LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 218/1

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 117 – Vienoti noteikumi par riepu apstiprināšanu attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni un/vai saķeri ar slapju virsmu un/vai rites pretestību [2016/1350]

Ar visiem grozījumiem līdz

02. grozījumu sērijas 8. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2016. gada 20. janvāris

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

1. Darbības joma

2. Definīcijas

3. Apstiprinājuma pieteikums

4. Marķējumi

5. Apstiprinājums

6. Specifikācijas

7. Pneimatisko riepu tipa modifikācijas un apstiprinājuma paplašināšana

8. Ražošanas atbilstība

9. Sankcijas par ražošanas neatbilstību

10. Pilnīga ražošanas izbeigšana

11. Tehnisko dienestu, kas veic apstiprināšanas testus, kā arī tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses

12. Pārejas noteikumi

Pielikumi

1. Paziņojums

2. 1. papildinājums. Apstiprinājuma marķējuma paraugi

2. papildinājums. Apstiprinājums saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kas atbilst apstiprinājumam saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 vai Nr. 54

3. papildinājums. Apstiprinājumu apvienošanas paplašinājumi, kas izdoti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, Nr. 30 vai Nr. 54

4. papildinājums. Apstiprinājumu apvienošanas paplašinājumi, kas izdoti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117

3. Brīvskrējiena testa metode riepu rites trokšņa emisiju līmeņa mērīšanai

1. papildinājums. Testa protokols

4. Testa vietas specifikācijas

5. Testa procedūra saķeres ar slapju ceļu mērīšanai

Papildinājums. Riepu saķeres ar slapju ceļu indeksa testa protokolu piemēri

6. Testa procedūra rites pretestības mērīšanai

1. papildinājums. Testa aprīkojuma pielaides

2. papildinājums. Mērījumu diska platums

3. papildinājums. Testa protokols un testa dati (rites pretestība)

4. papildinājums. Riepu standartizācijas organizācijas

5. papildinājums. Palēninājuma metode

7. Sniega veiktspējas testēšanas procedūras salīdzinājumā ar sniega riepu, ko izmanto smagos sniega apstākļos

1. papildinājums. “Kalnu” simbola piktogrammas apraksts

2. papildinājums. Testa protokols un testa dati C1 un C2 klases riepām

3. papildinājums. Testa protokols un testa dati C3 klases riepām

1. DARBĪBAS JOMA

1.1. Šie noteikumi attiecas uz jaunām C1, C2 un C3 klases pneimatiskajām riepām saistībā ar to trokšņa emisiju līmeni, rites pretestību un saķeri ar slapju virsmu. Tomēr tie neattiecas uz:

1.1.1. “pagaidu lietošanas rezerves riepām” ar marķējumu “tikai pagaidu lietošanai”;

1.1.2. riepām ar nominālo diska diametra kodu ≤ 10 (vai ≤ 254 mm) vai ≥ 25 (vai ≥ 635 mm);

1.1.3. sacīkstēm paredzētām riepām;

1.1.4. riepām, kas paredzētas transportlīdzekļiem, kuri neietilpst M, N un O kategorijā (1);

1.1.5. riepām, kas aprīkotas ar papildu ierīcēm, lai uzlabotu vilces īpašības (piemēram, radžotas riepas);

1.1.6. riepām ātruma kategorijā līdz 80 km/h (ātruma kategorijas simbols F);

1.1.7. riepām, ko paredzēts izmantot vienīgi transportlīdzekļos, kuri pirmo reizi reģistrēti līdz 1990. gada 1. oktobrim;

1.1.8. profesionālām bezceļa riepām.

1.2. Nolīguma puses izdod un atzīst apstiprinājumus par rites trokšņa līmeni un/vai saķeri ar slapju virsmu, un/vai rites pretestību.

2. DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos papildus definīcijām, kas noteiktas Noteikumos Nr. 30 un Nr. 54, izmanto šādas definīcijas.

2.1. “Riepu tips” šajos noteikumos ir tādu riepu kopums, kuru izmēru apzīmējumu sarakstā, tirdzniecības nosaukumos un komercapzīmējumos neatšķiras šādas būtiskas pazīmes:

a) ražotāja nosaukums;

b) riepu klase (sk. 2.4. punktu);

c) riepu struktūra;

d) izmantošanas kategorija – parastās riepas, sniega riepas un īpaša lietojuma riepas;

e) C1 klases riepām: i) parastās vai pastiprinātās riepas – ja riepas iesniegtas, lai apstiprinātu rites trokšņa emisiju līmeni; ii) parastās vai sniega riepas Q vai zemākā ātruma kategorijā, neskaitot H kategoriju (≤ 160 km/h), vai R un augstākā ātruma kategorijā, ieskaitot H kategoriju (> 160 km/h) – ja riepas iesniegtas, lai apstiprinātu saķeri ar slapju virsmu;

f) C2 un C3 klases riepām: i) riepas ar marķējumu M+S vai bez tā – ja riepas iesniegtas, lai apstiprinātu rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām; ii) vilces riepas vai riepas, kas nav vilces riepas, – ja riepas iesniegtas, lai apstiprinātu rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar otrā posma prasībām;

g) protektora raksts (sk. 3.2.1. punktu).

2.2. “Zīmols” vai “komercapzīmējums” ir riepu ražotāja dotais riepu apzīmējums. Zīmols var atbilst ražotāja nosaukumam, bet komercapzīmējums var sakrist ar preču zīmi.

2.3. “Rites trokšņa emisija” ir troksnis, kas rodas, riepām kustībā saskaroties ar ceļa virsmu.

2.4. “Riepu klase” ir viena no šādām grupām:

2.4.1. C1 klases riepas: riepas, kas atbilst Noteikumiem Nr. 30;

2.4.2. C2 klases riepas: riepas, kas atbilst Noteikumiem Nr. 54 un kuru pieļaujamās slodzes indekss vienkāršā montējumā ir 121 vai zemāks, bet ātruma kategorijas simbols ir “N” vai augstāks;

2.4.3. C3 klases riepas: riepas, kas atbilst Noteikumiem Nr. 54 un kuru:

a) pieļaujamās slodzes indekss vienkāršā montējumā ir 122 vai augstāks; vai

b) pieļaujamās slodzes indekss vienkāršā montējumā ir 121 vai zemāks, bet ātruma kategorijas simbols ir “M” vai zemāks.

2.5. “Parauga riepas izmērs” ir riepas izmērs, kas iesniegts testa veikšanai saskaņā ar aprakstu šo noteikumu 3. pielikumā attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni vai 5. pielikumā attiecībā uz saķeri ar slapju virsmu, vai 6. pielikumā attiecībā uz rites pretestību, lai novērtētu riepas tipa atbilstību tipa apstiprinājumam, vai 7. pielikumā attiecībā uz izmantošanu smagos sniega apstākļos.

2.6. “Pagaidu lietošanas rezerves riepa” ir riepa, ko nav paredzēts uzstādīt transportlīdzeklim parastos braukšanas apstākļos, bet tā ir paredzēta tikai pagaidu lietošanai ierobežotos braukšanas apstākļos.

2.7. “Sacīkstēm paredzētas riepas” ir riepas, kas paredzētas transportlīdzekļiem, kuri piedalās autosporta sacīkstēs, bet nav paredzētas izmantošanai uz ceļiem ārpus sacīkstēm.

2.8. “Parastā riepa” ir riepa, kas paredzēta parastai izmantošanai uz ceļiem.

2.9. “Pastiprināta riepa” ir C1 klases pneimatiskā riepa, kuras struktūra paredzēta, lai pie lielāka spiediena riepā tā izturētu lielāku slodzi nekā attiecīgā standarta riepa pie standarta riepas spiediena, kā noteikts standartā ISO 4000-1:2010 (2).

2.10. “Vilces riepa” ir C2 vai C3 klases riepa ar uzrakstu “TRACTION”, ko galvenokārt paredzēts uzstādīt uz transportlīdzekļa dzenošās ass vai asīm, lai dažādos apstākļos palielinātu spēka pārvadi.

2.11. “Sniega riepa” ir riepa, kuras protektora raksts, sastāvs un struktūra galvenokārt ir paredzēti, lai sniega apstākļos tā būtu efektīvāka nekā parasta riepa attiecībā uz transportlīdzekļa kustības uzsākšanu un saglabāšanu.

2.11.1. “Sniega riepa izmantošanai smagos sniega apstākļos” ir sniega riepa, kuras protektora raksts vai struktūra ir īpaši paredzēti izmantošanai smagos sniega apstākļos un kura atbilst šo noteikumu 6.4. punkta prasībām.

2.12. “Īpaša lietojuma riepa” ir paredzēta lietošanai dažādos apstākļos gan uz parastiem ceļiem, gan bezceļa apstākļos vai citiem īpašiem uzdevumiem. Šīs riepas galvenokārt paredzētas, lai sāktu un saglabātu transportlīdzekļa kustību bezceļa apstākļos.

2.13. “Profesionāla bezceļa riepa” ir īpaša lietojuma riepa, ko galvenokārt izmanto smagos bezceļa apstākļos.

2.14. “Protektora raksta dziļums” ir galveno rievu dziļums.

