumu papildu simbolus, saska ņā ar kuriem apstiprin ājums pieš ķirts 
valstī, kas pieš ķīrusi apstiprin ājumu saska ņā ar šiem noteikumiem, novieto 
vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punkt ā aprakstītā simbola. 
4.6. Apstiprin ājuma marķējums ir skaidri salas āms un neizdz ēšams. 
4.7. Apstiprin ājuma mar ķējumu novieto blakus transportl īdzekļa vai virsb ūves 
datu plāksnei, ko piestiprin ājis ražotājs, vai uz min ētās datu plāksnes. 
4.8. Šo noteikumu 2. pielikum ā sniegti apstiprin ājuma mar ķējuma izvietojuma 
piemēri. 
5. PRAS ĪBAS  
5.1. Visi transportl īdzekļi atbilst šo noteikumu 3. pielikum ā izklāstītajām prasībām 
(uz divstāvu transportl īdzekļiem attiecas groz ījumi, kas sniegti 9. pielikum ā). 
Virsbūves, kurām tipa apstiprin ājums pieš ķirts atseviš ķi, atbilst attiec īgi 5. 
un/vai 10. pielikumam. Transportl īdzeklim, kura virsb ūvei tipa apstiprin ājums 
piešķirts saska ņā ar 10. pielikumu, tipa apstiprin ājumu pieš ķir saskaņā ar 
minēto pielikumu. 
5.2. Saska ņā ar 8 pielikum ā izklāstītajiem tehniskajiem noteikumiem I klases 
transportlīdzekļi ir pieejami person ām ar pārvietošanās grūtībām, tostarp 
personām ratiņkrēslos. 
5.3. L īgumslēdzējas puses var br īvi izvēlēties piemērotāko risinājumu, lai pan āktu 
uzlabotu piek ļuvi transportl īdzekļiem, kas nav I klases transportl īdzekļi. 
Tomēr gadījumos, kad transportl īdzekļi, kas nav I klases transportl īdzekļi, ir 
aprīkoti ar iek ārtām, ko lieto personas ar p ārvietošanās grūtībām un/vai 
personas rati ņkrēslos, tiem j āatbilst attiec īgajām 8. pielikuma pras ībām. 
                                                                                                                                                         
Dienvidsl āvijas Maķedonijas Republika, 41 (br īvs), 42 Eiropas Kopiena (apstiprin ājumus 
piešķir dalībvalstis, izmantojot to attiec īgo ANO/EEK simbolu), 43 Jap āna, 44 (br īvs), 45 
Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvid āfrika, 48 Jaunz ēlande, 49 Kipra un 50 Malta. Turpm ākus 
numurus pieš ķir citām valstīm hronolo ģiskā secībā, kādā tās ratificē vai pievienojas 
Nolīgumam par vienotu tehnisko pras ību apstiprin āšanu rite ņu transportl īdzekļiem, 
aprīkojumam un deta ļām, ko var uzst ādīt un/vai lietot rite ņu transportl īdzekļos, un par 
nosacījumiem to apstiprin ājumu savstarp ējai atzīšanai, kas pieš ķirti, pamatojoties uz š īm 
prasībām; ANO ģenerālsekretārs šādi piešķirtos numurus pazi ņo līgumslēdzējām pusēm.  
L 373/136 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 5.4. Nekas šajos noteikumos neliedz l īgumslēdzēju pušu valsts iest ādēm noteikt, 
ka konkrēti darbības veidi ir paredz ēti tikai transportl īdzekļiem, kas īpaši 
aprīkoti, lai p ārvadātu pasažierus ar p ārvietošanās grūtībām saskaņā ar 
8. pielikumu. 
6. TRANSPORTL ĪDZEKĻA VAI VIRSB ŪVES TIPA APSTIPRIN ĀJUMA 
PĀRVEIDOJUMS UN ATTIECIN ĀJUMS UZ CITU TIPU  
6.1. Visus transportl īdzekļa vai virsb ūves tipa p ārveidojumus pazi ņo 
administrat īvajai iestādei, kas pieš ķīrusi transportl īdzekļa tipa apstiprin ājumu. 
Minētā iestāde var vai nu: 
6.1.1. uzskat īt, ka izdar ītajiem pārveidojumiem, visticam āk, nebūs ievērojama 
negatīva ietekme un ka transportl īdzeklis vai virsb ūve joproj ām atbilst 
prasībām, vai 
6.1.2. no tehnisk ā dienesta, kas ir atbild īgs par testu veikšanu, piepras īt papildu 
ziņojumu par testiem. 
6.2. Par apstiprin ājumu vai apstiprin ājuma noraid ījumu, preciz ējot izdarītos 
pārveidojumus, saska ņā ar 4.3. punkt ā izklāstīto proced ūru paziņo citām 
līgumslēdzējām pusēm, kas piem ēro šos noteikumus. 
6.3. Kompetent ā iestāde, kas pieš ķīrusi apstiprin ājuma attiecin ājumu uz citu tipu, 
šādam apstiprin ājuma attiecin ājumam uz citu tipu pieš ķir sērijas numuru un 
citas 1958. gada nol īguma puses, kas piem ēro šos noteikumus, inform ē par to, 
izmantojot pazi ņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikuma 
2. papildin ājumā sniegtajam paraugam. 
7. RAŽOJUMU ATBILST ĪBA 
 Ražojumu atbilst ības proced ūras atbilst t ām, kas izkl āstītas nolīguma 
2. papildin ājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), iev ērojot šādas 
prasības. 
7.1. Transportl īdzekļi un virsb ūves, kas apstiprin ātas saska ņā ar šiem 
noteikumiem, ir ražotas atbilst īgi apstiprin ātajam tipam, izpildot 5. punkt ā 
noteiktās prasības. 
7.2. Kompetent ā iestāde, kas pieš ķīrusi tipa apstiprin ājumu, jebkur ā laikā var 
pārbaudīt katrai ražošanas iek ārtai piemērojamo kontroles metožu atbilst ību. 
Parasti šādas pārbaudes veic vienreiz divos gados. 
8. SANKCIJAS PAR RA ŽOJUMU NEATBILST ĪBU 
8.1. Apstiprin ājumu, kas pieš ķirts attiecībā uz transportl īdzekļa vai virsb ūves tipu 
saskaņā ar šiem noteikumiem, var anul ēt, ja nav izpild ītas 5. punkt ā minētās 
prasības. 
8.2. Ja l īgumslēdzēja puse, kas piem ēro šos noteikumus, anul ē apstiprinājumu, ko 
tā pirms tam pieš ķīrusi, tā informē par to citas l īgumslēdzējas puses, kas 
piemēro šos noteikumus, izmantojot pazi ņojuma veidlapu, kas atbilst šo 
noteikumu 1. pielikuma 2. papildin ājumā sniegtajam paraugam 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/137 
 9. RAŽOŠANAS GAL ĪGA IZBEIGŠANA  
 Ja apstiprin ājuma turētājs pilnībā pārtrauc saska ņā ar šiem noteikumiem 
apstiprinātā transportl īdzekļa vai virsb ūves tipa ražošanu, vi ņš par to inform ē 
iestādi, kas šo apstiprin ājumu pieš ķīrusi. Pēc atbilstoša pazi ņojuma 
saņemšanas min ētā iestāde citas 1958. gada nol īguma puses, kas piem ēro šos 
noteikumus, inform ē par to, izmantojot pazi ņojuma veidlapu, kas atbilst šo 
noteikumu 1. pielikuma 1. papildin ājumā sniegtajam paraugam. 
10. P ĀREJAS NOTEIKUMI  
10.1. S ākot no 01 groz ījumu sērijas ofici ālās spēkā stāšanās dienas, neviena no 
līgumslēdzējām pusēm, kas piem ēro šos noteikumus, neatsak ās piešķirt EEK 
tipa apstiprin ājumu saska ņā ar šiem noteikumiem, kuros groz ījumi izdar īti ar 
01 grozījumu sēriju. 
10.2. Neviena no l īgumslēdzējām pusēm, kas piem ēro šos noteikumus, neatsaka 
valsts tipa apstiprin ājumu transportl īdzeklim, kam tipa apstiprin ājums 
piešķirts saskaņā ar šo noteikumu 01 groz ījumu sēriju. 
10.3. Tr īsdesmit sešus m ēnešus pēc spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kas 
piemēro šos noteikumus, pieš ķir tipa apstiprin ājumu vien īgi tad, ja 
apstiprināmais transportl īdzekļa tips atbilst pras ībām šajos noteikumos, kuros 
grozījumi izdar īti ar 01 groz ījumu sēriju. 
10.4. S ākot no 72. m ēneša pēc šo noteikumu 01 groz ījumu sērijas spēkā stāšanās 
dienas, līgumslēdzējas puses, kas piem ēro šos noteikumus, var atteikt pirmo 
reizi reģistrēt transportl īdzekli valsts re ģistrā (pirmo reizi nodotu 
ekspluatācijā), ja tas neatbilst šo noteikumu 01 groz ījumu sērijas prasībām. 
11. TEHNISKO DIENESTU, KAS VEIC APSTIPRIN ĀŠANAS TESTUS, K Ā 
ARĪ ADMINISTRAT ĪVO IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES  
 Nol īguma puses, kas piem ēro šos noteikumus, pazi ņo ANO sekretari ātam par 
apstiprināšanas testu veikšanu atbild īgo tehnisko dienestu un apstiprin ājumu 
piešķīrēju administrat īvo iestāžu nosaukumus un adreses, uz kur ām jānosūta 
citās valstīs izdotas veidlapas, kas apliecina apstiprin ājumu, apstiprin ājuma 
attiecinājumu uz citu tipu, apstiprin ājuma atteikumu vai t ā anulēšanu. 
12. PIEZ ĪMES PAR PIE ĻAUJAMĀM ASU SLODZ ĒM VAI KOP ĒJO 
TRANSPORTL ĪDZEKĻA MASU  
 Nol īguma 3. pants neliedz l īgumslēdzējām pusēm aizliegt to teritorij ā 
reģistrēt transportl īdzekļa tipus, kam saska ņā ar šiem noteikumiem 
apstiprinājumu pieš ķīrusi cita l īgumslēdzēja puse, ja pasažieru vai bag āžas 
ietilpības rezult ātā tiek pārsniegti to valstu teritorij ā spēkā esošie likum īgie 
ierobežojumi attiec ībā uz asu slodzi vai transportl īdzekļa tehniski pie ļaujamo 
maksimālo pilno masu. 
L 373/138 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 PIELIKUMS  
 
PIELIKUMU SARAKSTS 
 
I pielikums   ANO/EEK tipa apstiprin ājuma dokument ācija 
 I da ļa Inform ācijas dokumentu paraugi 
 II da ļa Tipa apstiprin ājuma sertifik āts 
2. pielikums   Apstiprin ājuma marķējumu izvietojums 
3. pielikums   Pras ības, kas jāievēro attiecībā uz visiem transportl īdzekļiem 
  Papildin ājums: Statiskās sasvēršanās robežas verifik ācija, to 
aprēķinot 
4. pielikums   Paskaidrojoš ās shēmas 
5. pielikums   Virsb ūves augšējās daļas stiprība 
6. pielikums   Meh ānisko durvju aizv ēršanas spēku mērīšanas pamatnost ādnes 
7. pielikums   Īpašas pras ības transportl īdzekļiem, kuru ietilp ība nepārsniedz 
22 pasažierus 
8. pielikums   Pras ības tehniskaj ām ierīcēm, kuras person ām ar pārvietošanās 
grūtībām atvieglo iek ļūšanu transportl īdzeklī 
9. pielikums   Īpašas pras ības divstāvu transportl īdzekļiem 
10. pielikums   Tipa apstiprin ājums atseviš ķai tehniskai vien ībai un tipa 
apstiprinājums transportl īdzeklim, kas apr īkots ar virsb ūvi, kura 
jau ir apstiprin āta kā atsevišķa tehniska vien ība 
11. pielikums   Masa un izm ēri 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/139 
 1. PIELIKUMS  
ANO/EEK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA DOKUMENT ĀCIJA 
1. daļa 
Informācijas dokumentu paraugi  
1. papildin ājums  
INFORM ĀCIJAS DOKUMENTA PARAUGS 
atbilstīgi Noteikumiem Nr. 107 par M 2 un M 3 kategorijas transportl īdzekļu vispārīgās 
konstrukcijas tipa apstiprin ājumu 
Turpmāk norādītās ziņas attiecīgā gadījumā iesniedz tr īs eksempl āros kopā ar satu ra r ādītāju. 
Visus rasējumus iesniedz attiec īgā mērogā un pietiekami detaliz ēti, A4 form ātā vai A4 form āta 
mapē. Ja ir fotoatt ēli, tiem jābūt pietiekami detaliz ētiem. 
Ja sistēmas, deta ļas vai atseviš ķas tehniskas vien ības tiek vad ītas elektroniski, j āsniedz 
informācija par to darb ību. 
1. VISP ĀRĪGA INFORM ĀCIJA 
1.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): 
1.2. Tips: 1.2.1. Šasija: 1.2.2. Virsb ūve/ viss transportl īdzeklis: 
1.3. Tipa identifik ācijas līdzekļi, ja uz transportl īdzekļa ir marķējums (b): 
1.3.1. Šasija: 1.3.2. Virsb ūve/ viss transportl īdzeklis: 
1.3.3. Min ētā marķējuma atrašan ās vieta: 
1.3.3.1. Šasija: 1.3.3.2. Virsb ūve/ viss transportl īdzeklis: 
1.4. Transportl īdzekļa kategorija (c): 
1.5. Ražot āja nosaukums un adrese: 
1.6. Mont āžas rūpnīcas(-u) adrese(-s): 
2. TRANSPORTL ĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISP ĀRĪGS 
RAKSTUROJUMS 
L 373/140 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 2.1. Transportl īdzekļa parauga fotoatt ēli un/vai ras ējumi: 
2.2. Visa transportl īdzekļa rasējums mērogā: 
2.3. Asu un rite ņu skaits: 
2.3.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: 
2.3.2. Vad āmo asu skaits un novietojums: 
2.4. Šasija (ja ir) (kopskata ras ējums): 
2.5. Garensij ām izmantotais materi āls (d): 
2.6. Dzin ēja novietojums un konfigur ācija: 
2.7. Vad ītāja kabīne (novietota virs dzin ēja nodalījuma vai aiz dzin ēja nodalījuma) 
(z): 
2.8. Vad ības ierīču novietojums: 
2.8.1. Transportl īdzeklis ir apr īkots satiksmei pa labo/kreiso 1 / pusi: 
2.9. Nor ādīt, vai meh āniskais transportl īdzeklis ir paredz ēts piekabju vilkšanai un 
vai piekabe ir puspiekabe, piekabe ar stie ņa sakabi vai piekabe ar centr āli 
novietotu asi. 
3. MASA UN IZM ĒRI (e) (kg un mm) (attiec īgā gadījumā sniedz nor ādi uz 
rasējumu) 
3.1. Garenb āze (pie pilnas slodzes) (f): 
3.2. Transportl īdzekļa izmēru diapazons (kopum ā): 
3.2.1. Šasijai ar virsb ūvi: 
3.2.1.1. Garums (j): 3.2.1.2. Platums (k): 3.2.1.3. Augstums (darba k ārtībā esošam transportl īdzeklim) (l) (balstiek ārtai ar 
regulējamu augstumu nor āda parasto st āvokli, kādā tā tiek ekspluat ēta): 
3.2.1.4. Priekš ējā pārkare (m): 
3.2.1.5. Aizmugur ējā pārkare (n): 
3.3. Transportl īdzekļa smaguma centrs ar t ā maksimālo tehniski pie ļaujamo pilno 
masu garenvirzien
ā, šķērsvirzienā un vertikālā virzienā. 
3.4. Darba k ārtībā esoša transportl īdzekļa ar virsb ūvi masa un — velkoš ā 
transportlīdzekļa gadījumā, kas nav M 1 kategorijas transportl īdzeklis, — t ā 
masa kop ā ar sakabes ier īci, ja to uzst āda ražotājs, vai arī šasijas masa vai 
šasijas ar kab īni masa bez virsb ūves un/vai sakabes ier īces, ja ražot ājs 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/141 
 neaprīko to ar virsb ūvi un/vai sakabes ier īci (ieskaitot š ķidrumus, 
instrumentus, rezerves riteni un vad ītāju un — autobusu un t ūristu autobusu 
gadījumā — apkalpes locek ļa masu, ja šaj ā transportl īdzeklī ir apkalpes 
locekļa sēdvieta) (o) (maksim ālā un minim ālā katram variantam): 
3.4.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm un — puspiekabes vai piekabes ar centr āli 
novietotu asi gad ījumā — slodze uz savienojuma punktu (maksim ālā un 
minimālā katram variantam): 
3.5. Ražot āja noteikt ā tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa (y) (maksim ālā 
un minim ālā katram variantam): 
3.5.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm (maksim ālā un minim ālā katram variantam): 
3.6. Tehniski pie ļaujamā maksimālā slodze/masa uz katru asi: 
3.7. Tehniski pie ļaujamā maksimālā masa uz savienojuma punktu: 
3.7.1. Meh āniskajam transportl īdzeklim: 
4. VIRSB ŪVE 
4.1. Virsb ūves tips: vienst āva / divstāvu / posmaina / ar zemo gr īdu 1/" 
4.2. Izmantotie materi āli un izgatavošanas metodes: 
5. ĪPAŠI NOTEIKUMI TRANSPORTL ĪDZEKĻIEM, KURUS LIETO 
PASAŽIERU P ĀRVADĀŠANAI UN KUROS PAPILDUS 
AUTOVAD ĪTĀJA SĒDVIETAI IR VAIR ĀK NEK Ā ASTOŅAS 
SĒDVIETAS 
5.1. Transportl īdzekļa klase (I klase, II klase, III klase, A klase, B klase): 
5.2. Pasažieriem paredz ētais laukums (m2): 
5.2.1. Kop ā (So): 
5.2.2. Augšst āvā (Soa): 1/ 
5.2.3. Apakšst āvā (Sob): 1/ 
5.2.4. St āvošiem pasažieriem (S 1): 
5.3. Pasažieru skaits (s ēdvietas un st āvvietas): 
5.3.1. Kop ā (N): 
5.3.2. Augšst āvā (N a): 1/ 
5.3.3. Apakšst āvā (N b): 1/ 
5.4. Pasažieru s ēdvietu skaits: 
5.4.1. Kop ā (A): 
L 373/142 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 5.4.2. Augšst āvā (A a): 1/ 
5.4.3. Apakšst āvā (A b): 1/ 
5.5. Apkalpes locek ļa sēdvieta: jā/nē (1) 
5.6. Pasažieru durvju skaits: 5.7. Av ārijas izeju skaits (durvis, logi, av ārijas lūkas, savienot ājkāpnes un 
puskāpnes): 
5.7.1. Kop ā: 
5.7.2. Augšst āvā:
 1/ 
5.7.3. Apakšst āvā: 1/ 
5.8. Bag āžas nodalījumu tilpums (m3): 
5.9. Vieta uz jumta bag āžas pārvadāšanai (m2): 
5.10. Tehniskas ier īces, ar kur ām atvieglo piek ļūšanu transportl īdzekļiem 
(piemēram, platforma, pacelšanas platforma, nolaišanas sist ēma), ja 
uzstādītas:  
5.11. VIRSB ŪVES AUGŠ ĒJĀS DAĻAS STIPR ĪBA 
5.11.1. Noteikumu Nr. 66 tipa apstiprin ājuma numurs, ja tas ir pieejams: 
5.11.2. Virsb ūves augšējām daļām, kas vēl nav apstiprin ātas: 
5.11.2.1. S īks transportl īdzekļa tipa virsb ūves augšējās daļas apraksts, nor ādot tās 
izmērus, konfigur āciju un materi ālus, kā arī stiprinājuma veidu pie šasijas: 
5.11.2.2. To transportl īdzekļa un tā salona da ļu rasējumi, kuras ietekm ē virsbūves 
augšējās daļas stiprību vai pārējo platību: 
5.11.2.3. Smaguma centra atrašan ās vieta transportl īdzeklim darba k ārtībā 
garenvirzien ā, šķērsvirzienā un vertikālā virzienā: 
5.11.2.4. Maksim ālais attālums starp pasažieru papildu s ēdekļu viduslīnijām: 
_________________ _____________  
Paskaidrojumi : 
1/ Lieko sv ītrot (ir gad ījumi, kad nekas nav j āsvītro, jo atbilst vair āk nekā viens 
ieraksts). 
(b) Ja tipa identifik ācijas līdzekļi ir ar rakstu z īmēm, kam nav b ūtiskas noz īmes 
transportlīdzekļa, detaļu vai atseviš ķu tehnisku vien ību tipu aprakstos, kuri 
iekļauti šajā informācijas dokument ā, tad šādas rakstu z īmes dokument ā attēlo 
ar simbolu „?” (piem ēram, ABC??123??). 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/143 
 (c) K ā definēts 7. pielikum ā Konsolid ētajai rezol ūcijai par transportl īdzekļu 
konstrukciju (R.E.3). ( TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 ) 
(d) Ja iesp ējams, apzīmēt atbilstīgi Euronorm , pretējā gadījumā norādīt: 
 a) materi ālu aprakstu, 
 b) tec ēšanas robežu, 
 c) maksim ālo stiepes slodzi, 
 d) pagarin ājumu (procentos), 
 e) Brinela ciet ību. 
(e) Ja viena transportl īdzekļa modelis ir ar parastu kab īni, bet otrs — ar 
guļamkabīni, jānorāda abu komplekt āciju masa un izm ēri. 
(f) ISO standarts 612 - 1978, termins Nr. 6.4. (j) 11. pielikuma 2.4.1. punkts. (k) 11. pielikuma 4.2. punkts. (l) 11. pielikuma 2.4.3. punkts. (m) ISO standarts 612 - 1978, termins Nr. 6.6. (n) ISO standarts 612 - 1978, termins Nr. 6.7. (o) Uzskata, ka vad ītāja un, attiec īgā gadījumā, apkalpes locek ļa svars ir 75 kg 
(68 kg cilv ēka svars un 7 kg bag āžas svars saska ņā ar ISO standartu 
2416 : 1992), degvielas tvertne ir piepild ī
ta līdz 90 %, un citas sist ēmas, kurās 
ir šķidrumi (iz ņemot tās, kurās lieto ūdeni) – attiec īgi līdz 100 % no ražot āja 
norādītā tilpuma. 
(y) Piekab ēm vai puspiekab ēm, kuras rada lielu vertik ālu slodzi uz sakabes ier īci 
vai seglier īci, šo slodzi, izdal ītu ar gravit ācijas standartpa ātrinājumu, iek ļauj 
maksimālajā tehniski pie ļaujamā masā. 
(z) Virs dzin ēja nodalījuma novietota kab īne ir konfigur ācija, kurā vairāk kā puse 
no dzinēja garuma ir novietota uz aizmuguri no v ējstikla pamatnes vist ālāk uz 
priekšu izvirz ītā punkta un st ūres rata rumba atrodas transportl īdzekļa garuma 
priekšējā ceturtdaļā. 
 
L 373/144 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
1. PIELIKUMS  
ANO/EEK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA DOKUMENT ĀCIJA 
1. daļa 
Informācijas dokumentu paraugi  
2. papildin ājums  
 
INFORM ĀCIJAS DOKUMENTA PARAUGS 
atbilstīgi Noteikumiem Nr. 107 par M 2 un M 3 kategorijas transportl īdzekļu virsbūves vispārīgās 
konstrukcijas tipa apstiprin ājumu 
 
Turpmāk norādītās ziņas attiecīgā gadījumā iesniedz tr īs eksempl āros kopā ar satu ra r ādītāju. 
Visus rasējumus iesniedz attiec īgā mērogā un pietiekami detaliz ēti, A4 form ātā vai A4 form āta 
mapē. Ja ir fotoatt ēli, tiem jābūt pietiekami detaliz ētiem. 
 
Ja sistēmas, deta ļas vai atseviš ķas tehniskas vien ības tiek vad ītas elektroniski, j āsniedz 
informācija par to darb ību. 
1. VISP ĀRĪGA INFORM ĀCIJA 
1.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): 
1.2. Tips: 1.3. Tipa identifik ācijas līdzekļi, ja uz transportl īdzekļa ir marķējums (b): 
1.3.1. Virsb ūve/ viss transportl īdzeklis: 
1.3.2. Š ā marķējuma atrašan ās vieta: 
1.3.3. Virsb ūve/ viss transportl īdzeklis: 
1.4. Deta ļām un atseviš ķām tehnisk ām vienībām — ANO/EEK tipa apstiprin ājuma 
marķējuma stiprin ājuma vieta un veids: 
1.5. Mont āžas rūpnīcas(-u) adrese(-s): 
2. TRANSPORTL ĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISP ĀRĪGS 
RAKSTUROJUMS 
2.1. Transportl īdzekļa parauga fotoatt ēli un/vai ras ējumi: 
2.2. Visa transportl īdzekļa rasējums mērogā: 
2.3. Asu un rite ņu skaits: 
2.4. Šasija (ja ir) (kopskata ras
ējums): 
2.5. Garensij ām izmantotais materi āls (d): 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/145 
 2.6. Dzin ēja novietojums un konfigur ācija: 
2.7. Vad ītāja kabīne (novietota virs dzin ēja nodalījuma vai aiz dzin ēja nodalījuma) 
(z): 
2.8. Vad ības ierīču novietojums: 
3. MASA UN IZM ĒRI (e) (kg un mm) (attiec īgā gadījumā sniedz nor ādi uz 
rasējumu) 
3.1. Garenb āze (pie pilnas slodzes) (f): 
3.2. Transportl īdzekļa izmēru diapazons (kopum ā): 
3.2.1. Virsb ūvei, kas apstiprin āta bez šasijas: 
3.2.1.1. Garums (j): 3.2.1.2. Platums (k): 3.2.1.3. Augstums (darba k ārtībā esošam transportl īdzeklim) (l) (balstiek ārtai ar 
regulējamu augstumu nor āda parasto st āvokli, kādā tā tiek ekspluat ēta): 
4. VIRSB ŪVE 
4.1. Virsb ūves tips: vienst āva / divstāvu / posmaina / ar zemo gr īdu 1
/ 
4.2. Izmantotie materi āli un izgatavošanas metodes: 
5. ĪPAŠI NOTEIKUMI TRANSPORTL ĪDZEKĻIEM, KURUS LIETO 
PASAŽIERU P ĀRVADĀŠANAI UN KUROS PA PILDUS AUTOVAD ĪTĀJA 
SĒDVIETAI IR VAIR ĀK NEKĀ ASTOŅAS SĒDVIETAS 
5.1. Transportl īdzekļa klase (I klase, II klase, III klase, A klase, B klase): 
5.1.1. Šasijas tipi, ja var pier īkot virsbūvi, kam pieš ķirts tipa apstiprin ājums (ražot ājs (-
i) un transportl īdzekļa (-u) tipi): 
5.2. Pasažieriem paredz ētais laukums (m2): 
5.2.1. Kop ā (So): 
5.2.1.1. Augšst āvā (Soa): 1/ 
5.2.1.2. Apakšst āvā (Sob): 1/ 
5.2.2. St āvošiem pasažieriem (S 1): 
5.3. Pasažieru skaits (s ēdvietas un st āvvietas): 
5.3.1. Kop ā (N): 
5.3.2. Augšst āvā (N a): 1/ 
L 373/146 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 5.3.3. Apakšst āvā (N b): 1/ 
5.4. Pasažieru s ēdvietu skaits: 
5.4.1. Kop ā (A): 
5.4.2. Augšst āvā (A a): 1/ 
5.4.3. Apakšst āvā (A b): 1/ 
5.5. Pasažieru durvju skaits: 5.6. Av ārijas izeju skaits (durvis, logi, av ārijas lūkas, savienot ājkāpnes un 
puskāpnes): 
5.6.1. Kop ā: 
5.6.2. Augšst āvā: 1
/ 
5.6.3. Apakšst āvā: 1/ 
5.7. Bag āžas nodalījumu tilpums (m3):  
5.8. Vieta uz jumta bag āžas pārvadāšanai (m2): 
5.9. Tehniskas ier īces, ar kur ām atvieglo piek ļūšanu transportl īdzekļiem (piem ēram, 
platforma, pacelšanas platforma, nolaišanas sist ēma), ja uzst ādītas:  
5.10. VIRSB ŪVES AUGŠ ĒJĀS DAĻAS STPR ĪBA 
5.10.1. Noteikumu Nr. 66 tipa apstiprin ājuma numurs, ja tas ir pieejams: 
5.10.2. Virsb ūves augšējām daļām, kas vēl nav apstiprin ātas: 
5.10.2.1. S īks transportl īdzekļa tipa virsb ūves augšējās daļas apraksts, nor ādot tās izmērus, 
konfigurāciju un materi ālus, kā arī stiprinājuma veidu pie šasijas: 
5.10.2.2. To transportl īdzekļa un tā salona da ļu rasējumi, kuras ietekm ē virsbūves 
augšējās daļas stiprību vai pārējo platību: 
5.10.2.3. Smaguma centra atrašan ās vieta transportl īdzeklim darba k ārtībā garenvirzien ā, 
šķērsvirzienā un vertikālā virzienā: 
5.10.2.4. Maksim ālais attālums starp pasažieru papildu s ēdekļu viduslīnijām: 
5.11. Šo noteikumu punkti, kas j āizpilda un j āpierāda attiecībā uz šo atseviš ķo 
tehnisko vien ību: 
_________________ _____________ 
Paskaidrojumi: skat īt 1. papildin ājumu. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/147 
 1. PIELIKUMS  
ANO/EEK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA DOKUMENT ĀCIJA 
1. daļa 
Informācijas dokumentu paraugi  
3. papildin ājums  
INFORM ĀCIJAS DOKUMENTA PARAUGS 
atbilstīgi Noteikumiem Nr. 107 par M 2 un M 3 kategorijas transportl īdzekļu vispārīgās 
konstrukcijas tipa apstiprin ājumu, ja virsb ūvei tipa apstiprin ājums piešķirts jau iepriekš k ā 
atsevišķai tehniskai vien ībai 
Turpmāk norādītās ziņas attiecīgā gadījumā iesniedz tr īs eksempl āros kopā ar satu ra r ādītāju. 
Visus rasējumus iesniedz attiec īgā mērogā un pietiekami detaliz ēti, A4 form ātā vai A4 form āta 
mapē. Ja ir fotoatt ēli, tiem jābūt pietiekami detaliz ētiem. 
Ja sistēmas, deta ļas vai atseviš ķas tehniskas vien ības tiek vad ītas elektroniski, j āsniedz 
informācija par to darb ību. 
1. VISP ĀRĪGA INFORM ĀCIJA 
1.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): 
1.2. Tips: 1.2.1. Šasija: 1.2.2. Virsb ūve/ viss transportl īdzeklis: 
1.3. Tipa identifik ācijas līdzekļi, ja uz transportl īdzekļa ir marķējums (b): 
1.3.1. Šasija: 1.3.2. Virsb ūve/ viss transportl īdzeklis: 
1.3.3. Š ā marķējuma atrašan ās vieta: 
1.3.3.1. Šasija: 1.3.3.2. Virsb ūve/ viss transportl īdzeklis: 
1.4. Transportl īdzekļa kategorija (c): 
1.5. Ražot āja nosaukums un adrese: 
1.6. Mont āžas rūpnīcas(-u) adrese(-s): 
2. TRANSPORTL ĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISP ĀRĪGS 
RAKSTUROJUMS 
L 373/148 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 2.1. Transportl īdzekļa parauga fotoatt ēli un/vai ras ējumi: 
2.2. Visa transportl īdzekļa rasējums mērogā: 
2.3. Asu un rite ņu skaits: 
2.3.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: 
2.4. Šasija (ja ir) (kopskata ras ējums): 
2.5. Garensij ām izmantotais materi āls (d): 
2.6. Dzin ēja novietojums un konfigur ācija: 
2.7. Vad ības ierīču novietojums: 
2.7.1. Transportl īdzeklis ir apr īkots satiksmei pa labo/kreiso 1 / pusi: 
3. Masa un izm ēri (e) (kg un mm) 
 (vajadz ības gadījumā sniedz nor ādi uz rasējumu) 
3.1. Garenb āze (pie pilnas slodzes) (f): 
3.2. Transportl īdzekļa izmēru diapazons (kopum ā) 
3.2.1. Šasijai ar virsb ūvi 
3.2.1.1. Garums (j): 3.2.1.2. Platums (k): 3.2.1.2.1. Maksim ālais platums: 
3.2.1.3. Augstums (darba k ārtībā esošam transportl īdzeklim) (l) (balstiek ārtai ar 
regulējamu augstumu nor āda parasto st āvokli, kādā tā tiek ekspluat ēta): 
3.3. Darba k ārtībā esoša transportl īdzekļa ar virsb ūvi masa un — velkoš ā 
transportlīdzekļa gadījumā, kas nav M
1 kategorijas transportl īdzeklis, — t ā masa 
kopā ar sakabes ier īci, ja to uzst āda ražotājs, vai arī šasijas masa vai šasijas ar 
kabīni masa bez virsb ūves un/vai sakabes ier īces, ja ražot ājs neaprīko to ar 
virsbūvi un/vai sakabes ier īci (ieskaitot š ķidrumus, instrumentus, rezerves riteni 
un vadītāju un — autobusu un t ūristu autobusu gad ījumā — apkalpes locek ļa 
masu, ja šaj ā transportl īdzeklī ir apkalpes locek ļa sēdvieta): (o) (maksim ālā un 
minimālā katram variantam). 
3.3.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm un — puspiekabes vai piekabes ar centr āli 
novietotu asi gad ījumā — slodze uz savienojuma punktu (maksim ālā un 
minimālā katram variantam): 
3.4. Ražot āja noteikt ā tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa (y) (maksim ālā un 
minimālā): 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/149 
 3.4.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm un — puspiekabes vai piekabes ar centr āli 
novietotu asi gad ījumā — slodze uz savienojuma punktu(maksim ālā un 
minimālā): 
3.5. Tehniski pie ļaujamā maksimālā masa/slodze uz katru asi: 
4. Virsb ūves augšējās daļas stiprība: 
4.1. Noteikumu Nr. 66 tipa apstiprin ājuma numurs, ja tas ir pieejams: 
4.2. Virsb ūves augšējām daļām, kas vēl nav apstiprin ātas: 
4.2.1. S īks transportl īdzekļa tipa virsb ūves augšējās daļas apraksts, nor ādot tās izmērus, 
konfigurāciju un materi ālus, kā arī stiprinājuma veidu pie šasijas: 
4.2.2. To transportl īdzekļa un tā salona da ļu rasējumi, kuras ietekm ē virsbūves 
augšējās daļas stiprību vai pārējo platību: 
4.3. Smaguma centra atrašan ās vieta transportl īdzeklim darba k ārtībā garenvirzien ā, 
šķērsvirzienā un vertikālā virzienā: 
4.4. Maksim ālais attālums starp pasažieru papildu s ēdekļu viduslīnijām: 
_________________ ___________ 
Paskaidrojumi: skat īt 1. papildin ājumu. 
L 373/150 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 1. pielikums, 2. da ļa, 1. papildin ājums  
 
PAZIŅOJUMS 
(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm)) 
  
Izsniegusi (iest ādes nosaukums) 
.......................................  
.........................................  
        Paziņojums par 
 - tipa apstiprin ājumu 2
/ 
- tipa apstiprin ājuma attiecin ājumu uz citu tipu 2 / 
- tipa apstiprin ājuma noraid īšanu 2/  
- tipa apstiprin ājuma anul ēšanu 2 / 
 transportlīdzekļa/detaļas/atsevišķas tehniskas vien ības 2/
 tipam, iev ērojot Noteikumus Nr. 107. 
 Tipa apstiprin ājuma numurs: 
 Attiecinājuma uz citu tipu iemesls: 
 I IEDAĻA 
 
1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): 
2. Tips: 3. Tipa identifik ācijas l īdzekļi, ja mar ķējums atrodas uz 
transportlīdzekļa/detaļas/atseviš ķas tehniskas vien ības 2
/, 3/ 
3.1. Š ā marķējuma atrašan ās vieta: 
4. Transportl īdzekļa kategorija 2 /, 4/: 
5. Ražotāja nosaukums un adrese: 
6. Attiec ībā uz detaļām un atseviš ķām tehnisk ām vienībām — tipa apstiprin ājuma 
marķējuma stiprin ājuma vieta un veids: 
7 Mont āžas rūpnīcas(-u) adrese(-s): 
II IEDAĻA 
 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/151 
 1. Vajadz ības gadījumā papildu inform ācija: skatīt papildpielikumu 
2. Par testu veikšanu atbild īgais tehniskais dienests: 
3. Testa zi ņojuma datums: 
4. Testa zi ņojuma numurs: 
5. Piez īmes (ja tādas ir): skat īt papildpielikumu 
6. Vieta: 
7. Datums: 
8. Paraksts: 9. Apstiprin āšanas iest ādei iesniegt ās informācijas paketes, ko var sa ņemt pēc 
pieprasījuma, satura r ādītājs ir pievienots. 
 
