ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
B1.

Kodeksa A punktā noteiktās piemērošanas jomas ietvaros – tādus preferenciālus nodokļu pasākumus, ar kuriem paredz ievērojami zemāku faktisko nodokļu līmeni, tostarp nulles nodokli, salīdzinājumā ar līmeņiem, ko vispārēji piemēro attiecīgajā dalībvalstī, uzskata par potenciāli kaitējošiem, un tādēļ uz tiem attiecas šis kodekss. Šāds nodokļu līmenis var izrietēt no nominālās nodokļa likmes, nodokļu bāzes vai jebkura cita būtiska faktora. Vērtējot, vai šādi pasākumi ir kaitējoši, inter alia būtu jāņem vērā: 1) vai priekšrocības ir de facto vai de jure izolētas no iekšzemes tirgus, piemēram, vai tās piešķir tikai nerezidentiem vai attiecībā uz darījumiem, kas veikti ar nerezidentiem, vai tie neietekmē valsts nodokļu bāzi; vai 2) vai priekšrocības tiek piešķirtas pat bez reālas saimnieciskās darbības un būtiskas ekonomiskās klātbūtnes dalībvalstī, kura piedāvā šādas nodokļu priekšrocības; vai 3) vai noteikumi par peļņas noteikšanu attiecībā uz darbībām daudznacionālā uzņēmumu grupā atšķiras no starptautiski atzītiem principiem, jo īpaši noteikumiem, par kuriem panākta vienošanās ESAO ietvaros, vai 4) vai nodokļu pasākumiem trūkst pārredzamības, tostarp gadījumos, kad tiesību normas nepārredzamā veidā tiek mīkstinātas administratīvā līmenī.
13.

Prezidentvalsts Portugāle galveno uzmanību pievērsa daudzlīmeņu pārvaldības stiprināšanai, veicinot jauniešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos, un īpaši pievērsās jauniešu līdzdalībai, izmantojot digitālo inovāciju. Uzmanība tika pievērsta arī jautājumam par tādu pieeju izmantošanu jaunatnes politikā, kuras balstās uz jauniešu tiesībām; šis temats tika apspriests politikas debatēs, kas norisinājās jaunatnes ministru padomes sanāksmē 2021. gada 17. maijā. Tā kā Portugāles prezidentūra sakrita ar pārēju no dialoga posma uz īstenošanas posmu,tika izstrādāts instrumentu kopums ar konkrētām darbībām, lai īstenotu jaunatnes mērķi Nr. 9, ņemot vērā ziņojumus par kvalitatīvajām konsultācijām un pasākumiem, kā arī diskusijas, ko rīkoja ES jaunatnes konferences delegāti no Portugāles. Turklāt tika rīkots hakatons “Solve the Gap”, un tā rezultātā tika izstrādāts tiešsaistes rīks, ar ko veicināt jauniešu iesaistīšanos demokrātiskajos procesos. Rīks būs pieejams Eiropas Jaunatnes portālā.
4.

Padome šos ES darba plānus sagatavo, balstoties uz iepriekšēju informāciju, kuru triju prezidentvalstu komandas saņēmušas no šādām valstīm: no Francijas, Čehijas Republikas un Zviedrijas, kā arī no Spānijas, Beļģijas un Ungārijas.
26.

nākamās triju prezidentvalstu komandas – Vācijas, Portugāles un Slovēnijas – tematiskā prioritāte ir “Europe for YOUth – YOUth for Europe: Space for Democracy and Participation” (Eiropa jaunatnei – jaunatne Eiropai: Telpa demokrātijai un līdzdalībai).
13.