2.14.1. “Galvenās rievas” ir platās perifērās rievas, kuras atrodas riepas protektora centrālajā daļā un kuru pamatnē, ja tās ir pasažieru transportlīdzekļu un mazkravas automobiļu (komerctransportlīdzekļu) riepas, atrodas protektora nolietojuma pakāpes indikatori.

2.15. “Rievu koeficients” ir attiecība starp laukumu, ko atsauces virsmā veido rievas, un šīs atsauces virsmas laukumu, kurš aprēķināts saskaņā ar veidnes rasējumu.

2.16. “Standarta atsauces testa riepa” (SRTT) ir riepa, kas ražota, pārbaudīta un glabāta saskaņā ar Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības (ASTM) standartiem:

a) E1136-93 (2003) izmēram P195/75R14;

b) F2872 (2011) izmēram 225/75 R 16 C;

c) F2871 (2011) izmēram 245/70R19,5;

d) F2870 (2011) izmēram 315/70R22,5.

2.17. Saķeres ar slapju ceļu vai sniegu mērījumi – īpašas definīcijas

2.17.1. “Saķere ar slapju virsmu” ir ar izmēģināmām riepām aprīkota testa transportlīdzekļa relatīvā bremzēšanas veiktspēja uz slapjas virsmas salīdzinājumā ar tāda paša testa transportlīdzekļa bremzēšanas veiktspēju, kas aprīkots ar atsauces riepām (SRTT).

2.17.2. “Izmēģināmā riepa” ir tās riepas paraugs, kuras tips iesniegts apstiprināšanai saskaņā ar šiem noteikumiem.

2.17.3. “Kontroles riepa” ir parasta ražojuma riepa, ko izmanto, lai noteiktu saķeri ar slapju ceļu vai sniegu tādiem riepu izmēriem, kurus nevar uzmontēt tam pašam transportlīdzeklim, kam uzmontētas standarta atsauces testa riepas – sk. šo noteikumu 5. pielikuma 4.1.7. punktu un šo noteikumu 7. pielikuma 3.4.3. punktu.

2.17.4. “Saķeres ar slapju ceļu indekss” (G) ir izmēģināmās riepas un standarta atsauces testa riepas veiktspējas attiecība.

2.17.5. “Saķeres ar sniegu indekss” (SG) ir izmēģināmās riepas un standarta atsauces testa riepas veiktspējas attiecība.

2.17.6. “Augstākais bremzētājspēka koeficients” (pbfc) ir maksimālā attiecība starp bremzētājspēku un vertikālo slodzi uz riepu, pirms riteņi bloķējas.

2.17.7. “Vidējais maksimālais palēninājums” (mfdd) ir vidējais palēninājums, ko aprēķina, pamatojoties uz izmērīto attālumu, transportlīdzeklim palēninot gaitu starp diviem konkrētiem ātrumiem.

2.17.8. “Sakabes augstums” ir augstums, kas mērīts perpendikulāri no piekabes šarnīra punkta centra tieši pret zemi, kad velkošais transportlīdzeklis un piekabe ir sakabināti. Transportlīdzeklis un piekabe testa laikā atrodas uz līdzenas, cietas virsmas un ir aprīkoti ar konkrētajam testam atbilstošajām riepām.

2.18. Rites pretestības mērījumi – īpašas definīcijas

2.18.1. Rites pretestība Fr

Enerģijas zudumi (jeb patērētā enerģija) uz nobrauktā attāluma vienību (3).

2.18.2. Rites pretestības koeficients Cr

Rites pretestības un riepas slodzes attiecība (4).

2.18.3. Jauna testa riepa

Riepa, kas iepriekš nav izmantota rites izlieces testā, kurā tās temperatūra pārsniedz temperatūru, kura rodas rites pretestības testu laikā, un kas iepriekš nav atradusies par 40 °C augstākā temperatūrā (5) (6).

2.18.4. Laboratorijas kontroles riepa

Riepa, ko atsevišķa laboratorija izmanto, lai kontrolētu mašīnas darbību kā laika funkciju (7).

2.18.5. Riepas piesūknēšana ar ierobežotu gaisa daudzumu

Process, kurā riepā iesūknē gaisu un spiedienam ļauj palielināties, riepai kustībā sasilstot.

2.18.6. Parazītiskie zudumi

Enerģijas zudumi (jeb patērētā enerģija) uz attāluma vienību (izņemot riepas iekšējos zudumus), ko rada dažādu rotējošu testēšanas iekārtu elementu aerodinamiskie zudumi, gultņu berze un citi sistemātisku zudumu avoti un kas var būt iekļauti mērījumos.

2.18.7. Parazītisko zudumu noteikšanas tests

Parazītisko zudumu mērīšanas metode, kurā saglabā riepas rites kustību bez buksēšanas, bet riepas slodzi samazina līdz līmenim, kurā riepas iekšējie enerģijas zudumi praktiski līdzinās nullei.

2.18.8. Inerce jeb inerces moments

Attiecība starp griezes momentu, kas iedarbojas uz rotējošu ķermeni, un šā ķermeņa rotācijas paātrinājumu (8).

2.18.9. Mērījumu atkārtojamība σm

Mašīnas spēja mērīt rites pretestību (9).

3. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1. Riepas tipa apstiprinājuma pieteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem iesniedz riepu ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Pieteikumā norāda:

3.1.1. veiktspējas raksturlielumus, kas attiecīgajam riepu tipam jāvērtē: “rites trokšņa emisiju līmenis” un/vai “saķeres ar slapju virsmu līmenis”, un/vai “rites pretestības līmenis”. “Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos” novērtēšanas gadījumā iesniedz “sniega veiktspējas līmeni”;

3.1.2. ražotāja nosaukumu;

3.1.3. pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi;

3.1.4. ražotnes vai ražotņu adresi;

3.1.5. zīmolu(-us), komercapzīmējumu(-us), preču zīmi(-es);

3.1.6. riepu klasi (C1, C2 vai C3 klase) (sk. šo noteikumu 2.4. punktu); 3.1.6.1. šķērsgriezuma platuma diapazonu C1 klases riepām (sk. šo noteikumu 6.1.1. punktu); Piezīme. Šī informācija nepieciešama tikai apstiprinājumam attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni.

3.1.7. riepu struktūru;

3.1.8. C1 klases riepām norāda, vai: a) tās ir pastiprinātas riepas (apstiprinājumam attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni); b) sniega riepām ātruma kategorijas simbols ir “Q” vai zemāks (neskaitot “H”) vai “R” un augstāks (ieskaitot “H”) (apstiprinājumam attiecībā uz saķeri ar slapju virsmu); C2 un C3 klases riepām norāda, vai: a) tām ir marķējums M+S (apstiprinājumam attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām); b) tās ir vilces riepas (apstiprinājumam attiecībā uz rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar otrā posma prasībām);

3.1.9. izmantošanas kategoriju (parastās, sniega vai īpaša lietojuma riepas);

3.1.10. pieteikumā iekļauto riepu izmēru apzīmējumu sarakstu.

3.2. Apstiprinājuma pieteikumam (trīs eksemplāros) pievieno:

3.2.1. informāciju par riepu galvenajām īpašībām, tostarp protektora raksta(-u), kas iekļauts attiecīgajā riepu izmēru diapazonā, saistībā ar ietekmi uz veiktspēju (t. i., riepu rites trokšņa emisiju līmeni, saķeri ar slapju virsmu, rites pretestību un saķeri ar sniegu). Tas var būt apraksts kopā ar tehniskajiem datiem, rasējumiem, fotogrāfijām un datortomogrāfiju (DT), un tam jābūt pietiekamam, lai tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests varētu noteikt, vai turpmākas galveno īpašību pārmaiņas var negatīvi ietekmēt riepu veiktspēju. Nelielu riepu konstrukcijas pārmaiņu ietekmi uz riepu veiktspēju konstatē un nosaka ražošanas atbilstības pārbaudēs;

3.2.2. riepu sānsienu rasējumus vai fotogrāfijas, norādot iepriekš 3.1.8. punktā minēto informāciju un 4. punktā minēto apstiprinājuma marķējumu, iesniedz, kad ir sākta ražošana, bet ne vēlāk kā gadu pēc tipa apstiprinājuma piešķiršanas;

3.2.3. ja pieteikums attiecas uz īpaša lietojuma riepām, tam pievieno protektora raksta veidnes rasējuma kopiju, lai varētu verificēt rievu koeficientu.

3.3. Pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma pieteikuma iesniedzējs iesniedz riepu paraugus testēšanai vai tehniskā dienesta izsniegto testēšanas protokolu kopijas saskaņā ar šo noteikumu 11. punktu.

3.4. Tipa apstiprinātāja iestāde vai pilnvarotais tehniskais dienests pēc saviem ieskatiem saskaņā ar pieteikumu var veikt tikai izlases veida testus pēc sliktākā scenārija principa.

3.5. Riepu ražotāja laboratoriju un testa iekārtu var norādīt kā apstiprināto laboratoriju, un riepu tipa apstiprinātāja iestāde var izvēlēties, vai piedalīties testos.