Papildpielikums tipa apstiprin ājuma sertifik ātam Nr. ... 
attiecībā uz transportl īdzekļa tipa apstiprin ājumu, ievērojot Noteikumus Nr. 107 
 1. Papildu inform ācija 
 
1.1. Transportl īdzekļa kategorija (M
2, M 3): 2/ 
 1.2. Virsb ūves koncepcija: (vienst āva/divstāvu, posmains, ar zemu gr īdu 2
/) 
 1.3. Transportl īdzekļa tehniski pie ļaujamā maksimālā masa (kg): 
 
1.4. Kop ējais garums: . . . mm 
 1.5. Kop ējais platums: . . . mm 
 
1.6. Kop ējais augstums: . . . mm 
 1.7. Pasažieru skaits (s ēdvietas un st āvvietas): 
 1.7.1. Kop ā (N): 
 
1.7.2. Augšst āvā (N
a) 2/ 
 1.7.3. Apakšst āvā (N
b) 2/ 
 1.7.4. Pasažieru s ēdvietu skaits: 
 
1.7.4.1. Kop ā (A): 
 1.7.4.2. Augšst āvā (A
a) 2/ 
 
1.7.4.3. Apakšst āvā (A b) 2/: 
L 373/152 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
1.8. Bag āžas nodalījumu tilpums (m3): 
 1.9. Vieta uz jumta bag āžas pārvadāšanai (m
2): 
 1.10. Tehniskas ier īces, ar kur ām atvieglo piek ļūšanu transportl īdzekļiem (platforma, 
pacelšanas platforma, nolaišanas sist ēma): 
 1.11. Smaguma centra atrašan ās vieta transportl īdzeklim ar kravu garenvirzien ā, 
šķērsvirzienā un vertikālā virzienā: 
 
1.12. Virsb ūves augšējās daļas stiprība: 
 1.12.1.  Tipa apstiprin ājuma numurs, ja tas ir pras īts: 
 1.13.  Apstiprin ājums pieš ķirts saskaņā ar 11. pielikuma 7.6.3. 1. (A) punktu / 7.6.3.1. 
(B) punktu 2
/ 
 2. Piezīmes: 
___________ 
  _______________ 1
/ Tās valsts kods, kura apstiprin ājumu pieš ķīrusi/attiecin ājusi uz citu 
tipu/noraid ījusi/anulējusi (skatīt apstiprin ājuma pras ības šajos noteikumos). 
2/ Lieko sv ītrot. 
3/ Ja tipa identifik ācijas līdzekļi satur rakstu z īmes, kas nav transportl īdzekļa, detaļu vai 
atsevišķu tehnisku vien ību veidu aprakstos, kuri iek ļauti šajā tipa apstiprin ājuma 
sertifikātā, tad šādas rakstu z īmes dokument ā attēlo ar simbolu „?” (piem ēram, 
ABC??123??). 
4/ Kā definēts Konsolid ētajā rezolūcijā par transportl īdzekļu konstrukciju (R.E.3). 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/153 
  
1. PIELIKUMS  
2. daļa 
2. papildin ājums  
 
(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm)) 
 
PAZIŅOJUMS 
 
 
 
Izsniegusi (iest ādes nosaukums): 
.............................................................. ……………………………………….. ………………………………………..  Paziņojums par 
 – tipa apstiprin ājumu 2
/ 
– tipa apstiprin ājuma attiecin ājumu uz citu tipu 2 / 
– tipa apstiprin ājuma noraid īšanu 2 / 
– tipa apstiprin ājuma anul ēšanu 2 / 
 transportlīdzekļa/detaļas/atsevišķas tehniskas vien ības tipam 2/
, ievērojot Noteikumus Nr. 107. 
Tipa apstiprin ājuma numurs: 
Attiecinājuma uz citu tipu iemesls: 
 I IEDAĻA 
 1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): 
 2. Tips:  3. Tipa identifik ācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz 
transportlīdzekļa/detaļas/atseviš ķas tehniskas vien ības 2
/, 3/ 
 3.1. Š ā marķējuma atrašan ās vieta: 
 4. Transportl īdzekļa kategorija 2
/, 4/ 
 5. Ražot āja nosaukums un adrese: 
 
L 373/154 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 6. Deta ļām un atseviš ķām tehnisk ām vienībām – EKK apstiprin ājuma mar ķējuma 
stiprinājuma vieta un veids: 
 7. Mont āžas rūpnīcas(-u) adrese(-s): 
  II IEDAĻA 
 
1. Vajadz ības gadījumā papildu inform ācija: skatīt papildpielikumu 
2. Par testu veikšanu atbild īgais tehniskais dienests: 
3. Testa zi ņojuma datums: 
4. Testa zi ņojuma numurs: 
5. Piez īmes (ja tādas ir): skat īt papildpielikumu 
6. Vieta: 7. Datums: 8. Paraksts: 9. Apstiprin āšanas iest ādei iesniegt ās informācijas paketes, ko var sa ņemt pēc 
pieprasījuma, satura r ādītājs ir pievienots.  
 
Papildpielikums tipa apstiprin ājuma sertifik ātam Nr. ... 
attiecībā uz transportl īdzekļa virsbūves kā atsevišķas tehniskas vien ī
bas tipa apstiprin ājumu, 
ievērojot Noteikumus Nr. 107 
 1. Papildu inform ācija 
 1.1. Transportl īdzekļa, kuram var uzst ādīt virsbūvi, kategorija (M2, M3): 2
/ 
 1.2. Virsb ūves koncepcija (vienst āva/divstāvu, posmaina, ar zemu gr īdu): 2
/ 
 1.3. Šasijas, kurai var uzst ādīt virsbūvi, tips(-i): 
 1.4. Pasažieru (s ēdvietu un st āvvietu) skaits: 
 1.4.1. Kop ā (N): 
 1.4.2. Augšst āvā (N
a): 2/ 
 1.4.3. Apakšst āvā (N
b): 2/ 
 1.4.4. Pasažieru s ēdvietu skaits: 
 1.4.4.1. Kop ā (A): 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/155 
  
1.4.4.2. Augšst āvā (A a): 2/ 
 1.4.4.3. Apakšst āvā (A
b): 2/ 
 1.5. Bag āžas nodalījumu tilpums (m
3): 
 1.6. Vieta uz jumta bag āžas pārvadāšanai (m
2): 
 
1.7. Tehniskas iek ārtas, ar kur ām atvieglo iek ļūšanu transportl īdzeklī (platforma, 
paceļama platforma, nolaišanas sist ēma):  
 1.8. Virsb ūves augšējās daļas stiprība 
 1.8.1. Tipa apstiprin ājuma numurs, ja tas ir pras īts: 
 2. Piez īmes: 
 3. Noteikumi, kuri ir izpild īti un pierādīti attiecībā uz šo atseviš ķo tehnisko vien ību:  
 
________ 
 
L 373/156 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
1. pielikums, 2. da ļa, 3. papildin ājums  
 
(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm)) 
 
PAZIŅOJUMS 
 
 
 
Izsniegusi (iest ādes nosaukums):  
.............................................................. ……………………………………….. ………………………………………..  Paziņojums par 
 – tipa apstiprin ājumu 2
/ 
– tipa apstiprin ājuma attiecin ājumu uz citu tipu 2 / 
– tipa apstiprin ājuma noraid īšanu 2/  
– tipa apstiprin ājuma anul ēšanu 2 / 
 transportlīdzekļa/detaļas/atsevišķas tehniskas vien ības 2/
 tipam, iev ērojot Noteikumus Nr. 107. 
 Tipa apstiprin ājuma numurs: 
Attiecinājuma uz citu tipu iemesls: 
  I IEDAĻA 
 1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): 
 2. Tips:  3. Tipa identifik ācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz 
transportlīdzekļa/detaļas/atseviš ķas tehniskas vien ības 2
/, 3/ 
 3.1. Š ā marķējuma atrašan ās vieta: 
 4. Transportl īdzekļa kategorija 2
/, 4/ 
 5. Ražot āja nosaukums un adrese: 
 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/157 
 6. Deta ļām un atseviš ķām tehnisk ām vienībām – apstiprin ājuma mar ķējuma 
stiprinājuma vieta un veids: 
 7. Mont āžas rūpnīcas(-u) adrese(-s): 
  II IEDAĻA 
 
1. Vajadz ības gadījumā papildu inform ācija: skatīt papildpielikumu 
 2. Par testu veikšanu atbild īgais tehniskais dienests: 
 3. Testa zi ņojuma datums: 
 4. Testa zi ņojuma numurs: 
 5. Piez īmes (ja tādas ir): skat īt papildpielikumu 
 6. Vieta:  7. Datums:  8. Paraksts:  9. Apstiprin āšanas iest ādei iesniegt ās informācijas paketes, ko var sa ņemt pēc 
pieprasījuma, satura r ādītājs ir pievienots. 
 Papildpielikums tipa apstiprin ājuma sertifik ātam Nr. ... 
attiecībā uz transportl īdzekļa, kas aprīkots ar virsb ūvi, kura jau apstiprin āta kā atseviš
ķa 
tehniska vien ība, tipa apstiprin ājumu, 
ievērojot Noteikumus Nr. 107 
 1. Papildu inform ācija 
 1.1. Transportl īdzekļa kategorija (M
2, M 3): 2/ 
 1.2. Maksim ālā tehniski pie ļaujamā masa (kg): 
 1.3. Piekrauta transportl īdzekļa smaguma centrs garenisk ā, šķērseniskā un vertik ālā 
virzienā: 
 1.4. Virsb ūves augšējās daļas stiprība 
 1.4.1.  Tipa apstiprin ājuma numurs, ja tas ir pras īts: 
 1.5. Apstiprinājums tika pieš ķirts saska ņā ar 11. pielikuma 7.6.3.1. punktu (A)/ 
7.6.3.1. punktu (B) 2
/ 
 2. Piez īmes: 
 
___________ 
L 373/158 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
       
 
        
_______________ 1
/ Tās valsts paz īšanas numurs, kura ir pieš ķīrusi/attiecin ājusi uz citu 
tipu/noraid ījusi/anulējusi apstiprin ājumu (skat īt apstiprin āšanas pras ību noteikumos).   
2/ Lieko sv ītrot. 
3/ Ja tipa identifik ācijas līdzekļi satur rakstu z īmes, kas nav transportl īdzekļa, detaļas vai 
atsevišķas tehniskas vien ības tipu aprakstos, kuri iek ļauti šajā tipa apstiprin ājuma 
sertifikātā, tad šādas rakstu z īmes dokument ā attēlo ar simbolu: "?" (piem ēram, 
ABC??123??). 
4/ Kā definēts Konsolid ētajā rezolūcijā (R.E.3). 
 
   
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/159 
 2. pielikums  
 
Apstiprinājuma marķējumu izvietojums 
  
A paraugs
 
 
(Skatīt šo noteikumu 4.4. punktu) 
 
 
Iepriekš atspogu ļotais apstiprin ājuma mar ķējums, kas piestiprin āts transportl īdzeklim, nor āda, 
ka saskaņā ar Noteikumiem Nr. 107 attiec īgais transportl īdzekļa tips, iev ērojot tā konstrukcijas 
pazīmes, ir apstiprin āts Nīderlandē (E 4) kā III klases transportl īdzeklis ar apstiprin ājuma 
numuru 012439. Apstiprin ājuma numurs nor āda, ka apstiprin ājums pieš ķirts saska ņā ar 
Noteikumu Nr. 107, kas groz īti ar 01. groz ījumu sēriju, prasībām.  
 
B paraugs  
 
(Skatīt šo noteikumu 4.5. punktu) 
 
Iepriekš atspogu ļotais apstiprin ājuma mar ķējums, kas piestiprin āts transportl īdzeklim, nor āda, 
ka transportl īdzeklis ir apstiprin āts Nīderlandē (E 4) saska ņā ar Noteikumiem Nr. 107 un 
Nr. 43* /. Apstiprin ājuma numura pirmie divi cipari nor āda, ka attiec īgo apstiprin ājumu 
izsniegšanas laik ā Noteikumos Nr. 107 bija ietverta 01. groz ījumu sērija un Noteikumi Nr. 43 
bija sākotnējā formā.  
___________ *
/ Šis numurs nor ādīts tikai kā piemērs.   
 
  
  
 
C paraugs
  
01
a=8m mm i n
01010101
a=8m mm i n .
L 373/160 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
 (Skatīt šo noteikumu 4.4.3. punktu) 
  
Iepriekš atspogu ļotais apstiprin ājuma mar ķējums, kas piestiprin āts transportl īdzekļa virsbūvei, 
norāda, ka saska ņā ar Noteikumiem Nr. 107 attiec īgais virsb ūves tips, iev ērojot tā konstrukcijas 
pazīmes, ir atseviš ķi apstiprin āts Nīderlandē (E 4) III. klas ē kā atsevišķa virsbūve (burts S) ar 
apstiprinājuma numuru 012439. Apstiprin ājuma numurs nor āda, ka apstiprin ājums pieš ķirts 
saskaņā ar Noteikumu Nr. 107, kas groz īti ar 01. groz ījumu sēriju, prasībām.  
  
__________ 
a=8m mm i nR S01
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/161 
 3. PIELIKUMS  
 
PRASĪBAS, KAS J ĀIEVĒRO ATTIEC ĪBĀ UZ VISIEM TRANSPORTL ĪDZEKĻIEM 
 
1.–6. (Rezerv ēts) 
7. PRAS ĪBAS  
7.1 Visp ārīgi norādījumi 
7.1.1. Iz ņemot gad ījumus, kad nor ādīts citādi, visi m ērījumi ir jāveic tad, kad 
transportl īdzekļa masa atbilst darba k ārtībā esoša transportl īdzekļa masai, 
kad tas st āv uz līdzenas, horizont ālas virsmas un ir norm ālā braukšanas 
stāvoklī. Ja ir piestiprin āta nolaišanas sist ēma, tā ir jānoregulē tā, lai 
transportl īdzeklis atrastos norm ālā braukšanas augstum ā. Ja apstiprina 
virsbūvi kā atsevišķu tehnisku vien ību, virsb ūves stāvokli attiec ībā pret 
līdzeno horizont ālo virsmu nor āda ražotājs. 
7.1.2. Ja šajos noteikumos nosaka virsmas novietojumu horizont ālā stāvoklī vai 
īpašā leņķī transportl īdzeklī, kura masa atbilst darba k ārtībā esoša 
transportl īdzekļa masai, š ī virsma var p ārsniegt min ēto slīpumu vai b ūt 
citādi slīpa transportl īdzeklī ar mehānisku piekari, kuram ir š āda masa, ja 
vien šī prasība ir ievērota tad, kad transportl īdzeklis ir ražot āja noteikt ā 
piekrautā stāvoklī. Ja transportl īdzeklim ir piestiprin āta nolaišanas sist ēma, 
tā netiek darbin āta. 
7.2. Masas un izm ēri 
7.2.1. Transportl īdzekļi atbilst 11. pielikuma pras ībām. 
7.2.2. Pasažieriem pieejam ā platība 
7.2.2.1. Kop ējo pasažieriem pieejamo plat ību S 0 aprēķina tādējādi, ka no 
transportlīdzekļa grīdas kopējās platības tiek at ņemta šāda platība: 
7.2.2.1.1. vad ītāja nodalījuma platība; 
7.2.2.1.2. pak āpienu un durvju plat ība un jebkura t āda cita pak āpiena plat ība, kas ir 
zemāks par 300 mm, un plat ība, ko pārsedz durvis un to meh ānisms, kad t ās 
tiek virinātas; 
7.2.2.1.3. jebkuras citas da ļas platība, ja, mērot no grīdas, vertik ālā atstarpe virs t ās ir 
mazāka par 1350 mm, turkl āt netiek ņemti vērā pieļaujamie izvirz ītie 
elementi, kas min ēti 7.7.8.6.3. un 7.7.8.6.4. punkt ā. A vai B klases 
transportlīdzekļiem šo att ālumu var samazin āt līdz 1200 mm; 
7.2.2.1.4. plat ība jebkur ā transportl īdzekļa vietā, kur pasažieri nevar iek ļūt saskaņā ar 
7.9.4. punkta defin īciju; 
 
L 373/162 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.2.2.1.5. jebkuras da ļas platība, kas ir paredz ēta vienīgi preču un bagāžas pārvadāšanai 
un kura pasažieriem nav pieejama; 
7.2.2.1.6. plat ība, kas nepieciešama netrauc ētam apkalpes darbam; 
7.2.2.1.7. gr īdas platība, ko aiz ņem kāpnes, pusk āpnes, savienot ājkāpnes vai pak āpienu 
virsma. 
7.2.2.2. S 1 platību, kas pieejama st āvošiem pasažieriem, apr ēķina, atņemot no S 0: 
7.2.2.2.1. visu gr īdas daļu platību, kuras sl īpums pārsniedz maksim ālo pieļaujamo 
vērtību, kas noteikta 7.7.6. punkt ā; 
7.2.2.2.2. visu da ļu platību, kas nav pieejama st āvošam pasažierim, kad visas s ēdvietas, 
izņemot nolaižamos s ēdekļus, ir aizņemtas; 
7.2.2.2.3. visu da ļu platību, kurās tīrais augstums virs gr īdas ir maz āks nekā galvenās 
ejas augstums, kas noteikts 7.7.5.1. punkt ā  (turekļus šai ziņā neņem vērā); 
7.2.2.2.4. plat ību uz priekšu no š ķērseniskās vertikālās plaknes, kas iet cauri vad ītāja 
sēdekļa virsmas centram (vist ālākajā pozīcijā); 
7.2.2.2.5. plat ību 300 mm apm ērā visu sēdekļu priekšā, ja vien tie nav nolaižamie 
sēdekļi; sēdekļiem, kas ir novietoti s ānis un atrodas virs rite ņa arkas, min ēto 
attālumu var samazin āt līdz 225 mm. Ja ir jaukts s ēdekļu izkārtojums, 
attiecībā uz jebkuru s ēdekli, ko uzskata par lietošan ā esošu, skat īt 
7.2.2.4. punktu; 
7.2.2.2.6. jebk ādu platību, kas nav izsl ēgta iepriekšmin ētajā 7.2.2.2.1. l īdz 7.2.2.2.5. 
punktā un uz kuras nav iesp ējams novietot 400 mm × 300 mm lielu taisnst ūri; 
7.2.2.2.7. II klases transportl īdzekļiem – plat ību, kurā nav atļauts stāvēt; 
7.2.2.2.8. divst āvu transportl īdzekļiem – jebkuru plat ību augšstāvā; 
7.2.2.2.9. rati ņkrēslu nodalījuma(-u) plat ību, kad uzskata, ka to ir aiz ņēmis ratiņkrēslu 
lietotājs(-i), skat īt 7.2.24. punktu. 
7.2.2.3. Atbilstoši 7.7.8. punkta pras ībām transportl īdzeklī jābūt noteiktam s ēdvietu 
skaitam (P), kas nav nolaižami s ēdekļi. I, II vai A klases transportl īdzeklim 
sēdvietu skaits katr ā stāvā ir vismaz vien āds ar pasažieriem un (vajadz ības 
gadījumā) apkalpei pieejamo gr īdas laukuma kvadr ātmetru skaitu šaj ā stāvā, 
šo skaitli noapa ļojot uz leju l īdz tuvākajam veselajam skaitlim; šo skaitu 
I klases transportl īdzekļiem, izņemot augšst āvā, var samazin āt par 
10 procentiem. 
7.2.2.4. Ja transportl īdzeklī ir mainīgs sēdvietu skaits, nosaka st āvošiem pasažieriem 
pieejamo plat ību (S 1) un vajadz ības gadījumā piemēro 7.2.3. panta 
noteikumus visiem turpm ākajiem nosac ījumiem: 
 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/163 
 7.2.2.4.1. tiek aiz ņemtas visas iesp ējamās sēdvietas, p ēc tam atlikus ī platība stāvošiem 
pasažieriem un, ja paliek p āri vieta, visas rati ņkrēslu vietas; 
7.2.2.4.2. tiek aiz ņemtas visas iesp ējamās stāvvietas, p ēc tam atlikuš ās sēdvietas, kas 
pieejamas s ēdošiem pasažieriem, un, ja paliek p āri vieta, visas rati ņkrēslu 
vietas; 
7.2.2.4.3. tiek aiz ņemtas visas iesp ējamās ratiņkrēslu vietas, p ēc tam atlikus ī platība 
stāvošiem pasažieriem un tad visas atlikuš ās izmantojam ās sēdvietas. 
7.2.3. Transportl īdzekļu marķēšana 
7.2.3.1. Transportl īdzekli skaidri un saskat āmi marķē iekšpusē priekšējo durvju 
tuvumā, izmantojot vismaz 15 mm augs tus burtus vai piktogrammas un 
vismaz 25 mm augstus ciparus, nor ādot 
7.2.3.1.1. attiec īgajā transportl īdzeklī paredzēto maksim ālo sēdvietu skaitu; 
 7.2.3.1.2. vajadz ības gadījumā attiecīgajā transportl īdzeklī paredzēto maksim ālo 
stāvvietu skaitu; 
7.2.3.1.3. vajadz ības gadījumā attiecīgajā transportl īdzeklī paredzēto maksim ālo 
ratiņkrēslu skaitu. 
7.2.3.2. Ja transportl īdzeklis ir konstru ēts tā, lai tajā būtu mainīgs sēdvietu, stāvvietu 
vai ratiņkrē
slu skaits, ko tas var p ārvadāt, vajadzības gadījumā piemēro 
7.2.3.1. punkta pras ības katrai maksim ālajai sēdvietu ietilp ībai un 
atbilstīgajam rati ņkrēslu un stāvvietu skaitam. 
7.2.3.3. Paredz vietu vad ītāja zonā, kuru vad ītājs var skaidri saskat īt, lai, izmantojot 
vismaz 10 mm augstus burtus vai piktogrammas un vismaz 12 mm augstus ciparus, nor ādītu 
7.2.3.3.1. bag āžas masu, ko transportl īdzeklis var p ārvadāt, kad taj ā ir maksim ālais 
pasažieru un apkalpes locek ļu skaits, lai transportl īdzeklis nep ārsniegtu 
maksimālo tehniski pie ļaujamo masu vai pie ļaujamo masu uz katru asi.  
Šajā masā iekļauj bagāžas masu: 
7.2.3.3.1.1. bag āžas nodalījumos (B masa, 11. pielikuma 7.4.3.3.1. punkts); 
7.2.3.3.1.2. uz jumta, ja uz t ā ir paredz ēta vieta bag āžai (BX masa, 11. pielikuma 
7.4.3.3.1. punkts). 
7.3. Virsb ūves augš
ējās daļas stiprība 
7.3.1. Visiem vienst āva II un III klases transportl īdzekļiem ir jābūt ar virsb ūvēm, 
kuras atbilst 5. pielikum ā paredzētajām prasībām.   
 7.4. Stabilit ātes tests
 
L 373/164 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.4.1. Transportl īdzekļa stabilitātei jābūt tādai, lai netiktu p ārsniegts punkts, kad 
transportlīdzeklis var apg āzties, ja virsmu, uz kuras atrodas transportl īdzeklis, 
pārmaiņus paceļ 28 grādu leņķī uz abām pusēm no horizont āles. 
7.4.2. Lai veiktu šo p ārbaudi, transportl īdzeklim j ābūt ar darba k ārtībā esoša 
transportlīdzekļa masu atbilst īgi šo noteikumu 2.18. punkta pras ībām, turklāt 
7.4.2.1. uz katra pasažieru s ēdekļa novieto kravas, kas atbilst Q (k ā definēts 
11. pielikuma 7.4.3.3.1. punkt ā).  Ja transportl īdzeklis ir paredz ēts stāvošiem 
pasažieriem vai apkalpes loceklim, kas nes ēž, kravas Q jeb tai atbilstošo 
75 kg gravit ācijas centru vienlaidus izk ārto attiecīgi pa stāvošiem pasažieriem 
vai apkalpei paredz ēto zonu 875 mm augstum ā. Ja transportl īdzeklis ir 
aprīkots kravas p ārvadājumiem uz jumta, pie jumt a piestiprina vienlaidus 
izkārtotu masu (BX) vai vismaz t ādu masu, par kuru ražot ājs ir pazi ņojis 
saskaņā ar 11. pielikuma 7.4.3.3.1. punkta pras ībām un kura atbilst š ādai 
bagāžai.  Citos bag āžas nodalījumos bag āžu neievieto. 
7.4.2.2. Ja transportl īdzeklī ir mainīga sēdvietu un st āvvietu ietilp ība vai tas ir 
konstruēts tā, lai tajā varētu pārvadāt vienu vai vair ākus ratiņkrēslus, 
attiecībā uz jebkuru pasažieru nodal ījuma plat ību, kurā notiek šādas skaita 
pārmaiņas, 7.4.2.1. punkt ā noteiktajai kravai ir j ābūt lielākai par: 
 a) s ēdvietās esošo pasažieru, kuri var aiz ņemt šo plat ību, masu, ieskaitot 
jebkādu demont ējamo sēdvietu masu, vai 
 b) st āvošo pasažieru, kuri var aiz ņemt šo plat ību, masu, vai 
 c) rati ņkrēslu un lietot āju, kas var aiz ņemt šo plat ību, masu, uz katru 
attiecīgi novietojot 250 kg masu, kas atrodas 500 mm augstum ā no grīdas 
katrā ratiņkrēslu vietas centr ā, vai 
 d) s ēdvietās, stāvvietās un ratiņkrēslos esošo pasažieru masu un jebk ādu to 
iepriekšmin ēto pasažieru masas kombin āciju, kuri var aiz ņemt šo plat ību. 
7.4.3. Jebkura balsta augstums, ko lieto, lai ne ļautu transportl īdzekļa ritenim sl īdēt 
sānis no stabilit ātes pārbaudes platformas, ir ne augst āks kā divas trešda ļas no 
attāluma starp virsmu, uz kuras transportl īdzeklis stāv, pirms tā tiek sašķiebta, 
un tā riteņa malu, kas ir vistuv āk minētajai virsmai, kad transportl īdzekli 
piekrauj saska ņā ar 7.4.2. punkta pras ībām. 
7.4.4. P ārbaudes laik ā neviena no transportl īdzekļa daļām, kurām nav paredz ēts 
saskarties atbilstoši lietošanas nosac ījumiem, nedr īkst saskarties, t āpat 
neviena da ļa nedrīkst tikt boj āta vai piestiprin āta citur.  
7.4.5. Var lietot ar ī alternatīvu aprēķinu metodi, lai par ādītu, ka transportl īdzeklis 
7.4.1. un 7.4.2. punkt ā minētajos apst ākļos neapg āzīsies. Šādos aprēķinos 
ņem vērā šādus parametrus: 
7.4.5.1. masas un izm ērus; 
7.4.5.2. gravit ācijas centra augstumu; 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/165 
 7.4.5.3. atsperu elast īgumu; 
7.4.5.4. riepu vertik ālā un horizont ālā elastīguma rādītājus; 
7.4.5.5. pneimatisko atsperu gaisa sp iediena kontroles raksturlielumus; 
7.4.5.6. momentu centru poz īciju; 
7.4.5.7. virsb ūves vērpes pretest ību. 
 Apr ēķina metode ir aprakst īta šā pielikuma 1. papildin ājumā. 
7.5. Aizsardz ība no ugunsgr ēka draudiem  
7.5.1. Dzin ēja nodalījums  
7.5.1.1. Dzin ēja nodalījumā nedrīkst lietot nek ādu ugunsnedrošu ska ņas izolācijas 
materiālu, kā arī materiālu, kas var pies ūkties ar degvielu, sm ēreļļu vai kādu 
citu degošu vielu, iz ņemot gad ījumus, kad š ādu materi ālu apsedz ar 
ūdensnecaurlaid īgu loksni. 
7.5.1.2. Ir j āveic droš ības pasākumi, attiec īgi izplānojot dzin ēja nodal ījuma 
izkārtojumu vai nodrošinot noteces atveres, lai izvair ītos, ciktāl tas ir 
iespējams, no degvielas, sm ēreļļas vai jebk ādas citas degošas vielas 
uzkrāšanās jebkurā dzinēja nodalījuma vietā. 
7.5.1.3. Ievieto karstumiztur īgu starpsienu starp dzin ēja nodalījumu vai jebkuru citu 
karstuma avotu (piem ēram, ierīci, kuras uzdevums ir absorb ēt brīvo enerģiju, 
transportlīdzeklim braucot pa garu nog āzi, piemēram, palēninātāju, vai ier īci, 
kas silda virsb ūves iekšpusi, tom ēr neskaitot ier īces, kas darbojas uz karsta 
ūdens cirkul ācijas pamata) un p ārējo transportl īdzekļa daļu. Visiem 
stiprinājumiem, bl īvēm utt., ko lieto saist ībā a r  š o  n o d a l ījumu, ir j ābūt 
ugunsdroš ām. 
7.5.1.4. Pasažieru nodal ījumā var nodrošin āt sildierīci, izņemot ar karstu ūdeni 
darbināmu sildier īci, ja vien t ā ir izolēta ar attiec īgu pret ier īces radīto 
temperatūru izturīgu materi ālu, ja tā nerada toksiskus d ūmus un ir novietota 
tā, ka pasažieri nevar saskarties ar t ās karsto virsmu. 
7.5.2. Elektrisk ās iekārtas un apar āti 
7.5.2.1. Visiem kabe ļiem jābūt labi izolētiem, un visiem kabe ļiem un elektroier īcēm ir 
jābūt izturīgām pret temperat ūras un mitruma apst ākļiem, kas uz t ām 
iedarbojas. Dzin ēja nodalījumā īpaša uzman ība jāpievērš dzinēja spējai izturēt 
vides temperat ūru un visu pies ārņojošo vielu iesp ējamo iedarb ību. 
7.5.2.2. Nevienu kabeli, ko lieto elektroinstal ācijās, nedrīkst pārslogot ar str āvu, kas ir 
lielāka par šim kabelim pie ļaujamo, ņemot vērā tā uzstādīšanas veidu un 
maksimālo apkārtējo temperat ūru. 
7.5.2.3. Katrai elektroinstal ācijai, kas baro k ādu aprīkojuma vien ību un nav starteris, 
strāvas slēguma sast āvdaļa (piespiedu aizdedze), kv ēlsveces, dzin ēja 
apturēšanas ierīce, uzlādes ķēde un akumulatora sazem ējums, ir drošin ātājs 
L 373/166 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 vai ķēdes atdalītājs.  Tās tomēr var aizsarg āt ar kopīgu drošinātāju vai kop īgu 
ķēdes atdalītāju, ja vien to kalibrs nep ārsniedz 16A. 
7.5.2.4. Visus kabe ļus ir labi j āaizsargā un jānovieto droš ā pozīcijā tā, lai tos nevar ētu 
sabojāt griežot vai noberžot. 
7.5.2.5. Ja vien ā vai vairākās transportl īdzekļa elektroinstal ācijās voltāža pārsniedz 
100 voltus (vid ējā ģeometrisk ā vērtība), katr ā strāvas padeves punkt ā 
pievieno nesazem ētu, ar roku darbin āmu izolācijas slēdzi, ar kuru var atvienot 
visas šīs instalācijas no galven ās strāvas padeves, to novietojot 
transportlīdzekļa iekšienē tādā vietā, ko vadītājs var viegli aizsniegt, ta ču 
neviens šāds izolācijas slēdzis nedrīkst atslēgt nevienu elektroinstal āciju, kas 
nodrošina oblig āto ārējo transportl īdzekļa apgaismojumu. Šis punkts 
neattiecas ne uz augstsprieguma str āvas slēgumiem, ne uz autonom ām 
instalācijām kādā transportl īdzekļa aprīkojuma vien ībā. 
7.5.2.6. Visus elektriskos kabe ļus izvieto t ā, lai tie nevar ētu saskarties ar k ādu 
degvielas š ļūteni vai k ādu izplūdes gāzu sistēmas sastāvdaļu, vai tikt 
pārkarsēti, izņemot gad ījumus, kad ir nodrošin āts piemērots īpašs izolācijas 
materiāls un aizsargmateri āls, piemēram, elektromagn ētiskam izpl ūdes gāzu 
ventilim. 
7.5.3. Akumulatori  
7.5.3.1. Visiem akumulatoriem j ābūt labi nostiprin ātiem un viegli sasniedzamiem. 
7.5.3.2. Akumul atora nodal ījumu noš ķir no pasažieru nodal ījuma un vad ītāja 
nodalījuma, un tam ventil āciju nodrošina gaiss no ārpuses. 
7.5.3.3. Akumulatoru gali ir j āaizsargā pret īssavienojuma risku. 
7.5.4. Ugunsdz ēšamie apar āti un pirm ās palīdzības aprīkojums  
7.5.4.1. J āparedz vieta vienam vai vair ākiem ugunsdz ēšamajiem apar ātiem, no kuriem 
vienam ir j āatrodas pie vad ītāja sēdekļa.  A vai B klases transportl īdzekļos šai 
vietai ir jābūt vismaz 8 dm3, bet I, II vai III klases transportl īdzekļos – vismaz 
15 dm3. 
7.5.4.2. J āparedz vieta vienai vai vair ākām pirmās palīdzības aptieci ņām.  Šai vietai ir 
jābūt vismaz 7 dm3 ar minim ālo izmēru vismaz 80 mm. 
7.5.4.3. Ugunsdz ēšamos apar ātus un aptieci ņas var aizsarg āt pret zādzību vai 
sabojāšanu (piem ēram, ar atsl ēgu salonā vai aiz sasitama stikla), ja vien šo 
priekšmetu atrašan ās vietas ir skaidri atz īmētas un ir nodrošin āti līdzekļi, ar 
kuriem av ārijas gadījumā tos var viegli iz ņemt no min ētajām vietām. 
7.5.5. Materi āli 
 Nedr īkst lietot degošu materi ālu 100 mm att ālumā no izplūdes gāzu sistēmas 
vai jebkurus citus b ūtiskus karstuma avotus, iz ņemot gad ījumus, kad 
materiāls ir pietiekami izol ēts.  Vajadz ības gadījumā ir jānodrošina izol ācija, 
lai novērstu eļļu vai citu degošu materi ālu saskaršanos ar izpl ūdes gāzu 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/167 
 sistēmu vai jebkuru citu b ūtisku karstuma avotu.  Šai punkt ā par degošu 
materiālu uzskata t ādu materi ālu, kas nav paredz ēts pretestībai tik augst ām 
temperatūrām, kuras iesp ējams novērot minētajā vietā. 
7.6. Izejas  
7.6.1. Izeju skaits  
7.6.1.1. Transportl īdzeklī ir vismaz divas durvis – diva s pasažieru durvis vai vienas 
pasažieru durvis un vienas av ārijas durvis. Minim ālais pasažieru durvju skaits 
ir šāds: 
Pasažieru skaits Pasažieru durvju skaits 
 I UN A KLASE II KLASE III UN 
B KLASE 
9 - 45 1 1 1 
46 - 70 2 1 1 
71 - 100 3 2 1 
> 100 4 3 1 
 
7.6.1.2. Katr ā nekustīgajā posmaina transportl īdzekļa daļā ir jābūt vismaz vien ām 
durvīm, izņemot attiec ībā uz I klases posmaina transportl īdzekļa priekšda ļu, 
kurā ir jābūt divām durvīm. 
7.6.1.3. Saist ībā ar šo pras ību pasažieru durvis, kas ir apr īkotas ar meh ānisku 
kontroles sist ēmu, neuzskata par av ārijas durv īm, izņemot gad ījumus, ja t ās  
nepieciešam ības gadījumā var viegli atv ērt ar rok ām, kad ir iedarbin āta 
7.6.5.1. punkt ā minētā kontrolier īce. 
7.6.1.4. Minim ālajam izeju sk aitam ir jābūt tādam, lai katr ā atsevišķā nodalījumā kopā 
būtu norādītais izeju skaits: 
Pasažieru un apkalpes skaits, kuri var 
izvietoties katr ā nodalījumā Minimālais izeju kopskaits 
1 - 8 2 
9 - 16 3 
17 - 30 4 
31 - 45 5 
46 - 60 6 
61 - 75 7 
L 373/168 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 Pasažieru un apkalpes skaits, kuri var 
izvietoties katr ā nodalījumā Minimālais izeju kopskaits 
76 - 90 8 
91 - 110 9 
111 - 130 10 
>130 11 
 Av ārijas lūkas var ieskait īt tikai kā vienu izeju iepriekšmin ēto avārijas izeju 
skaitā. 
7.6.1.5. Katru nekust īgo posmaina transportl īdzekļa daļu uzskata par atseviš ķu 
transportlīdzekli, lai var ētu noteikt izeju minim ālo skaitu un izvietojumu, 
izņemot 7.6.2.4. punkt u.  Nosakot av ārijas izeju skaitu, tualetes nodal ījumus 
vai virtuves neuzskata par atseviš ķiem nodal ījumiem. Katrai nekust īgajai 
daļai nosaka pasažieru skaitu. 
7.6.1.6. Divviru pasažieru durvis skaita k ā divas durvis, un dubultu vai daudzk ārtīgu 
logu skaita k ā divus avārijas logus. 
7.6.1.7. Ja vad ītāja nodalījumā nav izejas uz pasažieru nodal ījumu pa pasažieru eju, 
kas atbilst vienam no 7.7.5.1.1. punkt ā izklāstītajiem nosac ījumiem, ir 
jāievēro šādi noteikumi. 
7.6.1.7.1. Vad ītāja nodalījumā jābūt divām izejām, kuras nedr īkst būt vienā un tajā pašā 
sānu sienā; ja viena no izej ām ir logs, tam j āatbilst 7.6.3.1. un 7.6.8. punkt ā 
izklāstītajiem noteikumiem par av ārijas logiem. 
7.6.1.7.2. Blakus vad ītājam var atrasties viens vai divi s ēdekļi papildu person ām, šādā 
gadījumā abām 7.6.1.7.1. punkt ā minētajām izejām ir jābūt durvīm. Vadītāja 
durvis var uzskat īt par avārijas durvīm šajos sēdekļos sēdošajām personām, ja 
vien vadītāja sēdeklis, stūres rats, dzin ēja nodalījums, ātrumu pārslēgs, rokas 
bremzes svira utt. nerada p ārāk lielus š ķēršļus. Šādu papildu personu 
vajadzībām lietojam ās avārijas durvis uzskata ar ī par vadītāja avārijas durvīm.  
Nodalījumā, kas aptver vad ītāja nodalījumu, var ievietot, liel ākais, piecus  
papildu sēdekļus, ja vien papildu s ēdekļi un to aiz ņemtā vieta atbilst vis ām šo 
noteikumu pras ībām un vismaz vienas durvis, pa kur ām var iek ļūt pasažieru 
nodalījumā, atbilst 7.6.3. punkta av ārijas durvju pras ībām. 
7.6.1.7.3. Apst ākļos, kas raksturoti 7.6 .1.7.1. un 7.6.1.7.2. punkt ā, vadītāja nodalījuma 
izejas neieskaita k ā vienas no durv īm, kuras pras ītas 7.6.1.1. l īdz 
7.6.1.2. punkt ā, tāpat tās neuzskata par izej ām, kuras pras ītas 7.6.1.4. punkt ā, 
izņemot gad ījumos, kas min ēti 7.6.1.7.1. un 7.6.1.7.2. punkt ā. Uz šādām 
izejām neattiecina 7.6.3. l īdz 7.6.7., 7.7.1. , 7.7.2. un 7.7.7. punktu. 
7.6.1.8. Ja vad ītāja nodalījumam un tam blakus esošajiem s ēdekļiem var piek ļūt no 
galvenā pasažieru nodal ījuma pa eju, kas atbils t vienam no 7.7.5.1.1. punkt ā 
izklāstītajiem noteikumiem, vad ītāja nodalījumam nav vajadz īga ārēja izeja. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/169 
 7.6.1.9. Ja 7.6.1.8. punkt ā aprakstītajos apst ākļos ir nodrošin ātas vadītāja durvis vai 
cita izeja no š ā nodalījuma, tās var ieskait īt pasažiera izeju skait ā tad, ja 
7.6.1.9.1. nav j āspiežas gar ām stūres ratam un vad ītāja sēdeklim, lai sp ētu lietot šo 
izeju; 
7.6.1.9.2. š īs durvis atbilst 7.6.3.1. punkt ā norādītajām avārijas durvju izm ēru prasībām. 
7.6.1.10. 7.6.1.8. un  7.6.1.9. punkt ā nav izslēgta iespēja, ka starp vad ītāja sēdekli un 
pasažieru nodal ījumu var atrasties durvis vai k āds cits šķērslis, ja vien vad ītājs 
avārijas gadījumā šādu šķērsli spēj ātri atvērt. Vadītāja durvis, kuras atrodas 
ar šādu šķērsli aizsarg ātā nodalījumā, pasažieru izeju skait ā neierēķina. 
7.6.1.11. II, III un B klases transportl īdzekļos papildus av ārijas durv īm un logiem 
ierīko avārijas lūkas. Tās var ierīkot arī I un A klases transportl īdzekļos.  
Minimālais lūku skaits ir š āds: 
Pasažieru skaits L ūku skaits 
nepārsniedz 50, l 
pārsniedz 50 2 
 