Programma ietver šādus elementus: a) Politiskais pamats Saskaņā ar ES jaunatnes stratēģiju (2019–2027) Eiropas programmai darbam ar jaunatni būtu jācenšas nodrošināt darba ar jaunatni kvalitāti, inovāciju un atzīšanu. Kas attiecas uz īstenošanu, ar ES darbībām darba ar jaunatni jomā būtu jāveicina stratēģijas vispārējo mērķu sasniegšana, un to pamatā vajadzētu būt instrumentiem un pārvaldībai, par ko panākta vienošanās saistībā ar šo stratēģiju. Eiropas Padomes ieteikums par darbu ar jaunatni un Jaunatnes nozares stratēģija 2030. gadam ir rosinājums stiprināt, atzīt un turpināt pilnveidot darba ar jaunatni politiku un praksi un tādējādi veicina programmas izstrādi. Minētajos dokumentos ir aicināts veidot sinerģijas vai ciešu sadarbību starp Eiropas Padomi un Eiropas Savienības iestādēm un to dalībvalstīm. b) Sadarbība darbā ar jaunatni iesaistīto praktiķu kopienā Sadarbība darbā ar jaunatni iesaistīto praktiķu kopienā dalībvalstīs un Eiropas līmenī ir būtiska, lai programma būtu efektīva, un tā noteiks gan programmas saturu, gan tās turpmāko pilnveidi. c) Programmas īstenošana praksē: “Bonnas process” Programmas īstenošanas process, ko dēvē par “Bonnas procesu” (5), būtu jāveido darbā ar jaunatni iesaistīto praktiķu kopienai atbilstoši šo praktiķu attiecīgajām kompetences jomām un dažādajām pilnvarām, funkcijām un spējām. Tas nozīmē visos līmeņos izstrādāt un ierosināt īstenošanas stratēģijas, pasākumus un prioritātes, ko paredzēts īstenot ar darbībām no vietējā līmeņa līdz Eiropas līmenim, visā darba ar jaunatni konfigurāciju spektrā un attiecīgajās kompetences jomās. d) Finansēšanas programmas jaunatnes jomā Pastiprinātās attiecīgās ES finansēšanas programmas jaunatnes jomā (jo īpaši Erasmus+ Jaunatne un Eiropas Solidaritātes korpuss) var sniegt atbalstu un finansējumu, lai veicinātu minētās programmas īstenošanas procesu saskaņā ar šo finansēšanas programmu mērķiem.
Saskaņā ar šim nolūkam izveidotajām ES dotācijām valstu darba grupām būtu jāspēj lemt par konfigurāciju un darbības procedūrām, kas vislabāk atbilst to vajadzībām saskaņā ar to dalībvalsts īpatnībām un attiecīgajiem Eiropas Savienības jaunatnes stratēģijas noteikumiem, lai nodrošinātu katra ES jaunatnes dialoga cikla mērķu izpildi un politikas veidotāju, attiecīgo valsts iestāžu, jauniešu un to dažādo sociālekonomisko apstākļu pienācīgu pārstāvību ( 8 )
1.

ES dalībvalstu pārstāvji WADA Dibināšanas valdē būs no ministrijām un locekļu vietu sadalījums būs šāds: — viena vieta tiks piešķirta personai, kas ministrijas līmenī ir atbildīga par sporta jautājumiem vienā no dalībvalstīm, kas veido esošo triju prezidentvalstu komandu, — viena vieta tiks piešķirta personai, kas ministrijas līmenī ir atbildīga par sporta jautājumiem vienā no dalībvalstīm, kas veido nākamo triju prezidentvalstu komandu, — vienu vietu Padomē sanākušās dalībvalstis kopīgi piešķirs personai, kas ministrijas līmenī ir atbildīga par sporta jautājumiem (turpmāk – “valdības līmeņa eksperts”).
1.

sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavot ES līmeņa rīcības plānu par ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensiju un integrēt to ES stratēģijā Programmas 2030. gadam īstenošanai. Rīcības plāns varētu: a) nodrošināt ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu kultūras jomā, veicināt ilgtspējīgas attīstības politikas saskaņotību un pilnībā izmantot kultūras potenciālu, lai veicinātu ilgtspēju; b) balstīties uz pašreizējo darbu, kas veikts saistībā ar Padomes kultūras darba plānu, jo sevišķi uz to, kas jāveic īpašai AKM grupai, un uz darbu, kas veikts saskaņā ar jauno Eiropas darba kārtību kultūrai; c) nodrošināt saskaņotību starp ES kultūras pasākumiem un ar kultūru saistītiem pasākumiem un pieejām, lai maksimāli palielinātu kultūras dimensijas ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā; d) attiecīgā gadījumā ierosināt izmaiņas pašreizējā darbā vai iesaistīties jaunā darbā kultūras un ilgtspējas jomā; e) vajadzības gadījumā piemērot uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanas principu.
E.