4. MARĶĒJUMI

4.1. Visas konkrētā tipa riepas marķē atbilstoši attiecīgi Noteikumiem Nr. 30 vai Nr. 54.

4.2. Uz riepām jo īpaši norāda (10):

4.2.1. ražotāja nosaukumu vai preču zīmi;

4.2.2. komercapzīmējumu (sk. šo noteikumu 2.2. punktu). Komercapzīmējums nav jānorāda, ja tas sakrīt ar preču zīmi;

4.2.3. riepu izmēra apzīmējumu;

4.2.4. ja riepa klasificēta kā pastiprinātā riepa, uzrakstu “REINFORCED” (vai “EXTRA LOAD”);

4.2.5. ja riepa klasificēta kā “vilces riepa”, uzrakstu “TRACTION” (11);

4.2.6. ja sniega riepa ir klasificēta kā “sniega riepa izmantošanai smagos sniega apstākļos”, pievieno “kalnu” simbolu (piktogramma, kurā attēlots kalns ar trim virsotnēm un sniegpārsla, sk. 7. pielikuma 1. papildinājumu);

4.2.7. ja riepa ir klasificēta īpašā lietojuma kategorijā, pievieno uzrakstu “MPT” (vai “ML” vai “ET”) un/vai “POR”. ET (Extra Tread) – riepas ar padziļinātu protektoru, ML (Mining and Logging) – kalnrūpniecības un mežizstrādes transportlīdzekļu riepas, MPT (Multi-Purpose Truck) – daudzfunkciju kravas automobiļu riepas, POR (Professional Off-Road) – profesionālās bezceļa riepas.

4.3. Uz riepām ir pietiekama vieta apstiprinājuma marķējuma izvietošanai, kā parādīts šo noteikumu 2. pielikumā.

4.4. Apstiprinājuma marķējumu iestrādā riepas sānsienā vai uz tās, tas ir skaidri salasāms un atrodas riepas apakšdaļā uz vismaz vienas sānsienas.

4.4.1. Tomēr, ja riepas apzīmētas ar riepas/diska montāžas konfigurācijas simbolu “A”, marķējumu var izvietot jebkurā vietā uz riepas ārējās sānsienas.

5. APSTIPRINĀJUMS

5.1. Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtā riepu tipa parauga riepas izmērs atbilst 6. un 7. punkta prasībām, attiecīgajam riepu tipam piešķir apstiprinājumu.

5.2. Apstiprinātajam riepu tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Viena un tā pati Nolīguma puse nepiešķir to pašu numuru citam riepu tipam.

5.3. Paziņojumu par riepu tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašinājumu vai atteikšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta Nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

5.3.1. Riepu ražotāji var iesniegt pieteikumu par tipa apstiprinājuma paplašināšanu attiecībā uz citu noteikumu prasībām, kas attiecas uz šo riepu tipu. Šajā gadījumā pieteikumam par apstiprinājuma paplašināšanu pievieno atbilstošās tipa apstiprinātājas iestādes izdotu attiecīgā riepu tipa apstiprinājuma paziņojuma(-u) kopiju. Apstiprinājumu paplašinājumus piešķir tikai tā tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdevusi sākotnējo riepas apstiprinājumu.

5.3.1.1. Ja ir piešķirts apstiprinājuma paplašinājums, ko pievieno paziņojuma veidlapai (sk. šo noteikumu 1. pielikumu) un sertifikātam(-iem) par atbilstību citiem noteikumiem, apstiprinājuma numuru uz paziņojuma veidlapas papildina ar sufiksu(-iem), ar kuru(-iem) apzīmē attiecīgos noteikumus un tehniskās prasības, kas iekļautas apstiprinājuma paplašinājumā. Attiecībā uz katru sufiksu paziņojuma veidlapas 9. punktā pievieno konkrēto(-os) tipa apstiprinājuma numuru(-us) un attiecīgo noteikumu numurus.

5.3.1.2. Ar prefiksu apzīmē grozījumu sēriju attiecīgajos noteikumos par riepu veiktspējas prasībām, piemēram, ar 02S2 apzīmē otro grozījumu sēriju attiecībā uz riepu/ceļa saskares radītā rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar otrā posma prasībām, bet ar 02S1WR1 – otro grozījumu sēriju attiecībā uz riepu/ceļa saskares radītā rites trokšņa emisiju līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām, riepu saķeri ar slapju virsmu un rites pretestību saskaņā ar pirmā posma prasībām (pirmā un otrā posma definīciju sk. 6.1. punktā). Grozījumu sērijas nav jāapzīmē, ja attiecīgie noteikumi ir sākotnējā redakcijā.

5.3.2. Lai apzīmētu konkrētus noteikumus attiecībā uz riepu veiktspējas parametriem, jau ir rezervēti šādi sufiksi:

S apzīmē papildu atbilstību riepu rites trokšņa emisiju līmeņa prasībām; W apzīmē papildu atbilstību riepu saķeres ar slapju virsmu prasībām; R apzīmē papildu atbilstību riepu rites pretestības prasībām.

Ņemot vērā, ka rites trokšņa emisiju līmeņa un rites pretestības specifikācijās 6.1. un 6.3. punktā ir noteiktas divu posmu prasības, burtiem S un R seko vai nu cipars “1”, kas apzīmē atbilstību pirmā posma prasībām, vai cipars “2”, kas apzīmē atbilstību otrā posma prasībām.

5.4. Visiem riepu izmēriem, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam riepu tipam, 4.3. punktā norādītajā vietā atbilstoši 4.4. punkta prasībām piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

5.4.1. aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (12); un

5.4.2. apstiprinājuma numurs, ko izvieto netālu no 5.4.1. punktā minētā apļa vai nu virs vai zem burta “E”, vai pa labi vai pa kreisi no šā burta;

5.4.3. vajadzības gadījumā sufikss(-i) un norāde uz attiecīgo grozījumu sēriju, kā norādīts paziņojuma veidlapā. Var izmantot vienu no turpmāk uzskaitītajiem sufiksiem vai jebkuru šo sufiksu kombināciju. S1 Trokšņa līmenis 1. posmā S2 Trokšņa līmenis 2. posmā W Saķeres ar slapju virsmu līmenis R1 Rites pretestības līmenis 1. posmā R2 Rites pretestības līmenis 2. posmā Ja šie sufiksi ietilpst sākotnējā apstiprinājumā, tos norāda apstiprinājuma numura labajā pusē vai zem apstiprinājuma numura. Ja apstiprinājumu paplašina saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 vai Nr. 54 izdotu apstiprinājumu, pirms sufiksa vai sufiksu kombinācijas, ar kuru apzīmē apstiprinājuma paplašināšanu, ieraksta plusa (+) zīmi un norāda Noteikumu Nr. 117 grozījumu sērijas numuru. Ja apstiprinājumu paplašina saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 izdotu sākotnējo apstiprinājumu, starp sākotnējā apstiprinājuma sufiksu vai sufiksu kombināciju un pievienoto sufiksu vai sufiksu kombināciju, ar kuru apzīmē apstiprinājuma paplašinājumu, ieraksta plusa (+) zīmi;

5.4.4. ja uz riepas sānsienas ir apstiprinājuma numurs ar sufiksu(-iem), uz riepas nav vajadzīgs papildu marķējums ar konkrēto tipa apstiprinājuma numuru, kas apzīmē atbilstību noteikumiem, uz kuriem attiecas sufikss, kā minēts 5.3.2. punktā.

5.5. Ja riepa atbilst tipa apstiprinājumiem saskaņā ar vieniem vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, tad valstī, kura piešķīra apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 5.4.1. punktā minētais simbols. Šādā gadījumā visus to noteikumu papildu numurus un simbolus, saskaņā ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķīrusi apstiprinājumu, norāda blakus iepriekš 5.4.1. punktā noteiktajam simbolam.

5.6. Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri.

6. SPECIFIKĀCIJAS

6.1. Rites trokšņa emisiju līmeņa robežvērtības, kas izmērītas, izmantojot šo noteikumu 3. pielikumā aprakstīto metodi.

6.1.1. C1 klases riepām rites trokšņa emisiju līmenis nepārsniedz turpmāk minētās, piemērojamajam posmam atbilstošās vērtības. Šīs vērtības attiecas uz nominālo šķērsgriezuma platumu, kas noteikts Noteikumu Nr. 30 2.17.1.1. punktā.

1. posms Nominālais šķērsgriezuma platums Robežvērtība dB(A) 145 un mazāks 72 No 145 līdz 165 73 No 165 līdz 185 74 No 185 līdz 215 75 Vairāk nekā 215 76

Pastiprinātām riepām iepriekš minētās robežvērtības palielina par 1 dB(A), bet “īpaša lietojuma riepām” – par 2 dB(A).

2. posms Nominālais šķērsgriezuma platums Robežvērtība dB(A) 185 un mazāks 70 No 185 līdz 245 71 No 245 līdz 275 72 Vairāk nekā 275 74

“Sniega riepām izmantošanai smagos sniega apstākļos”, pastiprinātām riepām un jebkurai šo kategoriju kombinācijai iepriekš minētās robežvērtības palielina par 1 dB(A).