7.6.2. Izeju izvietojums  
 Transportl īdzekļiem, kuru ietilp ība pārsniedz 22 pasažieru s ēdvietas, jāatbilst 
turpmāk izklāstītajām prasībām. Transportl īdzekļiem, kuru ietilp ība 
nepārsniedz 22 pasažierus, j āatbilst turpm āk izklāstītajām vai 7. pielikuma 
1.2. punkt ā norādītājām prasībām. 
7.6.2.1. Pasažieru durv īm jāatrodas taj ā transportl īdzekļa pusē, kura atrodas tuv āk ceļa 
malai, atbilst īgi satiksmes pl ūsmas virzienam valst ī, kurā transportl īdzekli ir 
atļauts ekspluat ēt, un vismaz vien ām no šādām durvīm ir jāatrodas 
transportlīdzekļa priekšējā pusē. Tas neizsl ēdz iespēju ratiņkrēslu lietotāju 
vajadzībām nodrošin āt durvis transportl īdzekļa aizmugur ē. 
7.6.2.2. Divas no 7.6.1.1. punkt ā minētajām durvīm nošķir tā, lai atstatums starp to 
šķērseniskajām vertikālajām plaknēm caur to virsmas laukuma centru neb ūtu 
mazāks par 40 procentiem no kop ējā pasažieru nodal ījuma garuma.  Ja vienas 
no šīm durvīm ietilpst divviru durv īs, šo atstatumu m ēra starp durvju da ļām, 
kas atrodas vist ālāk viena no otras. 
 7.6.2.3. Izej ām jābūt izvietotām tā, lai to skaits ab ās transportl
īdzekļa pusēs būtu 
faktiski vien āds. 
7.6.2.4. Vismaz vienai av ārijas izejai j ābūt izvietotai transportl īdzekļa aizmugures 
daļā vai attiec īgi priekšda ļā. I klases transportl īdzekļiem un 
transportlīdzekļiem, kuru aizmugures da ļa ir pastāvīgi nodalīta no pasažieru 
nodalījuma, šis noteikums ir izpild īts tad, ja ir ier īkota avārijas lūka. 
L 373/170 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.6.2.5. Transportl īdzekļa izejas, kas atrodas vien ā un tajā pašā transportl īdzekļa pusē, 
ir pienācīgi izvietojamas vis ā transportl īdzekļa garumā. 
7.6.2.6. Transportl īdzekļa aizmugur ē ir atļautas durvis, ja vien t ās nav pasažieru 
durvis. 
7.6.2.7. Ja ir av ārijas lūkas, tās ir jānovieto šādi: ja ir tikai viena l ūka, tai ir j ābūt 
transportlīdzekļa vidusda ļas trešdaļā; ja ir divas l ūkas, tām jābūt vismaz 
2 metrus atstatus, šo att ālumu mērot starp tuv ākajiem atv ēruma leņķiem 
taisnē, kas iet paral ēli transportl īdzekļa gareniskajai asij. 
7.6.3.  Minimālie izeju izm ēri 
7.6.3.1.  Šādus minim ālos izeju izm ērus nosaka vair āku veidu izej ām: 
  I klase  II un III 
klase Piezīmes 
  Augstums 
(mm)  1800 1650 - 
Pasažieru 
durvis  Durvju atvērums
 Platums (mm)  Vienkāršās durvis:  650  
Divviru durvis:  1200  Šo izmēru var samazin āt par 
100 mm, ja m ērījumus veic 
turekļu līmenī. 
Avārijas   Augstums 
(mm)  1250 - 
durvis   Platums (mm)  550  
Avārijas logs  Laukums: (mm2) 400 000 Šaj ā laukumā ir jāspēj ievietot 
500 mm x 700 mm lielu taisnstūri. 
 
Avārijas logs, kas izvietots transportl īdzekļa 
aizmugurē, ja izgatavot ājs nenodrošina 
avārijas logu ar iepriekšmin ētajiem 
minimālajiem izm ēriem Šajā avārijas loga atv ērumā jāspēj ievietot 350 mm augstu x 
1 550 mm platu taisnst ūri. Taisnst ūra leņķus var noapa ļot ar 
izliekuma r ādiusu, kas nep ārsniedz 250 mm.  
Avārijas lūka Lūkas 
atvērums Laukums 
(mm2) 400 000 Šai laukum ā ir jāspēj ievietot 
500 mm x 700 mm lielu taisnst ūri.
 
7.6.3.2. Transportl īdzekļiem, kuru ietilp ība nepārsniedz 22 pasažierus, j āatbilst 
7.6.3.1. punkt ā vai 7. pielikuma 1.1. punkt ā norādītājām prasībām. 
7.6.4. Tehnisk ās prasības visām pasažieru durv īm 
7.6.4.1. Vis ām pasažieru durv īm viegli j āveras no iekšpuses un ārpuses, kad 
transportlīdzeklis st āv (tas nav oblig āti attiec ībā uz braucošu 
transportlīdzekli).  Tom ēr šo prasību neuzskata par t ādu, kas aizliedz durvju 
slēgšanu no ārpuses, ja vien t ās vienmēr iespējams atvērt no iekšpuses. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/171 
 7.6.4.2. Jebkurš meh ānisms vai ier īce durvju atv ēršanai no ārpuses atrodas 
1000 mm l īdz 1500 mm att ālumā no zemes un ne vair āk kā 500 mm att ālumā 
no durvīm.  I, II un III klases transportl īdzekļiem katrai vad ības iekārtai vai 
ierīcei durvju atv ēršanai no iekšpuses j āatrodas no 1000 mm l īdz 1500 mm 
attālumā no grīdas virsmas vai vad ības iekārtai tuvākā pakāpiena un ne vair āk 
kā 500 mm att ālumā no durvīm. Tas neattiecas uz vad ības iekārtām, kuras 
atrodas ārpus vadītāja zonas. 
7.6.4.3. Visas vienlaidu ar rok ām darbināmās pasažieru durvis, kuras ir nostiprin ātas 
uz eņģēm vai uz ass, ir j ānostiprina t ā, lai gadījumā, ja, transportl īdzeklim 
kustoties uz priekšu, tas saskaras ar nekust īgu priekšmetu, š īs durvis v ērtos 
ciet. 
7.6.4.4. Ja ar rok ām darbināmās pasažieru durvis ir apr īkotas ar aizkrit ņa slēdzeni, tai 
ir jāslēdzas divās pakāpēs. 
7.6.4.5. Pasažieru durvju iekšpus ē nedrīkst būt nekāda ierīce, kas ir paredz ēta iekšējo 
pakāpienu aizsegšanai, kad durvis ir ciet. Tas neizsl ēdz iespēju, ka pak āpienu 
padziļinājumā, durvīm esot aizv ērtām, atrodas durvju darb ības mehānisms un 
cits aprīkojums, kas piestiprin āts durvju iekšien ē, ja tas neveido pac ēlumu uz 
grīdas, uz kuras st āv pasažieri. Šis meh ānisms un apr īkojums nedr īkst būt 
pasažieriem b īstams. 
7.6.4.6. Ja tiešskate nav piem ērota, ir jāierīko optiskas vai cita veida ier īces, lai 
vadītājs no savas vietas sp ētu saskatīt pasažieri, kas atrodas tieš ā durvju 
tuvumā vai nu no iekšpuses vai ārpuses, ja š ādas durvis nav autom ātiskas 
pasažieru durvis. 
 Ja pasažieru durvis atrodas aizmugur ē tādam transportl īdzeklim, kura ietilp ība 
nepārsniedz 22 pasažierus, š ī prasība ir izpild īta, ja vad ītājs spēj pamanīt 
1,3 m garu personu, kura st āv 1 m aiz transportl īdzekļa. 
7.6.4.7. Vis ām durvīm, kas veras uz transportl īdzekļa iekšpusi, un to meh ānismam ir 
jābūt veidotam t ā, lai tas paredz ētajos ekspluat ācijas apst ākļos nevarētu 
ievainot pasažierus.  Vajadz ības gadījumā pierīko pienācīgas aizsargier īces. 
7.6.4.8. Ja pasažieru durvis atrodas l īdzās kādām durvīm uz tualeti vai citu iekš ējo 
nodalījumu, tās ir jānodrošina pret nejaušu atv ēršanos. Šo pras ību tomēr 
nepiemēro, ja durvis autom ātiski tiek aizv ērtas, kad transportl īdzeklis 
pārvietojas ar ātrumu, kas p ārsniedz 5 km/h. 
 7.6.4.9. Transportl īdzekļiem, kuru ietilp ība nep ārsniedz 22 pasažierus, 
transportlīdzekļa aizmugur ē esošo pasažieru durvju puses nedr īkst atvērties 
vairāk kā 115° un maz āk nekā 85° leņķī, un atvērtā stāvoklī tām ir 
automātiski jāsaglabā šāda poz
īcija. Tas neizsl ēdz iespēju atvērt tās plašāk par 
minēto leņķi, kad tas ir droši; piem ēram, atvērt tās otrādi tad, kad lieto augstu 
iekraušanas platformu, vai atv ērt tās 270° le ņķī, lai var ētu atbrīvot 
iekraušanas zonu transportl īdzekļa aizmugur ē. 
7.6.5. Papildu tehnisk ās prasības mehāniskām pasažieru durv īm 
L 373/172 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.6.5.1. Av ārijas gadījumā visas autom ātiskās pasažieru durvis, transportl īdzeklim 
stāvot, ir jāspēj atvērt no iekšpuses (tas nav oblig āti, transportl īdzeklim 
braucot) vai, ja t ās nav aizsl ēgtas, no ārpuses, izmantojot no ener ģijas avota 
darbības neatkar īgus līdzekļus, kuri 
7.6.5.1.1. neitraliz ē visas pārējās durvju kontrolier īces; 
7.6.5.1.2. iekš ējo durvju kontrolier īču gadījumā atrodas 300 mm att ālumā no durvīm, 
turklāt augstum ā, kas nav maz āks par 1600 mm virs pirm ā pakāpiena; 
7.6.5.1.3. ir viegli saskat āmi un skaidri identific ējami, personai tuvojoties durv īm un 
stāvot to priekš ā, turklāt ja tie papildina norm ālos durvju atv ēršanas 
mehānismus, tie ir skaidri j āmarķē kā avārijas līdzekļi; 
7.6.5.1.4. ir j ādarbina vienai personai, kas st āv tieši durvju priekš ā; 
7.6.5.1.5. liek durv īm atvērties vai ļauj tās viegli atv ērt ar rokām; 
7.6.5.1.6. var b ūt aizsargāti ar ierīci, kuru var viegli no ņemt vai salauzt, lai var ētu 
piekļūt avārijas kontrolier īcei; avārijas kontrolier īču iedarbin āšanu vai 
aizsargājošā aizsega no ņemšanu vad ītājs pamana gan ar ska ņas, gan vizu āla 
signāla palīdzību; un 
7.6.5.1.7. ja meh āniskās durvis, kas neatbilst 7.6.5.6.2. punkta pras ībām, darbina 
vadītājs, tām jābūt tādām, lai pēc to darbin āšanas, meh ānismam ie ņemot 
normālo stāvokli, durvis neaizv ērtos tik ilgi, iekams vad ītājs nav iedarbin ājis 
durvju slēgšanas kontrolier īci. 
7.6.5.2. Var nodrošin āt ierīci, kuru darbina vad ītājs no vad ītāja sēdekļa, lai atsl ēgtu 
ārpusē esošās avārijas kontrolier īces un noblo ķētu durvis no ārpuses. Šaj ā 
gadījumā avārijas meh ānismi no ārpuses jāatbloķē automātiski, palaižot 
dzinēju, vai pirms br īža, kad transportl īdzeklis sasniedz ātrumu 20km/h. P ēc 
tam ārpusē esošās avārijas kontrolier īces neatsl ēdzas autom ātiski, bet tikai p ēc 
vadītāja iejaukšan ās. 
7.6.5.3. Vad ītājam ir jāspēj darbināt visas vad ītāja darbinātās pasažieru durvis, s ēžot 
sēdeklī un lietojot kontrolier īces, kuras ir skaidri un nep ārprotami mar ķētas, 
izņemot gadījumus, kad lieto ar k āju darbināmas ierīces. 
 7.6.5.4. Katr ām mehāniskajām durvīm ir jāiedarbina vizu āls indikators, kas, vad ītājam 
sēžot normālā stāvoklī, ir skaidri redzams jebk ādos apkārtējā apgaismojuma 
apstākļos un brīdina vi
ņu, ja durvis nav piln ībā aizvērušās. Šis indikators 
parāda, kad durvju nekust īgā struktūra atrodas starp piln īgi atvērtu stāvokli un 
punktu, kas ir 30 mm att ālumā no pilnīgi aizvērta stāvokļa. Viens indikators 
var kalpot vair āk nekā vienām durvīm. Šādu indikatoru tom ēr nedrīkst 
pierīkot tādām priekšējām pasažieru durv īm, kuras neatbilst 7.6.5.6.1.1. un 
7.6.5.6.1.2. punkta pras ībām. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/173 
 7.6.5.5. Ja ir kontrolier īces, ar kur ām vadītājs var atv ērt un aizv ērt mehāniskas 
pasažieru durvis, t ām ir jābūt tādām, lai vad ītājs varētu apturēt durvju kust ību 
jebkurā brīdī, tām atveroties vai aizveroties. 
7.6.5.6. Vis ām mehāniskajām durvīm un to kontrolier īcēm ir jābūt ar tādu 
konstrukciju, lai pasažieri nevar ētu ievainot vai iespiest durv īs, kad tās 
aizveras. 
7.6.5.6.1. Šo pras ību uzskata par izpild ītu, ja ir izpild ītas šādas divas turpm āk izklāstītās 
prasības. 
7.6.5.6.1.1. Pirm ā prasība ir: ja, aizverot durvis, 6. pielikum ā aprakstītajā jebkurā 
mērījumu punkt ā darbojas pretest ība ar spiedes sp ēku, kas nep ārsniedz 150 N, 
durvīm autom ātiski piln ībā jāatveras un, iz ņemot autom ātiskas pasažieru 
durvis, j āpaliek piln ībā atvērtām līdz durvju aizv ēršanas meh ānisma 
iedarbināšanai. Spiedes sp ēku var izm ērīt ar jebkuru metodi atbilst īgi 
kompetent ās iestādes prasībām.  Šo noteikumu 6. pielikum ā ir izklāstītas 
attiecīgas vadlīnijas.  Maksim ālais spēks uz īsu brīdi var pārsniegt 150 N, 
tomēr nepārsniedzot 300 N. Atk ārtotās atvēršanas sist ēmu var p ārbaudīt ar 
stieni, kura š ķērsgriezums ir 60 mm augsts , 30 mm plats un kuram ir 
noapaļoti stūri 5 mm rādiusā. 
7.6.5.6.1.2. Otr ā prasība ir, lai gad ījumos, kad durv īs iespiež pasažiera plaukstas loc ītavu 
vai pirkstus 
7.6.5.6.1.2.1. durvis autom ātiski pilnībā atvērtos un, iz ņemot autom ātiskas pasažieru durvis, 
paliktu piln ībā atvērtas līdz durvju aizv ēršanas meh ānisma iedarbin āšanai vai 
7.6.5.6.1.2.2. pasaži era plaukstas loc ītavu vai pirkstus bez gr ūtībām varētu izvilkt no 
durvīm, neriskējot pasažieri savainot.  Šo pras ību var pārbaudīt ar roku vai ar 
pārbaudes stieni, kas min ēts 7.6.5.6.1.1. punkt ā, kas vien ā galā nosmailin āts 
300 mm garum ā, tā biezumam samazinoties no 30 mm l īdz 5 mm. Tas 
nedrīkst būt nopulēts vai ieziests. Ja durvis iespiež stieni, to j āspēj viegli 
izvilkt, vai 
7.6.5.6.1.2.3. durvis paliek st āvoklī, kas ļauj brīvi iziet cauri p ārbaudes stienim, kura 
šķērsgriezums ir 60 mm augsts, 20  mm plats, un kuram ir noapa ļoti stūri 
5 mm rādiusā. Šis stāvoklis nedr īkst pārsniegt piln īgas aizvēršanās stāvokli 
par vairāk kā 30 mm. 
7.6.5.6.2. Priekš ējām pasažieru durv īm 7.6.5.6. punkta pras ību uzskata par izpild ītu, ja 
durvis 
7.6.5.6.2.1. atbilst 7.6.5.6.1. 1. un 7.6.5.6.1.2. punkta pras ībām vai 
7.6.5.6.2.2. ja t ām ir mīkstas malas; š īs malas tom ēr nedrīkst būt tik mīkstas, ka, durv īm 
iespiežot 7.6.5.6.1.1. punkt ā minēto pārbaudes stieni, durvju ciet ā struktūra 
sasniedz piln īgas aizvēršanās stāvokli. 
7.6.5.7. Ja meh āniskas pasažieru durvis aizv ērtā stāvoklī notur vien īgi ar past āvīgu 
enerģijas pievadi, ir j ānodrošina vizu āla brīdināšanas ierīce, kas inform ē 
vadītāju, ja ener ģijas pievad ē durvīm radušās kādas kļūmes. 
L 373/174 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.6.5.8. Kust ības bloķētājam, ja tāds ir pierīkots, ir jādarbojas vien īgi tad, ja ātrums ir 
mazāks par 5 km/h, un tas nedr īkst darboties, ja ātrums ir liel āks. 
7.6.5.9. Ja transportl īdzeklim nav pier īkots kustības bloķētājs, ir jāiedarbojas vad ītāja 
skaņas signālam, ja transportl īdzeklis sakustas un k ādas mehāniskās durvis 
nav pilnībā aizvērušās. Skaņas signālam attiec ībā uz 7.6.5.6. 1.2.3. punkta 
prasībām atbilstoš ām durvīm ir jāiedarbojas ātrumā, kas pārsniedz 5 km/h. 
7.6.6. Papildu tehnisk ās prasības autom ātiskām pasažieru durv īm 
7.6.6.1. Atv ēršanas ierīču aktivēšana 
7.6.6.1.1. Iz ņemot gadījumus, kas nor ādīti 7.6.5.1. punkt ā, visas autom ātisko pasažieru 
durvju atv ēršanas ierīces ir jāspēj iedarbināt un atslēgt tikai vad ītājam no sava 
sēdekļa. 
7.6.6.1.2. Iedarbin āšanu un atsl ēgšanu var veikt tieši, izmantojot sl ēdzi, vai netieši, 
piemēram, atverot un aizverot priekš ējās pasažieru durvis. 
7.6.6.1.3. Atv ēršanas ier īču ieslēgšana tiek nor ādīta transportl īdzekļa iekšpus ē un arī 
ārpusē, ja durvis ir atveramas no transportl īdzekļa ārpuses; indikatoram 
(piemēram, apgaismotai spie dpogai, apgaismotai z īmei) ir jābūt uz durvīm vai 
blakus durv īm, uz kurām tas attiecas. 
7.6.6.1.4. Ja meh ānismu iedarbina tieši, t.i., ar sl ēdzi, sistēmas funkcion ālajam 
stāvoklim ir j ābūt tādam, lai vad ītājs skaidri to var ētu saskatīt, piemēram, pēc 
slēdža stāvokļa, indikatora spuldzes vai apgaismota sl ēdža. Slēdzi īpaši marķē 
un ierīko tā, lai to nevar ētu sajaukt ar cit ām kontrolier īcēm. 
7.6.6.2. Autom ātisku pasažieru durvju atv ēršana  
7.6.6.2.1. Kad vad ītājs ir iedarbin ājis atvēršanas ierīces, pasažieriem j āspēj atvērt durvis 
šādā veidā: 
7.6.6.2.1.1. no iekšpuses, piem ēram, nospiežot spiedpogu vai p ārejot pāri gaismas 
barjerai, un 
7.6.6.2.1.2. no ārpuses, iz ņemot gad ījumus, kad durvis ir paredz ētas tikai izejai un 
attiecīgi marķētas, nospiežot apgaismotu spiedpogu, spiedpogu zem 
apgaismotas z īmes vai līdzīgu ierīci, kas mar ķēta ar attiec īgām norādēm. 
7.6.6.2.2. Spiedpogu, kuras min ētas 7.6.6.2.1.1. punkt ā, nospiešana, k ā arī sakaru 
līdzekļu, kuri min ēti 7.7.9.1. punkt ā, lietošana var raid īt signālu, kas tiek 
saglabāts un, kad vad ītājs ir iedarbin ājis durvju atv ēršanas kontrolier īces, veic 
durvju atv ēršanu. 
7.6.6.3. Autom ātisku pasažieru durvju aizv ēršana  
7.6.6.3.1. Kad durvis ir atv ērtas ar autom ātisku ierīci, tās aizveras tad, kad ir pag ājis 
noteikts laika interv āls. Ja šā intervāla laikā transportl īdzeklī iekāpj vai no t ā 
izkāpj pasažieris (piem ēram, uzkāpjot uz jut īga paneļa, šķērsojot gaismas 
barjeru, ieejot vienvirziena ej ā), drošības ierīcei ir jānodrošina pietiekams š ā 
durvju aizv ēršanās perioda pagarin ājums. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/175 
 7.6.6.3.2. Ja, durv īm aizveroties, pasažieris iek āpj transportl īdzeklī vai izkāpj no tā, 
aizvēršanās procesam ir autom ātiski jāapstājas, un durv īm ir jāsaglabā atvērts 
stāvoklis. Aizv ēršanās procesu var aptur ēt, iedarbinot vienu no droš ības 
ierīcēm, kas min ētas 7.6.6.3.1. punkt ā, vai jebkuru citu ier īci. 
7.6.6.3.3. Durvis, kas aizv ērušās automātiski saska ņā ar 7.6.6.3.1. punktu, pasažierim ir 
jāspēj atkārtoti atvērt saskaņā ar 7.6.6.2. punktu; šo pras ību nepiem ēro, ja 
vadītājs ir izslēdzis atvēršanas kontrolier īces. 
7.6.6.3.4. P ēc tam, kad vad ītājs ir izslēdzis autom ātisko pasažieru durvju atv ēršanas 
kontrolier īces, atv ērtās durvis aizveras saska ņā ar 7.6.6.3.1. un 
7.6.6.3.2. punktu. 
7.6.6.4. Autom ātiskā aizvēršanas procesa aizkav ēšana, ja durvis mar ķētas īpašām 
vajadzībām, piemēram, pasažieriem ar b ērnu ratiņiem, pasažieriem ar 
pārvietošanās grūtībām utt.  
7.6.6.4.1. Vad ītājam jāspēj aizkavēt automātisko aizv ēršanās procesu, iedarbinot īpašu 
kontrolier īci. Arī pasažierim j āspēj aizkavēt automātisko aizv ēršanās procesu, 
nospiežot speci ālu spiedpogu. 
7.6.6.4.2. Autom ātiskā aizvēršanās procesa aizkav ēšanās vadītājam ir j āpamana, 
piemēram, ar vizu āla indikatora pal īdzību. 
7.6.6.4.3. Jebkur ā gadījumā automātiskās aizvēršanas procesam ir j ābūt tādam, lai to 
varētu paveikt vad ītājs. 
7.6.6.4.4. Uz š ādu durvju aizv ēršanos attiecas 7.6.6.3. punkts. 
7.6.7. Tehnisk ās prasības avārijas durvīm 
7.6.7.1. Av ārijas durv īm ir viegli j āatveras no iekšpuses un ārpuses, kad 
transportlīdzeklis st āv. Tomēr šo pras ību neuzskata par t ādu, kas aizliedz 
durvju slēgšanu no ārpuses, ja vien t ās vienmēr iespējams atvērt no iekšpuses, 
lietojot parasto atv ēršanas meh ānismu. 
 7.6.7.2. Av ārijas durvis, kad t ās lieto paredz ētajiem mērķiem, nav meh āniskas durvis, 
izņemot gad ījumus, kad ir iedarbin ātas 7.6.5.1. punkt ā paredzētās ierīces, 
kuras ir atgriezuš ās normālajā stāvoklī, un šīs durvis neaizveras, iekams 
vadītājs nav iedarbin ājis aizvēršanās kontrolier īces. Tās nedrīkst būt bīd
āma 
tipa durvis, iz ņemot gad ījumus, kad transportl īdzekļa ietilpība nepārsniedz 
22 pasažierus. Transportl īdzekļiem, kuriem ir b īdāmas durvis, attiec ībā uz 
kurām ir pierādīts, ka tās var atvērt, nelietojot instrumentus, kad saska ņā ar 
Noteikumiem Nr. 33 ir veikts front ālās barjeras trieciena tests, š īs durvis 
uzskata par av ārijas durvīm. 
7.6.7.3. Katrai vad ības iekārtai vai ier īcei, ar kuru atver av ārijas durvis no ārpuses, 
jāatrodas 1000 mm l īdz 1500 mm att ālumā no zemes un ne vair āk kā 500 mm 
attālumā no durv īm. I, II un III klases transportl īdzekļos katrai vad ības 
iekārtai vai ier īcei avārijas durvju atv ēršanai no iekšpuses j āatrodas 1000 mm 
L 373/176 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 līdz 1500 mm att ālumā no grīdas virsmas vai vad ības iekārtai tuvākā 
pakāpiena un ne vair āk kā 500 mm att ālumā no durvīm. Tas neattiecas uz 
vadības iekārtām, kas atrodas vad ītāja zonā. 
7.6.7.4. Transportl īdzekļa sānos ierīkotām avārijas durv īm ar eņģēm jāatrodas 
transportlīdzekļa priekšgal ā un jāveras uz āru. Ir atļautas siksnas, ķēdes vai 
citas droš ības ierīces, ja vien t ās netraucē durvīm atvērties un palikt atv ērtā 
stāvoklī vismaz 100 gr ādu leņķī. Prasību par vismaz 100 gr ādu leņķi 
nepiemēro, ja ir nodrošin āti līdzekļi, kas ļauj brīvi piekļūt avārijas durvju 
izejai. 
7.6.7.5. Av ārijas durvis j ānodrošina pret nejaušu iedarbošanos. Šo pras ību tomēr 
nepiemēro, ja av ārijas durvis autom ātiski aizsl ēdzas, transportl īdzeklim 
pārsniedzot ātrumu 5 km/h. 
7.6.7.6. Vis ām avārijas durvīm jābūt aprīkotām ar skaņas signālu, kas brīdina vadītāju 
par nepiln īgu šo durvju aizv ēršanos. Ska ņas signāls iedarbojas, pavelkot 
durvju rokturi, nevis sakustoties paš ām durvīm. 
7.6.8. Tehnisk ās prasības avārijas logiem  
7.6.8.1. Katram izgr ūžamam vai atveramam av ārijas logam j āveras uz ārpusi.  
Izgrūžamā tipa logi nedr īkst pilnībā atdalīties no transportl īdzekļa, kad tos 
lieto.  Izgr ūžamajiem logiem ir j ādarbojas t ā, lai efekt īvi novērstu iespēju tos 
izgrūst nejauši. 
7.6.8.2. Katram av ārijas logam 
7.6.8.2.1. ir j ābūt tādam, lai to viegli un uzreiz var ētu atvērt no transportl īdzekļa 
iekšpuses un ārpuses, izmantojot attiec īgi paredzētu ierīci, vai 
7.6.8.2.2. j ābūt ar viegli izsitamu droš ības stiklu. Šis iepriekš min ētais noteikums ne ļauj 
izmantot lamin ēta stikla pl āksnes vai plastmasas materi ālu. Blakus katram 
avārijas logam nodrošina ier īci, ko var viegli sasniegt transportl īdzeklī esošās 
personas, lai dotu iesp ēju izsist katru š ādu logu. 
7.6.8.3. Katram av ārijas logam, ko var aizsl ēgt no ārpuses, ir j ābūt konstruētam tā, lai 
to jebkurā laikā varētu atvērt no transportl īdzekļa iekšpuses. 
7.6.8.4. Ja av ārijas logs ir t āds logs, kura e ņģes atrodas horizont ālā augšējā malā, ir 
jānodrošina piem ērota ierīce, kas notur ētu to pilnībā atvērtā stāvoklī.  Katram 
veramam av ārijas logam ir j ādarbojas t ā, lai tas nerad ītu šķēršļus brīvai 
kustībai no transportl īdzekļa iekšpuses vai ārpuses. 
7.6.8.5. Transportl īdzekļa sānos ierīkotā avārijas loga apakš ējās malas augstums no 
grīdas vidējā līmeņa, kad šī grīda atrodas tieši zem min ētā loga (neņemot vērā 
dažādus vietēja rakstura variantus, piem ēram, riteni vai transmisijas k ārbu), 
nedrīkst pārsniegt 1200 mm, bet nedr īkst būt arī mazāks par 650 mm av ārijas 
logam, ko var atv ērt, vai par 500 mm, ja av ārijas logam ir izsitams stikls. 
 Tom ēr verama av ārijas loga apakš ējās malas augstumu var samazin āt līdz 500 
mm, ja vien loga atv ērumam ir pier īkots aizsargs, kas atrodas l īdz 650 mm 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/177 
 augstumā, lai novērstu iespēju, ka pasažieri var izkrist no transportl īdzekļa.  
Ja loga atv ērumam ir pier īkots aizsargs, iepriekš min ētā loga atvēruma izm ēri 
nedrīkst būt mazāki par minim ālajiem izm ēriem, kādi ir noteikti av ārijas 
logam. 
7.6.8.6. Katram veramam av ārijas logam, ko nevar skaidri saskat īt no vad ītāja 
sēdekļa, ir jābūt aprīkotam ar br īdinājuma skaņas signālu, kas brīdina vadītāju 
par nepiln īgu loga aizv ēršanos.  Šo ier īci iedarbina loga sl ēdzis, nevis paša 
loga sakust ēšanās. 
7.6.9. Av ārijas lūku tehnisk ās prasības 
7.6.9.1. Katrai av ārijas lūkai ir jādarbojas t ā, lai tā neradītu šķēršļus brīvai kustībai no 
transportlīdzekļa iekšpuses vai ārpuses. 
7.6.9.2. Av ārijas lūkām ir jābūt vai nu izgr ūžamām, veram ām vai izgatavot ām no 
viegli izsitama droš ības stikla.  Gr īdas lūkām ir jābūt vai nu veram ām, vai 
izgrūžamām, un tām jābūt aprīkotām ar brīdinājuma ska ņas signālu, kas 
brīdina vadītāju par nepiln īgu lūkas aizvēršanos.  Šo ier īci iedarbina gr īdas 
lūkas slēdzis, nevis pašas l ūkas sakust ēšanās.  Grīdas lūkas ir jānodrošina pret 
nejaušu atv ēršanos.  Šo pras ību tomēr nepiemēro, ja grīdas lūka automātiski 
aizslēdzas, transportl īdzeklim p ārsniedzot ātrumu 5 km/h. 
7.6.9.3. Ja atver izgr ūžama tipa l ūkas, tās nedrīkst pilnībā atdalīties no 
transportlīdzekļa, lai nerad ītu draudus citiem satiksmes dal ībniekiem. 
Izgrūžamajām avārijas lūkām ir jādarbojas t ā, lai efektīvi novērstu iespēju tās 
izgrūst nejauši.  Izgr ūžamās grīdas lūkas var izgr ūst vienīgi pasažieru 
nodalījumā. 
7.6.9.4. Veramas av ārijas lūkas ir jāierīko transportl īdzekļa malā uz tā priekšpusi vai 
aizmuguri, un t ām jāatveras vismaz 100° le ņķī.  Veramās avārijas grīdas lūkas 
var atvērt vienīgi pasažieru nodal ījumā. 
7.6.9.5. Av ārijas lūkām jābūt viegli atveram ām vai no ņemamām gan no iekšpuses, 
gan ārpuses.  Šo pras ību tomēr neuzskata par t ādu, kas izsl ēgtu iespēju 
aizslēgt avārijas lūku transportl īdzekļa drošības apsvērumu dēļ, kad tas ir 
neuzraudz īts, ja vien av ārijas lūku vienm ēr var atv ērt vai no ņemt no 
transportlīdzekļa iekšienes, izmantojot parastu atv ēršanas vai no ņemšanas 
mehānismu.  Viegli izsitamas l ūkas gadījumā lūkas tuvum ā novieto ier īci, ko 
var viegli sasniegt transportl īdzeklī esošās personas, lai nodrošin ātu iespēju 
izsist šādu lūku. 
7.6.10. Ievelkamo pak āpienu tehnisk ās prasības 
 Ja ir pier īkoti ievelkamie pak āpieni, tie atbilst š ādām prasībām. 
7.6.10.1. Ievelkamo pak āpienu darb ību var sinhroniz ēt ar attiec īgo pasažieru vai 
avārijas durvju darb ību. 
7.6.10.2. Kad durvis ir aizv ērtas, neviena ievelkam ā pakāpienā daļa nedrīkst būt 
izvirzīta pāri virsbūves līnijai par vair āk nekā 10 mm. 
L 373/178 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.6.10.3. Kad durvis ir atv ērtas un ievelkamais pak āpiens ir izvirz ītā stāvoklī, tā 
virsmai ir j āatbilst šā pielikuma 7.7.7. punkta pras ībām. 
7.6.10.4. Ja pak āpiens ir meh āniski darbin āms, tam j ābūt tādam, ka transportl īdzeklis 
pats no sevis nevar izkust ēties, ja pak āpiens ir izvirz ītā stāvoklī. Ja pakāpienu 
darbina manu āli, jābūt skaņas signālam, kas br īdinātu vadītāju, ja pak āpiens 
nav pilnībā ievilkts. 
7.6.10.5. Meh āniski darbin āms pakāpiens nedr īkst izvirzīties tad, kad transportl īdzeklis 
ir kustībā.  Ja pak āpiena darb ību nodrošinoš ā ierīce ir bojāta, pakāpiens 
ievelkas un paliek ievilkt ā stāvoklī.  Tomēr attiecīgo durvju darb ībā nedrīkst 
rasties trauc ējumi, ja rodas š āds bojājums vai ja pak āpiens ir saboj āts vai 
bloķēts. 
7.6.10.6. Kad uz meh āniski darbin āma ievelkam ā pakāpiena stāv pasažieris, attiec īgās 
durvis nedr īkst aizvērties.  Šīs prasības ievērošanu var p ārbaudīt, pakāpiena 
vidū novietojot 15 kg smagu masu, kas atbilst maza b ērna svaram.  Šo pras ību 
nepiemēro durvīm, kas atrodas tieš ā vadītāja redzes lauk ā. 
7.6.10.7. Ievelkam ā pakāpiena kust ība nedrīkst radīt miesas boj ājumus nedz 
pasažieriem, nedz person ām, kas gaida autobusa pieturviet ā. 
7.6.10.8. Ievelkamo pak āpienu stūrus, kas ir v ērsti uz priekšu vai aizmuguri, noapa ļo 
ne mazāk kā 5 mm rādiusā; malas noapa ļo vismaz 2,5 mm r ādiusā. 
7.6.10.9. Kad pasaži eru durvis ir atv ērtas, ievelkamam pak āpienam ir droši j āsaglabā 
izvirzīts stāvoklis.  Ja vienlaidu pak āpiena vidū novieto 136 kg smagu masu, 
bet dubulta pak āpiena vidū novieto 272 kg sma gu masu, tas nevien ā punktā 
nedrīkst ieliekties vair āk par 10 mm. 
7.6.11. Mar ķējumi 
7.6.11.1. Katru av ārijas izeju mar ķē gan transportl īdzekļa iekšpus ē, gan ārpusē ar 
uzrakstu „Av ārijas izeja”, attiec īgā gadījumā papildinot ar starptautiski 
raksturīgu simbolu. 
7.6.11.2. Pasažieru durvju un visu av ārijas izeju kontrolier īces attiec īgi marķē gan 
transportlīdzekļa iekšienē, gan ārpus tā, lietojot rakstur īgu simbolu vai skaidri 
formulētu uzrakstu. 
7.6.11.3. Uz vis ām šādām avārijas izeju kontrolier īcēm vai to tuvum ā novieto skaidri 
formulētas norādes par to darb ības principiem. 
7.6.11.4. Valodu, kur ā jāraksta jebk ādi teksta veida mar ķējumi, lai iev ērotu 7.6.11.1. 
līdz 7.6.11.3. punkta pras ības, nosaka apstiprin ātāja iestāde, ņemot vērā 
valsti/ valstis, kur ās pieteikuma iesniedz ējs ir paredz ējis tirgot 
transportlīdzekli, vajadz ības gadījumā sazinoties ar attiec īgās valsts/ valstu 
kompetentaj ām iestādēm.  Ja transportl īdzekļa reģistrācijas valsts/ valstu 
iestāde ir nomain ījusi valodu, š ī pārmaiņa neliek atk ārtot tipa apstiprin āšanas 
procesu. 
7.7. Iekš ējais aprīkojums  
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/179 
 7.7.1. Piek ļūšana pasažieru durv īm (skat. 4. pielikuma 1. att ēlu) 
7.7.1.1. Br īvā telpa, kas iestiepjas transportl īdzeklī no sānu sienas, kur ā ir ierīkotas 
durvis, ir t āda, ka pa to gr īdas augstum ā var brīvi pārvietot vertik ālu četrstūra 
paneli, kura biezums ir 20 mm, platum s 400 mm un garums  700 mm, kuram 
pāri simetriski ir p ārlikts vēl viens 550 mm plats panelis; otr ā paneļa 
augstums ir t āds, kāds ir paredz ēts attiecīgajai transportl īdzekļa klasei.  Šo 
dubultpaneli notur paral ēli durvju atv ērumam, kad to p ārvieto no s ākuma 
pozīcijas, kur t ā virspuses plakne atrodas vistuv āk transportl īdzekļa iekšienei 
un ir tangenci āla attiecībā pret ārējo atvēruma malu uz poz īciju, kur t ā 
pieskaras pirmajam pak āpienam, aiz kura paneli notur taisn ā leņķī attiecībā uz 
durvju lietot āja iespējamo kust ības virzienu. 
7.7.1.2. Virs ējā četrstūra paneļa augstums atbilst attiec īgajai transportl īdzekļa klasei 
un kategorijai, kas ir nor ādīta tabulā pēc šā punkta.  K ā alternatīvu var lietot 
trapecveida profilu 500 mm augstum ā, kas veido p āreju starp augš ējā un 
apakšējā paneļa platumu.  Šai gad ījumā augšējā paneļa četrstūra profila un 
trapecveida profila kop ējais augstums ir 1100 mm vis ās to transportl īdzekļu 
klasēs, kuru ietilp ība pārsniedz 22 pasažierus, un 950 mm – to 
transportl īdzekļu klasēs, kuru ietilp ība nepārsniedz 22 pasažierus. 
L 373/180 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
 Transportl īdzekļa klase Augšējā paneļa augstums (mm) 
(‘A’ izmērs, 1. attēls) Kopējais augstums Platums 
   Alternat īvs trapecveida 
profils   
 A klase * / 950 950 1650 550 ** / 
 B klase * / 700 950 1400  
 I klase 1100 1100 1800  
 II klase 950 1100 1650  
 III klase 850 1100 1550  
 * / Transportl īdzekļiem, kuru ietilp ība nepārsniedz 22 pasažierus, 
apakšējais panelis var p ārvietoties attiec ībā pret augš ējo paneli, ja vien 
šī pārvietošanās notiek vien ā virzienā. 
 ** / Augšējā paneļa platumu augšpus ē var samazin āt līdz 400 mm, ier ēķinot 
nobīdi pret horizont āli, kas nep ārsniedz 30°. 
7.7.1.3. Ja dubultpane ļa viduslīnija stiepjas 300 mm att ālumā no sākuma poz īcijas un 
dubultpanelis pieskaras pak āpiena virsmai, tas ir j ānotur šajā pozīcijā. 
7.7.1.4. Cilindrisko fig ūru (skatīt 4. pielikuma 6. att ēlu), kuru lieto, lai p ārbaudītu 
galvenās ejas telpiskumu, p ārvieto no galven ās ejas tādā virzienā, kādā 
persona, kas izk āpj no transportl īdzekļa, varētu pārvietoties, l īdz tās 
viduslīnija ir sasniegusi vertik ālo plakni, kur ā ir augšējā pakāpiena augš ējā 
mala, vai ar ī līdz plakne, kas ir tangenci āla attiecībā pret augš ējo cilindru, 
pieskaras dubultpanelim, atkar ībā no tā, kas notiek vispirms, un tad šo fig ūru 
fiksē šajā pozīcijā (skatīt 4. pielikuma 2. att ēlu). 
7.7.1.5. Starp cilindrisko fig ūru, kas atrodas 7.7.1.4. punkt ā noteiktaj ā pozīcijā, un 
dubultpaneli, kas novi etots 7.7.1.3. punkt ā izklāstītajā pozīcijā, ir jābūt brīvai 
vietai, kuras augš ējās un apakš ējās robežas ir par ādītas 4. pielikuma 2. att ēlā. 
Caur šo br īvo vietu var br īvi pārvietot vertik ālu paneli, kura forma un izm ēri 
ir tādi paši, k ādi ir cilindriskajai form ai (7.7.5.1. punkts), ja t ā centra 
šķērsgriezums un biezums nep ārsniedz 20 mm. Šo paneli p ārvieto no 
cilindriskās formas tangenci ālās pozīcijas, līdz tā ārējā puse saskaras ar 
dubultpane ļa iekšpusi un plakni vai plakn ēm, ko veido pak āpiena augš ējās 
malas, virzot paneli uz to pusi, uz kuru var ētu pārvietoties persona, kas 
izmanto ieeju (skat īt 4. pielikuma 2. att ēlu). 
7.7.1.6. Br īvās vietas telpiskums neietver telpu, kas stiepjas 300 mm uz priekšu no 
katra nesaspiesta s ēdekļa spilvena, ja s ēdeklis ir novietots braukšanas virzien ā 
vai pretēji tam, vai 225 mm – s ēdekļiem, kas novietoti uz rite ņu arkām, un 
augstumu l īdz sēdekļa spilvena augšai. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/181 
 7.7.1.7. Ja s ēdeklis ir nolaižams, šo vietu nosaka t ādam sēdeklim, kas ir lietošanas 
stāvoklī. 
7.7.1.8. Nolaižams s ēdeklis, ko lieto apkalpe, tom ēr var aizš ķērsot piekļuves eju 
pasažieru durv īm, kad tas ir lietošanas st āvoklī, ja: 
7.7.1.8.1. gan paš ā transportl īdzeklī, gan pazi ņojuma veidlap ā (skatīt 1. pielikumu) ir 
skaidri nor ādīts, ka šis s ēdeklis ir paredz ēts vienīgi apkalpei; 
7.7.1.8.2. tas salok ās automātiski, kad to nelieto, t ādējādi ļaujot izpild īt 7.7.1.1. vai 
7.7.1.2. un 7.7.1.3. , 7.7.1.4. un 7.7 .1.5. punkta pras ības; 
7.7.1.8.3. durvis neuzskata par oblig āto izeju saist ībā ar 7.6.1.4. punkta pras ībām, un 
7.7.1.8.4. neviena da ļa šim sēdeklim, kurš ir lietošanas st āvoklī, kā arī salocītā stāvoklī, 
neizvirzās uz priekšu vertik ālajā plaknē, kas iet caur vad ītāja sēdekļa 
sēdvirsmas centru, ja šis s ēdeklis ir maksim āli atbīdīts atpaka ļ, un 
transportlīdzekļa pretējā pusē pierīkotā ārējā atpakaļskata spogu ļa centru. 
7.7.1.9. Transportl īdzekļiem, kuru ietilp ība nepārsniedz 22 pasažierus, ieeju un 
gaiteni, pa kuru pasažieri iek ļūst transportl īdzeklī, uzskata par br īvu, ja 
7.7.1.9.1. m ērot to paral ēli transportl īdzekļa garenasij, ir att ālums, kas nevien ā punktā 
nav mazāks par 220 mm, un 550 mm jebkur ā punktā, kas atrodas vair āk nekā 
500 mm virs gr īdas vai pak āpieniem (4. pielikums, 3. att ēls); 
7.7.1.9.2. m ērot to perpendikul āri transportl īdzekļa garenasij, ir att ālums, kas nevien ā 
punktā nav maz āks par 300 mm, un 550 mm jebkur ā punktā, kas atrodas 
vairāk nekā 1 200 mm virs gr īdas vai pak āpieniem, vai maz āk nekā 300 mm 
zem griestiem (4. pielikums, 4. att ēls). 
7.7.1.10. Pasažieru durvju un av ārijas durvju izm ēri, kas nor ādīti 7.6.3.1. punkt ā, un 
prasības, kas izkl āstītas 7.7.1.1. l īdz 7.7.1.7., 7.7.2.1. l īdz 7.7.2.3., 7.7.5.1. un 
7.7.8.5. punkt ā, nepiemēro B klases transportl īdzeklim ar tehniski pie ļaujamo 
maksimālo masu, kas nep ārsniedz 3,5 tonnas, un ar, maksimums, 
12 pasažieru s ēdvietām, kurā no katras s ēdvietas var br īvi piekļūt vismaz 
divām durvīm. 
7.7.1.11. Maksim ālais grīdas slīpums piek ļuves ejā nedrīkst pārsniegt 5 %, kad to m ēra 
pilnas masas transportl īdzeklim darba k ārtībā, tam atrodoties uz horizont ālas 
virsmas.  Nolaišanas ier īces tai laik ā neizmanto. 
7.7.2. Piek ļuve avārijas durvīm (skatīt 4. pielikuma 5. att ēlu) 
 Turpm āk uzskaitītās prasības neattiecina uz vad ītāja durvīm, kuras lieto k ā 
avārijas izeju transportl īdzeklim, kura ietilp ība nepārsniedz 22 pasažierus. 
7.7.2.1. Pa br īvo vietu, kas ir starp galven ās ejas un av ārijas izejas atveri, var br īvi 
pārvietot vertik ālu cilindru 300 mm diametr ā un 700 mm augstum ā no grīdas, 
kas balstās uz vēl viena vertik āla cilindra 550 mm diametr ā, šā veidojuma 
kopējam augstumam sasn iedzot 1400 mm. 
L 373/182 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  Augš ējā cilindra diametru augšpus ē var samazin āt līdz 400 mm, ier ēķinot 
nobīdi pret horizont āli, kas nep ārsniedz 30°. 
7.7.2.2. Pirm ā cilindra pamats atrodas otr ā cilindra projekcijas robež ās. 
7.7.2.3. Ja gar šo eju ier īko nolaižamus s ēdekļus, brīvā vieta cilindra p ārvietošanai 
jānosaka tad, kad šie s ēdekļi ir izmantošanas st āvoklī. 
7.7.2.4. Dubultcilindra viet ā var lietot saliktu m ērierīci, kas aprakst īta 7.7.5.1. punkt ā 
(skatīt 4. pielikuma 6. att ēlu). 
7.7.3. Piek ļuve avārijas logiem  
7.7.3.1. No galven ās ejas uz transportl īdzekļa ārpusi pa katru av ārijas logu var 
pārvietot pārbaudes m ērierīci. 
7.7.3.2. M ērierīces kustības virzienam ir j ābūt tādam pašam, k ādā ir paredz ēta 
pasažiera p ārvietošanās, viņam evaku ējoties no transportl īdzekļa.  Pārbaudes 
mērierīci tur perpendikul āri šim pārvietošanās virzienam. 
7.7.3.3. P ārbaudes m ērierīce ir no pl ānas plāksnes, kuras izm ēri ir 600 × 400 mm, bet 
stūru rādiuss ir noapa ļots un atbilst 200 mm. Ja transportl īdzeklim tom ēr ir 
avārijas logs aizmugures pus ē, pārbaudes m ērierīces izmēri var būt arī 
1400 × 350 mm, bet st ūru rādiuss var b ūt noapaļots un atbilst 175 mm. 
7.7.4. Piek ļuve avārijas lūkām 
7.7.4.1. Av ārijas lūkas jumtā 
7.7.4.1.1. Iz ņemot I klases transportl īdzekļus, vismaz vienai av ārijas lūkai jābūt 
novietotai t ā, lai četrās pusēs nošķelta 1600 mm augsta piram īda ar sānu leņķi 
20° pieskartos s ēdekļa daļai vai līdzvērtīgam atbalstam.  Piram īdai ir vertik āla 
ass, un tās mazākā daļa saskaras ar av ārijas lūkas atveres zonu.  Atbalsti var 
būt salokāmi vai pārvietojami, ja vien tos var noblo ķēt to lietošanas st āvoklī.  
Šo stāvokli ņem par pārbaudes st āvokli. 
7.7.4.1.2. Ja jumta strukt ūras biezums ir liel āks par 150 mm, maz ākā piramīdas daļa 
saskaras ar av ārijas lūkas atveres zonu jumta ārējās virsmas l īmenī. 
7.7.4.2. Av ārijas lūkas grīdā 
 Ja av ārijas lūka ir ierīkota grīdā, pa to ir j ānodrošina tieša un br īva piekļuve 
transportlīdzekļa ārpusei, un t ā ir jāierīko tur, kur virs l ūkas ir brīva vieta, kas 
atbilst galven ās ejas augstumam. Jebkuram  karstuma avotam vai kust īgajām 
daļām ir jāatrodas vismaz 500 mm no l ūkas atveres jebkuras da ļas. 
 Ir j āspēj pārvietot pārbaudes m ērierīci, kas izgatavota no pl ānas plāksnes, 
kuras izm ēri ir 600 x 400 mm, bet st ūru rādiuss ir noapa ļots un atbilst 
200 mm, virzot to horizont ālā stāvoklī no vietas, kas atrodas 1 m virs 
transportlīdzekļa grīdas, līdz pat zemei. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/183 
 7.7.5. Galven ās ejas (skat īt 4. pielikuma 6. att ēlu) 
7.7.5.1.  Transportl īdzekļa galvenajai ejai ir j ābūt plānotai un konstru ētai tā, lai pa to 
varētu brīvi pārvietot mērierīci, kas sast āv no diviem vienas ass cilindriem, 
starp kuriem novietots apgriezts š ķelts konuss, ja m ērierīcei ir šādi izmēri 
(mm): 
 