Divējāda pieeja: politikās, ar ko cenšas uzlabot jauniešu dzīvi, nekad nevar aprobežoties tikai ar jaunatnes jomu. Tāpēc joprojām neaizstājama ir divējādā pieeja, par ko tika panākta vienošanās iepriekšējā sadarbības regulējumā 2010.–2018. gadam, jo ar to teicas risināt jauniešu jautājumus, no vienas puses, iniciatīvas integrējot dažādās politikas jomās, un, no otras puses, izstrādājot īpašas iniciatīvas jaunatnes jomā.
68.

Nestabilām vai konfliktu skartām valstīm ir nepieciešama īpaša uzmanība un ilgstoša starptautiska iesaiste, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību. Ir svarīgi valsts un miera veidošanas mērķi, lai attīstītu vietējo spēju ekonomiskās, sociālās un vides problēmas pilnībā integrēt drošības un attīstības jautājumu risināšanā. Savā attīstības palīdzībā ES un tās dalībvalstis īpašu uzmanību pievērsīs nestabilām un konfliktu skartām valstīm, un tās atbalstīs visneaizsargātākos. Veicinot un aizsargājot cilvēktiesības, demokrātiju, tiesiskumu un labu pārvaldību, tās proaktīvi palīdzēs panākt stabilitāti un drošību, kā arī noturību. Tās visos sava darba virzienos integrēs konflikta kontekstuālo izpratni, lai maksimāli palielinātu pozitīvo ietekmi uz mieru. Tās veicinās pārredzamību, pārskatatbildību un tiesu pieejamību, konfliktu novēršanas, miera uzturēšanas un miera veidošanas procesos veidojot sakarus ar visām ieinteresētajām personām. Tās atbalstīs pārejas tiesiskumu, ar apstākļiem piemērotiem pasākumiem sekmējot patiesību, taisnīgumu, kompensācijas un neatkārtošanas garantijas. Lai panāktu stabilizāciju, ir jāmazina plaisa starp konflikta atrisināšanu un ilgtermiņa reformu procesiem un jāveido uzticība starp valdību un iedzīvotājiem, tostarp iedarbinot pakalpojumu sniegšanu. Šajā kontekstā ES un tās dalībvalstis atjaunos partnerības ar kvalificētiem reģionāliem partneriem. Ar mieru un drošību saistītas iejaukšanās panākumi ir jo īpaši atkarīgi no sadarbības ar vietējiem dalībniekiem un no to līdzatbildības par procesu. Var noderēt salīdzinoša pieredzes apmaiņa starp nestabilām un konfliktu skartām valstīm. ES un tās dalībvalstis pievērsīsies visiem aspektiem saistībā ar seksuālas un ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanu un reaģēšanu uz to gan konflikta situācijās, gan pēc to pārciešanas un atbalstīs sievietes kā pozitīvus pārstāvjus konfliktu novēršanā un risināšanā, palīdzības un atveseļošanas procesā un ilgtspējīga miera veidošanā.
1.