6.1.2. C2 klases riepām atkarībā no izmantošanas kategorijas (sk. iepriekš 2.1. punktu) rites trokšņa emisiju līmenis nepārsniedz turpmāk minētās, piemērojamajam posmam atbilstošās vērtības.

1. posms Izmantošanas kategorija Robežvērtība dB(A) Parastās riepas 75 Sniega riepas 77 Īpaša lietojuma riepas 78





2. posms Izmantošanas kategorija Robežvērtība dB(A) Citas Vilces riepas Parastās riepas 72 73 Sniega riepas 72 73 Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos 73 75 Īpaša lietojuma riepas 74 75

6.1.3. C3 klases riepām atkarībā no izmantošanas kategorijas (sk. iepriekš 2.1. punktu) rites trokšņa emisiju līmenis nepārsniedz turpmāk minētās, piemērojamajam posmam atbilstošās vērtības.

1. posms Izmantošanas kategorija Robežvērtība dB(A) Parastās riepas 76 Sniega riepas 78 Īpaša lietojuma riepas 79





2. posms Izmantošanas kategorija Robežvērtība dB(A) Citas Vilces riepas Parastās riepas 73 75 Sniega riepas 73 75 Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos 74 76 Īpaša lietojuma riepas 75 77

6.2. Saķeri ar slapju ceļu nosaka saskaņā ar procedūru, kurā augstāko bremzētājspēka koeficientu (pbfc) vai vidējo maksimālo palēninājumu (mfdd) salīdzina ar standarta atsauces testa riepas (SRTT) testēšanā iegūtajām vērtībām. Relatīvās veiktspējas izteikšanai izmanto saķeres ar slapju ceļu indeksu (G).

6.2.1. C1 klases riepas, kas testētas, izmantojot kādu no šo noteikumu 5. pielikuma (A) daļā minētajām procedūrām, atbilst šādām prasībām.

Izmantošanas kategorija Saķeres ar slapju ceļu indekss (G) Parastās riepas ≥ 1,1 Sniega riepas ≥ 1,1 “Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos” ar ātruma kategorijas simbolu (“R” un augstāku, ieskaitot “H”), kas apzīmē maksimāli atļauto ātrumu virs 160 km/h ≥ 1,0 “Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos” ar ātruma kategorijas simbolu (“Q” un zemāku, neieskaitot “H”), kas apzīmē maksimāli atļauto ātrumu, kurš nepārsniedz 160 km/h ≥ 0,9 Īpaša lietojuma riepas Nav noteikts

6.2.2. C2 klases riepas, kas testētas, izmantojot kādu no šo noteikumu 5. pielikuma (B) daļā minētajām procedūrām, atbilst šādām prasībām.

Izmantošanas kategorija Saķeres ar slapju ceļu indekss (G) Citas Vilces riepas Parastās riepas ≥ 0,95 ≥ 0,85 Sniega riepas ≥ 0,95 ≥ 0,85 Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos ≥ 0,85 ≥ 0,85 Īpaša lietojuma riepas ≥ 0,85 ≥ 0,85

6.2.3. C3 klases riepas, kas testētas, izmantojot kādu no šo noteikumu 5. pielikuma (B) daļā minētajām procedūrām, atbilst šādām prasībām.

Izmantošanas kategorija Saķeres ar slapju ceļu indekss (G) Citas Vilces riepas Parastās riepas ≥ 0,80 ≥ 0,65 Sniega riepas ≥ 0,65 ≥ 0,65 Sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos ≥ 0,65 ≥ 0,65 Īpaša lietojuma riepas ≥ 0,65 ≥ 0,65

6.3. Rites pretestības koeficienta robežvērtības, kas noteiktas, izmantojot šo noteikumu 6. pielikumā aprakstīto metodi

6.3.1. Rites pretestības koeficients saskaņā ar pirmā posma prasībām nepārsniedz turpmāk minētās vērtības (vērtība N/kN atbilst vērtībai kg/t).

Riepu klase Maksimālā vērtība (N/kN) C1 12,0 C2 10,5 C3 8,0

“Sniega riepām izmantošanai smagos sniega apstākļos” robežvērtības palielina par 1 N/kN.

6.3.2. Rites pretestības koeficients saskaņā ar otrā posma prasībām nepārsniedz turpmāk minētās vērtības (vērtība N/kN atbilst vērtībai kg/t).

Riepu klase Maksimālā vērtība (N/kN) C1 10,5 C2 9,0 C3 6,5

“Sniega riepām izmantošanai smagos sniega apstākļos” robežvērtības palielina par 1 N/kN.

6.4. Lai riepas klasificētu kā “sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos”, tām jāatbilst 6.4.1. punkta veiktspējas prasībām. Riepu atbilstību šīm prasībām pārbauda, pamatojoties uz 7. pielikuma testa metodi, kurā kandidātriepas:

a) vidējo maksimālo palēninājumu (“mfdd”) bremzēšanas testā;

b) vai vidējo vilces spēku vilces testā;

c) vai vidējo paātrinājumu paātrinājuma testā

salīdzina ar standarta atsauces riepas veiktspēju.

Relatīvo veiktspēju izsaka ar sniega veiktspējas indeksu.

6.4.1. Riepu sniega veiktspējas prasības

6.4.1.1. C1, C2 un C3 klases riepas

Sniega veiktspējas indeksa minimālā vērtība, kas aprēķināta, izmantojot šo noteikumu 7. pielikumā aprakstīto procedūru un salīdzinot ar SRTT, ir šāda:

Riepu klase Saķeres ar sniegu indekss (metode “bremzēšana sniegā”) (1) Saķeres ar sniegu indekss (metode “izslīdes vilce”) (2) Saķeres ar sniegu indekss (paātrinājuma metode) (3) Ref. = C1 – SRTT 14 Ref. = C2 – SRTT 16C Ref. = C1 – SRTT 14 Ref. = C3N – SRTT 19,5 Ref. = C3W – SRTT 22,5 C1 1,07 Nē 1,10 Nē C2 Nē 1,02 1,10 Nē C3 Nē Nē Nē 1,25

6.5. Lai riepu varētu klasificēt kā “vilces riepu”, tai jāatbilst vismaz vienam no turpmāk 6.5.1. punktā minētajiem nosacījumiem.

6.5.1. Riepai ir protektora raksts ar vismaz divām perifērām ribām, no kurām katrā ir vismaz 30 blokveida elementi, kas atdalīti ar rievām un/vai šauriem iegriezumiem (lamelēm), kuru dziļumam jābūt vismaz pusei no protektora dziļuma. Alternatīvās iespējas izmantot fiziskos testus būs iespējamas tikai vēlākā posmā pēc noteikumu turpmākiem grozījumiem, kas ietvers atsauci uz atbilstīgām testa metodēm un robežvērtībām.

6.6. Lai riepu varētu klasificēt kā “īpaša lietojuma riepu”, tās protektora raksta blokveida elementiem jābūt lielākiem un retāk izvietotiem nekā parastajām riepām, un tai jābūt ar šādiem raksturlielumiem:

C1 klases riepas – protektora dziļums ≥ 11 mm, rievu koeficients ≥ 35 %; C2 klases riepas – protektora dziļums ≥ 11 mm, rievu koeficients ≥ 35 %; C3 klases riepas – protektora dziļums ≥ 16 mm, rievu koeficients ≥ 35 %.

6.7. Lai riepu varētu klasificēt kā “profesionālo bezceļu riepu”, tai jābūt ar šādiem raksturlielumiem:

a) C1 un C2 klases riepas: i) protektora dziļums ≥ 11 mm, ii) rievu koeficients ≥ 35 %, iii) maksimālā ātruma kategorija ≤ Q;

b) C3 klases riepas: i) protektora dziļums ≥ 16 mm, ii) rievu koeficients ≥ 35 %, iii) maksimālā ātruma kategorija ≤ K.

7. PNEIMATISKO RIEPU TIPA MODIFIKĀCIJAS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

7.1. Par visām riepu tipa modifikācijām, kas var ietekmēt to veiktspējas raksturlielumus, kuri apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi attiecīgo riepu tipu. Minētā iestāde var vai nu:

7.1.1. uzskatīt, ka izdarītajām modifikācijām nevarētu būt ievērojama nelabvēlīga ietekme uz apstiprinātajiem veiktspējas raksturlielumiem un riepa atbildīs šo noteikumu prasībām; vai

7.1.2. pieprasīt iesniegt papildu paraugus testēšanai vai pieprasīt no pilnvarotā tehniskā dienesta papildu testa protokolus.

7.1.3. Noteikumu 5.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikšanu, norādot modifikācijas, paziņo Nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

7.1.4. Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājuma paplašinājumu, šim paplašinājumam piešķir sērijas numuru un norāda to uz katras paziņojuma veidlapas.

8. RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

8.1. visas atbilstoši šiem noteikumiem apstiprinātās riepas ražo tā, lai to veiktspējas raksturlielumi atbilstu apstiprinātajam riepu tipam un 6. punkta prasībām;

8.2. lai verificētu 8.1. punktā minēto atbilstību, no sērijas ražojumiem izlases kārtā ņem riepu paraugus, uz kuriem ir šajos noteikumos paredzētais apstiprinājuma marķējums. Parasti ražošanas atbilstības verifikāciju veic vismaz reizi divos gados; 8.2.1. verificējot apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu 6.2. punktu, izmanto to pašu procedūru (sk. šo noteikumu 5. pielikumu), ko piemēro sākotnējam apstiprinājumam, un tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, vai visas apstiprinātā tipa riepas atbilst apstiprināšanas prasībām. Vērtējuma pamatā ir riepu tipa ražošanas apjoms katrā rūpnīcā, ņemot vērā ražotāja izmantoto(-ās) kvalitātes vadības sistēmu(-as). Ja testa procedūru veic vairākām riepām vienlaicīgi, piemēram, četru riepu komplektam, lai pārbaudītu saķeri ar slapju ceļu saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumā izklāstīto standarta transportlīdzekļa procedūru, aprēķinot testējamo riepu skaitu, riepu komplektu uzskata par vienu vienību;

8.3. ražošanu uzskata par atbilstošu šo noteikumu prasībām, ja izmērītie līmeņi atbilst šo noteikumu 6.1. punktā noteiktajiem robežlielumiem ar papildu pielaidi + 1 dB(A) saistībā ar iespējamām masveida ražošanas novirzēm;

8.4. Ražošanu uzskata par atbilstošu šo noteikumu prasībām, ja izmērītie līmeņi atbilst šo noteikumu 6.3. punktā noteiktajiem robežlielumiem ar papildu pielaidi + 0,3 N/kN saistībā ar iespējamām masveida ražošanas novirzēm.

9. SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1. Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto riepu tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja konstatē neatbilstību 8. punktā noteiktajām prasībām vai ja riepu tipa riepa pārsniedz 8.3. vai 8.4. punktā noteiktās robežvērtības.

9.2. Ja Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā par to nekavējoties informē pārējās Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot apstiprinājuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

10. PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu pneimatisko riepu tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās 1958. gada Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11. TEHNISKO DIENESTU, KAS VEIC APSTIPRINĀŠANAS TESTUS, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kuri veic apstiprināšanas testus, kā arī tās tipa apstiprinātājas iestādes nosaukumu un adresi, kura piešķir apstiprinājumu un kurai jāsūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašināšanu, atteikšanu vai atsaukšanu.

12. PĀREJAS NOTEIKUMI

12.1. No šo noteikumu 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt riepu tipa apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, ja riepas atbilst 02. grozījumu sērijas prasībām, tostarp šo noteikumu 6.1.1.–6.1.3. punktā noteiktajām pirmā vai otrā posma prasībām attiecībā uz rites trokšņa līmeni, šo noteikumu 6.2.1. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz saķeri ar slapju ceļu un šo noteikumu 6.3.1. vai 6.3.2. punktā noteiktajām pirmā vai otrā posma prasībām attiecībā uz rites pretestību.

12.2. No 2012. gada 1. novembra Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, atsakās piešķirt apstiprinājumu, ja apstiprināmais riepu tips neatbilst prasībām šajos noteikumos, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju, un turklāt atsakās piešķirt apstiprinājumu, ja nav ievērotas šo noteikumu 6.1.1.–6.1.3. punktā noteiktās otrā posma prasības attiecībā uz rites trokšņa līmeni, šo noteikumu 6.2.1. punktā noteiktās prasības attiecībā uz saķeri ar slapju ceļu un šo noteikumu 6.3.1. punktā noteiktās pirmā posma prasības attiecībā uz rites pretestību.

12.3. No 2014. gada 1. novembra Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var aizliegt pārdot vai nodot ekspluatācijā riepas, kuras neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju, tostarp šo noteikumu 6.2.1. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz saķeri ar slapju ceļu.

12.4. No 2016. gada 1. novembra Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, atsakās piešķirt apstiprinājumu, ja apstiprināmais riepu tips neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju, tostarp šo noteikumu 6.3.2. punktā noteiktajām otrā posma prasībām attiecībā uz rites pretestību un šo noteikumu 6.2.2. un 6.2.3. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz saķeri ar slapju ceļu.

12.5. No 2016. gada 1. novembra Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var aizliegt pārdot vai nodot ekspluatācijā riepas, kuras neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju, un kuras neatbilst šo noteikumu 6.1.1.–6.1.3. punktā noteiktajām otrā posma prasībām attiecībā uz rites trokšņa līmeni.

12.6. No turpmāk minētā datuma Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var aizliegt pārdot vai nodot ekspluatācijā riepas, kuras neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju, un kuras neatbilst šo noteikumu 6.3.1. punktā noteiktajām pirmā posma prasībām attiecībā uz rites pretestību:

Riepu klase Datums C1, C2 2014. gada 1. novembris C3 2016. gada 1. novembris

12.7. No turpmāk minētā datuma Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var aizliegt pārdot vai nodot ekspluatācijā riepas, kuras neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju, un kuras neatbilst šo noteikumu 6.3.2. punktā noteiktajām otrā posma prasībām attiecībā uz rites pretestību un šo noteikumu 6.2.2. un 6.2.3. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz saķeri ar slapju ceļu:

Riepu klase Datums C1 un C2 2018. gada 1. novembris C3 2020. gada 1. novembris

12.8. Līdz 2019. gada 13. februārim (60 mēneši pēc šo noteikumu 02. grozījumu sērijas 4. papildinājuma stāšanās spēkā) Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, var turpināt piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu 02. grozījumu sēriju, pamatojoties uz šo noteikumu 4. pielikumu.

(1) Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2) C1 klases riepas saskaņā ar standartu ISO 4000-1:2010 atbilst “pasažieru vieglo automobiļu riepām”.

(3) Starptautiskās mērvienību sistēmas (SI sistēma) mērvienība, ko parasti izmanto rites pretestības izteikšanai, ir ņūtonmetrs uz metru, kas ir līdzvērtīgs pretestības spēkam ņūtonos.

(4) Rites pretestību izsaka ņūtonos, bet slodzi – kiloņūtonos. Rites pretestības koeficients ir bezdimensionāls.

(5) Jaunas testa riepas definīcija nepieciešama, lai samazinātu potenciālu datu variāciju un izkliedi riepu novecošanas efekta dēļ.

(6) Apstiprinātu testa procedūru ir atļauts atkārtot.

(7) Mašīnas darbībā, piemēram, var rasties novirzes.

(8) Rotējošais ķermenis var būt, piemēram, uz riteņa uzmontēta riepa vai mašīnas veltnis.

(9) Mērījumu atkārtojamību σm iegūst, mērījumus ar vienu riepu veicot n reizes (kur n ≥ 3) un izmantojot visu procedūru, kas parakstīta 6. pielikuma 4. punktā, ar šādu formulu:

kur:

j = ir skaitlisks mainīgais no 1 līdz n atkarībā no katra mērījuma atkārtojumu skaita konkrētai riepai; n = riepas mērījumu atkārtojumu skaits (n ≥ 3).

(10) Dažas no šīm prasībām var būt atsevišķi norādītas Noteikumos Nr. 30 vai Nr. 54.

(11) Attiecībā uz marķējuma minimālo augstumu sk. izmēru C Noteikumu Nr. 54 3. pielikumā.

(12) 1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(1) Sk. šo noteikumu 7. pielikuma 3. punktu.

(2) Sk. šo noteikumu 7. pielikuma 2. punktu.

(3) Sk. šo noteikumu 7. pielikuma 4. punktu.