 I klase II klase III klase A klase B klase 
Apakšējā cilindra 
‘A’ diametrs 450 350 300 350 300 
Apakšējā cilindra 
augstums 900 900 900 900 900 
Augšējā cilindra 
‘B’ diametrs 550 550 450 550 450 
Augšējā cilindra 
‘B’ augstums 500 * / 500 * / 500 * / 500 * / 300 
Kopējais 
augstums ‘H’ 1900 * / 1900 * / 1900 * / 1900 * / 1500 
  
 * / Augš ējā cilindra augstumu, un l īd z  a r  t o  a r ī kopējo augstumu var 
samazināt par 100 mm attiec ībā uz jebkuru galven ās ejas daļu, kas atrodas aiz 
 a) š ķērseniskas plaknes, kas izvirz īta 1,5 m uz priekšu no aizmugur ējās ass 
viduslīnijas (vist ālāk uz priekšu novietot ā aizmugur ējā ass transportl īdzekļiem 
ar vairāk nekā vienu aizmugur ējo asi), un 
 b) š ķērseniskas vertik ālas plaknes, kas atrodas aiz pasažieru durvju 
aizmugurējās malas vai vist ālāk uz aizmuguri novietot ām pasažieru durv īm, ja 
ir vairāk nekā vienas pasažieru durvis. 
 Augš ējā cilindra diametru augšpus ē var samazin āt līdz 300 mm, ier ēķinot 
nobīdi pret horizont āli, kas nep ārsniedz 30°. 
 M ērierīce var saskarties ar turek ļiem, ja tādi ir pierīkoti, vai citiem elast īgiem 
objektiem, piem ēram, sēdekļu drošības jostu sast āvdaļām, un pab īdīt tās prom. 
L 373/184 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.7.5.1.1. Ja s ēdekļa vai sēdekļu rindas priekš ā nav izejas. 
7.7.5.1.1.1. Ja ir s ēdekļi, kas novietoti braukšanas virzien ā, 7.7.5.1. punkt ā definētās 
cilindriskās mērierīces priekš ējai malai j āaizsniedzas vismaz l īdz 
šķērseniskajai vertik ālajai plaknei, kas ir tangenci āla priekšējās rindas sēdekļa 
atzveltnes priekš ējam punktam, un j āpaliek šādā stāvoklī.  No šīs plaknes ir 
iespējams pārvietot paneli, kas par ādīts 4. pielikuma 7. att ēlā, virzot to no 
vietas, kur tas saskaras ar cilindrisko m ērierīci, lai pane ļa puse, kas pav ērsta 
pret transportl īdzekļa ārpusi, pārvietotos uz priekšu, veicot 660 mm lielu 
attālumu. 
7.7.5.1.1.2. Ja ir s ānis novietotas s ēdvietas, cilindrisk ās mērierīces priekš ējai daļai 
jāaizsniedzas vismaz l īdz šķērseniskajai plaknei, kura sakr īt ar vertik ālo 
plakni, kas iziet cauri priekš ējā sēdekļa centram (skat īt 4 pielikuma 7. att ēlu). 
7.7.5.1.1.3. Ja ir s ēdekļi, kas novietoti pret ēji braukšanas virzienam, cilindrisk ās 
mērierīces priekš ējai daļai jāaizsniedzas vismaz l īdz šķērseniskajai 
vertikālajai plaknei, kura ir tangenci āla priekšējā sēdekļa vai rindas s ēdekļa 
spilvenu virsmai (4. pielikuma 7. att ēls). 
7.7.5.2. I klases transportl īdzekļiem apakš ējā cilindra diametru no 450 mm var 
samazināt līdz 400 mm attiec ībā uz jebkuru galven ās ejas daļu, kas atrodas aiz 
7.7.5.2.1. š ķērseniskas vertik ālas plaknes, kas izvirz īta 1,5 m uz priekšu no 
aizmugurējās ass vidusl īnijas (vist ālāk uz priekšu novietot ā aizmugur ējās ass 
transportlīdzekļiem ar vair āk nekā vienu aizmugur ējo asi), un 
7.7.5.2.2. š ķērseniskās vertikālās plaknes, kas atrodas aizmugur ējo pasažieru durvju 
aizmugurējā malā. 
7.7.5.3. III klases transportl īdzekļiem sēdekļus vienā vai abās galvenās ejas pus ēs var 
pārvietot sānis, tādējādi radot iesp ēju samazin āt galvenās ejas platumu l īdz 
tādam lielumam, ka s atbilst apakš ējā cilindra diametram 220 mm, ar 
nosacījumu, ka ar š āda sēdekļa darbināšanas meh ānismiem, kuri ir viegli 
pieejami personai, kas st āv galvenaj ā ejā, pietiek, lai vi egli un, ja iesp ējams, 
automātiski vēlreiz novietotu s ēdekli, pat s ēdekli ar svaru, t ādā stāvoklī, kas 
atbilst minim ālajam platumam 300 mm. 
7.7.5.4. Posmainiem transportl īdzekļiem 7.7.5.1. punkt ā definēto mērierīci ir 
iespējams netrauc ēti izbīdīt cauri posmainajai transportl īdzekļa daļai.  
Neviena š īs daļas mīkstā pārklājuma daļa, tostarp apakš ējās daļas, nedrīkst 
iestiepties galvenaj ā ejā. 
7.7.5.5. Galvenaj ās ejās var būt pierīkoti pakāpieni.  Šādu pakāpienu platums nedr īkst 
būt mazāks par galven ās ejas platumu pak āpienu augšpus ē. 
7.7.5.6. Nolaižamie s ēdekļi, kas ļautu pasažieriem s ēdēt galvenaj ā ejā, nav atļauti. 
7.7.5.7. S ānis bīdāmi sēdekļi, kuri kādā stāvoklī var iestiepties galvenaj ā ejā, nav 
atļauti, izņemot III klases transportl īdzekļos, ievērojot 7.7.5.3. punkt ā 
izklāstītos nosacījumus. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/185 
 7.7.5.8. Transportl īdzekļiem, uz kuriem attiecas 7.7.1.9. punkts, galven ā eja nav 
nepieciešama, ja vien ir iev ēroti piekļuves izm ēri, kas noteikti min ētajā 
punktā. 
7.7.5.9. Galven ās ejas un piek ļuves eju virsmai ir j ābūt neslīdīgai. 
7.7.6. Galven ās ejas slīpums  
 Galven ās ejas slīpums, ko m ēra tukšam transportl īdzeklim, kurš st āv uz 
horizontālas virsmas, kad nav iesl ēgta nolaišanas sist ēma, nedrīkst pārsniegt 
7.7.6.1. 8 % I, II vai A klases transportl īdzeklim vai 
7.7.6.2. (rezerv ēts) 
7.7.6.3 12,5 % III un B klases transportl īdzeklim un 
7.7.6.4. 5 % attiec ībā uz plakni, kas ir perpendikul āra transportl īdzekļa simetrijas 
garenasij. 
7.7.7. Pak āpieni  (skatīt 4. pielikuma 8. att ēlu) 
7.7.7.1. Maksim ālais un minim ālais augstums, kad nolaišanas sist ēma nav iesl ēgta, un 
minimālais pasažieru vajadz ībām paredzēto pakāpienu dziļums pie pasažieru 
un avārijas durvīm, kā arī transportl īdzekļa iekšienē, ir šāds: 
 Klase I un A II, III un B 
 Pirmais pak āpiens no 
zemes ‘D’ Maks. augstums 
(mm) 340 1 / 380 1 / 2/ 5/ 
  Min. dzi ļums 
(mm) 300 * / 
 Citi pak āpieni ‘E’ Maks. augstums 
(mm) 250 3 / 350 4 / 
  Min. augstums 
(mm) 120 
  Min. dzi ļums 
(mm) 200 
*/  230 mm transportl īdzekļiem, kuru ietilp ība nepārsniedz 22 pasažierus. 
1/  700 mm av ārijas durvīm. 
1 500 mm av ārijas durvīm divstāvu transportl īdzekļa augšstāvā. 
2/  430 mm transportl īdzeklim, kam ir tikai meh āniska piekare. 
3/  300 mm t ādu durvju pak āpieniem, kas atrodas aiz vist ālāk uz aizmuguri 
novietotās ass. 
L 373/186 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 4/  250 mm galvenaj ās ejās transportl īdzekļiem, kuru ietilp ība nepārsniedz 
22 pasažierus. 
5/  Vismaz vien ām pasažieru durv īm; 400 mm p ārējām pasažieru durv īm. 
Piezīme: 1. Divviru durvju ej ā pakāpienus katr ā piekļuves ejas da ļā 
aplūko atseviš ķi. 
2. 4. pielikuma 8. z īmējuma E izm ēram nav j ābūt vienādam 
attiecībā uz katru pak āpienu. 
7.7.7.1.1. Nevienu p āreju no pazemin ātas galven ās ejas uz s ēdekļu zonu neuzskata par 
pakāpienu.  Vertik ālais attālums starp galven ās ejas virsmu un s ēdekļu zonas 
grīdu tomēr nedrīkst pārsniegt 350 mm. 
7.7.7.2. Attiec ībā uz 7.7.7. punktu pak āpiena augstumu m ēra tā platuma centr ā.  
Ražotājiem turkl āt ir īpaši jāņem vērā piekļuves iesp ējas pasažieriem ar 
pārvietošanās grūtībām, it seviš ķi saistībā ar pakāpiena augstumu, kam ir j ābūt 
pēc iespējas mazākam. 
7.7.7.3. Pirm ā pakāpiena augstumu attiec ībā pret zemi m ēra, novietojot 
transportlīdzekli uz l īdzenas zemes, pie pilnas masas darba k ārtībā, kā 
noteikts šo noteikumu 2.18. punkt ā, kā arī ar tādām riepām un spiedienu taj ās, 
kā noteicis ražot ājs maksim āli tehniski pie ļaujamai masai ar kravu (M), kura 
paziņota saskaņā ar šo noteikumu 2.19. punktu. 
7.7.7.4. Ja ir vair āk nekā viens pak āpiens, katrs pak āpiens var ietiekties n ākamā 
pakāpiena vertik ālās pārvirzes zon ā ne vairāk kā 100 mm, turkl āt šādai 
pārvirzei pār apakšējo pakāpienu ir j āatstāj vismaz 200 mm br īva platība 
(skatīt 4. pielikuma 8. att ēlu), turklāt pakāpienu galiem ir j ābūt tādiem, lai p ēc 
iespējas samazin ātu paklupšanas risku, turkl āt tiem ir j ābūt kontrast ējošā 
krāsā vai krāsās. 
7.7.7.5. Katra pak āpiena platumam un formai ir j ābūt tādai, lai var ētu uz tā novietot 
tālāk sniegtaj ā tabulā norādīto taisnst ūri, turklāt lai attiec īgā taisnstūra 
pārkares laukums p āri šim pak āpienam nep ārsniegtu 5 % no t ā laukuma.  
Divviru durvju ej ā šī prasība ir jāizpilda katrai durvju ejas pusei. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/187 
 Pasažieru skaits > 22 <  22 
Zona Pirmais pak āpiens 
(mm) 400 × 300 400 × 200 
 Pārējie pakāpieni (mm) 400 × 200 400 × 200 
7.7.7.6. Visiem pak āpieniem ir j ābūt ar neslīdīgu virsmu. 
7.7.7.7. Maksim ālais pakāpiena slīpums jebkur ā virzienā nedrīkst pārsniegt 5 %, kad 
transportlīdzeklis bez kravas st āv uz gludas un horizont ālas virsmas norm ālā 
braukšanas st āvoklī (jo seviš ķi nedrīkst būt ieslēgtas nekādas nolaišanas 
ierīces). 
7.7.8. Pasažieru s ēdekļi un vieta s ēdošiem pasažieriem  
7.7.8.1. Minim ālais sēdekļu platums  
7.7.8.1.1. Minim ālajam sēdekļa spilvena platumam, F izm ērs (4. pielikums, 9. att ēls), 
ko mēra no vertik ālās plaknes, kas iet cauri s ēdvietas centram, ir j ābūt šādam: 
I, II, A, B klase 200 mm; 
III klase 225 mm. 
7.7.8.1.2. Minim ālajai vietai, kurai j ābūt pieejamai katr ā sēdvietā, G izmērs 
(4. pielikums, 9. att ēls), ko mēra no vertik ālās plaknes, kas iet cauri min ētās 
sēdvietas centram augstum ā starp 270 un 650 mm virs nesaspiesta s ēdekļa 
spilvena, ir j ābūt vismaz š ādai: 
 atseviš ķi sēdekļi 250 mm; 
 nep ārtrauktas s ēdekļu rindas 2 vai vair āk pasažieriem 225 mm. 
7.7.8.1.3.  Transportl īdzekļiem, kuru platums ir 2,35 m vai maz āks, katrai s ēdvietai 
pieejamās vietas platumam, ko m ēra no vertik ālās plaknes, kas iet cauri 
minētās sēdvietas centram augstum ā starp 270 mm un 650 mm virs 
nesaspiesta s ēdekļa spilvena, ir j ābūt 200 mm (skat īt 4. pielikuma 
9. zīmējumu).   Ja ir izpild ītas šā punkta pras ības, 7.7.8.1.2. punkta pras ības 
nepiemēro. 
7.7.8.1.4. Transportl īdzekļiem, kuru ietilp ība nepārsniedz 22 pasažierus, attiec ībā uz 
sēdekļiem, kas atrodas pie transportl īdzekļa sienas, pieejam ā vieta augšda ļā 
neietver trijst ūra formas laukumu, kas ir 20  mm plats un 100 mm augsts 
(skatīt 4. pielikuma 10. att ēlu).  Turkl āt vietu, kas ir vajadz īga drošības jostām 
un to stiprin ājumiem, k ā arī saules aizsegiem, neuzskata par aiz ņemtu. 
7.7.8.2. S ēdekļa spilvena minim ālais dziļums (K izmērs, skatīt 4. pielikuma 11. att ēlu) 
 S ēdekļa spilvena minim ālais dziļums ir šāds: 
7.7.8.2.1. 350 mm I, A un B klases transportl īdzekļos un 
L 373/188 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.7.8.2.2. 400 mm II un III klases transportl īdzekļos. 
7.7.8.3. S ēdekļa spilvena augstums  (H izmērs, skatīt 4. pielikuma 11. att ēlu) 
 Nesaspiesta s ēdekļa spilvena augstums attiec ībā pret grīdu ir tāds, ka attālums 
no grīdas līdz horizont ālajai plaknei, kas ir tangenci āla priekšējai augšējai 
sēdekļa spilvena virsmai, ir robež ās no 400 mm l īdz 500 mm:  šo augstumu 
tomēr var samazin āt līdz augstumam, kas nav maz āks par 350 mm, pie rite ņu 
arkām un dzin ēja nodalījuma. 
7.7.8.4. Vieta starp s ēdekļiem (skatīt 4. pielikuma 12. att ēlu) 
7.7.8.4.1. Attiec ībā uz sēdekļiem, kas ir v ērsti uz vienu un to pašu pusi, att ālums starp 
sēdekļa malas priekšpusi un tam priekš ā esošā sēdekļa atzveltnes malu (H 
izmērs), kad to m ēra horizont āli un jebkur ā augstumā virs grīdas starp s ēdekļa 
spilvena augš ējās virsmas l īmeni un punktu, kurš atrodas 620 mm virs gr īdas, 
ir ne mazāks kā: 
H 
I, A un B klase 650 mm 
II un III klase 680 mm 
7.7.8.4.2. Visus m ērījumus izdara, kad s ēdekļa spilvens un mala nav saspiesti, attiec ībā 
uz vertikālo plakni, kas iet cauri atseviš ķa sēdekļa vietas vidusl īnijai. 
7.7.8.4.3. Kad š ķērseniski novietoti s ēdekļi ir vērsti cits pret citu, minim ālais attālums 
starp pret ī esošo sēdekļu priekšpus ēm, kad to m ēra augstākajā sēdekļu 
spilvenu punkt ā, ir ne maz āks kā 1300 mm. 
7.7.8.4.4. M ērījumus nolaižamiem pasažieru s ēdekļiem un regul ējamiem vad ītāja 
sēdekļiem veic, kad s ēdekļu atzveltnes un citas regul ējamas daļas atrodas 
normālā lietošanas st āvoklī, kā norādījis ražotājs. 
7.7.8.4.5. M ērījumus sēdekļiem ar atv āžamiem galdi ņiem, kas piestiprin āti pie sēdekļu 
atzveltnes, veic, kad šie galdi ņi ir salocītā stāvoklī. 
7.7.8.4.6. S ēdekļiem, kas uzmont ēti uz sliedes vai citas sist ēmas, kas ļauj operatoram 
vai lietot ājam viegli main īt transportl īdzekļa iekšienes konfigur āciju, 
mērījumus veic norm ālā lietošanas poz īcijā, ko nor ādījis ražotājs tipa 
apstiprinājuma saņemšanas pieteikum ā. 
7.7.8.5. Vieta s ēdošiem pasažieriem  (skatīt 4. pielikuma 13. att ēlu) 
7.7.8.5.1. J ānodrošina minim ālā brīvā vieta katra pasažiera priekš ā, kā tas norādīts 
4. pielikuma 13. att ēlā. Priekšā novietota s ēdekļa atzveltne vai nodal ījums, 
kura aprises aptuveni atbilst atlaista s ēdekļa atzveltnes apris ēm, var ietiekties 
šai vietā saskaņā ar 7.7.8.4. punkta not eikumiem.  Šai viet ā ir pieļaujama ar ī 
sēdekļu kāju klātbūtne, ja vien paliek pietiekami daudz vietas pasažiera 
kājām.  Ja transportl īdzeklī, kura ietilp ība nepārsniedz 22 pasažierus, ir 
sēdekļi blakus vad ītāja sēdeklim, tad ir at ļauts kontroles un instrumentu 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/189 
 paneļa, vējstikla, saules aizsega, droš ības jostu un to stiprin ājuma izvirz īts 
stāvoklis. 
7.7.8.5.2. Tom ēr tai autobusa da ļā, kurā ir visērtāk iekāpt, ir jānodrošina vismaz divi 
sēdekļi I un II klases transportl īdzekļos un vismaz viens s ēdeklis A klases 
transportlīdzekļos, kas novietots transportl īdzekļa braukšanas virzien ā vai 
pretēji tam un ir īpaši paredz ēts un mar ķēts pasažieriem ar p ārvietošanās 
grūtībām, izņemot personas rati ņkrēslos.  Šie s ēdekļi ir jāparedz pasažieriem 
ar pārvietošanās grūtībām, lai nodrošin ātu pietiekami daudz vietas, tie ir 
attiecīgi jāapzīmē un pie tiem ir j ānovieto turek ļi, lai atvieglotu aps ēšanos 
sēdeklī un piecelšanos no t ā, kā arī jānodrošina no s ēdus stāvokļa tāda saziņas 
iespēja, kādā paredzēta 7.7.10. punkt ā. 
7.7.8.5.2.1. Šiem s ēdekļiem ir jānodrošina vismaz 110 % no 7.7.8.5.1. punkt ā paredzētās 
vietas. 
7.7.8.6. Br īva vieta virs s ēdvietām 
7.7.8.6.1. Virs katras s ēdvietas, iz ņemot priekš ējās rindas s ēdekļus transportl īdzeklī, 
kura ietilp ība nepārsniedz 22 pasažier us, un virs attiec īgās vietas, kas 
paredzēta kājām, ir jābūt brīvai vietai, kuras augstums ir ne maz āks par 
900 mm, ja to m ēra no augst ākā nesaspiesta s ēdekļa spilvena punkta, turkl āt 
vismaz 1350 mm att ālumā no vidējā grīdas līmeņa vietā, kas atvēlēta kājām.  
Transportl īdzekļiem, uz kuriem attiecas 7.7.1.10. punkts, šo izm ēru var 
samazināt līdz 1200 mm, ja m ēra no grīdas. 
7.7.8.6.2. Š ī brīvā vieta atrodas virs zonas, ko veido 
7.7.8.6.2.1. garenisk ās vertikālās plaknes 200 mm uz katru pusi no s ēdvietas vertik ālās 
vidusplaknes un 
7.7.8.6.2.2. š ķērseniskā vertikālā plakne, kas iet caur vist ālāk uz aizmuguri novietoto 
augšējo sēdekļa atzveltnes punktu, un š ķērseniskā vertikālā plakne 280 mm 
pirms nesaspiesta s ēdekļa spilvena paša priekš ējā punkta, kuru attiec īgi mēra 
pie sēdvietas vertik ālās vidusplaknes. 
7.7.8.6.3. No 7.7.8.6 .1. un 7.7.8.6.2. punkt ā noteiktās brīvās vietas mal ām var izsl ēgt 
šādas zonas. 
7.7.8.6.3.1. Attiec ībā uz ārmalas sēdekļu augšdaļu — zonu ar taisnst ūra šķērsgriezumu, 
kas ir 150 mm augsts un 100 mm plats (skat īt 4. pielikuma 14. att ēlu). 
7.7.8.6.3.2. Attiec ībā uz ārmalas sēdekļu augšdaļu — zonu ar trijst ūra šķērsgriezumu, 
kura virsotne atrodas 650 mm att ālumā no grīdas un kura pamats ir 100 mm 
plats (skat īt 4. pielikuma 15. att ēlu). 
7.7.8.6.3.3. Attiec ībā uz ārmalas sēdekļu kāju balstu — š ķērsgriezuma laukuma zonu, 
kura nepārsniedz 0,02 m2 (0,03 m2 I klases transportl īdzekļiem ar zemu gr īdu) 
un kuras maksim ālais platums nep ārsniedz 100 mm (150 mm I klases 
transportlīdzekļiem ar zemu gr īdu) (skatīt 4. pielikuma 16. att ēlu). 
L 373/190 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.7.8.6.3.4. Transportl īdzeklim, kura ietilp ība nepārsniedz 22 pasažierus, attiec ībā uz 
sēdvietām, kas atrodas vistuv āk virsbūves aizmugures st ūriem, brīvās vietas 
ārējo aizmugures malu plakanisk ā skatījumā var noapa ļot līdz rādiusam, kas 
nepārsniedz 150 mm (skat īt 4. pielikuma 17. att ēlu). 
7.7.8.6.4. Br īvajā vietā, kas defin ēta 7.7.8.6.1., 7.7.8.6.2. un 7.7.8.6.3. punkt ā, ir atļauti 
šādi papildu izvirz īti elementi. 
7.7.8.6.4.1. Cita s ēdekļa atzveltnes, balstu un stiprin ājumu izvirz ījums (piem ēram, 
atvāžams galdi ņš). 
7.7.8.6.4.2. Transportl īdzeklim, kura ietilp ība nepārsniedz 22 pasažierus, rite ņa arkas 
izvirzīšanās, ja vien ir izpild īts viens no turpm āk izklāstītajiem diviem 
noteikumiem: 
7.7.8.6.4.2.1. izvirz ītais elements nesniedzas t ālāk par sēdvietas vertik ālo vidusplakni 
(skatīt 4. pielikuma 18. att ēlu) vai 
7.7.8.6.4.2.2. tuv ākā mala no 300 mm dzi ļās zonas, kas ir paredz ēta sēdoša pasažiera 
kājām, nav izvirz īta tālāk par 200 mm no nesaspiesta s ēdekļa spilvena malas 
un nav izvirz īta tālāk par 600 mm s ēdekļa malas priekš ā, ja šos m ērījumus 
veic sēdvietas vertik ālajā vidusplakn ē (skatīt 4. pielikuma 19. punktu).  Ja ir 
divi sēdekļi, kas novietoti viens otram pret ī, šo noteikumu attiecina tikai 
vienam no šiem s ēdekļiem, un atlikušajai vietai, kas paredz ēta sēdošu 
pasažieru k ājām, ir jābūt vismaz 400 mm. 
7.7.8.6.4.3. Ja transportl īdzeklī, kura ietilp ība nepārsniedz 22 pasažierus, ir s ēdekļi blakus 
vadītāja sēdeklim, izvirz īti paverami logi un to stiprin ājumi, 
kontroles/ instrumentu panelis, v ējstikls, saules aizsegi, droš ības jostas un to 
stiprinājumi un griestu da ļa transportl īdzekļa priekšā. 
7.7.9. Sakari ar vad ītāju 
7.7.9.1. I, II un A klases transportl īdzekļos pasažieriem ir j ānodrošina iesp ēja paziņot 
vadītājam par v ēlēšanos aptur ēt transportl īdzekli.  Š ādu sakaru ier īču vadības 
mehānismiem ir j ābūt ar izvirz ītām pogām, kuras I un A klases 
transportlīdzekļos atrodas ne augst āk kā 1200 mm no gr īdas, un tām ir jābūt 
kontrastējošā krāsā vai krāsās. Vadības mehānismiem ir j ābūt izvietotiem 
pietiekam ā skaitā visa transportl īdzekļa garumā. Par vad ības mehānisma 
ieslēgšanos pasažieri var p ārliecināties pēc viena vai vair ākiem indikatoriem.  
Indikatorā parādās vārdi „autobusa pietura” vai atbilstošs uzraksts un/ vai 
attiecīga piktogramma, kas paliek iesl ēgta, iekams atveras pasažieru durvis.  
Posmainiem transportl īdzekļiem šādi indikatori ir katr ā nekustīgajā 
transportlīdzekļa daļā.  Divstāvu transportl īdzekļiem šādi indikatori ir katr ā 
stāvā. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/191 
 7.7.9.2. Sakari ar apkalpes nodal ījumu  
 Ja apkalpes nodal ījums ir ier īkots bez piek ļuves vad ītāja vai pasažieru 
nodalījumam, nodrošina sakaru l īdzekli sazi ņai starp vad ītāja un apkalpes 
nodalījumu. 
7.7.10. Karsto dz ērienu autom āti un virtuves apr īkojums  
7.7.10.1. Karsto dz ērienu autom ātus un virtuves apr īkojumu ier īko un norobežo t ā, lai 
avārijas bremz ēšanas vai straujas virziena mai ņas dēļ karsts ēdiens vai 
dzēriens nevar ētu uzlīt virsū nevienam pasažierim. 
7.7.10.2. Transportl īdzekļos, kuros ir karsto dz ērienu autom āti un virtuves apr īkojums, 
visiem pasažieru s ēdekļiem ir jābūt īpaši nodrošin ātiem, lai tajos var ētu 
novietot karstu ēdienu vai dz ērienu, kad transportl īdzeklis kustas. 
7.7.11. Durvis uz iekš ējiem nodal ījumiem  
 Ikvienas durvis uz tualeti vai citu iekš ēju nodalījumu 
7.7.11.1. ir autom ātiskas un nedr īkst būt aprīkotas ar nek ādām bloķēšanas ierīcēm, ja 
atvērtā stāvoklī tās var radīt pasažieriem š ķēršļus avārijas gadījumā; 
7.7.11.2. atv ērtā stāvoklī nedrīkst aizsegt nevienu rokturi, vad ības ierīci, ko lieto 
pasažieru durvju, av ārijas durvju, av ārijas izejas atv ēršanai, ugunsdz ēšamā 
aparāta vai pirm ās palīdzības aptieci ņas iegūšanai, vai attiec īgu obligāto 
marķējumu; 
7.7.11.3. ir nodrošin ātas ar līdzekļiem, kas av ārijas gadījumā ļauj tās atvērt no 
nodalījuma ārpuses; 
7.7.11.4. nedr īkst būt slēdzamas no ārpuses, ja vien nepast āv iespēja vienmēr tās atslēgt 
no iekšpuses. 
7.8. M ākslīgais apgaismojums  
7.8.1. Nodrošina elektrisko apgaismojumu salona iekšpus ē, lai apgaismotu 
7.8.1.1. visus pasažieru nodal ījumus, apkalpes nodal ījumus, tualešu nodal ījumus un 
posmaina transportl īdzekļa posmaino da ļu; 
7.8.1.2. jebkuru pak āpienu vai pak āpienus; 
7.8.1.3. piek ļuvi jebkurai izejai un zonai, kas atrodas tieš ā pasažieru durvju tuvum ā; 
7.8.1.4. iekš ējo marķējumu un salon ā esošās kontrolier īces visām izejām; 
7.8.1.5. visas vietas, kur ir š ķēršļi. 
7.8.2. Ir j ābūt vismaz div ām iekšējās apgaismes sist ēmām, lai vienas sist ēmas 
atteice neietekm ētu otru.  Sist ēmu, ar kuru nodrošina nep ārtrauktu ieejas un 
izejas apgaismošanu, var uzskat īt par vienu no š īm sistēmām. 
L 373/192 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.8.3. Ir j āveic pasākumi, lai aizsarg ātu vadītāju no apžilbin āšanas efekta un 
atspīdumiem, kurus rada m ākslīgais salona apgaismojums. 
7.9. Posmainu transportl īdzekļu posmain ā daļa 
7.9.1. Posmainajai da ļai, kas savieno transportl īdzekļa nekustīgās daļas, ir jābūt 
plānotai un konstru ētai tā, lai vismaz viens rot ējošais elements grieztos ap 
vismaz vienu horizont ālo asi, un vismaz viens — ap vismaz vienu vertik ālo 
asi. 
7.9.2. Ja posmains transportl īdzeklis ar pilnu masu darba k ārtībā stāv uz 
horizontālas gludas virsmas, starp nekust īgās daļas grīdu un rot ējošās bāzes 
vai elementa, kas aizst āj šādu bāzi, nedrīkst būt neapsegta sprauga, kuras 
platums p ārsniedz 
7.9.2.1. 10 mm, ja visi transportl īdzekļa riteņi atrodas vien ā līmenī, vai 
7.9.2.2. 20 mm, ja posmain ās daļas tuvumā esošās ass riteņi balstās uz virsmu, kas ir 
150 mm augst āka par virsmu, uz kuras balst ās pārējo asu rite ņi. 
7.9.3. L īmeņa atšķirība starp nekust īgo daļu grīdu un rotējošās bāzes grīdu, ko mēra 
pie savienojuma, nedr īkst pārsniegt 
7.9.3.1. 20 mm 7.9.2.1. punkt ā raksturotajos apst ākļos vai 
7.9.3.2. 30 mm 7.9.2.2. punkt ā raksturotajos apst ākļos. 
7.9.4. Posmainos transportl īdzekļos ir jānodrošina l īdzekļi, kas fiziski ne ļautu 
pasažieriem piek ļūt jebkurai posmain ās daļas vietai, kur 
7.9.4.1. gr īdā ir neapsegta sprauga, kas neatbilst 7.9.2. punkta pras ībām; 
7.9.4.2. gr īda neiztur pasažieru masu; 
7.9.4.3. sienu p ārvietošanās rada briesmas pasažieriem. 
7.10. Posmaina transportl īdzekļa gaitas notur īgums  
 Kad posmains transportl īdzeklis brauc pa taisnu ce ļa posmu, gareniskaj ām 
vidusplakn ēm tā nekustīgajās daļās ir jāsakrīt un jāveido nep ārtraukta plakne 
bez nekādām nobīdēm. 
7.11. Rokturi un turek ļi 
7.11.1. Visp ārīgas prasības 
7.11.1.1. Rokturiem un turek ļiem ir jābūt pietiekami iztur īgiem. 
7.11.1.2. Tiem ir j ābūt izgatavotiem un pier īkotiem tādā veidā, lai nerad ītu ievainojuma 
risku pasažieriem. 
7.11.1.3. Rokturu un turek ļu šķērsgriezumam ir j ābūt tādam, lai pasažieri var ētu viegli 
tos satvert un stingri tur ēties tajos.  Katram rokturim ir j ābūt vismaz 100 mm 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/193 
 garam, lai taj ā varētu ietilpt roka.  Neviens š ķērsgriezuma izm ērs nedrīkst būt 
mazāks par 20 mm vai liel āks par 45 mm, iz ņemot rokturiem pie durv īm un 
sēdekļiem, kā arī piekļuves ejās II, III vai B klases transportl īdzekļiem.  Šiem 
rokturiem ir at ļauts minim ālais izmērs 15 mm, ja vien cits izm ērs ir vismaz 
25 mm. Rokturiem nedr īkst būt asi izliekumi. 
7.11.1.4. Att ālumam starp rokturi vai turekli un blakus esošo transportl īdzekļa 
virsbūves daļu vai sien ām ir jābūt vismaz 40 mm. Tom ēr durvju vai s ēdekļa 
rokturim II, III vai B klases transportl īdzekļa piekļuves ejā ir atļauts 
minimālais attālums 35 mm. 
7.11.1.5. Visu rokturu, turek ļu vai atbalsta stie ņu virsmai ir j ābūt kontrastējošās krāsās 
un neslīdīgai. 
7.11.2. Rokturi un turek ļi stāvošiem pasažieriem  
7.11.2.1. Ir j ānodrošina pietiekams rokturu un/ vai turek ļu skaits katr ā grīdas platības 
punktā stāvošu pasažieru vajadz ībām, ievērojot 7.2.2. punktu.  Šai nol ūkā 
saitēs iekārtus turek ļus, ja tādi ir, var ieskait īt kā turekļus, ja vien tos notur 
nekustīgus attiec īgas ierīces.  Šo pras ību uzskata par izpild ītu, ja vien vis ās 
iespējamās vietās ar testēšanas ierīci, kas par ādīta šīs direktīvas 4. pielikuma 
20. attēlā, var aizsniegt vismaz divus rokturus vai turek ļus, izstiepjot ier īces 
saliekamo roku.  Test ēšanas ierīci var brīvi griezt ap t ās vertikālo asi. 
7.11.2.2. Piem ērojot proced ūru, kas aprakst īta 7.11.2.1. punkt ā, ņem vērā tikai tādus 
rokturus un turek ļus, kuri atrodas vismaz 800 mm un ne vair āk kā 1900 mm 
virs grīdas. 
7.11.2.3. Attiec ībā uz katru vietu, kuru var aiz ņemt stāvošs pasažieris, vismaz viens no 
diviem vajadz īgajiem rokturiem vai turek ļiem atrodas ne vair āk kā 1500 mm 
attālumā no grīdas līmeņa šai viet ā.  Tas neattiecas uz zonu, kas atrodas 
blakus durv īm, kur durvis vai to meh ānisms atv ērtā stāvoklī neļauj lietot šo 
turekli. 
7.11.2.4. Viet ās, kuras var aiz ņemt stāvoši pasažieri un kuras nav atdal ītas no 
sēdekļiem ar sānu sienām vai transportl īdzekļa aizmugures sienu, nodrošina 
horizontālus turekļus, kas izvietoti paral ēli sienām un pier īkoti 800 mm l īdz 
1500 mm augstum ā virs grīdas. 
7.11.3. Rokturi un turek ļi pasažieru durv īm 
7.11.3.1. Durvju atver ēm abās pusēs pierīko rokturus un/ vai turek ļus.  Attiec ībā uz 
divviru durv īm šo pras ību var izpild īt, pierīkojot vienu centr ālu atbalsta stieni 
vai rokturi. 
7.11.3.2. Pasažieru durv īm pierīkojamajiem turek ļiem un/ vai rokturiem ir j ābūt ar 
punktu, kuram var pie ķerties persona, kas st āv uz zemes blakus pasažieru 
durvīm vai uz jebkura no t ālākajiem durvju pak āpieniem.  Š ādiem punktiem 
jāatrodas vertik āli starp 800 mm un 1100 mm no  zemes vai katra pak āpiena 
virsmas, bet horizont āli 
L 373/194 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.11.3.2.1. st āvoklī, kas ir piem ērots personai, kas st āv uz zemes, ne vair āk kā 400 mm 
uz iekšu no ārējās pirmā pakāpiena ārmalas, un 
7.11.3.2.2. st āvoklī, kas ir piem ērots konkr ētajam pak āpienam, min ētajiem punktiem nav 
jāatrodas uz ārpusi no attiec īgā pakāpiena ārmalas un ne vair āk kā 600 m uz 
iekšu no min ētās malas. 
7.11.4. Priorit āro sēdekļu rokturi  
7.11.4.1. Starp 7.7.8.5.2. punkt ā minētajām priorit ārajām sēdvietām un pasažieru 
durvīm iekāpšanai un izk āpšanai nodrošina rokturus 800 mm l īdz 900 mm 
augstumā  n o  g rīdas līmeņa.  Turekl ī ir pieļaujams pārrāvums viet ā, kur ir 
jāpiekļūst ratiņkrēsla vietai, pie s ēdekļa, kā arī vietā, kas atrodas uz rite ņa 
arkas, kāpnēm, piekļuves ejas vai galven ās ejas.  Turek ļa pārrāvums nedr īkst 
pārsniegt 1050 mm, k ā arī virs šā pārrāvuma vismaz vien ā pusē ir jānodrošina 
vertikāls tureklis. 
7.12. K āpņu laukumi ņu aizsardz ība 
7.12.1. Ja past āv iespēja, ka sēdošs pasažieris straujas bremz ēšanas rezult ātā var 
iekrist kāpņu laukumi ņā, laukumi ņam ir jāpierīko aizsargs.  Aizsarga 
minimālais augstums no gr īdas, uz kuras balst ās pasažiera k ājas, ir 800 mm, 
un tas no transportl īdzekļa sienas stiepjas uz iekšu vismaz 100 mm aiz 
gareniskās jebkuras s ēdvietas vidusl īnijas, kur ā sēdošajam pasažierim draud 
šāds risks, vai ar ī aiz salonam vistuv ākā pakāpiena statenisk ās virsmas; ņemot 
par pamatu īsāko attālumu. 
7.13. Bag āžas plaukti un pasažieru aizsardz ība 
 Transportl īdzekļa pasažieri ir j āaizsargā no priekšmetiem, kas var krist no 
bagāžas plauktiem straujas bremz ēšanas vai p ēkšņas virziena mai ņas dēļ.  Ja 
ir īpaši bagāžas nodalījumi, tiem j ābūt veidotiem t ā, lai pēkšņas bremzēšanas 
gadījumā bagāža nevarētu no tiem izkrist. 
7.14. L ūkas, ja tādas ir  
7.14.1. Katra l ūka, kas nav av ārijas lūka, transportl īdzekļa grīdā ir jāierīko un 
jānodrošina t ā, lai tās nevarētu izkustin āt vai atvērt bez īpašiem instrumentiem 
vai atslēgām, un neviena pacelšanas vai aizsargier īce šīm lūkām nedrīkst 
izvirzīties virs gr īdas līmeņa vairāk par 8 mm.  Izvirz ījumu malas ir 
jānoapaļo. 
7.15. Audiovizu ālie līdzekļi 
7.15.1. Pasažieru vajadz ībām paredzētajiem audiovizu ālajiem līdzekļiem, piem ēram, 
televizoru ekr āniem vai videomagnetofoniem, ir j āatrodas ārpus vadītāja 
redzamības lauka, kad vad ītājs sēž transportl īdzekļa vadītāja vietā.  Šī prasība 
neattiecas uz televizora monitoru vai taml īdzīgu ierīci, kas ietilpst vad ītājam 
vajadzīgajā transportl īdzekļa kontroles vai vad ības sistēmā, piemēram, 
pasažieru durvju p ārskatīšanai. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/195 
 3. PIELIKUMS  
Papildinājums  
 