Izglītībai un apmācībai vajadzētu būt vienam no galvenajiem elementiem visaptverošā pieejā, kas vērsta uz to, lai sekmētu sociālekonomisko attīstību un iekļautību. Tas prasa mērķtiecīgas reformas izglītības sistēmās, lai uzlabotu šo sistēmu darbību mācību rezultātu ziņā, kas būtu daļa no kopējiem centieniem, kuri ir vajadzīgi, lai atjaunotu nodarbinātību un ilgtspējīgu izaugsmi. Tā kā investīcijas izglītībā un apmācībā ir izaugsmei draudzīgas un sekmē gan īstermiņa atveseļošanu, gan ekonomikas izaugsmi ilgtermiņā, šādas investīcijas būtu jānosaka par prioritāti reģionālā, valstu un ES līmenī. Ne visos gadījumos tam jānozīmē budžetu palielināšana, bet drīzāk tas varētu būt jautājums par izdevumu mērķtiecīgāku novirzīšanu un īsto kvalitātes uzlabošanas stimulu nodrošināšanu.
6.

VIENOJAS, ka, ņemot vērā pašreizējos notikumus, dalībvalstīm un Komisijai, īstenojot ES līmeņa sadarbību, šā darba plāna aptvertajā laikposmā līdz 2018. gada beigām vajadzētu piešķirt prioritāti turpmāk izklāstītajiem jautājumiem. Jaunatnes darbu un starpnozaru sadarbību stiprina, lai sasniegtu šādus mērķus, saskaņā ar prioritātēm, par kurām tika panākta vienošanās 2015. gada kopīgajā ES ziņojumā par jaunatni: A. visu jauniešu sociālās iekļaušanas palielināšana, ņemot vērā Eiropas pamatvērtības; B. visu jauniešu pastiprināta dalība demokrātiskajā un pilsoniskajā dzīvē Eiropā; C. vieglāka jauniešu pāreja no jaunieša statusa uz pieaugušo dzīvi, jo īpaši integrācija darba tirgū; D. atbalsts jauniešu veselībai un labjutībai, tostarp garīgajai veselībai; E. sekmēt to, lai tiktu pievērsta uzmanība problēmām un iespējām, ko digitālais laikmets rada jaunatnes politikai, jaunatnes darbam un jaunatnei; F. sekmēt reaģēšanu uz iespējām un problēmām, kas rodas, aizvien palielinotiesgados jauno migrantu un bēgļu skaitam Eiropas Savienībā.
8.

rases, etniskā, kultūras un reliģiskā daudzveidība ir Eiropas Savienības būtiska iezīme. Mobilitāte un migrācija ir bijis būtisks daudzveidības avots; Eiropas Savienībā 2011. gadā dzīvoja 20,5 miljoni trešo valstu valstspiederīgo, ko ES kontekstā parasti dēvē par imigrantiem un kas veido apmēram 4 % no kopējā ES iedzīvotāju skaita, kā arī 12,8 miljoni ES pilsoņu, kas dzīvo citā dalībvalstī, kura nav to izcelsmes dalībvalsts, un kas veido 2,5 % no ES27 iedzīvotāju skaita (4);
(1)

ES dalībvalstu pārstāvjiem WADA Dibināšanas valdē jābūt no ministrijām un locekļu vietu sadalījumam jābūt šādam: — viena vieta būtu jāatvēl vienai no dalībvalstīm, kas veido esošo prezidentvalstu trijotni, — viena vieta būtu jāatvēl vienai no dalībvalstīm, kas veido nākamo prezidentvalstu trijotni, — viena vieta Padomē sanākušajām dalībvalstīm būtu kopīgi jāatvēl personai, kas ministrijas līmenī ir atbildīga par sporta jautājumiem un kurai ir atbilstīga pieredze un zināšanas (turpmāk “valdības līmeņa eksperts”).
2.