1. PIELIKUMS Teksts attēlu PAZIŅOJUMS (Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm)) (1) Izdevējs: iestādes nosaukums par: (2) apstiprinājuma piešķiršanu apstiprinājuma paplašināšanu apstiprinājuma atteikšanu apstiprinājuma atsaukšanu pilnīgu ražošanas izbeigšanu riepu tipam attiecībā uz “rites trokšņa emisiju līmeni” un/vai “saķeri ar slapju virsmu”, un/vai “rites pretestību” saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr. 1. Ražotāja nosaukums un adrese(-es): 2. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese (tikai attiecīgā gadījumā): 3. Riepu tipa “riepu klase” un “izmantošanas kategorija”: 3.1. sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos (jā/nē) (2) 3.2. vilces riepas (jā/nē) (2) 4. Riepu tipa zīmols(-i) un/vai komercapzīmējums(-i): 5. Tehniskais dienests un (attiecīgos gadījumos) apstiprinātā testēšanas laboratorija atbilstības testu apstiprināšanai vai verifikācijai: 6. Apstiprinātie veiktspējas raksturlielumi: trokšņa līmenis (saskaņā ar pirmā/otrā posma prasībām) (2), saķeres ar slapju virsmu līmenis, rites pretestības līmenis (saskaņā ar pirmā/otrā posma prasībām) (2) 6.1. Parauga izmēra riepas (sk. šo noteikumu 2.5. punktu) trokšņa līmenis saskaņā ar testa protokola 7. punktu 3. pielikuma 1. papildinājumā: dB(A) pie atsauces ātruma 70/80 km/h (2) 6.2. Parauga izmēra riepas (sk. šo noteikumu 2.5. punktu) saķeres ar slapju virsmu līmenis saskaņā ar testa protokola 7. punktu 5. pielikuma papildinājumā: (G), izmantojot transportlīdzekļa vai piekabes metodi (2) 6.3. Parauga izmēra riepas (sk. šo noteikumu 2.5. punktu) rites pretestības līmenis saskaņā ar testa protokola 7. punktu 6. pielikuma 1. papildinājumā: 6.4. Parauga izmēra riepas (sk. 2.5. punktu Noteikumos Nr. 117) saķeres ar sniegu līmenis saskaņā ar testa protokola 7. punktu 7. pielikuma papildinājumā: (saķeres ar sniegu indekss), izmantojot metodi “bremzēšana sniegā” (2), metodi “izslīdes vilce” (2) vai paātrinājuma metodi (2) 7. Tehniskā dienesta izdotā protokola numurs: 8. Tehniskā dienesta izdotā protokola datums: 9. Apstiprinājuma paplašināšanas iemesls(-i) (ja piemērojams): Teksts attēlu 10. Piezīmes: 11. Vieta: 12. Datums: 13. Paraksts: 14. Šim paziņojumam pievienots: 14.1. to apstiprinājuma dokumentu saraksts, kuri iesniegti tipa apstiprinātājām iestādēm, kas piešķīrušas apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma (3); 14.2. protektora raksta apzīmējumu saraksts: katrai preču zīmei vai zīmolam un komercapzīmējumam norāda riepu izmēra apzīmējumu sarakstu, C1 klases riepām papildus norādot marķējumu “reinforced” (vai “extra load”), sniega riepām ātruma kategorijas simbolu, bet C2 un C3 klases riepām – marķējumu “traction”, ja tas paredzēts šo noteikumu 3.1. punktā. (1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/atsaukusi apstiprinājumu (apstiprināšanas prasības skatīt Noteikumos). (2) Nevajadzīgo svītrot. (3) Izmantošanas kategorijai “sniega riepas izmantošanai smagos sniega apstākļos” iesniedz testa protokolu saskaņā ar 7. pielikuma 2. papildinājumu.

2. PIELIKUMS 1. papildinājums Apstiprinājuma marķējuma paraugi Apstiprinājuma marķējuma paraugi (sk. šo noteikumu 5.4. punktu) Apstiprinājums saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 1. piemērs a ≥ 12 mm Šis pneimatiskās riepas apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (tikai marķējums S2 (rites trokšņa līmenis saskaņā ar otrā posma prasībām)) ar apstiprinājuma numuru 0212345. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši šo noteikumu 02. grozījumu sērijas prasībām. 2. piemērs a ≥ 12 mm Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (marķējums S1 (rites trokšņa līmenis saskaņā ar pirmā posma prasībām), W (saķere ar slapju ceļu) un R1 (rites pretestība saskaņā ar pirmā posma prasībām)) ar apstiprinājuma numuru 0212345. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz S1WR1. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši šo noteikumu 02. grozījumu sērijas prasībām. 2. papildinājums Apstiprinājums saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kas atbilst apstiprinājumam saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 vai Nr. 54 (1) 1. piemērs a ≥ 12 mm vai Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (marķējums S2 (rites trokšņa līmenis saskaņā ar otrā posma prasībām)) ar apstiprinājuma numuru 0212345 un saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 ar apstiprinājuma numuru 0236378. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar 02. grozījumu sēriju un Noteikumos Nr. 30 bija iekļauta 02. grozījumu sērija. 2. piemērs a ≥ 12 mm vai Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (marķējums S2WR2 (rites trokšņa līmenis saskaņā ar otrā posma prasībām, saķere ar slapju ceļu un rites pretestība saskaņā ar otrā posma prasībām)) ar apstiprinājuma numuru 0212345 un saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 ar apstiprinājuma numuru 0236378. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar 02. grozījumu sēriju un Noteikumos Nr. 30 bija iekļauta 02. grozījumu sērija. 3. piemērs a ≥ 12 mm vai Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 117 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0212345 (marķējums S2) un saskaņā ar Noteikumiem Nr. 54. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz rites trokšņa līmeni saskaņā ar otrā posma prasībām (S2). Saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 piešķirtā apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) kopā ar “S2” norāda, ka pirmais apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kuros iekļauta 02. grozījumu sērija. Noteikumu Nr. 54 pirmie divi cipari (00) norāda, ka šie noteikumi bija to sākotnējā redakcijā. 4. piemērs a ≥ 12 mm vai Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 117 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0212345 (marķējums S2) un saskaņā ar Noteikumiem Nr. 54. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz rites trokšņa līmeni saskaņā ar otrā posma prasībām (S2) un rites pretestību saskaņā ar otrā posma prasībām. Saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 piešķirtā apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) kopā ar “S2R2” norāda, ka pirmais apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kuros iekļauta 02. grozījumu sērija. Noteikumu Nr. 54 pirmie divi cipari (00) norāda, ka šie noteikumi bija to sākotnējā redakcijā. (1) To riepu apstiprinājumos saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kuras ir Noteikumu Nr. 54 darbības jomā, šobrīd nav iekļautas prasības par saķeri ar slapju virsmu. 3. papildinājums Apstiprinājumu apvienošanas paplašinājumi, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem Nr. 117, Nr. 30 vai Nr. 54 (1) 1. piemērs a ≥ 12 mm Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 30 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0236378. Tai ir arī marķējums + 02S1 (rites trokšņa līmenis saskaņā ar pirmā posma prasībām), kas norāda, ka apstiprinājums paplašināts uz Noteikumiem Nr. 117 (02. grozījumu sēriju). Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 (02. grozījumu sēriju). Plusa (+) zīme norāda, ka pirmais apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 un paplašināts, lai iekļautu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (02. grozījumu sēriju) piešķirtus apstiprinājumus attiecībā rites trokšņa līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām. 2. piemērs a ≥ 12 mm Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 30 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0236378. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz S1 (rites trokšņa līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām), W (saķeri ar slapju ceļu) un R2 (rites pretestību saskaņā ar otrā posma prasībām). S1WR2, pirms kura ir 02, norāda, ka apstiprinājums paplašināts uz Noteikumiem Nr. 117, kuros iekļauta 02. grozījumu sērija. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari (02) norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 (02. grozījumu sēriju). Plusa (+) zīme norāda, ka pirmais apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 30 un paplašināts, lai iekļautu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (02. grozījumu sēriju) piešķirtus apstiprinājumus. (1) To riepu apstiprinājumos saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kuras ir Noteikumu Nr. 54 darbības jomā, šobrīd nav iekļautas prasības par saķeri ar slapju virsmu. 4. papildinājums Apstiprinājumu apvienošanas paplašinājumi, kas izdoti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 (1) 1. piemērs a ≥ 12 mm Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 117 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0212345. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz W (saķeri ar slapju ceļu). S2R2, pirms kura ir plusa (+) zīme, norāda, ka apstiprinājums paplašināts, lai iekļautu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 piešķirtus apstiprinājumus attiecībā uz rites troksni saskaņā ar otrā posma prasībām un rites pretestību saskaņā ar otrā posma prasībām, pamatojoties uz atsevišķu(-iem) sertifikātu(-iem). 2. piemērs a ≥ 12 mm Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 117 02. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0212345. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz S1 (rites trokšņa līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām) un W (saķeri ar slapju ceļu). R1, pirms kura ir plusa (+) zīme, norāda, ka apstiprinājums paplašināts, lai iekļautu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 piešķirtus apstiprinājumus attiecībā uz rites pretestību saskaņā ar pirmā posma prasībām, pamatojoties uz atsevišķu(-iem) sertifikātu(-iem). 3. piemērs a ≥ 12 mm Šis apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgā riepa sākotnēji apstiprināta Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 117 01. grozījumu sēriju ar apstiprinājuma numuru 0167890. Tas norāda, ka apstiprinājums attiecas uz S (rites trokšņa līmeni saskaņā ar pirmā posma prasībām) un W (saķeri ar slapju ceļu). 02R1, pirms kura ir plusa (+) zīme, norāda, ka apstiprinājums paplašināts, lai iekļautu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117 un 02. grozījumu sēriju piešķirtus apstiprinājumus attiecībā uz rites pretestību saskaņā ar pirmā posma prasībām, pamatojoties uz atsevišķu(-iem) sertifikātu(-iem). (1) To riepu apstiprinājumos saskaņā ar Noteikumiem Nr. 117, kuras ir Noteikumu Nr. 54 darbības jomā, šobrīd nav iekļautas prasības par saķeri ar slapju virsmu.