STATISK ĀS SASVĒRŠANAS ROBEŽAS VERIFIK ĀCIJA, TO APR ĒĶINOT 
1. Transportl īdzekļa atbilstību 3. pielikuma 7.4. punkta pras ībai var pier ādīt ar 
aprēķina metodi, ko apstiprin ājis testēšanas tehniskais dienests. 
2. Par test ēšanu atbild īgais tehniskais dienests var piepras īt transportl īdzekļa 
daļu testēšanu, lai p ārbaudītu aprēķina pieņēmumus. 
3. Sagatavošan ās aprēķināšanai. 
3.1. Transportl īdzekli reprezent ē telpiska sist ēma. 
3.2. Atkar ībā no transportl īdzekļa virsbūves smaguma centra atrašan ās vietas un 
transportlīdzekļa balstiek ārtas atšķirīgās atsperojuma pak āpes un riep ām 
laterāla paātrinājuma gad ījumā transportl īdzekļa vienas puses asis parasti 
nepaceļas vienlaic īgi.  Tāpēc virsbūves laterālā sasvēršanās virs katras ass 
jānoteic, pie ņemot, ka otras ass (p ārējo asu) rite ņi paliek uz zemes. 
3.3. Vienk āršības labad j āpieņem, ka nenospriegot ās masas smaguma centrs 
atrodas transportl īdzekļa garenvirziena plakn ē uz taisnes, kas š ķērso riteņu 
rotācijas ass centru.  Griešan ās centra nelielo novirzi, kas rodas, asij 
izliecoties, var neiev ērot.  Pneimatisk ās balstiekārtas vadība nav jāievēro. 
3.4. J āievēro vismaz š ādi parametri: 
 t ādi transportl īdzekļa raksturlielumi, k ā garenbāze, velšan ās virsmas platums, 
nospriegota/nenospriegota masa, transportl īdzekļa smaguma centra atrašan ās 
vieta, izliece un atgriešan ās sākuma stāvoklī, kā arī transportl īdzekļa 
balstiekārtas atsperojuma pak āpe, ņemot vērā arī nelinearit āti, riepu 
atsperojuma pak āpi, virsbūves vērpi, asu griešan ās centra atrašan ās vietu. 
4. Apr ēķināšanas metodes der īgums. 
4.1. Apr ēķināšanas metodes der īgums jānosaka atbilst īgi tehnisk ā dienesta 
prasībām, piemēram, pamatojoties uz sal īdzināmu testu, ko izdara ar l īdzīgu 
transportlīdzekli.
L 373/196 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 4. PIELIKUMS  
PASKAIDROJOŠ ĀS SHĒMAS  
1. attēls 
PIEKĻUVE PASAŽIERU DURV ĪM 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.1. punktu) 
 
                  
alternatīvas 
I, II un III klase: A = 1100 mm A un B klase: A = 950 mm  
Pasažieru skaits <
 22 1 /  > 22  
Klases A B I II III 
A izmērs (mm) 950 700 1100 950 850 
Divdaļīgā paneļa kopējais 
augstums 1650 1400 1800 1650 1550 
 
1/  Skatīt attiecīgo zemsv ītras piezīmi 3 pielikuma 7.7.1.2. punkt ā. Alternatīva 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/197 
  
2. attēls 
 
PIEKĻUVE PASAŽIERU DURV ĪM 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.1.4. punktu) 
 
 Iedomāts 
cilindrs 
Panelis 
L 373/198 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
3. attēls 
 
KĀ NOTEIKT, VAI PIEK ĻUVE DURV ĪM IR BEZ Š ĶĒRŠĻIEM 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.1.9.1. punktu) 
 
 
 
 
4. attēls 
 
KĀ NOTEIKT, VAI PIEK ĻUVE DURV ĪM IR BEZ Š ĶĒRŠĻIEM 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.1.9.2. punktu) 
  
      
 
   
1200 
max 550 
min 
300 
min 300 
min Roof line Jumta līnija 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/199 
  
5. attēls 
 
PIEKĻUVE AVĀRIJAS DURV ĪM 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.2. punktu) 
 
 
 
 
L 373/200 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 6. attēls 
 
GALVEN ĀS EJAS  
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.5. punktu) 
 
 
 
 
Klases  A B I II III 
 A 350 300 450 350 300 
Izmēri C 550 450 550 550 450 
(mm) B 500 * / 300 500 * / 500 * / 500 * / 
 H 1900 * / 1500 1900 * / 1900 * / 1900 * / 
 
        */  Skat īt attiecīgo zemsv ītras piezīmi (“*”) 3. pielikuma 7.7.5.1. punkt ā. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/201 
 7. attēls 
 
EJAS PRIEKŠ ĒJĀ ROBEŽA  
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.5.1.1.1. punktu) 
 
 Cilindra platums Panelis
Panelis 
Cilindra platums
Cilindra platums
L 373/202 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 8. attēls 
 
PAKĀPIENI PASAŽIERIEM  
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.7. punktu) 
 
 
 
Augstums virs zemes, kad transportl īdzeklis nav noslogots 
 
Klases I un A II, III un B 
Pirmais pak āpiens no 
zemes “D” Maksimālais 
augstums (mm) 340 (1) 380 (1)(2)(5) 
 Minim ālais dziļums 
(mm) 300 * / 
Pārējie pakāpieni “E” Maksim ālais 
augstums (mm) 250 (3) 350 (4) 
 Minim ālais 
augstums (mm) 120 
 Minim ālais dziļums 
(mm) 200 
 
*/ 230 mm transportl īdzekļiem, kuru ietilp ība nepārsniedz 22 pasažierus. 
(1) 700 mm av ārijas durvīm. 
 1500 mm divst āvu transportl īdzekļa otrā stāva avārijas durvīm. 
(2) 430 mm transportl īdzeklim, kam ir tikai meh āniska balstiek ārta. 
(3) 300 mm, ja pak āpieni ir durv īm, kas atrodas aiz p ēdējās aizmugur ējās ass. 
(4) 250 mm t ādu transportl īdzekļu ejās, kuru ietilp ība nepārsniedz 22 pasažierus. 
(5) Vismaz vien ām pasažieru durv īm; 400 mm p ārējām pasažieru durv īm. 
 
Piezīme. 1. Ja durv īm ir divas v ērtnes, tad uzskat āms, ka pak āpieni katrai ieejas 
pusei ir atseviš ķi. 
 2. E nav j ābūt visiem pak āpieniem vien ādam. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/203 
 9. attēls 
  
PASAŽIERU S ĒDEKĻU IZMĒRI 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.1. punktu) 
 
 
 
 G (mm) minimums 
F (mm) minimums Vienlaidu s ēdekļi Atseviš ķi sēdekļi 
200 */ 225 250 
            * III klasei 225. 
 
9.A attēls 
 
PASAŽIERU S ĒDEKĻU IZMĒRI 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.1.3. punktu) 
 
 
 
 G (mm) minimums 
F (mm) minimums Vienlaidu s ēdekļi Atseviš ķi sēdekļi 
200 200 200 
 Atsevišķs sēdeklis 
Atsevišķs sēdeklis Vienlaidu s ēdeklis 
Vienlaidu s ēdeklis 
L 373/204 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 10. attēls 
 
PIEĻAUJAMAIS TELPAS IEROBEŽOJUMS PLECU AUGSTUM Ā 
 
Mazākās plecu augstum ā pieejamās telpas šķērsgriezums s ēdeklim, kas ir pie transportl īdzekļa 
sienas. 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.1.4. punktu) 
 
 
G = 225 mm vienlaidu s ēdeklim 
G = 250 mm atseviš ķam sēdeklim 
G = 200 mm transportl īdzekļiem, kuru platums ir maz āks par 2,35 m 
 Transportl īdzekļa 
ārpuse 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/205 
  
11. attēls 
 
SĒDEKĻA SPILVENA DZI ĻUMS UN AUGSTUMS  
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8 .2. un 7.7.8.3. punktu) 
 
H = 400/500 mm (*) 
K = 350 mm minimums (**)  (*) 350 mm uz rite ņu arkām un motora nodal ījumiem. 
(**) 400 mm II un III klases transportl īdzekļos. 
L 373/206 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
12. attēls 
 
ATTĀLUMI STARP S ĒDEKĻIEM 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.4. punktu) 
  
 
 
 
 H 
I, A un B klase 650 mm 
II un III klase 680 mm 
 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/207 
 13. attēls 
 
TELPA S ĒDOŠIEM PASAŽIERIEM  
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.5. punktu) 
 
 
L 373/208 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
14. attēls 
 
PIEĻAUJAMAIS TELPAS IEROBEŽOJUMS VIRS S ĒDEKĻA 
 
Mazākās brīvās telpas šķērsgriezums, kurai j ābūt virs sēdekļa, kas atrodas pie transportl īdzekļa 
sienas 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.6.3.1. punktu) 
 
 
 Transportl īdzekļa 
ārpuse 
Nesaspiesta s ēdekļa 
spilvena augst ākais 
līmenis 
Sēdekļa viduslīnija 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/209 
 15. attēls 
 
PIEĻAUJAMAIS TELPAS IEROBEŽOJUMS VIRS S ĒDEKĻA 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.6.3.2. punktu) 
 
 Nesaspiesta s ēdekļa 
spilvena augst ākais 
līmenis Transportl īdzekļa 
ārpuse 
Sēdekļa viduslīnija 
L 373/210 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
16. attēls 
 
PIEĻAUJAMAIS PASAŽIER A TELPAS APAKŠ ĒJĀS DAĻAS IEROBEŽOJUMS  
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.6.3.3. punktu) 
 
 
 
*/ 150 mm I klases transportl īdzekļiem ar zemu gr īdu. 
(**) 0,03 m2 I klases transportl īdzekļiem ar zemu gr īdu. 
 Nesaspiesta s ēdekļa 
spilvena augst ākais 
līmenis 
Sēdekļa viduslīnija 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/211 
 17. attēls 
 
PIEĻAUJAMAIS TELPAS IE ROBEŽOJUMS AIZMUGUR ĒJIEM STŪRA SĒDEKĻIEM 
 
Sēdeklim paredz ētās zonas skats (divi mal ējie aizmugur ējie sēdekļi) 
(Skatīt 3. pielikuma 7.7.8.6.3.4. punktu) 
  
 
 Konstrukcija
Rādiuss 150 mm 
L 373/212 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
18. attēls 
 
PIEĻAUJAMAIS TELPAS IEROBEŽOJUMS, KO VEIDO RITE ŅA ARKA, KAS 
NESNIEDZAS T ĀLĀK PAR SĀNU SĒDEKĻA VERTIK ĀLO VIDUSL ĪNIJU  
 
(Skatīt 3. pielikuma 7. 7.8.6.4.2.1. punktu) 
 
 
 
  
19. attēls 
 
PIEĻAUJAMAIS TELPAS IEROBEŽOJUMS, KO VEIDO RITE ŅA ARKA, KAS 
SNIEDZAS T ĀLĀK PAR SĀNU SĒDEKĻA VERTIK ĀLO VIDUSL ĪNIJU  
 
(Skatīt 3. pielikuma 7. 7.8.6.4.2.2. punktu) 
  
 
 
 Nav ierobežojuma 
Riteņa arka 
Riteņa arka 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/213 
  
20. attēls 
 
TUREKĻU IZVIETOJUMA TEST ĒŠANAS IER ĪCE 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.11.2.1. punktu) 
 
 
 Rokas garuma att ālums 
līdz satveršanas punktam
Viduslīnija 
Plecu locītavas augstums 135 cm  
L 373/214 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
21. attēls 
 
STANDARTA RATI ŅKRĒSLS 
 
(Skatīt 8. pielikuma 3.6.4. punktu) 
  
 
 
 
 
Kopējais garums l: 1200 mm 
Kopējais platums b: 700 mm 
Kopējais augstums h: 1090 mm 
Piezīme. 
Kad ratiņkrēslā sēž ratiņkrēsla lietotājs, tā kopējais garums palielin ās par 50 mm, un augstums 
virs zemes ir 1350 mm.  
22. attēls
 
 
Mazākā brīvā vieta ratiņkrēsla lietotājam ratiņkrēsla telpā 
 
(Skatīt 8. pielikuma 3.6.1. punktu) 
 
 
 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/215 
  
23. attēls 
 
(Skatīt 8. pielikuma 3.4. punktu) 
 
23.A attēls 
 
Piktogramma rati ņkrēsla lietotājiem 
   
 
 
 
 
23.B attēls 
 
Piktogramma pasažieriem, kuriem ir parvietošan ās grūtības, bet kuri nelieto rati ņkrēslu 
 
 
 
  
____________
L 373/216 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 5. PIELIKUMS  
 
VIRSBŪVES STIPR ĪBA 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.3. punktu) 
 
1. PIEM ĒROŠANAS JOMA. 
 Šis pielikums attiecas uz vienst āva II un III klases transportl īdzekļiem. 
2. DEFIN ĪCIJAS. 
 Šaj ā pielikumā: 
2.1. “droš ības telpa” ir telpa, kam pasažieru salon ā jāsaglabājas laikā, kad 
konstrukcijai izdara k ādu no šaj ā pielikum ā paredzētajiem testiem, un p ēc 
tam; 
2.2. “virsb ūve” ir transportl īdzekļa konstrukcijas da ļa (-as), kas iesaist ītas 
transportlīdzekļa stiprības nodrošin āšanā, transportl īdzeklim apg āžoties; 
2.3. “virsb ūves segments” ir segments, kam ir vismaz divi identi vertik ālie balsti 
katrā pusē un kas ir reprezentat īvs transportl īdzekļa virsbūves daļai vai daļām; 
2.4. “kop ējā enerģija” ir ener ģija, par ko pie ņemts, ka to absorb ē visa 
transportlīdzekļa konstrukcija.  To var noteikt, k ā parādīts šajā pielikumā. 
3. VISP ĀRĪGAS SPECIFIK ĀCIJAS UN PRAS ĪBAS. 
 Ja virsb ūve ir apstiprin āta saskaņā ar regulu Nr. 66, tad to uzskata par 
atbilstīgu šīm vispārīgajām specifik ācijām un pras ībām. 
3.1. Transportl īdzekļa virsbūves stiprībai jābūt pietiekamai, lai nodrošin ātu to, ka 
laikā, kad to test ē ar kādu no 4. punkt ā noteiktaj ām metodēm vai izdara 
aprēķinu, un pēc tam: 
3.1.1. neviena no p ārvietotajām transportl īdzekļa daļām neatrodas droš ības telpā, kā 
norādīts 5. punkt ā, un 
3.1.2. neviena no droš ības telpas da ļām nav izvirz īta ārpus deform ētās 
konstrukcijas. 
3.2. Pras ības, kas noteiktas 3.1. punkt ā, attiecas uz transportl īdzekli, ieskaitot visas 
tā konstrukcijas da ļas, konstrukcijas elementus un pane ļus, un visas izvirz ītās 
stingās daļas, piemēram, bagāžas plauktus, ventil ācijas iekārtu u. c.  Tom ēr 
starpsienas, š ķērssienas, st īpas vai citus konstrukcijas elementus, ar ko arm ēta 
transportlīdzekļa virsbūve, un tādas nostiprin ātas ierīces, kā bāri, virtuves vai 
tualetes, ne ņem vērā attiecībā uz 3.1. punktu. 
3.3. Ja transportl īdzeklis ir posmains, tad katrai t ā daļai jāatbilst 3.1. punkta 
prasībām. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/217 
 4. TEST ĒŠANAS METODES. 
4.1. Visu veidu transportl īdzekļi jāverificē saskaņā ar vienu no š īm metodēm pēc 
ražotāja izvēles vai saska ņā ar alternat īvu metodi, ko apstiprin ājusi atbild īgā 
iestāde: 
4.1.1. nokomplekt ēta transportl īdzekļa apgāšanas tests saska ņā ar 1. papildin ājumā 
noteikto proced ūru; 
4.1.2. nokomplekt ētam transportl īdzeklim reprezentat īva virsbūves segmenta vai 
segmentu apg āšanas tests saska ņā ar 2. papildin ājumu; 
4.1.3. sv ārsta tests virsb ūves segmentam vai segmentiem saska ņā ar 
3. papildin ājumu vai 
4.1.4. virsb ūves stiprības verific ēšana, izdarot apr ēķinu saskaņā ar 4. papildin ājumu. 
4.2. Ja ar metod ēm, kas noteiktas 4.1 .2., 4.1.3. va i 4.1.4. punkt ā, nevar iev ērot 
nozīmīgu atšķirību starp vienu transportl īdzekļa segmentu un citu, piem ēram, 
ar gaisa kondicion ēšanas iek ārtu uz jumta, tad tehniskajam dienestam 
jāiesniedz papildu test ēšanas metodes vai apr ēķi n i .   J a  n a v  š ādas papildu 
informācijas, tad transportl īdzeklim var b ūt jāpiemēro testēšanas metode, kas 
noteikta 4.1.1. punkt ā. 
5. DROŠ ĪBAS TELPA. 
5.1. Droš ības telpa 2.1. punkt ā ir tilpums pasažieru salon ā, kas tiek izn īcināts, kad 
vertikālo šķērsplakni, kura noteikta 1.a) att ēlā, pārvieto taisn ā līnijā tā, ka 
punkts “R” 1.a) att ēlā pārvietojas no p ēdējā aizmugur ējā ārējā sēdekļa punkta 
“R” caur katra n ākamā ārējā sēdekļa punktu “R” l īdz priekšējo ārējo pasažieru 
sēdekļu punktam “R”. 
5.2. Pie ņem, ka 1.b) att ēlā parādītais punkts “R” atrodas 500 mm virs gr īdas zem 
pasažieru k ājām, 300 mm no transportl īdzekļa sāna iekšējās virsmas un 
100 mm uz priekšu no atzveltnes, uz ārējo sēdekļu viduslīnijas. 
6. TESTA REZULT ĀTU INTERPRET ĒŠANA. 
6.1. Ja test ē virsbūves segmentus, tad tehniskajam dienestam, kas atbild par testa 
izpildi, jānodrošina, lai transportl īdzeklis atbilstu nosac ījumiem, kuri noteikti 
3. papildin ājuma 2. apakšpapildin ājumā, kur ir pras ības, kas attiecas uz 
transportlīdzekļa virsbūves galveno ener ģiju absorb ējošo daļu izvietojumu. 
 
L 373/218 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
 
1. attēls 
 
Drošības telpa 
(visi izmēri milimetros) 
 
1.a) later āli 
 
 
Piezīme. Skatīt 5.1. punkta pras ību. 
   
1.b) garenvirzien ā 
Transportl īdzekļa griezums “A - A” vertik ālajā plaknē pa iekšējo sēdekļu viduslīniju. 
 
 
Piezīme. Skatīt 5.2. punkta pras ību. 
 