Rezolūciju par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) (1), kurā jauniešu aktīvas pilsonības veicināšana ir minēta kā viens no vispārējiem mērķiem, un līdzdalība ir noteikta kā viena no tās astoņām darbības jomām. Rezolūcijā ir teikts, ka viens no pamatprincipiem, kas būtu jāievēro visās politikas jomās un darbībās, kas attiecas uz jauniešiem, ir atzīt visus jauniešus par sabiedrības resursiem un, izmantojot konsekventu strukturētu dialogu ar jauniešiem un jaunatnes organizācijām, atbalstīt jauniešu tiesības piedalīties tādas politikas izstrādē, kas viņus skar.
f)

jāveic īpaši pasākumi, lai pieaugtu tādu personu dalība T-PIA, kuras skar pāreja darba tirgū, kā arī apmācībā neaktīvo grupu dalība, tādu kā sieviešu, mazkvalificētu un gados vecāku darbinieku. Konkrētāk, dalībvalstīm, izmantojot ieguldījumus, būtu jācenšas panākt, lai to mazkvalificēto darbinieku skaits, kas ir vecumā no 25 līdz 64 gadiem un piedalās mūžizglītībā, būtiski neatpaliktu no šās vecuma grupas vidējā dalības līmeņa.
—

darbu ar jaunatni organizē un veic dažādi (to dara jauniešu vadītas organizācijas, jaunatnes organizācijas, neformālas grupas, vai to dara ar jauniešu sociālo iestāžu un valsts iestāžu starpniecību), un tas gūst vietēja, reģionāla, valsts vai Eiropas mēroga aprises, – tas ir atkarīgs, piemēram, no šādiem apstākļiem: — no kopienas, no vēsturiskām, sociālām un politiskām kopsakarībām vietā, kur notiek darbs ar jaunatni, — no mērķa iekļaut un iedrošināt visus bērnus un jauniešus, īpaši tos, kam ir mazāk iespēju, — no jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju iesaistīšanās, — no organizācijām, dienestiem vai iestādēm – neatkarīgi no tā, vai tās ir valsts vai nevalstiskas, jauniešu vadītas vai ne, — no izmantotās pieejas vai metodes, ņemot vērā jauniešu vajadzības,
6.1.1.

Rotājumiem, kas no to stiprinājuma izvirzās par vairāk kā 10 mm, jāievelkas, jāatdalās vai jānoliecas to visvairāk izvirzītajā punktā, iedarbojoties 10 daN spēkam jebkurā virzienā plaknē, kas aptuveni paralēla tai virsmai, uz kuras tie ir uzstādīti. Šos noteikumus nepiemēro rotājumiem uz radiatora dekoratīvā režģa, kuriem piemēro tikai 5. punkta vispārīgās prasības. Lai pieliktu 10 daN spēku, izmanto plakangala zveltni, kura diametrs nav lielāks kā 50 mm. Ja tas nav iespējams, izmanto līdzvērtīgu metodi. Kad rotājumi ir ievilkti, atdalīti vai noliekti, atlikušais izvirzījums nedrīkst pārsniegt 10 mm. Šiem izvirzījumiem jebkurā gadījumā jāatbilst 5.2. punkta noteikumiem. Ja rotājums ir stiprināts uz pamatnes, šo pamatni uzskata par piederīgu rotājumam, nevis atbalsta virsmai.
2.2.

Testa frekvence nedrīkst pārsniegt 35 Hz. Izvēlētā frekvence ir labi jānošķir no testa iekārtojuma, tostarp testējamās ierīces, rezonanses frekvencēm. Asinhronā testēšanā abu spēku komponenšu frekvencēm jāatšķiras aptuveni par vienu procentu līdz maksimums trīs procentiem. No tērauda izgatavotām sakabes ierīcēm spriegumu ciklu skaits ir 2 × 10 6 . Ierīcēm, kas nav izgatavotas no tērauda, var būt nepieciešams lielāks ciklu skaits. Lai noteiktu jebkādu plaisāšanu testa laikā, izmanto krāsvielas iekļūšanas metodi plaisāšanas testā vai līdzvērtīgu metodi.
4.4.5.