3. PIELIKUMS BRĪVSKRĒJIENA TESTA METODE RIEPU RITES TROKŠŅA EMISIJU LĪMEŅA MĒRĪŠANAI Ievads Šajā metodē iekļautas mērinstrumentu specifikācijas, mērīšanas nosacījumi un mērīšanas metode, ar kuru nosaka trokšņa līmeni riepu komplektam, kas uzmontēts transportlīdzeklim, kurš ripo pa konkrētu ceļa virsmu. Maksimālais skaņas spiediena līmenis jāreģistrē ar attālināta lauka mikrofoniem, kad testa transportlīdzeklis turpina braukt brīvskrējienā; galīgo rezultātu pie atsauces ātruma iegūst, izmantojot lineārās regresijas analīzi. Šā testa rezultātus nevar attiecināt uz riepu rites trokšņa līmeni, kas mērīts paātrināšanās laikā ar ieslēgtu motoru vai palēnināšanās laikā, kad tiek izmantotas bremzes. 1. MĒRINSTRUMENTI 1.1. Akustiskie mērījumi Trokšņa līmeņa mērītājs vai līdzvērtīga mērīšanas sistēma, tostarp ražotāja ieteiktais priekšējais stikls, atbilst vismaz prasībām, kas piemērojamas 1. tipa instrumentiem saskaņā ar IEC 60651:1979/A1:1993 otro izdevumu. Mērījumus veic, izmantojot frekvenciālo svērumu A un laika svērumu F. Ja izmanto sistēmu, kurā paredzēta A-izsvarotā trokšņa līmeņa periodiska uzraudzība, laika intervāls starp diviem nolasījumiem nepārsniedz 30 ms. 1.1.1. Kalibrēšana Sākot un beidzot katru mērījumu virkni, visu mērīšanas sistēmu pārbauda ar skaņas kalibratoru, kas atbilst prasībām, kuras piemēro vismaz pirmās precizitātes klases skaņas kalibratoriem saskaņā ar IEC 60942:1988. Neveicot papildu pielāgojumus, starpība starp vērtībām, kas iegūtas divās secīgās pārbaudēs, nepārsniedz 0,5 dB. Ja šī vērtība ir pārsniegta, mērījumu rezultātus, kas iegūti pēc iepriekšējās apmierinošās pārbaudes, uzskata par nederīgiem. 1.1.2. Atbilstība prasībām Skaņas kalibrēšanas ierīces atbilstību IEC 60942:1988 prasībām verificē reizi gadā, bet instrumentu sistēmas atbilstību IEC 60651:1979/A1:1993 otrā izdevuma prasībām – reizi divos gados laboratorijā, kas ir pilnvarota veikt kalibrēšanu saistībā ar attiecīgajiem standartiem. 1.1.3. Mikrofona novietošana Mikrofonu (vai mikrofonus) novieto 7,5 m ± 0,05 m attālumā no trases atsauces līnijas CC′ (1. attēls) un 1,2 m ± 0,02 m augstumā virs zemes. Tā maksimālās jutības ass ir horizontāla un atrodas perpendikulāri transportlīdzekļa trajektorijai (līnija CC′). 1.2. Ātruma mērījumi Transportlīdzekļa ātrumu mēra ar instrumentiem, kuru precizitāte ir vismaz ± 1 km/h, kad transportlīdzekļa priekšgals ir sasniedzis līniju PP (1. attēls). 1.3. Temperatūras mērījumi Gaisa temperatūras un testa virsmas temperatūras mērījumi ir obligāti. Temperatūras mērierīču precizitāte ir ± 1 °C. 1.3.1. Gaisa temperatūra Temperatūras devējs jānovieto klajā vietā netālu no mikrofona tā, lai tas būtu atklāts gaisa plūsmai un aizsargāts no tiešiem saules stariem. Šo aizsardzību var nodrošināt ar aizsargekrānu vai līdzīgu ierīci. Temperatūras devējs jānovieto 1,2 m ± 0,1 m augstumā virs testa virsmas, lai pēc iespējas mazinātu testa virsmas termiskā starojuma ietekmi, kad gaisa plūsma ir vāja. 1.3.2. Testa virsmas temperatūra Temperatūras devējs jānovieto vietā, kur izmērītā temperatūra atbilst temperatūrai riteņu pēdās, netraucējot skaņas mērījumus. Ja izmanto instrumentu ar kontakta temperatūras devēju, starp virsmu un devēju uzklāj pastu, kas vada siltumu, lai nodrošinātu pienācīgu termisku kontaktu. Ja izmanto starojuma termometru (pirometru), augstumu izvēlas tā, lai nodrošinātu, ka tiek aptverta mērījumu vieta ar diametru ≥ 0,1 m. 1.4. Vēja mērījumi Ierīce spēj mērīt vēja ātrumu ar pielaidi ± 1 m/s. Vēju mēra mikrofona augstumā. Vēja virzienu reģistrē attiecībā pret braukšanas virzienu. 2. MĒRĪŠANAS NOSACĪJUMI 2.1. Testa vieta Testa vietu veido centrālais sektors, kam apkārt ir praktiski līdzena testa zona. Mērījumu sektors ir līdzens; veicot mērījumus, testa virsma ir sausa un tīra. Testa virsmu testu laikā un pirms testiem mākslīgi nedzesē. Testa trase ir tāda, lai brīva skaņas lauka nosacījumi starp skaņas avotu un mikrofonu tiktu panākti 1 dB(A) robežās. Uzskata, ka šie nosacījumi ir izpildīti, ja 50 m attālumā no mērījumu sektora centra nav lielu skaņu atstarojošu objektu, piemēram, žogu, akmeņu, tiltu un ēku. Testa trases virsma un testa vietas izmēri atbilst ISO 10844:2014. Līdz tā periodā beigām, kas norādīts šo noteikumu 12.8. punktā, testa vietas specifikācijas var atbilst šo noteikumu 4. pielikumam. 10 m rādiusā no centrālās daļas nav smalka sniega, garas zāles, irdenas augsnes, izdedžu vai līdzīgu elementu. Mikrofona tuvumā nav šķēršļu, kas varētu ietekmēt skaņas lauku, un starp mikrofonu un skaņas avotu neatrodas neviena persona. Darbinieks, kas veic mērījumus, un novērotāji, kuri piedalās mērījumos, izvēlas atrašanās vietu tā, lai neietekmētu mērinstrumentu rādījumus. 2.2. Meteoroloģiskie apstākļi Mērījumus neveic nelabvēlīgos laikapstākļos. Nodrošina, lai rezultātus neietekmē vēja brāzmas. Testus neveic, ja vēja ātrums mikrofona augstumā pārsniedz 5 m/s. Mērījumus neveic, ja gaisa temperatūra ir zemāka nekā 5 °C vai augstāka nekā 40 °C vai ja testa virsmas temperatūra ir zemāka nekā 5 °C vai augstāka nekā 50 °C. 2.3. Apkārtējais troksnis 2.3.1. Fona trokšņu līmenis (tostarp vēja trokšņi) ir vismaz par 10 dB(A) zemāks nekā izmērītais riepu rites trokšņa emisiju līmenis. Mikrofonu var aprīkot ar piemērotu vējsargu ar noteikumu, ka tiek ņemta vērā tā ietekme uz mikrofona jutīgumu un vērsuma raksturlielumiem. 2.3.2. Neņem vērā mērījumus, ko ietekmējis kāds skaņas maksimums, kas šķietami nav saistīts ar vispārējo riepu skaņas līmeni. 2.4. Prasības attiecībā uz testa transportlīdzekli 2.4.1. Vispārīgas prasības Testa transportlīdzeklis ir mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprīkots ar četrām vienkāršām riepām tikai uz divām asīm. 2.4.2. Transportlīdzekļa slodze Transportlīdzekļa slodze atbilst turpmāk 2.5.2. punktā norādītajam testa riepu slodzei. 2.4.3. Garenbāze Garenbāze starp divām asīm, kas aprīkotas ar testa riepām, C1 klases riepām nepārsniedz 3,50 m, bet C2 un C3 klases riepām – 5 m. 2.4.4. Pasākumi, kas paredzēti, lai līdz minimumam samazinātu transportlīdzekļa ietekmi uz trokšņa līmeņa mērījumiem Turpmāk norādītās prasības un ieteikumi paredzēti, lai novērstu transportlīdzekļa konstrukcijas būtisku ietekmi uz riepu rites trokšņa līmeni. 2.4.4.1. Prasības: a) neuzstāda pretšļakatu aizsegus un citas papildu ierīces šļakatu slāpēšanai; b) diska un riepu tiešā tuvumā papildus neuzstāda un nepatur elementus, kas varētu atstarot radīto troksni; c) riteņu regulējums (savirze, sāngāzums un sagriešanas ass garengāzums) pilnīgi atbilst transportlīdzekļa ražotāja ieteikumiem; d) riteņu arkās un zem šasijas nedrīkst ievietot papildu skaņas absorbcijas materiālu; e) balstiekārta ir tādā stāvoklī, lai tās dēļ ārkārtēji nesamazinātos klīrenss, kad transportlīdzeklis ir noslogots saskaņā ar testa prasībām. Varbūtējus virsbūves līmeņa regulētājmehānismus noregulē tā, lai klīrenss testa laikā atbilstu parastam stāvoklim bez kravas. 