__________ Veidnes, kas j āpiestiprina 
transportl īdzekļa grīdai 
Transportl īdzekļa 
viduslīnija Sēdekļa viduslīnija 
Transportl īdzekļa priekšējais pasažieru s ēdeklis  
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/219 
 5. pielikuma 1. papildin ājums  
 
NOKOMPLEKT ĒTA TRANSPORTL ĪDZEKĻA APGĀŠANAS TESTS 
 
1. Test ēšanas nosac ījumi. 
1.1. Transportl īdzeklim nav j ābūt pilnīgi pabeigt ā stāvoklī, bet tam j ābūt 
reprezentat īvam attiec ībā uz tehnisk ā kārtībā esošu transportl īdzekļu masu, 
smaguma centru un masas sadal ījumu saska ņā ar ražotāja deklarāciju. 
1.2. Transportl īdzeklim jābūt aprīkotam ar vad ītāja un pasažieru s ēdekļiem, un to 
atzveltnēm, ja tās ir regulējamas, jābūt augstākajā stāvoklī.  Sēdekļiem, kuru 
augstums ir regul ējams, jābūt augstākajā stāvoklī. 
1.3. Vis ām transportl īdzekļa durvīm un atveramiem logiem j ābūt aizvērtiem ar 
aizkritņiem, bet ne aizsl ēgtiem.  Logi un stiklotas starpsienas vai sieti p ēc 
pieteicēja izvēles var b ūt iestikloti vai neiestikloti.  Ja tie nav iestikloti, 
attiecīgajās vietās transportl īdzeklim jānodrošina attiec īga masa. 
1.4. Riep ām jābūt piepūstām līdz tādam spiedienam, k ādu noteicis 
transportlīdzekļa ražotājs, un, ja transportl īdzeklim ir pneimatisk ā 
balstiekārta, jābūt nodrošin ātai gaisa padevei.  Jebkura autom ātiskās 
līmeņošanas sist ēma jāsalāgo ar transportl īdzekli uz l īdzenas, horizont ālas 
virsmas l īdz tādam līmenim, k ādu norādījis ražotājs.  Amortizatoriem 
jādarbojas norm āli. 
1.5. Degvielu, elektrol ītu un citas degamas, eksploz īvas vai kod īgas vielas var 
aizstāt ar citām vielām, ja tiek iev ēroti 1.1. punkta nosac ījumi. 
1.6. Trieciena zonai j ābūt no dzelzsbetona vai cita stinga materi āla. 
2. Testa proced ūra (skatīt 1. attēlu). 
2.1. Transportl īdzekli novieto uz platformas, lai apg āztu uz sāna.  Šo sānu norāda 
izgatavotājs. 
2.2. Transportl īdzeklis uz platformas j ānovieto t ā, lai tad, kad platforma ir 
horizontāla: 
2.2.1. rot ācijas ass b ūtu paralēla transportl īdzekļa garenvirziena asij; 
2.2.2. rot ācijas ass b ūtu no 0 mm l īdz 200 mm no vertik ālās virsmas starp abiem 
līmeņiem; 
2.2.3. rot ācijas ass b ūtu no 0 mm l īdz 100 mm no riepas malas uz plat ākās ass; 
2.2.4. rot ācijas ass b ūtu no 0 mm l īdz 100 mm zem horizont ālās sākuma plaknes, uz 
kuras balst ās riepas, un 
2.2.5. starp ība starp horizont ālās sākuma plaknes augstumu un t ās horizont ālās 
apakšējās plaknes augstumu, uz kuras notiek trieciens, nedr īkst būt mazāka 
par 800 mm. 
L 373/220 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 2.3. J ānodrošina, lai transportl īdzekļa garenvirziena ass nep ārvietojas. 
2.4. Testa iek ārtai ar sānu sienām jānovērš riepu sl īdēšana sāniski gāšanas 
virzienā. 
2.5. Testa iek ārtai jānodrošina transportl īdzekļa asu vienlaic īga pacelšana. 
2.6. Transportl īdzeklis jāsasver, to neš ūpojot un nepie ļaujot dinamiskus efektus 
līdz tā apgāšanai.  Le ņķiskais ātrums nedr īkst pārsniegt 5 gr ādus sekund ē 
(0,087 rad/s). 
2.7. Ar ātrdarbīgu fotokameru, deform ējamām veidnēm vai citiem piem ērotiem 
līdzekļiem jānosaka, vai ir izpild īta šā pielikuma 3.1. punkta pras ība.  To 
pārbauda vismaz div ās vietās, parasti pasažieru salona priekšgal ā un 
aizmugurē, vietas preciz ējot pēc tehnisk ā dienesta izv ēles.  Veidnes 
jāpiestiprina konstrukcijas da ļām, kas nav b ūtiski deform ējamas. 
 
1. attēls 
 
__________ Sasvēršanas ass  
Horizontālā apakšējā plakne  
Sākuma plakne  
Sasvēršanas ass  
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/221 
 5. PIELIKUMS  
2. papildin ājums  
VIRSBŪVES SEGMENTA APG ĀŠANAS TESTS 
1. Test ēšanas nosac ījumi. 
1.1. Virsb ūves segmentam j āreprezentē nenoslogota transportl īdzekļa segments. 
1.2 Virsb ūves segmenta ģeometrijai, rot ācijas asij un smaguma centra atrašan ās 
vietai vertik ālā un later ālā virzien ā jāreprezentē nokomplekt ēts 
transportlīdzeklis. 
1.3. Ražot ājam jānorāda virsbūves segmenta masa, to izsakot tehnisk ā kārtībā 
esoša transportl īdzekļa masas procentos. 
1.4. Ražot ājam jānorāda virsbūves segmentam absorb ējamā enerģija, to izsakot 
procentos no kop ējās enerģijas, ko absorb ētu nokomplekt ēts 
transportlīdzeklis. 
1.5. Procentu ālā kopējā enerģija, kas aprakst īta 1.4. punkt ā, nedrīkst būt mazāka 
par procentu ālo kopējo tehnisk ā kārtībā esoša transportl īdzekļa masu, kas 
aprakstīta 1.3. punkt ā. 
1.6. J āpiemēro testēšanas nosac ījumi, kas nor ādīti 1. papildin ājuma 1.6. punkt ā un 
3. papildin ājuma 2.1. – 2.6. punkt ā. 
2. Testa proced ūra. 
2.1. Testa proced ūrai jābūt tādai pašai, k ā 1. papildin ājumā aprakstītā procedūra, 
izņemot to, ka nokomplekt ēta transportl īdzekļa vietā jāizmanto iepriekš 
aprakstītais virsbūves segments. 
L 373/222 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 5. PIELIKUMS  
3. papildin ājums  
 
VIRSBŪVES SEGMENTA TEST ĒŠANA AR SV ĀRSTU 
 1. Ener ģijas daudzums un trieciena virziens. 
 1.1. Ener ģijai, kas jāpārvada uz konkr ētu virsbūves segmentu, j ābūt vienādai ar to 
enerģiju summu, kuras ražot ājs deklarējis par p ārvadāmām uz katru no 
šķērsgriezuma st īpām, kas iek ļautas attiec īgajā virsbūves segment ā. 
 1.2. Attiec īgā enerģijas daļa, kas noteikta š ā papildinājuma 1. apakšpapildin ājumā, 
ar svārstu jāpārvada uz virsb ūves segmentu t ā, lai trieciena br īdī svārsts ir 
25 grādu leņķī (+ 0°, - 5°) attiec ībā
 pret virsb ūves segmenta vertik ālo 
garenvirziena vidusplakni.  Le ņķis šajās robežās precīzi jānorāda 
transportlīdzekļa ražotājam. 
2. Test ēšanas nosac ījumi. 
2.1. Testu skaitam j ābūt pietiekamam, lai tehniskai s dienests, kas veic test ēšanu, 
pārliecinātos, ka šā pielikuma 3.1. punkta pras ība ir izpild īta. 
2.2. Test ēšanas nol ūkos virsb ūves segmenti j āaprīko ar standarta konstrukcijas 
sastāvdaļām, kas jānostiprina starp balstiem attiec ībā pret grīdu, apakš ējo 
rāmi, sāniem un jumtu.  Apr īkojot segmentu ar š ādām sastāvdaļām, jāiekļauj 
arī attiecīgās daļas no tādām sastāvdaļām, kā bagāžas plaukti, ventil ācijas 
caurules u. c. 
2.3. Vis ām virsbūves segmenta durv īm un atveramiem logiem j ābūt aizvērtiem ar 
aizkritņiem, bet ne aizsl ēgtiem.  Logi un stiklotas starpsienas vai sieti p ēc 
pieteicēja izvēles var būt iestikloti vai neiestikloti. 
2.4. Attiec īgos gadījumos pēc ražotāja izvēles jāiekļauj arī sēdekļi, un tiem j ābūt 
savās vietās attiecībā pret virsb ūves segmenta konstrukciju.  J āiekļauj 
standarta stiprin ājumi un savienojumi starp visiem konstrukcijas elementiem 
un aprīkojumu. Ja atzveltnes ir regul ējamas, tad t ām jābūt augstākajā stāvoklī, 
un, ja sēdekļu augstums ir regul ējams, tad tiem j ābūt augstākajā stāvoklī. 
2.5. Virsb ūves segmenta s āns, pret kuru b ūs vērsts trieciens, j āizvēlas ražotājam.  
Ja jātestē vairāk nekā viens virsb ūves segments, tad abiem trieciens j āsaņem 
no vienas puses. 
2.6. Ar ātrdarbīgu fotokameru, deform ējamām veidnēm vai citiem piem ērotiem 
līdzekļiem jānoteic, vai ir izpild īta šā pielikuma 3.1. punkta pras ība.  Veidnes 
jāpiestiprina konstrukcijas da ļām, kas nav b ūtiski deform ējamas. 
 2.7. Test ējamais virsb ūves segments stingri un droši j ānostiprina uz stiprin āšanas 
rā
mja caur š ķērssijām vai da ļām, kas tās aizstāj, tā, lai balsta r āmī un tā 
aprīkojumā trieciena br īdī netiktu absorb ēts nozīmīgs enerģijas daudzums. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/223 
 2.8. Sv ārsts jāpalaiž no t āda augstuma, ka tas triecas pret virsb ūves segmentu ar 
ātrumu 3 – 8 m/s. 
3. Sv ārsta apraksts. 
3.1. Sv ārsta triecienvirsmai j ābūt no tērauda vai sapl ākšņa, kura biezums ir 20 mm 
± 5 mm, un sv ārsta masai j ābūt vienmērīgi sadalītai.  Triecienvirsmai j ābūt 
taisnstūra formā un plakanai, t ās platums nedr īkst būt mazāks par test ējamās 
virsbūves segmenta platumu, un augstums nedr īkst būt mazāks par 800 mm. 
Tās malām jābūt noapaļotām, un noapa ļojuma rādiuss nedr īkst būt mazāks 
par 15 mm. 
3.2. Sv ārsta korpusam j ābūt nekustīgi nostiprin ātam pie diviem stingiem stie ņiem. 
Stieņu asīm jāatrodas vismaz 3500 mm no sv ārsta korpusa ģeometrisk ā 
centra. 
 
L 373/224 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 1. apakšpapildin ājums  
 
KOPĒJĀS ENERĢIJAS APR ĒĶINS (E*) 
 
 
Pieņēmumi: 
 1. Pie ņem, ka korpusa š ķērsgriezuma forma ir taisnst ūris. 
2. Pie ņem, ka balstiek ārta ir nekust īgi nostiprin āta. 
3. Pie ņem, ka vien īgā virsbūves segmenta kust ība ir rotācija ap punktu “A”. 
 Kopējās enerģijas aprēķins (E*) 
  Ja smaguma centra kritie nu (h) noteic ar grafisk ām metodēm, tad var pie ņemt, 
ka E* ir izteikts ar formulu: 
 E* = 0,75 M.g.h (Nm)  Alternat īvi E* var apr ēķināt pēc formulas: 
 
 
)Nm(HH8.0 8.0 HH2WH .g.M75.0*Es 2 2 2
s2
2w
⎥⎥⎥
⎦⎤
⎢⎢⎢
⎣⎡
+ − − + = ⎟⎠⎞⎜⎝⎛ 
 (Nm), kur: 
 M = tehnisk ā kārtībā esoša transportl īdzekļa masa (kg) 
 g = 9,8 m/s2 
 W = transportl īdzekļa kopējais platums (m) 
 H s = nenoslogota transportl īdzekļa smaguma centra augstums (m) 
 H = transportl īdzekļa augstums (m) 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/225 
  
2. apakšpapildin ājums  
 
PRASĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ GALVENO ENER ĢIJU ABSORB ĒJOŠO DA ĻU 
IZVIETOJUMU VIRSB ŪVĒ 
 1. Testu skaitam j ābūt pietiekamam, lai tehniskais dienests p ārliecinātos, ka 
nokomplekt ētais transportl īdzeklis atbilst š ā pielikuma 3.1. punkta pras ībām. 
Nav oblig āti jāizdara vair āk par vienu testu. 
 2. Apr ēķinus, kas pamatojas uz datiem, kuri ieg ūti, testējot virsbūves segmentu, 
var izmantot, lai pier ādītu, cita tāda virsbūves segmenta pie ņemamību, kas 
nav idents jau test ētajam virsb ūves segmentam, bet kam ir daudz t ādu pašu 
konstruktīvu īpašību. 
 3. Ražot ājam jādeklarē, kuri virsb ūves balsti ir uzskat āmi par tādiem, kas 
virsbūvei piešķir stipr
ību, un jādeklarē arī enerģijas daudzums (E i), ko katram 
balstam paredz ēts absorbēt. Šīm deklarācijām jāatbilst šādiem kritērijiem: 
 
(1) *E Emi
lii>∑=
=  kur m ir deklar ēto balstu kop ējais skaits; 
(2) (a) *4.0E Eni
liiF≥∑=
=  kur n ir deklar ēto balstu skaits uz priekšu no 
transportlīdzekļa smaguma centra; 
(b) EEiR
iip
==
∑ ≥
10.4 *
 kur p ir deklar ēto balstu skaits uz aizmuguri no 
transportlīdzekļa smaguma centra; 
 
(3) LlFf≥0.4  
 
(4) LlRr≥0.4  
 
(5) d
dmax
min.≤25 t o  p i e m ēro tikai tad, ja d max ir lielāks par 0,8 x 
maksimālā izliece, kas pie ļaujama, neierobežojot 
drošības telpu, 
  kur:    E
i ir deklar ētais enerģijas daudzums, ko var absorb ēt virsbūves i-tais 
balsts, 
  E
iF ir deklar ētais enerģijas daudzums, ko var absorb ēt i-tais balsts, kurš 
atrodas uz priekšu no transportl īdzekļa smaguma centra, 
  E
iR ir deklar ētais enerģijas daudzums, ko var absorb ēt i-tais balsts, kurš 
atrodas uz priekšu no transportl īdzekļa smaguma centra, 
 
L 373/226 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  E* ir kop ējā enerģija, kas j āabsorbē nokomplekt ēta transportl īdzekļa 
konstrukcijai, 
  d
max ir lielākā izliece, ko katram virsb ūves konstrukcijas segmentam m ēra 
trieciena virzien ā pēc tam, kad tas ir absorb ējis savu deklar ēto 
trieciena ener ģiju, 
  d
min ir maz ākā izliece, ko katram virsb ūves konstrukcijas segmentam m ēra 
trieciena virzien ā un tajā pašā liekuma punkt ā, kur mēra d max, pēc tam, 
kad tas ir absorb ējis savu deklar ēto trieciena ener ģiju; 
 
 
∑∑
=
==
==ni
iiFni
iifiF
F
ElE
L
11) (
  = to deklar ēto balstu sv ērtais vidējais atstatums, kas atrodas 
uz priekšu no transportl īdzekļa smaguma centra; 
 
 
∑∑
=
==
==pi
iiRpi
iiriR
ElE
LR
11) (
  = to deklar ēto balstu sv ērtais vidējais atstatums, kas atrodas 
uz aizmuguri no transportl īdzekļa smaguma centra, 
 
 kur: 
 l if ir i-tā balsta att ālums no transportl īdzekļa smaguma centra uz priekšu no 
smaguma centra, 
 
 l ir ir i-tā balsta att ālums no transportl īdzekļa smaguma centra uz aizmuguri 
no smaguma centra, 
 
 l f ir att ālums no transportl īdzekļa priekšgala l īdz transportl īdzekļa 
smaguma centram, 
 
 l f ir att ālums no transportl īdzekļa aizmugures l īdz transportl īdzekļa 
smaguma centram. 
 
 
_____________
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/227 
 5. pielikuma 4. papildin ājums  
 
VIRSBŪVES STIPR ĪBAS VERIFIC ĒŠANA, TO APR ĒĶINOT 
 
1. Virsb ūves vai virsb ūves segmentu atbilst ību šā pielikuma 3.1. punkta pras ībai 
var pierādīt ar aprēķina metodi, ko apstiprin ājis tehniskais dienests, kas atbild 
par testēšanu. 
 
2. Ja uz konstrukciju var iedarboties deform ācijas, kas p ārsniedz izmantoto 
materiālu elastības robežu, tad apr ēķinos jāmodelē konstrukcijas uzved ība 
paliekošu deform āciju gadījumā. 
 3. Par test ēšanu atbild īgais tehniskais dienests var piepras īt konstrukcijas 
savienojumu vai da ļu testēšanu, lai p ārbaudītu aprēķina pieņēmumus. 
 4. Sagatavošan ās aprēķināšanai. 
 4.1. Apr ēķināšanu nevar s ākt, kamēr konstrukcija nav izanaliz ēta un kam ēr nav 
izstrādāts tās matemātiskais modelis.  Taj ā jānosaka atseviš ķie izskatāmie 
konstrukcijas elementi un j āidentificē vietas, kur ās var rasties paliekošas 
locīklas.  Jānorāda konstrukcijas elementu izm ēri un izmantot ā materiāla 
īpašības.  Fizik āli jātestē locīklu vietas, lai noteiktu sp ēku (griezes momentu), 
kas ir deform ācijas raksturlielums paliekošaj ā modā u n  k a s  i r  a p r ēķiniem 
būtiski dati.  J ānosaka deform ācijas pak āpe un pl ūstamības spriegumu 
dinamika atbilst īgi šai deform ācijas pakāp ei.  Ja ap r ēķina metode nenor āda, 
kad notiks sabrukums, to ir svar īgi noteikt eksperiment āli, ar atseviš ķām 
analīzēm vai attiec īgu dinamisko sadal ījumu.  Jānorāda slogojuma sadal ījums 
transportlīdzekļa garumā. 
 4.2. Apr ēķināšanas metod ē jāiekļauj deform ācijas līdz materi ālu elastības 
robežām, pēc tam to vietu identifik ācija, kur veidosies paliekošas loc īklas un 
secīgi citas paliekošas loc īklas, ja paliekošo loc īklu veidošan ās vieta un sec ība 
nav zināma pēc pieredzes.  Metodei j āaptver izmai ņas konstrukcijas 
ģeometrijā vismaz līdz stadijai, kad deform ācijas ir pārsniegušas pie ņemamās 
robežas.  Apr ēķinos jāmodelē trieciena ener ģija un virziens gad ījumā, ja 
konkrētā virsbūve būtu jāiesniedz apg āšanas testiem, kas noteikti 
1. papildin
ājumā.  Aprēķināšanas metodes der īgumam j ābūt noteiktam, 
salīdzinot ar rezult ātiem fizik ālajos testos, kam nav oblig āti jābūt izdarītiem 
saistībā ar šajā gadījumā apstiprināmo transportl īdzekli. 
5. Virsb ūves segmenta test ēšana. 
 Ja apr ēķināšanas metodi piem ēro nokomplekt ētas virsbūves segmentam, tad ir 
spēkā tie paši nosac ījumi, kas iepriekš noteikti attiec ībā uz nokomplekt ētu 
transportlīdzekli. 
L 373/228 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
6. PIELIKUMS  
 
MEHĀNISKO DURVJU AIZV ĒRŠANAS SP ĒKU MĒRĪŠANAS PAMATNOST ĀDNES 
 
(Skatīt 3. pielikuma 7.6.5.6.1.1. punktu) 
 1. Visp ārīgi noteikumi
 
 
 Meh ānisko durvju aizv ēršana ir dinamisks process.  Ja durvis v ēršanas brīdī 
atduras pret š ķērsli, rodas dinamisks reakcijas sp ēks, kura rašan ās (laikā) ir 
atkarīga no vair ākiem faktoriem (piem ēram, no durvju masas, pa ātrinājuma, 
izmēriem). 
 2. Defin īcijas
 
 2.1. Aizv ēršanas sp ēks F
(t) ir laika funkcija, ko m ēra durvju sl ēgmalās (skatīt 
turpmāko 3.2. punktu). 
 2.2. Maksim ālais spēks F
S ir aizvēršanas spēka maksim ālā vērtība. 
 
2.3. Lietder īgais spēks F E ir aizvēršanas spēka vidējā vērtība attiecībā pret impulsa 
ilgumu: 
 
F1
TF(t)dt E
tt
12
=∫ 
 
2.4. Impulsa ilgums T ir laiks no t 1 līdz t 2: 
 
T = t 2 - t1 
 
 kur 
  t
1 = jutības slieksnis, ja aizv ēršanas spēks pārsniedz 50 N, 
 t 2 = izzušanas slieksnis, ja aizv ēršanas spēks kļūst mazāks par 50 N. 
 2.5. Attiec ība starp min ētajiem rādītājiem ir att ēlota 1. attēlā (kā piemērs): 
 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/229 
 1. attēls 
 
 
 
2.6. Fiks ēšanas spēks F c ir vienā mērīšanas punkt ā vairākkārt izmērītu lietderīgo 
spēku vidējā aritmētiskā vērtība: 
 
F(F )i
nE
i1in
===
∑
 
 
3. M ērījumi 
 3.1. M ērīšanas nosac ījumi: 
 3.1.1. temperat ūras intervāls: 10
o – 30oC; 
 3.1.2. transportl īdzeklim jāatrodas uz horizont ālas virsmas. 
 3.2. M ērīšanas punktiem j ābūt: 
 
3.2.1. durvju galvenaj ās slēgmalās: 
  vienam durvju vid ū, 
 vienam 150 mm virs durvju apakš ējās malas; 
 3.2.2. ja durvis ir apr īkotas ar atv ēršanas procesa aiztures nov ēršanas ierīcēm: 
 durvju sekund ārajās slēgmalās, tajā punktā, kas uzskat āms bīstamāko aiztures 
vietu. 
 3.3. Katr ā mērīšanas punkt ā jāizdara vismaz tr īs mērījumi, lai aiztures sp ēku 
noteiktu saska ņā ar 2.6. punktu. 
 3.4. Aizv ēršanas sp ēka signāls jāpieraksta ar zemfrekven ču filtru, kura 
robežfrekvence ir 100 Hz.  Jut ības slieksnis un izzušanas slieksnis impulsa 
ilguma ierobežošanai j
āiestata uz 50 N. 
 
L 373/230 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 3.5. Nolas ījuma novirze no nomin ālās vērtības nedrīkst pārsniegt +  3 procentus. 
 4. M ērīšanas ierīce
 
 4.1. M ērīšanas ierīcei jābūt divdaļīgai: viens rokturis un viena m ērītāja daļa, kas ir 
slodzes dev ējs (skatīt 2. attēlu). 
 4.2. Slodzes dev ējam jābūt šādiem raksturlielumiem: 
 
4.2.1. tam j āsastāv no diviem sl īdkorpusiem, kuru ārējais diametrs ir 100 mm un 
platums 115 mm.  Slodzes dev ēja iekšpus ē, starp abiem korpusiem, j ābūt 
saspiežamai atsperei, lai ar attiec īgu spēku slodzes dev ēju var saspiest; 
 4.2.2. slodzes dev ēja stingumam j ābūt 10 +
 0,2 N/mm.  Atsperes maksim ālā izliece 
jāierobežo l īdz 30 mm, lai maksim ālais spēks sasniedz 300 N maksimumu. 
 
2. attēls 
 
 
 
  
___________Rokturis  
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/231 
  
 
7. PIELIKUMS  
 
ĪPAŠAS PRAS ĪBAS TRANSPORTL ĪDZEKĻIEM, 
KURU IETILP ĪBA NEPĀRSNIEDZ 22 PASAŽIERUS 
 
1.1. Izeju minim ālie izmēri 
 
 Daž āda veida izeju izm ēriem jābūt šādiem. 
Ailes Izm ēri Piez īmes 
Pasažieru 
durvis Ieejas 
augstums : 
Klase A 1650 mm B 1500 mm Pasažieru durvju ieejas augstumu m ēra kā vertikālais attālums 
durvju ailes viduspunkta horizont ālo projekciju vertik ālajā 
plaknē un pakāpienu apakš ējā pakāpiena apakš ējā pakāpiena 
virspusē.
 
 Ailas augstums Pasažieru durvju ailas augstumam j ābūt tādam, lai ļautu iziet 
tai cauri divda ļīgajam panelim, k āds aprakst īts 3. pielikum ā 
7.7.1.1. pant ā. Augšējie stūri var būt noapaļoti rādiusā, kas 
nepārsniedz 150 mm. 
 Platums : 
Vienviru durvis: 650 mm Divviru durvis: 1200 mm Uz B klases transportl īdzekļiem, kuru pasažieru durvju ailas 
augstums ir no 1400 mm l īdz 1500 mm, attiecas vienv ērtnes 
durvju ailas platums 750 mm. Visiem transportl īdzekļiem 
jebkuru pasažieru durvju platumu var samazin āt par 100 mm, 
veicot mērījumu turek ļu līmenī, un par 250 mm, ja tas 
nepieciešams rite ņu lokiem vai autom ātisko vai t ālvadības 
vadības durvju piedzi ņas mehānismam, vai v ējstikla rāmim. 
Avārijas 
durvis Augstums: 
1250 mm Platums: 550 mm Platumu var samazin āt līdz 300 mm, ja tas nepieciešams 
riteņu lokiem, ar nosac ījumu, ka tiek iev ērots 550 mm 
platums vismaz 400 mm augstum ā no durvju ailas apakšas. 
Augšējie stūri var būt noapaļoti rādiusā, kas nepārsniedz 
150 mm.
 
Avārijas logs Ailas laukums: 
4000 cm2 Tomēr ir pieļaujama 5 % pielaide no š ī laukuma tiem tipu 
apstiprinājumiem, kas izdoti gadu p ēc šo noteikumu st āšanās 
spēkā. Šajā laukumā jābūt iespējams ievietot 500 mm x 
700 mm taisnst ūri. 
 
 1.1.1. Transportl īdzekļiem, uz kuriem attiecas 3. pi elikuma 7.7.1.9. punkts, j āatbilst 
3. pielikuma 7.6.3.1. punkta vai š ī pielikuma 1.1. punkta nosac ījumiem 
attiecībā uz avārijas logiem un av ārijas lūkām, un šīm minimuma pras ībām 
attiecībā uz avārijas durvīm: 
L 373/232 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
Ailas Izm ēri  Piez īmes 
Pasažieru 
durvis Ailas augstums: 
1100 mm Šo izmēru iespējams samazin āt, noapaļojot ailas st ūros 
rādiusā, kas nepārsniedz 150 mm.  
 Platums: 
Vienvērtnes durvis: 
650 mm Divvērtņu durvis: 
1200 mm 
 Šo izmēru iespējams samazin āt, noapaļojot ailas st ūros 
rādiusā, kas nep ārsniedz 150 mm. Platumu var 
samazināt par 100 mm, veicot m ērījumu turek ļu 
līmenī, un par 250 mm, ja tas nepieciešams rite ņu 
lokiem vai autom ātisko vai t ālvadības vadības durvju 
piedziņas mehānismam, vai v ējstikla rāmim. 
Avārijas durvis Augstums: 1100 mm 
Platums: 550 mm Platumu var samazin āt līdz 300 mm, ja tas 
nepieciešams rite ņu lokiem, ar nosac ījumu, ka tiek 
ievērots 550 mm platums vismaz 400 mm augstum ā no 
durvju ailas apakšas. Augš ējie stūri var būt noapaļoti 
rādiusā, kas nepārsniedz 150 mm. 
 
 1.2. Izeju novietojums
 
 1.2.1. Pasažieru durv īm jāatrodas taj ā transportl īdzekļa pusē, kura atrodas tuv āk ceļa 
malai, atbilstoši satiksmes kust ības virzienam valst ī, kurā transportl īdzeklis ir 
reģistrēts, vai transportl īdzekļa aizmugur ē. 
 1.2.2. Izejas j ānovieto tā, lai katrā transportl īdzekļa pusē atrastos vismaz viena izeja. 
 1.2.3. Pasažieru salona priekš ējā pusē un aizmugur ējā pusē jābūt vismaz vienai 
izejai. 
 1.2.4. Ja nav ier īkota avārijas lūka, vismaz vienai izejai j āatrodas vai nu 
transportlīdzekļa priekšpus ē, vai ar ī aizmugur ē.
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/233 
 8. PIELIKUMS  
 