OVC-HEV faktiskais pilnuzlādes nobraukums akumulēto enerģiju patērējošā režīmā Faktisko nobraukumu akumulēto enerģiju patērējošā režīmā aprēķina ar šādu vienādojumu: kur: RCDA ir faktiskais pilnuzlādes nobraukums akumulēto enerģiju patērējošā režīmā, km; MCO2,CS ir deklarētā uzlādi noturoša CO2 emisija saskaņā ar A8/5. tabulas 7. soli, g/km; MCO2,n,cycle ir CO2 emisija akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa piemērojamajā WLTP testa ciklā n, g/km; MCO2,CD,avg,n-1 ir vidējā aritmētiskā CO2 emisija akumulēto enerģiju patērējošā 1. tipa testā no akumulēto enerģiju patērējošā 1. tipa testa sākuma līdz piemērojamam WLTP testa ciklam (n-1), to ieskaitot, g/km; dc ir akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa piemērojamā WLTP testa ciklā c nobrauktais attālums, km; dn ir akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa piemērojamā WLTP testa ciklā n nobrauktais attālums, km. c ir konkrētā piemērojamā WLTP testa cikla indeksa numurs; n ir nobraukto piemērojamo WLTP testa ciklu skaits, ieskaitot pārejas ciklu saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu; un: kur: MCO2,CD,avg,n–1 ir vidējā aritmētiskā CO2 emisija akumulēto enerģiju patērējošā 1. tipa testā no akumulēto enerģiju patērējošā 1. tipa testa sākuma līdz piemērojamam WLTP testa ciklam (n-1), to ieskaitot, g/km; MCO2,CD,c ir CO2 emisija akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa piemērojamajā WLTP testa ciklā c, noteikta saskaņā ar B7. pielikuma 3.2.1. punktu, g/km; dc ir akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa piemērojamā WLTP testa ciklā c nobrauktais attālums, km; c ir konkrētā piemērojamā WLTP testa cikla indeksa numurs; n ir nobraukto piemērojamo WLTP testa ciklu skaits, ieskaitot pārejas ciklu saskaņā ar šā pielikuma 3.2.4.4. punktu.
3.3.

L kategorijas transportlīdzekļiem: 3.3.1. vismaz 2 m attālumā horizontāli no antenas fāzes centra vai vismaz 1 m attālumā vertikāli no pārraides līniju sistēmas (TLS) izstarojošajiem elementiem; 3.3.2. uz transportlīdzekļa viduslīnijas (gareniskās simetrijas plaknē); 3.3.3. 1,0 ± 0,05 m augstumā virs plaknes, uz kuras atrodas transportlīdzeklis, vai 2,0 ± 0,05 m augstumā, ja minimālais jumta augstums jebkuram modeļu klāsta transportlīdzeklim pārsniedz 3,0 m; 3.3.4. trīsriteņu transportlīdzekļiem – vai nu 1,0 ± 0,2 m aiz transportlīdzekļa priekšējā riteņa vertikālās viduslīnijas (C punkts šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā); vai divriteņu transportlīdzekļiem – 0,2 ± 0,2 m aiz transportlīdzekļa priekšējā riteņa vertikālās viduslīnijas (D punkts šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlā). 3.3.5. Ja tiek nolemts apstarot transportlīdzekļa aizmuguri, atsauces punktu nosaka saskaņā ar 3.3.1.–3.3.4. punktu. Transportlīdzekli tad novieto ar aizmuguri pret antenu tā, it kā tas būtu horizontāli pagriezts par 180o ap savu viduspunktu, t.i. tā, lai attālums no antenas līdz transportlīdzekļa virsbūves ārpuses tuvākajai daļai ir tāds pats. Tas ir ilustrēts šā pielikuma 1. papildinājuma 3. attēlā.
Piezīme.