PRASĪBAS TEHNISKAJ ĀM IERĪCĒM, KURAS 
PERSON ĀM AR PĀRVIETOŠAN ĀS GRŪTĪBĀM ATVIEGLO IEK ĻŪŠANU 
TRANSPORTL ĪDZEKLĪ 
 
1. VISP ĀRĪGA INFORM ĀCIJA 
 Šaj ā pielikum ā apkopoti noteikumi, kas attiecas uz transportl īdzekļiem, kas 
projektēti atvieglotai piek ļūšanai pasažieriem ar p ārvietošanās grūtībām un 
personām ratiņkrēslos. 
2. DARB ĪBAS MĒRĶIS 
 Š īs prasības attiecas uz transportl īdzekļiem ar atvieglotu piek ļuvi person ām ar 
pārvietošanās grūtībām. 
3. PRAS ĪBAS 
3.1. Pak āpieni  
 Vismaz vienu pasa žieru durvju pirm ā pakāpiena augstumam no zemes j ābūt 
ne vairāk kā 250 mm I un A klases transportl īdzekļos un 320 mm II, III un B 
klases transportl īdzekļos. 
 K ā alternatīva I un A klases transportl īdzekļiem pirmais pak āpiens no zemes 
nedrīkst atrasties augst āk kā 270 mm virs zemes divu durvju atver ēm, no 
kurām viena ir ieeja un otra – izeja. 
 Var izmantot nolaišanas sist ēmu un/vai izb īdāmu pakāpienu. 
 P ārējo pakāpienu, atskaitot pirmo pak āpienu, augstums no zemes 
iepriekšmin ētajām durvīm, piekļuves ceļam un ejā nedrīkst pārsniegt 200 mm 
I un A klases transportl īdzekļos un 250mm - II, III un B klases 
transportlīdzekļos. 
 P āreja no padzi ļinātas ejas uz s ēdvietu zonu nav uzskat āma par pak āpienu. 
3.2. Priorit āras sēdvietas un s ēdvietas pasažieriem ar p ārvietošanās grūtībām 
3.2.1. Minim ālam skaitam uz priekšu vai uz aizmuguri v ērstu sēdvietu, kas 
norādītas kā prioritāras sēdvietas pasažieriem ar invalidit āti, jāatrodas 
pasažieru durvju tuvum ā, kas ir piem ērotas inval īdu iekāpšanai un 
izkāpšanai. Minim ālais sēdvietu skaits pasažieriem inval īdiem I klases 
transportl īdzekļos ir četras, II un III klases – di vas un A un B klases – viena. 
Atliecamie s ēdekļi, kas pēc lietošanas pieliecas pie sienas, nav uzskat āmi 
par sēdvietām pasažieriem inval īdiem. 3. pielikuma 7.7.8.5.2. punkts 
neattiecas uz transportl īdzekļiem, kas atbilst šai pras ībai. 
3.2.2. Vismaz vienai no s ēdvietām pasažieriem ar invaldit āti jābūt atbilstošai vietai 
zem tās vai blakus tai, kas paredz ēta sunim – neredz īgas personas 
pavadonim. 
L 373/234 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 3.2.3. S ēdvietām, kas atrodas pie ejas, j ābūt ierīkotiem roku balstiem; roku 
balstiem j ābūt viegli atvirz āmiem, lai atbr īvotu ceļu piekļuvei sēdeklim. 
 S ēdvietu pasažieriem ar invaldit āti tuvumā jāierīko stieņi vai turek ļi, kas 
būtu pasažierim viegli satverami. 
3.2.4. Pasažieriem ar invaldit āti paredzētās sēdvietas sēdekļa spilvena minim ālajam 
platumam, m ērot no vertik ālās plaknes, kas iet caur s ēdvietas centru, j ābūt 
220 mm katr ā pusē vai 220 mm uz s ēdvietu katr ā pusē vienlaidu s ēdekļiem. 
3.2.5. Nenoslogota s ēdekļa spilvena augstumam attiec ībā pret grīdu jābūt tādam, 
lai attālums no gr īdas līdz horizont ālajai plaknei, kas pieskaras s ēdekļa 
spilvena augš ējai priekšējai virsmai, ir 400 mm l īdz 500 mm. 
3.2.6. K āju vietai pie s ēdvietām pasažieriem ar invaldit āti jābūt paplašin ātai uz 
priekšu no s ēdekļa no vertik ālās plaknes, kas iet caur s ēdekļa spilvena 
priekšējo malu. K āju vietai nevien ā virzienā nedrīkst būt slīpums, kas 
pārsniedz 8 %. 
3.2.7. Katrai s ēdvietai pasažieriem ar invaldit āti jābūt ne mazāk kā 1300 mm br īvas 
vietas līdz griestiem I un A klases transportl īdzekļos un 900 mm – II klases 
transportlīdzekļos, mērot no nenoslogota s ēdekļa spilvena augst ākās vietas. 
Brīvajai vietai l īdz griestiem j ābūt visas sēdvietas un ar to saist ītās vietas 
kājām vertikālās projekcijas garum ā. Sēdekļa atzveltnes vai cita objekta 
ievirzīšanās šajā telpā ir pieļaujama tikai t ādā gadījumā, ja tiek saglab āta 
minimālā neskartā vertikālā telpa, kas sniedzas 230 mm uz priekšu no s ēdekļa 
spilvena. Ja s ēdvieta pasažieriem ar invaldit āti ir pavērsta pret starpsienu, kas 
ir augstāka par 1200 mm, šai telpai j ābūt 300 mm. 
3.3. Komunik ācijas ierīces 
3.3.1. Komunik ācijas ier īcēm jābūt novietot ām blakus vis ām sēdvietām 
pasažieriem ar invaldit āti un jebkur ā ratiņkrēslu zonā 700 mm l īdz 1200 mm 
augstumā no grīdas. 
3.3.2. Komunik ācijas ierīcēm, kas atrodas zon ā ar zem āku grīdu, jāatrodas 
800 mm l īdz 1500 mm augstum ā vietā bez sēdekļiem.  
3.3.3. Visu iekš ējās komunik ācijas ierīču vadībai jābūt darbināmai ar rokas delnu un 
jābūt kontrastējošās krāsās vai krāsās un toņos. 
3.3.4. Ja transportl īdzeklis ir apr īkots ar platformu vai liftu, ārpusē blakus durv īm 
ne augst āk par 1300 mm no zemes j ābūt uzstādītam komunik ācijas 
līdzeklim sazi ņai ar vadītāju. 
3.4. Piktogrammas  
3.4.1. Uz transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar rati ņkrēsliem un/vai s ēdvietām 
pasažieriem ar invaldit āti, jābūt piktogramm ām, kas atbilst 4. pielikuma 
23A attēlam un ir redzamas no ārpuses; tām jāatrodas gan transportl īdzekļa 
ietvei tuv ākās puses priekš ējā daļā, gan attiec īgo pasažieru durvju 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/235 
 tuvumā. attiecīgās piktogrammas j ānovieto ar ī iekšpusē ratiņkrēslu vietas 
tuvumā vai pie sēdvietas pasažieriem ar invaldit āti. 
3.5. Gr īdas slīpums  
 Jebkuras ejas, piek ļuves ceļa vai grīdas zonas sl īpums starp jebkuru s ēdvietu 
pasažieriem ar invaldit āti vai rati ņkrēslu vietu un vismaz vienu ieeju un 
vienu izeju vai kombin ēto ieeju un izeju nedr īkst pārsniegt 8 %. Š ādu slīpo 
vietu virsmai j ābūt neslīdošai. 
3.6. Rati ņkrēsla novietošanas noteikumi  
3.6.1. Katrai personai rati ņkrēslā, kurai paredz ēta vieta pasažieru nodal ījumā, 
jābūt nodrošin ātai ar īpašu vismaz 750 mm platu un 1300 mm garu zonu. 
Īpašās zonas gareniskajai plaknei j ābūt paralēli transportl īdzekļa 
gareniskajai plaknei, un īpašās zonas gr īdas virsmai j ābūt neslīdošai. 
 Ja rati ņkrēslu vieta projekt ēta ratiņkrēsliem, kas v ērsti uz priekšu, priekš ējo 
sēdekļu atzveltnes var iesniegties rati ņkrēslu vietā, ja tiek atst āts pietiekami 
brīvas vietas, k ā parādīts 4. pielikuma 23. att ēlā. 
3.6.2. J ābūt vismaz vien ām durvīm, caur kur ām var izbraukt personas rati ņkrēslos. 
I klases transportl īdzekļos vismaz vien ām ratiņkrēsla piekļuves durv īm jābūt 
pasažieru durv īm. Ratiņkrēsla piekļuves durv īm jābūt aprīkotām ar 
iekāpšanas pal īglīdzekli, kas atbilst š ī pielikuma 3.11.2. panta (s āna 
nolaišanas sist ēma) noteikumiem; papildus šai pras ībai jābūt izpildītām šī 
pielikuma 3.11.3. panta (lifts) va i 3.11.4. panta (platforma) pras ībām. 
3.6.3. Rati ņkrēslu piekļuves durv īm, kas nav pasažieru durvis, minim ālajam 
augstumam j ābūt 1400 mm. Visu durvju, kas nodrošina rati ņkrēslu piekļuvi 
transportl īdzeklim, platumam j ābūt 900 mm, ko var samazin āt par 100 mm, 
mērot turekļu līmenī. 
3.6.4. J ānodrošina iesp ēja no transportl īdzekļa ārpuses pārvietoties caur vismaz 
vienām no durv īm ratiņkrēslu piekļuvei līdz īpašajai zonai (- ām) ar standarta 
ratiņkrēslu, kura izm ēri ir doti 4. pielikuma 21. att ēlā. 
3.7. S ēdvietas rati ņkrēslu vietā 
3.7.1. Rati ņkrēslu vietā var ierīkot atliecamos s ēdekļus. Tomēr šie sēdekļi 
pieliektā stāvoklī un nelietoti nedr īkst iesniegties rati ņkrēslu vietā. 
3.7.2. Transportl īdzeklis var b ūt aprīkots ar demont ējamiem s ēdekļiem, kas ir 
uzstādīti ratiņkrēslu vietā, ja vadītājs vai apkalpes loceklis tos var viegli 
noņemt. 
3.7.3. Ja k ādas sēdvietas kāju vieta vai atliecam ā sēdekļa daļa noliektā stāvoklī 
iesniedzas rati ņkrēslu vietā, šīm sēdvietām vai to tuvum ā jābūt 
piestiprin ātām zīmēm ar šādu tekstu: 
 „L ūdzu, dodiet vietu personai rati ņkrēslā” 
3.8. Rati ņkrēslu stabilit āte 
L 373/236 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 3.8.1. Rati ņkrēslu kust ību ierobežojoš ā sistēma. Alternat īvi 3.8.1.1. – 
3.8.1.2.3. punkt ā paredzētajām prasībām kustību ierobežojoš ās sistēmas var 
atbilst 3.8.2. – 3.8.2.11. punkt ā paredzētajām prasībām. 
3.8.1.1. Transportl īdzeklī, kura pasažieru s ēdvietām nav jābūt aprīkotām ar jebk āda 
veida sēdētāju kustību ierobežojoš ām sistēmām, ratiņkrēslu vietai j ābūt 
aprīkotai ar kust ību ierobežojošu sist ēmu, lai nodrošin ātu ratiņkrēslu 
stabilitāti. 
 J āveic statiska p ārbaude atbilstoši š ādām prasībām: 
 a) pašai kust ību ierobežojošajai sist ēmai jāpieliek 250 daN ± 20 daN 
spēks uz ratiņkrēslu; 
 b) ja kust ību ierobežojoš ā sistēma nav piestiprin āta grīdai, spēks 
jāpieliek transportl īdzekļa horizont ālajā plaknē virzien ā uz 
transportl īdzekļa priekšpusi. Ja kust ību ierobežojoš ā sistēma ir 
piestiprin āta grīdai, spēks jāpieliek 45° ± 10° leņķī pret horizont ālo 
plakni virzien ā uz transportl īdzekļa priekšpusi; 
 c) sp ēka pielikšanas laikam j ābūt ne mazākam par 1,5 sekund ēm; 
 d) kust ību ierobežojošajai sist ēmai jāiztur šī pārbaude. Past āvīga 
deformācija, ieskaitot kust ību ierobežojoš ās sistēmas saplīšanu vai 
salūšanu, netiek uzskat īta par neatbilst ību prasībām, ja noteiktais 
spēks tiek notur ēts noteikto laika pe riodu. Kad tas ir piem ērojams, 
ratiņkrēsla stiprin āšanas ierīcei pēc spēka pielikšanas j ābūt darbināmai 
ar roku, lai var ētu atstāt transportl īdzekli. 
3.8.1.2. Ja pasažieru s ēdvietām jābūt aprīkotām ar sēdētāju kustību ierobežojoš ām 
sistēmām, katrai rati ņkrēslu vietai j ābūt aprīkotai ar kust ību ierobežojošu 
sistēmu, kas var ierobežot rati ņkrēsla un sēdētāja tajā kustību. 
 Š ī kustību ierobežojoš ā sistēma un tās stiprinājumu vietas j āprojektē tā, lai 
tās izturētu spēkus, kas l īdzvērtīgi pasažieru s ēdvietu un s ēdētāju kustību 
ierobežojošaj ām sistēmām piepras ītajiem spēkiem. 
 J āveic statiska p ārbaude atbilstoši š ādām prasībām: 
 a) šeit min ētie spēki jāpieliek virzienos uz priekšu un atpaka ļ atsevišķi 
un uz pašas kust ību ierobežojoš ās sistēmas; 
 b) sp ēka pielikšanas laikam j ābūt ne mazākam par 0,2 sekund ēm; 
 c) kust ību ierobežojošajai sist ēmai jāiztur šī pārbaude. Past āvīga 
deformācija, ieskaitot kust ību ierobežojošas sist ēmas saplīšanu vai 
salūšanu, netiek uzskat īta par neatbilst ību prasībām, ja noteiktais 
spēks tiek notur ēts noteikto laika pe riodu. Kad tas ir piem ērojams, 
ratiņkrēsla stiprin āšanas ierīcei pēc spēka pielikšanas j ābūt darbināmai 
ar roku, lai var ētu atstāt transportl īdzekli. 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/237 
 3.8.1.2.1. Gad ījumā ar atseviš ķu kustību ierobežojošo sist ēmu ratiņkrēslam un 
ratiņkrēsla lietotājam virzien ā uz priekšu. 
3.8.1.2.1.1. M 2 kategorijai: 
 a) 1110 daN ± 20 daN attiec ībā uz jostasvietas droš ības jostu. Ja kust ību 
ierobežojoš ā sistēma nav piestiprin āta transportl īdzekļa grīdai, spēks 
ratiņkrēsla lietot āja kustību ierobežojošajai sist ēmai jāpieliek 
transportl īdzekļa horizont ālajā plaknē virzienā uz transportl īdzekļa 
priekšpusi. Ja kust ību ierobežojoš ā sistēma ir piestiprin āta grīdai, 
spēks jāpieliek 45° ± 10° leņķī pret transportl īdzekļa horizont ālo 
plakni virzien ā uz transportl īdzekļa priekšpusi; 
 b) 675 daN ± 20 daN transportl īdzekļa horizont ālajā plaknē un virzien ā 
uz transportl īdzekļa priekšpusi droš ības jostas jostasvietas da ļā un 
675 daN ± 20 daN horizont ālajā plaknē un virzien ā uz 
transportl īdzekļa priekšpusi droš ības jostas kr ūškurvja da ļā, ja tā ir 
josta ar trim stiprin ājuma punktiem; 
 c) 1715 daN ± 20 daN 45° ± 10° leņķī pret transportl īdzekļa horizont ālo 
plakni un virzien ā uz transportl īdzekļa priekšpusi uz rati ņkrēsla 
kustību ierobežojošo sist ēmu; 
 d) sp ēki jāpieliek vienlaic īgi. 
3.8.1.2.1.2. M 3 kategorijai: 
 a) 740 daN ± 20 daN attiec ībā uz jostasvietas droš ības jostu. Ja kust ību 
ierobežojoš ā sistēma nav piestiprin āta transportl īdzekļa grīdai, spēks 
ratiņkrēsla lietot āja kustību ierobežojošajai sist ēmai jāpieliek 
transportl īdzekļa horizont ālajā plaknē virzienā uz transportl īdzekļa 
priekšpusi. Ja kust ību ierobežojoš ā sistēma ir piestiprin āta grīdai, 
spēks jāpieliek 45° ± 10° leņķī pret transportl īdzekļa horizont ālo 
plakni virzien ā uz transportl īdzekļa priekšpusi; 
 b) 450 daN ± 20 daN transportl īdzekļa horizont ālajā plaknē un virzien ā 
uz transportl īdzekļa priekšpusi droš ības jostas jostasvietas da ļā un 
450 daN ± 20 daN horizont ālajā plaknē un virzien ā uz 
transportl īdzekļa priekšpusi jostas kr ūškurvja da ļu, ja tā ir josta ar trim 
stiprinājuma punktiem; 
 c) 1130 daN ± 20 daN 45° ± 10° leņķī pret transportl īdzekļa horizont ālo 
plakni un virzien ā uz transportl īdzekļa priekšpusi uz rati ņkrēsla 
kustību ierobežojošo sist ēmu; 
 d) sp ēki jāpieliek vienlaic īgi. 
3.8.1.2.2.  Gad ījumā ar apvienoto kust ību ierobežojošo sist ēmu ratiņkrēslam un 
ratiņkrēsla lietotājam virzien ā uz priekšu. 
3.8.1.2.2.1.  M 2 kategorijai: 
L 373/238 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  a) 1110 daN ± 20 daN 45° ± 10° leņķī pret transportl īdzekļa horizont ālo 
plakni un virzien ā uz transportl īdzekļa priekšpusi uz rati ņkrēsla 
lietotāja kustību ierobežojošo sist ēmu, ja tiek izmantota jostasvietas 
drošības josta; 
 b) 675 daN ± 20 daN 45° ± 10° leņķī pret transportl īdzekļa horizont ālo 
plakni un virzien ā uz transportl īdzekļa priekšpusi droš ības jostas 
jostasvietas da ļā un 675 daN ± 20 daN horizont ālajā plaknē un 
virzienā uz transportl īdzekļa priekšpusi droš ības jostas kr ūškurvja 
daļā, ja tā ir josta ar trim stiprin ājuma punktiem; 
 c) 1715 daN ± 20 daN 45° ± 10° leņķī pret transportl īdzekļa horizont ālo 
plakni un virzien ā uz transportl īdzekļa priekšpusi uz rati ņkrēsla 
kustību ierobežojošo sist ēmu; 
 d) sp ēki jāpieliek vienlaic īgi. 
3.8.1.2.2.2. M 3 kategorijai: 
 a) 740 daN ± 20 daN 45° ± 10° leņķī pret transportl īdzekļa horizont ālo 
plakni un virzien ā uz transportl īdzekļa priekšpusi uz rati ņkrēsla 
lietotāja kustību ierobežojošo sist ēmu, ja tiek izmantota jostasvietas 
drošības josta; 
 b) 450 daN ± 20 daN 45° ± 10° leņķī pret transportl īdzekļa horizont ālo 
plakni un virzien ā uz transportl īdzekļa priekšpusi droš ības jostas 
jostasvietas da ļā un 450 daN ± 20 daN horizont ālajā plaknē un 
virzienā uz transportl īdzekļa priekšpusi droš ības jostas kr ūškurvja 
daļā, ja tā ir josta ar trim stiprin ājuma punktiem; 
 c) 1130 daN ± 20 daN 45° ± 10° leņķī pret transportl īdzekļa horizont ālo 
plakni un virzien ā uz transportl īdzekļa priekšpusi uz rati ņkrēsla 
kustību ierobežojošo sist ēmu; 
 d) sp ēki jāpieliek vienlaic īgi. 
3.8.1.2.3. Atpaka ļvirzienā: 
 a) 810 daN ± 20 daN 45° ± 10° leņķī pret transportl īdzekļa horizont ālo 
plakni un virzien ā atpakaļ (pret transportl īdzekli) uz rati ņkrēsla 
kustību ierobežojošo sist ēmu. 
3.8.2. Alternat īvā ratiņkrēslu kustību ierobežojoš ā sistēma: 
3.8.2.1. rati ņkrēslu vietai j ābūt aprīkotai ar rati ņkrēslu kustību ierobežojošo sist ēmu, 
kas piemērota lietošan ā ar standarta rati ņkrēsliem un ļauj ratiņkrēslam un 
personai rati ņkrēslā būt vērstiem pret transportl īdzekļa priekšpusi; 
3.8.2.2.  rati ņkrēslu vieta j āaprīko ar personas rati ņkrēslā kustību ierobežojošo 
sistēmu, kam j āsastāv no vismaz div ām stiprin āšanas viet ām un iegur ņa 
kustību ierobežojoš ā elementa (jostasvietas droš ības jostas), kas projekt ēta 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/239 
 un konstru ēta no komponentiem, kuri paredz ēti darbībai līdzīgi kā 
sēdvietām paredzētās sistēmas darbībai, kas atbilst Noteikumiem Nr. 16; 
3.8.2.3.  vis ām ratiņkrēslu vietās uzstādītajām kustību ierobežojošaj ām sistēmām 
jābūt viegli atbr īvojamām avārijas gadījumā; 
3.8.2.4.  vis ām ratiņkrēslu kustību ierobežojoš ām sistēmām jāatbilst vai nu: 
3.8.2.4.1.   dinamisk ās pārbaudes pras ībām, kas aprakst ītas 3.8.2.8. punkt ā, un jābūt 
droši piestiprin ātām transportl īdzekļa stiprin ājuma viet ām, kas atbilst 
3.8.2.6. punkta statisk ās pārbaudes pras ībām, vai arī 
3.8.2.4.2.  j ābūt droši piestiprin ātām transportl īdzekļa stiprinājuma viet ām tā, lai 
kustību ierobežojoš ā sistēma kopā ar stiprin ājumu viet ām atbilstu 
3.8.2.8. punkta pras ībām. 
3.8.2.5.  Vis ām personu rati ņkrēslos kustību ierobežojoš ām sistēmām jāatbilst vai nu: 
3.8.2.5.1.  dinamisk ās pārbaudes pras ībām, kas aprakst ītas 3.8.2.9. punkt ā, un jābūt 
droši piestiprin ātām transportl īdzekļa stiprinājuma viet ām, kas atbilst 
3.8.2.6. punkta statisk ās pārbaudes pras ībām, vai arī 
3.8.2.5.2.  j ābūt droši piestiprin ātām transportl īdzekļa stiprinājuma viet ām tā, lai 
kustību ierobežojoš ā sistēma kopā ar stiprin ājuma viet ām atbilstu 
3.8.2.9. punkt ā aprakstītajām dinamisk ās pārbaudes pras ībām, ja tā ir 
piestiprin āta stiprinājuma vietām atbilstoši 3.8.2.6.7. punkta nosac ījumiem. 
3.8.2.6. Stiprin ājuma vietu statisk ā pārbaude jāveic gan attiec ībā uz ratiņkrēsla 
kustību ierobežojošo sist ēmu, gan uz personas rati ņkrēslā kustību 
ierobežojošo sist ēmu atbilstoši š ādām prasībām: 
3.8.2.6.1. 3.8.2.7. punkt ā aprakstītie spēki jāpieliek, izmantojot ier īci, kas atveido 
ratiņkrēslu kustību ierobežojoš ās sistēmas ģeometriju; 
3.8.2.6.2. 3.8.2.7.3. punkt ā noteiktie sp ēki jāpieliek, izmantojot ier īci, kas atveido 
personas rati ņkrēslā kustību ierobežojoš ās sistēmas ģeometriju, un 
izmantojot vilkšanas ier īci, kas aprakst īta Noteikumu Nr. 14 6.3.4. punkt ā; 
3.8.2.6.3. 3.8.2.6.1. punkt ā un 3.8.2.6.2. punkt ā aprakstītie spēki jāpieliek vienlaic īgi 
virzienā uz priekšu un 10° ± 5° le ņķī virs horizont ālās plaknes; 
3.8.2.6.4. 3.8.2.6.1. punkt ā aprakstītie spēki jāpieliek virzien ā atpakaļ un 10° ± 5° le ņķī 
virs horizont ālās plaknes; 
3.8.2.6.5. sp ēki jāpieliek pēc iespējas strauji caur rati ņkrēslu vietas centr ālo vertikālo 
asi un 
3.8.2.6.6. sp ēka pielikšanas laikam j ābūt ne mazākam par 0,2 sekund ēm; 
3.8.2.6.7. p ārbaude jāveic reprezentat īvā transportl īdzekļa struktūras daļā kopā ar 
visiem transportl īdzeklī nodrošin ātajiem stiprin ājumiem, kas var ētu uzlabot 
struktūras stiprību. 
L 373/240 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 3.8.2.7. 3.8.2.6. punkt ā noteiktie sp ēki ir šādi: 
3.8.2.7.1. rati ņkrēslu kustību ierobežojoš ās sistēmas stiprin ājuma vietu, kas uzst ādītas 
M2 kategorijas transportl īdzeklī, gadījumā: 
3.8.2.7.1.1. 1110 daN j āpieliek transportl īdzekļa gareniskaj ā plaknē transportl īdzekļa 
priekšpuses virzien ā ne mazāk kā 200 mm un ne vair āk kā 300 mm augstum ā, 
mērot vertikāli no ratiņkrēslu vietas gr īdas, un 
3.8.2.7.1.2. 550 daN j āpieliek transportl īdzekļa gareniskaj ā plaknē transportl īdzekļa 
aizmugures virzien ā ne maz āk kā 200 mm un ne vair āk kā 300 mm 
augstumā, mērot vertikāli no ratiņkrēslu vietas gr īdas; 
3.8.2.7.2. rati ņkrēslu kustību ierobežojoš ās sistēmas stiprin ājuma vietu, kas uzst ādītas 
M3 kategorijas transportl īdzeklim, gad ījumā: 
3.8.2.7.2.1. 740 daN j āpieliek transportl īdzekļa gareniskaj ā plaknē transportl īdzekļa 
priekšpuses virzien ā ne maz āk kā 200 mm un ne vair āk kā 300 mm 
augstumā, mērot vertikāli no ratiņkrēslu vietas gr īdas, un 
3.8.2.7.2.2. 370 daN j āpieliek transportl īdzekļa gareniskaj ā plaknē transportl īdzekļa 
aizmugures virzien ā ne maz āk kā 200 mm un ne vair āk kā 300 mm 
augstumā, mērot vertikāli no ratiņkrēslu vietas gr īdas; 
3.8.2.7.3. rati ņkrēslu kustību ierobežojoš ās sistēmas stiprin ājuma vietu gad ījumā 
spēkiem jāatbilst Noteikumu Nr. 14 6.4. punkta nosac ījumiem. 
3.8.2.8. Rati ņkrēslu kustību ierobežojošajai sist ēmai jāveic dinamiska p ārbaude 
saskaņā ar šādām prasībām: 
3.8.2.8.1. samazinot 48 km/h l īdz 50 km/h ātrumu līdz miera st āvoklim, reprezentat īvi 
ratiņkrēslu pārbaudes rati ņi ar 85 kg masu j āpakļauj palēnināšanas-laika 
impulsam: 
3.8.2.8.1.1. kas p ārsniedz 20 g virzien ā uz priekšu ar kop ējo laiku 0,015; 
3.8.2.8.1.2. kas p ārsniedz 15 g virzien ā uz priekšu ar kop ējo laiku 0,04; 
3.8.2.8.1.3. p ārsniedzot 0,075 sekunžu laika periodu; 
3.8.2.8.1.4. nep ārsniedzot 28 g un ne vair āk kā 0,08 sekundes; 
3.8.2.8.1.5. nep ārsniedzot 0,12 sekundes un 
3.8.2.8.2. samazinot 48 km/h l īdz 50 km/h ātrumu līdz miera st āvoklim, reprezentat īvi 
ratiņkrēslu pārbaudes rati ņi ar 85 kg masu j āpakļauj palēnināšanas-laika 
impulsam: 
3.8.2.8.2.1. kas p ārsniedz 5 g virzien ā atpakaļ ar kopējo laiku 0,015 sekundes; 
3.8.2.8.2.2. nep ārsniedzot 8 g virzien ā atpakaļ un ne vair āk kā 0,02 sekundes; 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/241 
 3.8.2.8.3. 3.8.2.8.2. punkt ā aprakstītā pārbaude nav nepieciešama, ja t ā pati kust ību 
ierobežojoš ā sistēma tiek izmantota gan virzienam uz priekšu, gan atpaka ļ 
vai ja ir veikta l īdzvērtīga pārbaude; 
3.8.2.8.4. iepriekš aprakst ītajai pārbaudei rati ņkrēsla stiprin āšanas sist ēma 
jāpiestiprina vai nu: 
3.8.2.8.4.1. stiprin ājumiem, kas piestiprin āti pārbaudes r āmim, kas imit ē stiprinājuma 
vietu ģeometriju transportl īdzeklī, kuram kust ību ierobežojoš ā sistēma ir 
paredzēta, vai arī 
3.8.2.8.4.2. stiprin ājuma viet ām, kas veido reprezentat īvu daļu no transportl īdzekļa, 
kuram kust ību ierobežojoš ā sistēma ir paredz ēta, uzstādīšana ir aprakst īta 
3.8.2.6.7. punkt ā. 
3.8.2.9. Personas rati ņkrēslā kustību ierobežojošajai sist ēmai jāatbilst 
Noteikumu Nr. 16 7.7.4. punkt ā noteiktās pārbaudes vai 3.8.2.8.1. punkt ā 
aprakstītajam pal ēnināšanas-laika impulsam l īdzvērtīgas pārbaudes 
prasībām. Atbilstoši Noteikumiem Nr. 16 apstiprin āta un attiec īgi marķēta 
drošības josta uzskat āma par atbilstošu. 
3.8.2.10. 3.8.2.6., 3.8.2.8. vai 3.8.2.9. punkt ā aprakstītā pārbaude j āuzskata par 
neizturētu, ja nav izpild ītas šādas prasības: 
3.8.2.10.1. nav sist ēmas daļu, kas būtu izturējušas pārbaudi, vai ar ī pārbaudes laik ā tās 
ir atvienojuš ās no savām stiprinājuma vietām vai transportl īdzekļa; 
3.8.2.10.2. rati ņkrēsla un personas rati ņkrēslā atbrīvošanas meh ānismiem j ābūt 
atveramiem p ēc pārbaudes pabeigšanas; 
3.8.2.10.3. 3.8.2.8. punkt ā aprakstītās pārbaudes laik ā ratiņkrēsls nedrīkst pārvietoties 
vairāk par 200 mm transportl īdzekļa gareniskaj ā virzienā; 
3.8.2.10.4. neviena sist ēmas daļa pēc pārbaudes pabeigšanas nedr īkst būt deformēta 
tādā pakāpē, lai asu malu vai citu izvirz ījumu dēļ tā varētu radīt traumas. 
3.8.2.11. T ās lietošanas instrukcij ām jābūt skaidri nor ādītām tās tuvumā. 
3.8.3. Alternat īvi 3.8.1.1. panta pras ībām ratiņkrēslu vietai j ābūt projektētai tā, lai 
persona rati ņkrēslā varētu bez trauc ējumiem p ārvietoties ar rati ņkrēslu, esot 
vērstam atpaka ļ pret balstu vai atzveltni, saska ņā ar šādiem noteikumiem: 
  a) vienai no rati ņkrēslu vietas gareniskaj ām malām jāiet gar 
transportl īdzekļa malu vai sienu; 
 b) rati ņkrēslu vietas priekš ējā daļā jāatrodas balstam vai atzveltnei, kas 
perpendikul āra gareniskajai asij; 
 c) balstam vai atzveltnei j ābūt projekt ētai rite
ņiem vai rati ņkrēsla 
mugurai t ā, lai tie balst ītos pret balstu vai atzveltni, ne ļaujot 
ratiņkrēslam apgāzties; 
L 373/242 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  d) priekš ējās sēdvietu rindas balstam vai atzveltnei j āspēj izturēt 250 daN 
± 20 daN sp ēks uz rati ņkrēslu. Spēks jāpieliek atbalsta vai atzveltnes 
vidū transportl īdzekļa horizont ālajā plakn ē virzien ā uz 
transportl īdzekļa priekšpusi. Sp ēka pielikšanas laikam j ābūt ne 
mazākam par 1,5 sekund ēm; 
 e) pie transportl īdzekļa sāna vai sienas j ābūt piestiprin ātai margai vai 
tureklim, ko persona rati ņkrēslā varētu viegli satvert; 
 f) pret ējā ratiņkrēslu vietas pus ē jāierīko izvelkamas margas vai 
līdzvērtīga ietaise, lai ierobežotu rati ņkrēsla garenisko nob īdi un ļautu 
personai rati ņkrēslā to viegli satvert; 
 g) īpašās zonas gr īdas virsmai j ābūt neslīdošai; 
 h) rati ņkrēslu vietas tuvum ā jābūt piestiprin ātai zīmei ar šādu tekstu:  
  „Š ī vieta ir rezerv ēta ratiņkrēsliem. Rati ņkrēsls jānovieto, v ērsts uz 
aizmuguri un ar aktiviz ētām bremz ēm jāatbalsta pret atbalstu vai 
atzveltni.” 
3.9. Durvju vad ības ierīces 
3.9.1. Visas 3.6. punkt ā aprakstītās atvēršanas vad ības ierīces, kas atrodas blakus 
durvīm, neatkar īgi no tā, vai tās ir transportl īdzekļa ārpusē vai iekšpus ē, 
nedrīkst būt augstāk par 1300 mm no zemes vai gr īdas. 
3.10. Apgaismojums  
3.10.1. J ānodrošina pietiekams apgaismojums transportl īdzekļa iekšpusē un tā tiešā 
tuvumā ārpusē, lai ļautu cilvēkiem ar p ārvietošanās grūtībām droši iek āpt un 
izkāpt. Apgaismojums, kas var ietekm ēt vadītāja redzes sp ēju, jāieslēdz tikai 
tad, kad transportl īdzeklis nekustas. 
3.11. Noteikumi attiec ībā uz iekāpšanas pal īglīdzekļiem 
3.11.1. Visp ārējas prasības: 
 3.11.1.1. Iek āpšanas pal īglīdzekļu vadības ierīces skaidri j āapzīmē. Vadītāja rīcībā 
jābūt indikatoram, kas nor āda uz iekāpšanas pal īglīdzekļa izvilktu vai nolaistu 
pozīciju. 
3.11.1.2. Droš ības ierīces kļūmes gadījumā lifti, platformas vai s āna nolaišanas sist ēma 
nedrīkst būt darbināmi, ja vien tos var droši darbin āt manuāli. Avārijas 
darbības mehānisma veidam un atrašan ās vietai j ābūt skaidri atz īmētai. 
Barošanas padeves k ļūmes gadījumā liftiem un platform ām jā
būt darbināmām 
manuāli. 
3.11.1.3. Piek ļuvi vienām no transportl īdzekļa darba vai av ārijas izejas durv īm var 
traucēt iekāpšanas pal īglīdzeklis, ja gan no transportl īdzekļa iekšpuses, gan 
ārpuses ir iev ēroti šie divi nosac ījumi: 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/243 
 3.11.1.3.1. iek āpšanas pal īgierīce netrauc ē piekļūšanu tureklim vai citam durvju 
atvēršanas līdzeklim, 
3.11.1.3.2. iek āpšanas ier īce ir viegli p ārvietojama nost no durv īm izmantošanai av ārijas 
gadījumā. 
3.11.2. Nolaišanas sist ēma 
3.11.2.1. Nolaišanas sist ēmas darbin āšanai nepieciešams sl ēdzis. 
3.11.2.2. Jebkurai vad ības ierīcei, kas iedarbina visas virsb ūves vai t ās daļas 
nolaišanos vai pacelšanos attiec ībā pret ce ļa virsmu, j ābūt skaidri 
identificētai un jāatrodas tieš ā vadītāja kontrol ē. 
3.11.2.3. Nolaišanas vai pacelšanas procesam j ābūt apstādināmam un nekav ējoties 
vēršamam pret ēji gan ar vad ības ierīcēm vadītāja sniedzam ības zonā, 
atrodoties kab īnē, gan blakus jebkur ām citām nolaišanas sist ēmas vadības 
ierīcēm. 
3.11.2.4. Jebkura nolaišanas sist ēma, ar ko apr īkots transportl īdzeklis, nedr īkst: 
 ļaut transportl īdzeklim kust ēties ar ātrumu, kas liel āks par 5 km/h, 
transportlīdzeklim atrodoties zem āk par norm ālo kustības augstumu, vai 
 ļaut transportl īdzeklim pacelties vai nolaisties, ja k āda iemesla d ēļ ir traucēta 
pasažieru durvju darb ība. 
3.11.3. Lifts  
3.11.3.1. Visp ārēji noteikumi  
3.11.3.1.1. Liftam j ābūt darbināmam tikai tad, kad transportl īdzeklis nekustas. Pace ļot 
platformu un pirms nolaišanas iedarbin āšanas autom ātiski jāsāk darboties 
ierīcei, kas ne ļauj ratiņkrēslam noripot. 
 3.11.3.1.2. Lifta platforma nedr īkst būt mazāk kā 800 mm plata un maz āk kā 1200 mm 
gara, tās celtspējai jābūt vismaz 300 kg. 
3.11.3.2. Papildu tehnisk ās prasības attiecībā uz mehāniskajiem liftiem
 
3.11.3.2.1. Vad ības ierīcei jābūt projektētai tā, lai atlaižot t ā automātiski atgrieztos 
izslēgtā pozīcijā. Ja tas ir noticis, lifta kust ībai nekav ējoties jāapstājas, un 
jābūt iespējai iedarbin āt kustību abos virzienos. 
3.11.3.2.2. Droš ības ierīcei (piem ēram, reversijas meh ānismam) j āaizsargā operatoram 
neredzam ās vietas, kur lifta kust ība var iespiest vai salauzt k ādu objektu. 
3.11.3.2.3. Ja iesl ēdzas kāda no šīm drošības ierīcēm, lifta kust ībai nekav ējoties 
jāapstājas un jāiedarbina kust ība pretējā virzienā. 
3.11.3.3. Meh ānisko liftu ekspluat ācija 
L 373/244 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 3.11.3.3.1. Ja lifts atrodas pie pasažieru durv īm, kas ir transportl īdzekļa vadītāja tiešas 
redzamības lokā, liftu drīkst vadīt vadītājs, atrodoties sav ā vietā. 
3.11.3.3.2. Visos citos gad ījumos vad ības ierīcēm jāatrodas lifta tuvum ā. Tās jāvar 
aktivēt un deaktiv ēt tikai vad ītājam no savas s ēdvietas. 
3.11.3.4. Manu āli darbināms lifts  
3.11.3.4.1. Lifts j āprojektē darbināšanai ar vad ības ierīcēm, kas atrodas lifta tuvum ā. 
3.11.3.4.2. Liftam j ābūt projektētam tā, lai tā darbināšanai neb ūtu nepieciešams p ārāk 
liels spēks. 
3.11.4. Platforma  
3.11.4.1. Visp ārēji noteikumi  
3.11.4.1.1. Platformai j ābūt darbināmai tikai tad, kad transportl īdzeklis nekustas. 
3.11.4.1.2. Ārējām malām jābūt noapaļotām rādiusā, kas nav maz āks par 2,5 mm. 
Ārējiem stūriem jābūt noapaļotiem rādiusā, kas nav maz āks par 5 mm. 
3.11.4.1.3. Platformai j ābūt ne mazāk kā 800 mm platai. Platformas sl īpums, tai esot 
izvilktai vai atloc ītai uz 150 mm augstas ietves, nedr īkst pārsniegt 12 %. Lai 
to sasniegtu, var izmantot nolaišanas sist ēmu. 
3.11.4.1.4. Platforma, kas darba gatav ībā pārsniedz 1200 mm garumu, j āaprīko ar ierīci, 
kas neļauj ratiņkrēslam noripot p āri malām. 
3.11.4.1.5. Platformai j ābūt spējīgai droši darboties ar 300 kg slodzi. 
3.11.4.2. Darba rež īmi 
3.11.4.2.1. Platformas izb īdīšana un ieb īdīšana var b ūt manuāla vai meh āniska. 
 3.11.4.3. Papildu tehnisk ās prasības attiecībā uz mehāniskajām platform ām
 
3.11.4.3.1. Platformas izb īdīšana un ieb īdīšana jānorāda ar mirgojoš ām dzelten ām 
gaismām un dzirdamu sign ālu; platform ām jābūt identific ējamām ar skaidri 
redzamām sarkanām un balt ām atstarojoš ām bīstamības atzīmēm uz ārējām 
malām. 
3.11.4.3.2. Platformas izb īdīšanu horizont ālā virzienā aizsargā drošības ierīce. 
3.11.4.3.3. Ja iesl ēdzas kāda no šīm drošības ierīcēm, platformas kust ībai nekav ējoties 
jāapstājas. 
3.11.4.3.4. Platformas horizont ālā kustība jāpārtrauc, ja t ā ir noslogota ar 15 kg masu. 
3.11.4.4. Meh ānisko platformu ekspluat ācija 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/245 
 3.11.4.4.1. Ja platforma atrodas pie pasažieru durv īm, kas ir transportl īdzekļa vadītāja 
tiešas redzam ības lokā, platformu dr īkst vadīt vadītājs, atrodoties sav ā vietā. 
3.11.4.4.2. Visos citos gad ījumos vad ības ierīcēm jāatrodas platformas tuvum ā. Tās jāvar 
aktivēt un deaktiv ēt tikai vad ītājam no savas s ēdvietas. 
3.11.4.5. Manu ālās piedziņas platformas ekspluat ācija 
3.11.4.5.1. Platformai j ābūt projekt ētai tā, lai platformas darbin āšanai neb ūtu 
nepieciešams p ārāk liels spēks. 
L 373/246 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
  
9. PIELIKUMS  
ĪPAŠAS PRAS ĪBAS DIVST ĀVU TRANSPORTL ĪDZEKĻIEM 
Šajā pielikumā ir apkopotas pras ības, kas attiecas uz divst āvu transportl īdzekļiem, kuras atš ķiras 
no 3. pielikuma standarta pras ībām. Turpm āk dotie punkti un apakšpunkti aizst āj punktus un 
apakšpunktus ar t ādiem pašiem numuriem 3. pielikum ā. Ja turpm āk nav noteikts cit ādi, visas 
pārējās 3. pielikuma pras ības attiecas uz divst āvu transportl īdzekļiem. Turpm āk doto punktu 
numerācija atbilst 3. pielikuma numer ācijai. 
7.4.2.1. Katrai augš ējā stāva pasažieru vietai j āpieliek slodze Q (k ā noteikts 
11. pielikuma 7.4.3.3.1. punkt ā). Ja transportl īdzeklis paredz ēts ekspluat ācijai 
ar nesēdošu apkalpes locekli, augš ējā stāva ejas 875 mm augstum ā jānovieto 
75 kg smags gravit ācijas centrs, kas aizvieto apkalpes locekli. Bag āžas 
nodalījumos nedr īkst atrasties bag āža. 
7.5.4. Ugunsdz ēšamie apar āti un pirm ās palīdzības komplekti  
7.5.4.1. J ānodrošina vieta diviem ugunsdz ēšamajiem apar ātiem, vienam – vad ītāja 
sēdekļa tuvumā un otram – augš ējā stāvā. Vienas vietas kubat ūrai jābūt 
vismaz 15 dm3. 
7.6. Izejas  
7.6.1. Izeju skaits  
7.6.1.1. Katram divst āvu transportl īdzeklim jābūt divām durvīm apakšējā stāvā (skatīt 
arī 7.6.2.2. punktu). Minim ālais nepieciešamais pasažieru durvju skaits ir 
šāds: 
 Pasažieru skaits Pasažieru durvju skaits divst āvu transportl īdzekļos 
  I un A klase II klase III un B klase 
 9 – 45 1 1 1 
 46 – 70 2 1 1 
 71 – 100 2 2 1 
 > 100 4 3 1 
 
7.6.1.4. Av ārijas izeju minim ālajam skaitam j ābūt tādam, lai kop ējais izeju skaits 
atbilstu turpm āk dotajam, skaitot katra st āva un nodal ījuma izejas atseviš ķi. 
Tualetes nodal ījumi nav uzskat āmi par atseviš ķiem nodal ījumiem av ārijas 
izeju skaita noteikšan ā. Avārijas izejas l ūkas var pieskait īt pie 
iepriekšmin ētajām avārijas izejām tikai tādā gadījumā, ja: 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/247 
  
 
 Nodal ījumā vai stāvā atrodošos pasažieru un 
apkalpes locek ļu skaits 
uz nodalījumu  Minimālais kopējais avārijas 
izeju skaits 
 1 – 8 2 
 9 – 16 3 
 17 – 30 4 
 31 – 45 5 
 46 – 60 6 
 61 – 75 7 
 76 – 90 8 
 91 – 110 9 
 111 – 130 10 
 > 130 11 
 
7.6.1.11. II un III klases transportl īdzekļos avārijas lūkas papildus av ārijas durv īm un 
logiem j āierīko augšējā stāva jumtā. Tās var ier īkot arī I klases 
transportlīdzekļos. Šajā gadījumā minimālajam lūku skaits j ābūt: 
 
 Kop ējais pasažieru skaits augšst āvā 
(Aa) Lūku skaits 
 nep ārsniedz 50 1 
 p ārsniedz 50 2 
 
7.6.1.12. Katras savienojoš ās kāpnes starp st āviem jāuzskata par augšst āva izejām. 
7.6.1.13. Vis ām personām, kas atrodas apakš ējā stāvā, avārijas situācijā jābūt pieejamai 
izejai no transportl īdzekļa bez nepieciešam ības pārvietoties uz augšst āvu. 
7.6.1.14. Augš ējā stāva ejai jābūt savienotai ar pieeju pasažieru durv īm vai apakš ējā 
stāva ejai 3 m att ālumā no pasažieru durv īm ar vienu vai vair ākām 
savienotājkāpnēm. 
 a) I un II klases transportl īdzekļi jānodrošina ar vismaz vien ām vai vien ām 
ar pusi kāpnēm, ja augšst āvā tiek pārvadāts vairāk kā 50 pasažieru; 
 b) III klases transportl īdzekļi jānodrošina ar vismaz div ām vai vien ām ar 
pusi kāpnēm, ja augšst āvā tiek pārvadāts vairāk kā 30 pasažieru. 
 