Apstiprinājuma numuru un papildu simbolu novieto līdzās aplim un vai nu virs, vai zem burta “E”, vai arī pa kreisi, vai pa labi no šā burta. Apstiprinājuma numura cipariem jāatrodas vienā un tajā pašā burta “E” pusē un jābūt vērstiem tajā pašā virzienā. Papildu simbolam jāatrodas diametrāli pretī apstiprinājuma numuram. Jāizvairās no romiešu ciparu lietošanas apstiprinājuma numurā, lai novērstu to sajaukšanu ar citiem simboliem.
Delta-V, garenvirzienā

Obligāti – netiek prasīts, ja paātrinājums garenvirzienā ir reģistrēts pie ≥ 500 Hz pietiekamā diapazonā un izšķirtspējā, lai aprēķinātu delta-v ar prasīto precizitāti

No 0 līdz 250 ms vai no 0 līdz notikuma beigu laikam plus 30 ms, vadoties pēc mazākā laikposma

100

–100 km/h līdz + 100 km/h

± 10 %

1 km/h
Delta-V, garenvirzienā

Obligāti – netiek prasīts, ja paātrinājums garenvirzienā ir reģistrēts pie ≥500 Hz pietiekamā diapazonā un izšķirtspējā, lai aprēķinātu delta-v ar prasīto precizitāti

No 0 līdz 250 ms vai no 0 līdz notikuma beigu laikam plus 30 ms, vadoties pēc mazākā laikposma

100

-100 km/h līdz + 100 km/h

±10 %

1 km/h
1.5.2.

Transportlīdzekļa ātrums M1 kategorijas transportlīdzekļu ar maksimālo masu līdz 3 500 kg un N1 kategorijas transportlīdzekļu TPMS jābūt kalibrētai un testētai: a) ātruma diapazonā no četrdesmit km/h līdz 120 km/h vai līdz transportlīdzekļa maksimālajam projektētajam ātrumam, ja tas ir mazāks nekā 120 km/h – caurdūruma testam, lai verificētu šo noteikumu 5.2. punkta prasību izpildi; un b) ātruma diapazonā no četrdesmit km/h līdz 100 km/h vai līdz transportlīdzekļa maksimālajam projektētajam ātrumam, ja tas ir mazāks nekā 100 km/h – difūzijas testam, lai verificētu šo noteikumu 5.3. punkta prasību izpildi, un darbības traucējumu testam, lai verificētu šo noteikumu 5.4. punkta prasību izpildi. M2, M3, N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļu TPMS jābūt kalibrētai un testētai: c) ātruma diapazonā no 30 km/h līdz 90 km/h (vai līdz transportlīdzekļa maksimālajam projektētajam ātrumam, ja tas ir mazāks nekā 90 km/h) – caurdūruma testam, lai verificētu šo noteikumu 5.2. punkta prasību izpildi, un d) ātruma diapazonā no 30 km/h līdz 90 km/h (vai līdz transportlīdzekļa maksimālajam projektētajam ātrumam, ja tas ir mazāks nekā 90 km/h) – difūzijas testam, lai verificētu šo noteikumu 5.3. punkta prasību izpildi, un darbības traucējumu testam, lai verificētu šo noteikumu 5.4. punkta prasību izpildi. Testa laikā aptver visu ātruma diapazonu. Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar ātrumtures sistēmu, testa laikā to neieslēdz.
6.26.9.1.

Tehniskais dienests tipa apstiprinātāju iestādi apmierinošā veidā veic vizuālu testu, lai verificētu, ka šo lukturu redzamās virsmas nav tieši redzamas, vērotājam pārvietojoties pa zonas robežu šķērsplaknē, kas atrodas 10 m uz priekšu no transportlīdzekļa priekšas, šķērsplaknē, kas atrodas 10 m uz aizmuguri no transportlīdzekļa aizmugures un divās garenplaknēs, kas atrodas 10 m no transportlīdzekļa katrā pusē; šīs četras plaknes stiepjas no 1 m līdz 3 m virs zemes un perpendikulāri tai, kā parādīts 14. pielikumā.
2.3.2.

Ja testa paraugs neiztur kādu konkrētu testu, kuram to pakļauj, vismaz trim citiem paraugiem veic papildu testu ar tādām pašām prasībām. Ja dinamisko testu gadījumā viens no šiem paraugiem to neiztur, ražošanu uzskata par neatbilstošu un biežumu palielina, ja saskaņā ar 2.3. punktu pirms tam izmantots mazāks, un veic nepieciešamos pasākumus ražošanas atbilstības atjaunošanai.
5.3.6.

Ja pēc sadursmes notiek šķidruma nepārtraukta noplūde no degvielas padeves iekārtas, noplūdes ātrums nedrīkst pārsniegt 30 g/min.; ja šķidrums no degvielas padeves sistēmas sajaucas ar šķidrumiem no citām sistēmām un dažādos šķidrumus nevar viegli atdalīt un identificēt, nepārtrauktās noplūdes novērtēšanā ņem vērā visus savāktos šķidrumus.
5. PIELIKUMS

Manekenu izvietojums un uzstādīšana un ierobežotājsistēmu iestatīšana

Noteiktam ar iegurņa leņķmēru (GM) (rasējums 78051-532, kas atsauces veidā iekļauts 572. daļā), ko ievieto manekena H punkta mēratverē, leņķim, kuru mēra no horizontāles uz plakanas 76,2 mm (3 collas) leņķmēra virsmas, ir jābūt 22,5 grādi plus vai mīnus 2,5 grādi.

Noteiktam ar iegurņa leņķmēru (GM) (rasējums 78051-532, kas atsauces veidā iekļauts 572. daļā), ko ievieto manekena H punkta mēratverē, leņķim, kuru mēra no horizontāles uz plakanas 76,2 mm (3 collas) leņķmēra virsmas, ir jābūt 20 grādi plus vai mīnus 2,5 grādi.

Kājas novieto iespējami tālu no sēdekļa spilvena priekšas, augšstilbiem saglabājot saskari ar sēdekļa spilvenu, kā parādīts a) attēlā. Katru kāju nolaiž, līdz pēda saskaras ar grīdu, saglabājot taisnu leņķi starp pēdu un lielo lielakaulu un augšstilba slīpuma leņķi – nemainīgu, kā parādīts b) attēlā. Kad katrs papēdis ir saskarē ar grīdu, pēdu pagriež tā, lai kājas pirkstiem būtu iespējami liela saskare ar grīdu, kā parādīts c) attēlā.

4.

Ierobežotājsistēmas regulēšana

Manekena vesti novieto attiecīgā pozīcijā, kur kakla apakšējās skavas bultskrūves atverei un manekena vestes darba atverei vajadzētu būt savietotai. Testa manekenam atrodoties noteiktajā sēdvietā atbilstoši 2.1. līdz 2.6. punktā un 3.1. līdz 3.6. punktā noteiktajām prasībām, ap testa manekenu apliek jostu un to aizsprādzē. Savelk klēpja jostu, lai tā nebūtu vaļīga. Pavelk rumpja augšdaļas jostu no ievilcēja un ļauj tai nostiepties. Šo darbību atkārto četras reizes. Plecu jostai vajadzētu atrasties pozīcijā, kur tā nevar noslīdēt no pleca un nesaskaras ar kaklu. Drošības jostu izvieto šādi: Hybrid III piecdesmitās procentiles vīrieša manekenam drošības josta nedrīkst pilnībā nosegt manekena vestes ārējās puses atveri. Hybrid III piektās procentiles sievietes manekenam drošības jostai jāatrodas starp krūtīm. Klēpja jostai pieliek stiepes slodzi no 9 līdz 18 N. Ja jostas sistēma ir aprīkota ar spriegojuma mazināšanas ierīci, rumpja augšdaļas jostu padara tik maksimāli vaļīgu, cik ražotājs transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā to ieteicis normālai izmantošanai. Ja jostas sistēma nav aprīkota ar spriegojuma mazināšanas ierīci, pleca jostas vaļīgumu ļauj novērst ievilcēja ievilkšanas spēkam. Ja drošības josta un drošības jostas stiprinājumi ir izvietoti tā, ka jostu nevar izvietot kā prasīts, drošības jostu drīkst pieregulēt manuāli un nostiprināt ar līmlentu.