L 373/248 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.6.2. Izeju novietojums  
7.6.2.2. Div ām no 7.6.1.1. punkt ā aprakstītajām durvīm jābūt novietot ām vienām pret 
otrām tā, lai attālums starp perpendikul ārajām vertikālajām plaknēm, kas iet 
caur to laukuma centriem ir vai nu 25 % no transportl īdzekļa kopējā garuma, 
vai 40 % no kop ējā pasažieru salona garuma apakš ējā stāvā; šis noteikums 
nav spēkā, ja durvis atrodas daž ādās transportl īdzekļa pusēs. Ja vienas no š īm 
durvīm veido da ļu no dubultaj ām durvīm, šis attālums jāmēra starp tām divām 
durvīm, kuras atrodas t ālāk viena no otras. 
7.6.2.3. Izejas katr ā stāvā jānovieto tā, lai to skaits ab ās transportl īdzekļa pusēs būtu 
vienāds. 
7.6.2.4. Katr ā augšstāvā vismaz vienai av ārijas izejai j āatrodas attiec īgi vai nu 
aizmugurē, vai priekšpus ē. 
7.6.4. Tehnisk ās prasības attiecībā uz visām pasažieru durv īm 
7.6.4.6. Ja pasažieru durvis nav darbin āmas autom ātiski un tieš ā redzamība ir 
nepietiekama, j āierīko optiskās vai citas ier īces, kas ļautu vadītājam no savas 
sēdvietas noteikt, vai no ārpuses tieš ā durvju tuvum ā atrodas pasažieris. 
I klases transportl īdzekļos šī prasība attiecas ar ī uz visu pasažieru durvju 
iekšpusi un tiešo tuvumu vis ām savienojošaj ām kāpnēm augšējā stāvā. 
7.6.7. Tehnisk ās prasības attiecībā uz avārijas durvīm 
7.6.7.3.  Vis ām avārijas durvju vad ības ierīcēm apakšējā stāvā jāatrodas no 1000 mm 
līdz 1500 mm no zemes un ne vair āk kā 500 mm no durv īm. Visām I, II un III 
klases transportl īdzekļu avārijas durvju vad ības ierīcēm vai to atv ēršanas no 
iekšpuses ier īcēm jābūt no 1000 mm l īdz 1500 mm no gr īdas augšējās 
virsmas vai pak āpiena, kas atrodas vistuv āk vadības ierīcei, un ne vair āk kā 
500 mm no durv īm. Tas neattiecas uz vad ības ierīcēm, kas atrodas vad ītāja 
zonā.  
7.7.5.  Ejas (skatīt 1. attēlu) 
7.7.5.1. Transportl īdzekļa ejām jābūt projektētām un konstru ētām tā, lai ļautu brīvi 
iziet cauri m ērīšanas ierīcei, kas sast āv no diviem ar kop ēju asi savienotiem 
cilindriem, starp kuriem ievietots apgriezts noš ķelts konuss; m ērīšanas ierīcei 
ir šādi izmēri (mm): 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/249 
  I klase * / II klase * / III klase * / 
Augšējais/apakš ējais 
stāvs: UD LD UD LD UD LD 
Apakšējā cilindra 
diametrs 450 450 350 350 300 300 
Apakšējā cilindra 
augstums 900 1020 
(900/ 
990) 900 1020 
(900/ 
990) 900 1 020 
(900/ 
990) 
Augšējā cilindra 
diametrs 550 550 550 550 450 450 
Augšējā cilindra 
augstums 500 500 500 500 500 500 
Kopējais augstums 1680 1800 
(1680/ 
1770) 1680 1800 
(1680/ 
1770) 180 1800 
(1680/ 
1770) 
 
*/ Iekav ās dotie izm ēri attiecas tikai uz apakš ējā stāva tālāko aizmugur ējo 
daļu un daļu pie priekš ējās ass (skat īt 7.7.5.10. punktu). 
 
Mērierīce var saskarties ar pietur ēšanās siksnām stāvošajiem pasažieriem, ja 
tādas ir uzst ādītas, un pavirz īt tās nost. Augš ējā cilindra diametru augšpus ē var 
samazināt līdz 300 mm, ja tiek ietverts sl īpgriezums, kas nep ārsniedz 30 
grādus no horizont āles (1. attēls). 
 7.7.5.4. Posmainajiem autobusiem un t ālsatiksmes autobusiem 7.7.5.1. punkt ā 
aprakstītajai mērierīcei jāspēj bez trauc ējumiem iziet caur savienojošo da ļu 
visos stāvos, ja starp posmiem iesp ējams pā
rvietoties pasažieriem. Š īs daļas 
mīkstā seguma elementi, ieskaitot silfonu, nedr īkst iesniegties ej ā. 
 7.7.5.10. Kop ējo 7.7.5.1. punkt ā aprakstītās mērierīces augstumu var samazin āt: 
 
a) no 1800 mm l īdz 1680 mm jebkur ā apakšējā stāva ejas da ļā uz aizmuguri no 
perpendikul ārās vertikālās plaknes, kas atrodas 1500 mm uz priekšu no 
aizmugur ējās ass centra (vist ālāk uz priekšu novietot ās ass transportl īdzekļiem 
ar vairāk kā vienu aizmugur ējo asi); 
 
b) no 1800 mm l īdz 1770 mm pasažieru durv īm, kas atrodas uz priekšu no 
priekšējās ass jebkur ā ejas da ļā, kas ir starp div ām perpendikul ārajām 
vertikālajām plaknē
m, kuras atrodas 800 mm uz priekšu un atpaka ļ no 
priekšējās ass centr ālās līnijas. 
 7.7.7.  Pak āpieni
 
 
7.7.7.1. Zemteksta piez īme 1 /: maksim āli 850 mm, ja av ārijas izejas durvis atrodas 
apakšējā stāvā, un maksim āli 1500 mm, ja av ārijas izejas durvis atrodas 
augšējā stāvā. 
 7.7.8.6. Br īvā vieta līdz griestiem virs s ēdvietām
. 
 
L 373/250 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.7.8.6.1. Katrai s ēdvietai jābūt ne mazāk kā 900 mm br īvas vietas l īdz griestiem, m ērot 
no nenoslogota s ēdekļa spilvena augst ākās vietas. Br īvajai vietai l īdz griestiem 
jābūt visas sēdvietas zonas un ar to saist ītās vietas k ājām vertikālās projekcijas 
garumā. Augšējā stāvā šo brīvo vietu var samazin āt līdz 850 mm. 
 7.7.12.  Savienot ājkāpnes
 (skatīt 1. attēlu 4. pielikum ā). 
 7.7.12.1. Savienot ājkāpņu minimālajam platumam j ābūt projektētam tā, lai ļautu brīvi 
iziet cauri vienv ērtnes durvju piek ļuves šablonam, k ā norādīts 4. pielikuma 
1. attēlā. Panelis j āpārvieto, sākot no apakš ējā stāva ejas l īdz pēdējam 
augšējam pakāpienam k āpnes izmantojoš ās personas iesp ējamajā kustības 
virzienā. 
 7.7.12.2. Savienot ājkāpnes jāprojektē tā, lai, transportl īdzeklim kustoties uz priekšu un 
spēji bremzējot, pasažieris netiktu nosviests lej ā. 
 
Šo prasību var uzskat īt par izpild ītu, ja ir iev ērots vismaz viens no šiem 
nosacījumiem: 
 7.7.12.2.1. nevienai k āpņu daļai nav slīpuma uz priekšu; 
 7.7.12.2.2. k āpnes ir apr īkotas ar aizsargiem vai l īdzīgu ietaisi; 
 7.7.12.2.3. k āpņu augšējā daļā atrodas autom ātiska ierīce, kas ne ļauj izmantot k āpnes, ja 
transportl īdzeklis kustas; ar šo ier īci jābūt viegli rīkoties avārijas gadījumā. 
 7.7.12.3. Izmantojot 7.7.5.1. punkt ā aprakstīto cilindru, j āpārbauda, vai piek ļuve no 
ejām (augšējās un apakš ējās) kāpnēm ir atbilstoša. 
 7.11.  Stie ņi un turek ļi
 
 7.11.5.  Savienot ājkāpņu stieņi un turek ļi.
 
 7.11.5.1. Visu savienot ājkāpņu abās malās jāatrodas piem ērotām margām vai turek ļiem. 
Tiem jāatrodas no 800 mm l īdz 1100 mm virs katra pak āpiena augš ējās malas. 
 
7.11.5.2. Marg ām un/vai turek ļiem jābūt tādiem, lai personai, st āvot uz apakš ējā un 
augšējā stāva blakus savienoot ājkāpnēm un atrodoties uz jebkura pak āpiena, 
būtu, kur pietur ēties. Šīm pieturēšanās vietām jāatrodas vertik āli no 800 mm l īdz 
1100 mm virs apakš ējā stāva grīdas vai attiec īgā pakāpiena un, 
7.11.5.2.1. piem
ērojot to personai, kas st āv apakšējā stāvā, ne vairāk kā 400 mm k āpņu 
virzienā no pirmā pakāpiena ārējās malas, un, 
7.11.5.2.2. piem ērojot noteiktam pak āpienam, ne uz āru (virzien ā no kāpnēm) no 
attiecīgā pakāpiena ārējās malas un ne vair āk kā 600 mm k āpņu virzienā no 
tās pašas malas. 
7.12. K āpņu šahtas un tuvum ā esošo sēdvietu aizsardz ība 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/251 
 7.12.2. Divst āvu transportl īdzekļa augšējā stāvā savienojošo k āpņu šahta jāaizsargā 
ar slēgtu aizsargu, kura augstums ir vismaz 800 mm, m ērot no gr īdas. 
Aizsarga apakš ējā mala nedr īkst atrasties vair āk kā 100 mm no gr īdas. 
7.12.3. Priekš ējam vējstiklam, kas atrodas pie augš ējā stāva priekš ējām pasažieru 
sēdvietām, jābūt polsterētiem aizsargiem. Š īs aizsardz ības augšējai malai 
vertikāli jāatrodas no 800 mm l īdz 900 mm no gr īdas, uz kuras balst ās 
pasažiera k ājas. 
7.12.4.  Starp visiem pak āpieniem jābūt slēgtiem pak āpšļiem. 
L 373/252 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 9. PIELIKUMS  
Papildinājums  
1. attēls 
 
EJAS 
(sk. 9. pielikuma 7.7.5. punktu) 
 
 
 
 
 B 
(mm) C (mm) D (mm) E (mm) (1 /) F (mm) 
I klase 550 450 500 1800 
(1680/1770) 1020 
(900/990) 
II klase 550 350 500 1800 
(1680/1770) 1020 
(900/990) 
III klase 450 300 (220, ja s ēdekļi 
ir kustināmi 
sāniski) 500 1800 
(1680/1770) 1020 
(900/990) 
(1/) Iekavās dotie izm ēri attiecas tikai uz augš ējo stāvu un/vai apakš ējā stāva tālāko aizmugur ējo 
daļu, un/vai tikai apakš ējo stāvu pie priekš ējās ass (skat īt 7.7.5.10. punktu).  
 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/253 
  
10. PIELIKUMS  
 
ATSEVIŠ ĶAS TEHNISK ĀS VIENĪBAS TIPA APSTIPRIN ĀJUMS UN 
TRANSPORTL ĪDZEKĻA, KURŠ APR ĪKOTS AR VIRSB ŪVI, KAS JAU IR 
APSTIPRIN ĀTA KĀ ATSEVIŠ ĶA TEHNISKA VIEN ĪBA, TIPA APSTIPRIN ĀJUMS 
 
1. Atseviš ķas tehnisk ās vienības tipa apstiprin ājums.  
 
1.1. Lai sa ņemtu atseviš ķa transportl īdzekļa tipa apstiprin ājumu transportl īdzekļa 
virsbūvei atbilstoši šiem noteikumiem, ražot ājam jāpierāda apstiprin ājumu 
izsniedzošajai iest ādei ražotāja paziņoto nosac ījumu izpild īšana. Pārējās šo 
noteikumu pras ības jāizpilda un atbilst ība tiem jāpierāda atbilstoši 2. pantam. 
 1.2. Apstiprin ājumu var dot, pamatojoties uz nosac ījumiem, kuriem j āatbilst 
gatavajam transportl īdzeklim (piem ēram, piem ērotas šasijas 
raksturlielumiem, ekspluat ācijas vai mont āžas ierobežojumiem); šiem 
ierobežojumiem j ābūt ierakstītiem apstiprin ājuma sertifik ātā. 
 1.3. Visi š ādi nosac ījumi atbilstoš ā formā jādara zinā
mi transportl īdzekļa 
virsbūves pircējam vai transportl īdzekļa nākamās fāzes ražotājam. 
 2. Tipa apstiprin ājums transportl īdzeklim, kurš apr īkots ar virsb ūvi, kas ir jau 
apstiprināta kā atsevišķa tehniskā vienība. 
 2.1. Lai sa ņemtu tipa apstiprin ājumu atbilstoši šiem noteikumiem 
transportlīdzeklim, kurš apr īkots ar virsb ūvi, kas jau ir apstiprin āta kā 
atsevišķa tehnisk ā vienība, ražot ājam ir j āpierāda apstiprin ājumu 
izsniedzošajai iest ādei atbilst ība šo noteikumu pras ībām, kas v ēl nav 
apmierinātas, un atbilst ība tām jāpierāda saskaņā ar 1. punktu, ņemot vērā 
iepriekšējos tipa apstiprin ājumus kā nepabeigtam transportl īdzeklim. 
 2.2.
 Jebkuras pras ības, kas izvirz ītas saskaņā ar 1.2. punktu, ir j āizpilda. 
           
___________
L 373/254 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 11. PIELIKUMS  
 
MASA UN IZM ĒRI 
 
1. Šis pielikums attiecas uz M 2 un M 3 kategorijas meh ānisko transportl īdzekļu 
masu un izm ēriem, cikt āl tie attiecas uz transportl īdzekļa vispārīgo 
konstrukciju. 
 
2. DEFIN ĪCIJAS. 
  Šaj ā pielikumā: 
 2.1. (rezerv ēts) 
 2.2. (rezerv ēts) 
 2.3. „Asu grupa
” ir asis, kas ir vienu balstrati ņu daļa. Divasu grupu sauc par 
tandēmu, un trijasu grupu – par trijasu balstrati ņiem. Neatkar īgu asi ir 
pieņemts uzskat īt par vienas ass grupu. 
 2.4. „Transportl īdzekļa izmēri
” ir tie transportl īdzekļa konstrukcijas izm ēri, ko 
norādījis ražotājs. 
 2.4.1. „Transportl īdzekļa garums
” ir izmērs, ko nosaka saska ņā ar standartu ISO 
612-1978, termins Nr. 6.1.: 
 
 m ērot transportl īdzekļa garumu, papildus min ētā standarta noteikumiem 
jāievēro, ka nedr īkst ņemt vērā šādas ierīces: 
 - stikla t īrīšanas un apskalošanas ier īces, 
 - priekš ējās vai aizmugur ējās marķējuma plāksnes, 
 - muitas plomb ēšanas ierīces un to aizsargier īces, 
 - brezenta nostiprin āšanas ierīces un to aizsargier īces, 
 - apgaismes ier īces, 
 - spogu ļi un citas netieša skata ier īces, 
 - redzes pal īgierīces, 
 - gaisa iepl ūdes caurules, 
 - no ņemami virsb ūvju buferi, 
 - pak āpieni un turek ļi, 
 - hidrosist ēmas gumijas un taml īdzīgs aprīkojums, 
 - celšanas platformas, uzbrauktuves un taml īdzīgs aprīkojums, kas ir tehnisk ā 
kārtībā, bet kas nep ārsniedz 300 mm, ar noteikumu, ka transportl īdzekļa 
celtspēja nepalielin ās, 
 - meh ānisko transportl īdzekļu sakabes ier īces, 
 - elektropiedzi ņas transportl īdzekļu izlices sniegums, 
 - ārējie saulessargi. 
    2.4.2. „Transportl īdzekļa platums
” ir izmērs, ko nosaka saska ņā ar standartu ISO 
612-1978, termins Nr. 6.2.: 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/255 
  
 mērot transportl īdzekļa platumu, papildus min ētā standarta noteikumiem 
jāievēro, ka nedr īkst ņemt vērā šādas ierīces: 
 - muitas plomb ēšanas ierīces un to aizsargier īces, 
 - brezenta nostiprin āšanas ierīces un to aizsargier īces, 
 - riepu defektu indikatorier īces, 
 - izvirz ītas elastīgas pretšļakatu ierīču daļas, 
 - apgaismes ier īces, 
 - uzbrauktuves, kas ir tehnisk ā kārtībā, celšanas platformas, kas ir tehnisk ā 
kārtībā, ar noteikumu, ka t ās nesniedzas t ālāk par 10 mm no 
transportlīdzekļa sāna, un uz priekšu vai atpaka ļ vērstie uzbrauktuvju st ūri ir 
noapaļoti vismaz ar 5 mm r ādiusu; mal ām jābūt noapaļotām vismaz ar 
2,5 mm rādiusu, 
 - spogu ļi un citas netieša skata ier īces, 
 - riepu spiediena indikatori,  - ievelkami pak āpieni, 
 - riepu sienu izliekt ā daļa tieši virs punkta, kur ā tās saskaras ar zemi, 
 - vērošanas pal īgierīces, 
 - ievelkamas s ānu vadības ierīces autobusiem un t ālsatiksmes autobusiem, kas 
paredzētas vadāmām autobusu sist ēmām un kas nav ievilktas. 
 2.4.3. „Transportl īdzekļa augstums
” ir izmērs, ko nosaka saska ņā ar standartu ISO 
612-1978, termins Nr. 6.3: 
  m ērot transportl īdzekļa augstumu, papildus min ētā standarta noteikumiem 
jāievēro, ka nedr īkst ņemt vērā šādas ierīces: 
 - antenas,  - pantogr āfi vai izlices, kad t ās ir pacelt ā stāvoklī. 
 
 Attiec ībā uz transportl īdzekļiem ar ass pacelšanas iek ārtu šī iekārta jāņem 
vērā. 
 
2.5. (rezerv ēts) 
 2.6.
 (rezervēts) 
 2.7. „Tehniski pie ļaujamā maksimālā masa uz ass (m)
” ir masa, kas atbilst 
maksimālajai pieļaujamajai statiskajai vertik ālajai slodzei, kuru ass rada uz 
ceļa virsmas un kura atkar īga no transportl īdzekļa un ass konstrukcijas, un 
kuru norādījis transportl īdzekļa ražotājs. 
 2.8. „Tehniski pie ļaujamā maksimālā masa uz asu grupas (µ)
” ir masa, kas atbilst 
maksimālajai pieļaujamajai statiskajai vertik ālajai slodzei, kuru asu grupa 
rada uz ce ļa virsmas un kura atkar īga no transportl īdzekļa un asu grupas 
konstrukcijas, un kuru nor ādījis transportl īdzekļa ražotājs. 
 2.9. „Vilces masa
” ir kopējā slodze, ko piekabes ass (-is) rada uz ce ļa virsmas. 
 2.10. „Tehniski pie ļaujamā maksimālā vilces masa (
TM)” ir piekabes maksim ālā 
masa, ko nor ādījis ražotājs. 
 
L 373/256 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 2.11. „Tehniski pie ļaujamā maksimālā masa meh āniskā transportl īdzekļa sakabes 
punktā” ir masa, kas atbilst sakabes punkta maksim ālajai pieļaujamajai 
statiskajai vertik ālajai slodzei, kura atkar īga no meh āniskā transportl īdzekļa 
un/vai sakabes ier īces konstrukcijas un kuru nor ādījis ražotājs. Saskaņā ar 
definīciju šajā masā neieskaita meh āniskā transportl īdzekļa sakabes ier īces 
masu. 
2.12. (rezerv ēts) 
2.13. „Tehniski pie ļaujamā sakabinātu transportl īdzekļu pilnā masa ( MC)” ir 
sakabināta mehāniskā transportl īdzekļa un piekabes (-ju) kop ējā masa, ko 
norādījis ražotājs. 
2.14. „Ass pacelšanas iek ārta” ir iekārta, ar ko transportl īdzeklis ir past āvīgi 
aprīkots, lai samazin ātu vai palielin ātu slodzi uz ass (- īm) saska ņā ar 
transportlīdzekļa slogošanas nosac ījumiem: 
a) paceļot riteņus no zemes/nolaižot tos uz zemes, 
b) vai nepace ļot riteņus no zemes (piem ēram, izmantojot pneimatisk ās 
balstiekārtas sistēmas vai citas sist ēmas), 
 lai samazin ātu riepu nolietošanos, kad transportl īdzeklis nav piln īgi noslogots, 
un/vai atvieglotu braukšanas s ākšanu (izkust ēšanos no vietas) meh āniskajiem 
transportlīdzekļiem vai sakabin ātiem transportl īdzekļiem uz slidena ce ļa, 
palielinot slodzi uz dzenoš ās ass; 
3. (rezerv ēts) 
4. (rezerv ēts) 
5. (rezerv ēts) 
6. (rezerv ēts) 
7. PRAS ĪBAS 
7.1. Tehnisk ā kārtībā esoša transportl īdzekļa masas un t ās sadalījuma pa as īm 
mērīšana 
 Tehnisk ā kārtībā esoša transportl īdzekļa masa un t ās sadalījums uz as īm 
jāmēra transportl īdzeklim (- ļiem), kas iesniegti saska ņā ar šo noteikumu 
3.4. punktu un novietoti nekust īgi, ar taisni sagrieztiem rite ņiem. Ja masas 
mērījumi neatš ķiras vairāk par 3 % no masas v ērtībām, ko attiec īgajām 
konfigurācijām tipa robež ās norādījis ražotājs, vai vair āk par 5 %, ja 
transportlīdzeklis pieder pie M 2 kategorijas, bet nep ārsniedz 3500 kg, tad 
turpmāk minēto prasību izpildes nol ūkā izmanto ražot āja norādītās tehniskā 
kārtībā esoša transportl īdzekļa masas v ērtības un tās sadalījumu uz as īm. 
Pārējos gadījumos jāizmanto izm ērītās masas v ērtības, un tehniskais dienests 
pēc vajadzības var izdar īt papildu m ērījumus transportl īdzeklim (- ļiem), kas 
nav iesniegts (-i) saska ņā ar šo noteikumu  3.4. punktu. 
7.2. (rezerv ēts) 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/257 
 7.3. (rezerv ēts) 
7.4. Masas sadal ījuma aprēķini 
7.4.1. Apr ēķināšanas proced ūra 
7.4.1.1. Lai izdar ītu turpm āk aprakst īto masas sadal ījuma apr ēķinu, ražot ājam 
jāsniedz par test ēšanu atbild īgajam tehniskajam dienestam inform ācija (tabul ā 
vai citā piemērotā formā), kas vajadz īga, lai transportl īdzekļa tipa robež ās 
katrai tehniskajai konfigur ācijai identific ētu atbilstošo tehniski pie ļaujamo 
transportlīdzekļa pilno masu, tehniski pie ļaujamo maksim ālo masu uz katras 
ass un asu grupas, tehniski pie ļaujamo maksim ālo vilces masu un tehniski 
pieļaujamo sakabin ātu transportl īdzekļu pilno masu. 
7.4.1.2. J āizdara attiec īgi aprēķini, lai pārliecinātos, vai tipa robež ās attiecībā uz katru 
tehnisko konfigur āciju ir izpild ītas šādas prasības. Šajā nolūkā aprēķinos var 
aprobežoties ar nelabv ēlīgākajiem gad ījumiem. 
7.4.1.3. Šaj ās prasībās ar apzīmējumiem M, m i, µj TM , u n M C attiec īgi ir apzīmēti 
šādi parametri, attiec ībā uz kuriem j āizpilda 7.4. punkta pras ības: 
 M = tehniski pie ļaujamā transportl īdzekļa pilnā masa, 
 m i = tehniski pie ļaujamā maksimālā masa uz ass, ko apz īmē ar “i”, kur “i” 
ir no 1 līdz pilnajam transportl īdzekļa asu skaitam, 
 µ j = tehniski pie ļaujamā maksimālā masa uz neatkar īgās ass vai asu 
grupas, ko apz īmē ar “j”, kur “j” ir no 1 l īdz pilnajam neatkar īgo asu 
un asu grupu skaitam, 
 TM = tehniski pie ļaujamā maksimālā vilces masa un 
 MC = tehniski pie ļaujamā sakabinātu transportl īdzekļu pilnā masa. 
7.4.1.4. Neatkar īgai asij, kuras ass apz īmējums ir “i”, un asu grupas apz īmējums ir 
“j”, saskaņā ar definīciju m i = µ j. 
7.4.1.5. Attiec ībā uz transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar atslogojam ām asīm, jāizdara 
šādi aprēķini, kas attiecas uz noslogotu asu balstiek ārtu standarta darba 
konfigurācijā. attiecībā uz transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar pace ļamām 
asīm, jāizdara šādi aprēķini, kas attiecas uz st āvokli ar nolaist ām asīm. 
7.4.1.6. Attiec ībā uz asu grup ām ražotājam jānorāda likumsakar ības, pēc kurām 
kopējā masa, ar ko noslogo asu grupu, sadal ās pa asīm (piemēram, norādot 
sadalījuma formulas vai sadal ījuma diagrammas). 
7.4.1.7. (rezerv ēts) 
7.4.2. (rezerv ēts – skatīt 7.4.3.1. un 7.4.4. punktu turpm āk) 
7.4.2.1. Masas m i vērtību summa nedr īkst būt mazāka par masu M. 
L 373/258 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 7.4.2.2. Attiec ībā uz katru asu grupu, ko apz īmē ar “j”, masas m i vērtību summa uz 
grupas as īm nedrīkst būt mazāka par µ j. Bez tam neviena masas m i vērtība 
nedrīkst būt mazāka par to µ j daļu, kas saska ņā ar masas sadal ījuma 
likumsakar ībām attiecīgajā asu grupā noslogo asi “i”. 
7.4.2.3. Masas µ j vērtību summa nedr īkst būt mazāka par masu M. 
7.4.2.4. Darba konfigur ācijas masa plus masa, kur a atbilst 75 kg, kas reizin āti ar 
pasažieru skaitu, plus tehniski pie ļaujamā maksimālā masa sakabes punkt ā 
nedrīkst pārsniegt masu M. 
7.4.2.5. (rezerv ēts) 
7.4.2.6. (rezerv ēts) 
7.4.2.7. MC nedr īkst pārsniegt M + TM. 
7.4.3. Pras ības attiecībā uz autobusiem un t ālsatiksmes autobusiem.  
 7.4.3.1. Uz autobusiem un t ālsatiksmes autobusiem attieca s 7.4.2.1. – 7.4.2.3. un 
7.4.2.7. punkta pras ības. 
 7.4.3.2. Tehnisk ā kārtībā esoša transportl īdzekļa masa plus masa Q, kas reizin āta ar 
pasažieru s ēdvietu un st āvvietu skaitu, plus masas WP, B un BX v ērtības, 
kuras noteiktas atbilstoši 7.4.3.3.1. punkta nosac ījumiem, plus tehniski 
pieļaujamā maksimālā masa sakabes punkt ā, ja sakabi ier īkojis ražot ājs, 
nedrīkst pārsniegt masu M. 
 7.4.3.3. Ja tehnisk ā kārtībā esošu transportl īdzekli noslogo, k ā aprakst īts 
7.4.3.3.1. punkt ā, tad masa, kas atbilst slodzei uz katras ass, nedr īkst pārsniegt 
masu m
i uz katras ass, un masa, kura atbilst slodzei uz katras neatkar īgās ass 
vai asu grupas, nedr īkst pārsniegt attiec īgajai asu grupai noteikto masu µ j. 
Turklāt masai, kas atbilst slodzei uz dzenoš ās ass, vai to masas v ērtību 
summai, kas atbilst slodzei uz dzenošaj ām asīm, jābūt vismaz 25 % no M. 
 7.4.3.3.1. Transportl īdzeklis, kas ir tehnisk ā kārtībā, jānoslogo ar masu, kura atbilst 
sēdvietu skaitam P pasaži eriem ar masu Q; ar masu, kas atbilst st āvvietu 
skaitam SP pasažieriem ar  masu Q, kura vienm ērīgi sadalīta pa virsmu S
1, kas 
pieejama st āvošiem pasažieriem; p ēc vajadzības ar masu WP, kura vienm ērīgi 
sadalīta katrā ratiņkrēsla telpā; ar masu, kas vien āda ar B (kg) un vienm ērīgi 
sadalīta bagāžas nodal ījumos; ar masu, kura vien āda ar BX (kg) un 
vienmērīgi sadalīta pa jumta virsmas laukumu, ja jumts apr īkots ar 
bagāžnieku, kur: 
  P ir s ēdvietu skaits, 
  S
1 ir laukums, kas pieejams st āvošiem pasažieriem. Transportl īdzekļiem, kas 
pieder pie III vai B klases, S 1 = 0, 
  SP, ko deklar ējis ražotājs, nedrīkst pārsniegt vērtību S
1/SSp, kur S Sp ir nosacītā 
telpa, kas paredz ēta vienam st āvošam pasažierim saska ņā ar norādījumiem 
turpmākajā tabulā, 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/259 
  
 WP (kg) ir rati ņkrēslu telpu skaits, kas reizin āts ar 250 kg, kuri atbilst 
ratiņkrēsla un tā lietotāja masai, 
  B (kg), ko deklar ējis ražotājs, jābūt skaitliskai v ērtībai, kura nav maz āka par 
100 x V. Taj ā jāietver bag āžas nodal ījumi vai rež ģi, ko var piestiprin āt 
transportlīdzekļa ārpusē, 
 
 V ir bag āžas nodal ījumu kop ējais tilpums m
3. Apstiprinot transportl īdzekli, 
kas pieder   
  pie I vai A klases, to bag āžas nodal ījumu tilpums, kuri pieejami tikai no 
transportlīdzekļa ārpuses, nav ņemams vērā, 
  BX, ko deklar ējis ražotājs, jābūt skaitliskai v ērtībai, kas nav maz āka par 
75 kg/m
2, 
  Divst āvu transportl īdzekļi nedrīkst būt aprīkoti bagāžas pārvadāšanai uz 
jumta, tāpēc divstāvu transportl īdzekļiem BX ir vien āds ar 0, 
  Q un S
Sp vērtības ir noteiktas šaj ā tabulā: 
 
Transportl īdzekļa klase Viena pasažiera masa Q 
(kg) SSp (m2/pasažieris) 
nosacītā telpa vienam 
stāvošam pasažierim 
I un A klase 68 0,125 
II klase 71 * / 0,15 
III un B klase 71 * / Nav 
 
 * / Ieskaitot 3 kg rokas bag āžas. 
 
7.4.3.3.2. Ja transportl īdzeklim ir main āms sēdvietu skaits, st āvošiem pasažieriem 
pieejamais laukums (S 1), un/vai tas ir apr īkots ratiņkrēslu pārvadāšanai, tad 
7.4.3.2. un 7.4.3.3. punkta pras ības attiecīgi jānoteic atbilst īgi katram no šiem 
nosacījumiem: 
 7.4.3.3.2.1. visas iesp ējamās sēdvietas ir aiz ņemtas, aiz ņemts atlikušais laukums 
stāvošiem pasažieriem (l īdz ražotāja deklarētajai stāvvietu ietilp ības robežai, 
ja tā ir sasniegta) un, ja v ēl atliek telpa, visas rati ņkrēslu vietas aiz ņemtas; 
 7.4.3.3.2.2. visas iesp ējamās stāvvietas ir aiz ņemtas (līdz ražotāja deklarētajai stāvvietu 
ietilpības robežai), aiz ņemtas atlikuš ās pasažieru s ēdvietas un, ja v ēl atliek 
telpa, visas rati ņkrēslu vietas aiz ņemtas; 
 7.4.3.3.2.3. visas iesp ējamās ratiņkrē
slu vietas ir aiz ņemtas, aiz ņemts atlikušais laukums 
stāvošiem pasažieriem (l īdz ražotāja deklarētajai stāvvietu ietilp ības robežai, 
ja tā ir sasniegta) un p ēc tam atlikuš ās sēdvietas, kas pieejamas lietošanai, 
aizņemtas. 
 7.4.3.4. Ja transportl īdzeklis ir tehnisk ā kārtībā vai noslogots, k ā norādīts 
7.4.3.3.1. punkt ā, tad masa, kas atbilst slodzei uz priekš ējās ass vai asu 
L 373/260 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 grupas, nedr īkst būt mazāka par tehnisk ā kārtībā esošā transportl īdzekļa 
procentuālo masu vai tehniski pie ļaujamo pilno masu M, kura noteikta šaj ā 
tabulā. 
 
I un A klase II klase III un B klase 
Nepārtr
aukts Posmains Nep ārtr
aukts Posmains Nep ārtr
aukts Posmains 
20 20 25 (1) 20 25 (1) 20 
 
 (1) Šis skaitlis j āsamazina par 20 % attiec ībā uz II un III klases trijasu 
transportlīdzekļiem ar div ām vadāmām asīm. 
 7.4.3.5. Ja j āapstiprina transportl īdzekļa atbilstība vairāk nekā vienai klasei, tad 
7.4.3.2. un 7.4.3.3. punkts j āpiemēro katrai klasei. 
 7.4.4. (rezerv ēts) 
 7.5. (rezerv ēts) 
 7.6. Manevr ējamība
 
 7.6.1. Jebkuram meh āniskajam transportl īdzeklim j ābūt manevrējamam uz katru 
pusi pa pilnu 360° ri ņķa līnijas trajektoriju, zon ā, ko veido divi koncentriski 
riņķi, no kuriem ārējā riņķa rādiuss ir 12,50 m un iekš ējā riņķa rādiuss ir 
5,30 m, t ā, ka neviens no transportl īdzekļa tālākajiem ārējiem punktiem 
(izņemot izvirz ītās daļas, kas nav iek ļaujamas transportl īdzekļa platuma 
mērījumā) neizvirz ās ārpus riņķa līnijām. Ja meh āniskajiem 
transportlīdzekļiem ir ass pacelšanas iek ārtas, tad š ī prasība attiecas ar ī
 uz 
paceļamo (-ajām) asi (-īm), kad pace ļamā (-ās) ass (-is) ir pacelt ā stāvoklī vai 
kad atslogojam ā (-ās) ass (-is) ir nenoslogota (-as).  
  Atbilst ību minētajām prasībām verificē šādi. 
 7.6.1.1. Meh āniskajiem transportl īdzekļiem
 
  Transportl īdzekļa priekšējais tālākais ārējais punkts j āvada pa ārējo riņķa 
līniju (skatīt A attēlu). 
 7.6.1.2. (rezerv ēts) 
 7.6.2. (rezerv ēts) 
 7.6.3. Papildu pras ības attiecībā uz M2 vai M3 kategorijas transportl īdzekļiem
 
  Ir divas alternat īvas metodes, ar ko nodrošina atbilst ību šā punkta pras ībām: 
7.6.3.1. punkta A da ļa vai 7.6.3.1. punkta B da ļa.  
  Apvienot ā Karaliste un Portug āle savā teritorijā līdz 2005. gada 9. martam 
drīkst atteikties pieš ķirt valsts tipa apstiprin ājumu k āda tipa 
transportlīdzekļiem vai atteikties, vai aizliegt p ārdot, reģistrēt, nodot 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/261 
 ekspluatācijā vai lietošan ā transportl īdzekli, ja transportl īdzeklis neatbilst 
manevrējamības kritērijiem, kas nor ādīti 7.6.3.1. punkta B da ļā.  
  Iev ērojot min ētos izņēmumus, l īgumslēdzējām pusēm jāpiešķir 
apstiprinājumi, pamatojoties uz 7.6.3.1. punkta A da ļu. 
 7.6.3.1. (A) Kad transportl īdzeklis ir nekust īgs, atzīmējot līniju uz zemes, j ānosaka 
vertikāla plakne, kas pieskaras transportl īdzekļa sānam un ir v ērsta uz āru no 
riņķa. Ja transportl īdzeklis ir posmains, tad abas nep ārtrauktās daļas 
jānolīdzina attiec ībā pret šo plakni. Kad transportl īdzeklis no taisn ā 
sākumstāvokļa iebrauc ri ņķa zonā, kas aprakst īta 7.6.1. punkt ā, tad neviena t ā 
daļa nedrīkst izvirz īties ārpus minētās vertikālās plaknes vair āk par 0,60 m 
(skatīt B un C att ēlu). 
 
A attēls 
 
 
L 373/262 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 B attēls 
 
 
 
R = 12,5 m 
r = 5,3 m 
U = 0,6 m maksimums 
 
C attēls 
 
 
R = 12,5 m 
r = 5,3 m 
U = 0,6 m maksimums 
7.6.3.1. (B) Kad transportl īdzeklis ir nekust īgs un kad t ā vadāmie riteņi ir sagriezti t ā, ka tad, ja 
tas brauktu, t ā priekšējā tālākā ārējā punkta trajektorija b ūtu riņķa līnija ar 12,50 m 
rādiusu, ar l īniju uz zemes j āatzīmē vertikāla plakne, kas pieskaras transportl īdzekļa 
sānam, kurš v ērsts uz āru no riņķa. Ja transportl īdzeklis ir posmains un pieder pie 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/263 
 M2 vai M 3 kategorijas, tad abas nep ārtrauktās daļas jānolīdzina attiec ībā pret šo 
plakni. 
  Kad transportl īdzeklis brauc uz priekšu vien ā no virzieniem pa 12,50 m r ādiusa 
riņķa līniju, neviena t ā daļa nedrīkst izvirzīties ārpus vertik ālās plaknes vair āk par 
0,80 m (skat īt B attēlu) nepārtrauktam transportl īdzeklim, kura garums ir l īdz 12 m, 
vai vairāk par 1,20 m (skat īt C attēlu) nepārtrauktam transportl īdzeklim, kura 
garums pārsniedz 12 m vai M
2 vai M 3 kategorijas posmainam transportl īdzeklim. 
 
Ja transportl īdzekļiem ir ass pacelšanas iek ārta, tad šī prasība attiecas ar ī uz asi (-
īm), kas ir pacelt ā stāvoklī (2.14. punkta noz īmē). 
                             
L 373/264 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2006 
 A attēls 
 
 
 
  
B attēls
 
 
 
 
 
27.12.2006 LV Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis L 373/265 
 C attēls 
  
 
 
 7.6.4.
 Atbilstību 7.6.1. – 7.6.3. punkta pras ībām pēc ražotāja lūguma var verific ēt arī 
ar attiecīgu aprēķinu vai ģeometrisku pier ādījumu. 
 7.6.5.
 Ja transportl īdzeklis nav piln īgi nokomplekt ēts, tad ražot ājam jādeklarē 
pieļaujamie maksim ālie izmēri, attiec ībā uz kuriem transportl īdzeklis 
jāpārbauda atbilst īgi 7.6.1. – 7.6.3. punkta pras ībām. 
 7.7.
 (rezervēts) 
 7.8.
 (rezervēts) 
 7.9.
 (rezervēts) 
 7.10.
 (rezervēts) 
 7.11.
 (rezervēts) 
  
_________