2.4.4.2. Ieteikumi parazītisku trokšņu novēršanai: a) ieteicams noņemt vai modificēt transportlīdzekļa elementus, kas var palielināt transportlīdzekļa radīto fona troksni. Visus noņemtos un pārveidotos elementus norāda testa protokolā; b) testa laikā jāpārliecinās, ka bremzes ir pienācīgi atbrīvotas un nerada bremžu troksni; c) jāpārliecinās, ka nedarbojas elektriskie dzesēšanas ventilatori; d) transportlīdzekļa logi un bīdāmais jumts testa laikā ir aizvērti. 2.5. Riepas 2.5.1. Vispārīgas prasības Testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar četrām vienādām riepām. Ja riepu pieļaujamās slodzes indekss pārsniedz 121 un nav norādījumu par dubulto montēšanu, divas no šīm viena un tā paša tipa un izmēra riepām uzmontē uz testa transportlīdzekļa pakaļējās ass; uz priekšējās ass uzmontē šīs asslodzei piemērota izmēra riepas un nodeldē tās līdz minimālajam dziļumam, lai pēc iespējas mazinātu riepas/ceļa saskares radītā trokšņa ietekmi, saglabājot pietiekamu drošības līmeni. Ziemas riepas, kas dažu Nolīguma pušu valstīs var būt aprīkotas ar radzēm, kuras paredzētas, lai uzlabotu berzi, testē bez šā aprīkojuma. Riepas ar īpašām montāžas prasības testē saskaņā ar šīm prasībām (piemēram, rotācijas virziena prasībām). Riepu protektora raksta rievu dziļums pirms riepu piestrādes ir maksimāls. Riepas jātestē uz riepu ražotāja atļautiem diskiem. 2.5.2. Riepu slodze Katras testa transportlīdzekļa riepas testa slodze Qt ir no 50 līdz 90 % no atsauces slodzes Qr, bet visu riepu vidējā testa slodze Qt,avr ir 75 ± 5 % no atsauces slodzes Qr. Visām riepām atsauces slodze Qr atbilst maksimālajai masai, kas saistīta ar riepas pieļaujamās slodzes indeksu. Ja pieļaujamās slodzes indeksu veido divi ar slīpsvītru (/) atdalīti skaitļi, atsaucei izmanto pirmo skaitli. 2.5.3. Gaisa spiediens riepā Testa transportlīdzeklim uzmontēto riepu testa spiediens Pt nepārsniedz atsauces spiedienu Pr un ir šādās robežās: C2 un C3 klases riepu atsauces spiediens Pr ir spiediens, kas atbilst uz riepas sānsienas norādītajam spiediena indeksam. C1 klases riepu atsauces spiediens Pr parastajām riepām ir 250 kPa, bet pastiprinātajām riepām – 290 kPa; minimālais testa spiediens Pt ir 150 kPa. 2.5.4. Sagatavošanās testēšanai Riepas pirms testiem piestrādā, lai likvidētu izvirzījumus un citas riepu formēšanas procesā radušās protektora raksta nepilnības. Piestrāde parasti ir līdzvērtīga apmēram 100 km parastam izmantojumam uz ceļa. Testa transportlīdzeklim uzmontētās riepas rotē tajā pašā virzienā, kurā tās piestrādātas. Pirms testēšanas riepas uzsilda, braucot atbilstoši testa nosacījumiem. 3. TESTĒŠANAS METODE 3.1. Vispārīgie nosacījumi Veicot mērījumus, transportlīdzekli vada taisnā līnijā pāri mērījumu sektoram (no AA′ uz BB′) tā, lai transportlīdzekļa garenvirziena vidusplakne būtu pēc iespējas tuvāk līnijai CC′. Kad testa transportlīdzekļa priekšgals sasniedz līniju AA′, transportlīdzekļa vadītājs ir pārslēdzis pārnesumkārbu neitrālā pozīcijā un izslēdzis dzinēju. Ja mērījumu laikā testa transportlīdzeklis rada neparastu troksni (piemēram, ventilatora, pašaizdedzes troksni), mērījumus neņem vērā. 3.2. Mērījumu veids un skaits Maksimālo skaņas līmeni, kas izteikts A-izsvarotajos decibelos (dB(A)), mēra līdz vienai zīmei aiz komata, kad transportlīdzeklis turpina braukt brīvskrējienā no līnijas AA′ uz līniju BB′ (1. attēls – transportlīdzekļa priekšgals uz līnijas AA′, transportlīdzekļa pakaļgals uz līnijas BB′). Šī vērtība ir mērījuma rezultāts. No katras testa transportlīdzekļa puses veic vismaz četrus mērījumus, kad tas brauc ar testa ātrumiem, kas ir zemāki nekā 4.1. punktā norādītais atsauces ātrums, un vismaz četrus mērījumus, kad tas brauc ar testa ātrumiem, kuri pārsniedz atsauces ātrumu. Ātrumu intervāli ir aptuveni vienādi 3.3. punktā norādītajā ātrumu diapazonā. 3.3. Testa ātrumu diapazons Testa transportlīdzekļa ātrumu diapazons ir šāds: a) no 70 līdz 90 km/h C1 un C2 klases riepām; b) no 60 līdz 80 km/h C3 klases riepām. 4. REZULTĀTU INTERPRETĀCIJA Mērījumi ir nederīgi, ja starp reģistrētajām vērtībām konstatē ārkārtēju neatbilstību (sk. šā pielikuma 2.3.2. punktu). 4.1. Testa rezultātu noteikšana Atsauces ātrums Vref, ko izmanto, lai noteiktu galīgo rezultātu, ir šāds: a) 80 km/h C1 un C2 klases riepām; b) 70 km/h C3 klases riepām. 4.2. Rites trokšņa mērījumu regresijas analīze Riepu/ceļa saskares radīto rites trokšņa līmeni LR, kas izteikts dB(A), nosaka ar regresijas analīzi pēc šādas formulas: kur: ir rites trokšņa līmeņu Li vidējā vērtība db(A): n ir mērījumu skaits (n ≥ 16); ir ātrumu logaritmu Vi vidējā vērtība: kur a ir regresijas līknes slīpums dB(A): 4.3. Temperatūras korekcija C1 un C2 klases riepām galarezultātu normalizē pēc testa virsmas atskaites temperatūras ϑref, veicot temperatūras korekciju pēc šādas formulas: LR(ϑref) = LR(ϑ) + K(ϑref – ϑ) kur: ϑ = izmērītā testa virsmas temperatūra; ϑref = 20 °C. C1 klases riepām koeficients K ir – 0,03 db(A)/°C, ja ϑ > ϑref un – 0,06 dB(A)/°C, ja ϑ < ϑref. C2 klases riepām koeficients K ir – 0,02 dB(A)/°C. Ja izmērītā testa virsmas temperatūra nemainās vairāk kā par 5 °C visos mērījumos, kas vajadzīgi, lai noteiktu trokšņa līmeni vienam riepu komplektam, temperatūras korekciju var veikt vienīgi attiecībā uz rites trokšņa līmeņa galīgo reģistrēto vērtību, kā norādīts iepriekš, izmantojot izmērīto temperatūru vidējo aritmētisko vērtību. Citos gadījumos katrs trokšņa mērījums Li ir jākoriģē, izmantojot temperatūru trokšņa mērījuma brīdī. C3 klases riepām temperatūras korekciju neveic. 4.4. Lai ņemtu vērā mērinstrumentu neprecizitātes, saskaņā ar 4.3. punktu iegūtos rezultātus samazina par 1 dB(A). 4.5. Galarezultātu, t. i., riepas rites trokšņa līmeni LR(ϑref) dB(A), kas koriģēts atbilstoši temperatūrai, noapaļo līdz tuvākajai zemākajai veselajai vērtībai. 1. attēls Mikrofonu izvietojums mērījumiem Teksts attēlu 10 m 10 m mikrofons mikrofons 7,5 m 7,5 m 1. papildinājums Testa protokols 1. DAĻA. PROTOKOLS 1. Tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests: … 2. Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un adrese: … 3. Testa protokola Nr.: … 4. Ražotāja nosaukums un zīmols vai komercapzīmējums: … 5. Riepu klase (C1, C2 vai C3): … 6. Izmantošanas kategorija: … 7. Trokšņa līmenis atbilstīgi 3. pielikuma 4.4. un 4.5. punktam: …dB(A) pie atsauces ātruma 70/80 km/h (1) 8. Piezīmes (ja ir): … 9. Datums: … 10. Paraksts: … 2. DAĻA. TESTA DATI 1. Testa datums: … 2. Testa transportlīdzeklis (ražotājs, modelis, gads, modifikācijas utt.): … 2.1. Testa transportlīdzekļa garenbāze: …mm 3. Testa trases atrašanās vieta: … 3.1. Trases ISO 10844:2014 sertifikācijas datums: … 3.2. Izdevējs: … 3.3. Sertifikācijas metode: … 4. Informācija par riepu testu: … 4.1. Riepu izmēra apzīmējums: … 4.2. Riepu ekspluatācijas apraksts: … 4.3. Riepu atsauces spiediens: …kPa 4.4. Testa dati: … Priekšējā kreisā riepa Priekšējā labā riepa Pakaļējā kreisā riepa Pakaļējā labā riepa Testa masa (kg) Riepas slodzes indekss (%) Spiediens aukstā riepā (kPa) 4.5. Testa diska platuma kods: … 4.6. Temperatūras mērījumu devēja tips: … 5. Derīgie testa rezultāti: … Brauciena Nr. Testa ātrums (km/h) Brauciena virziens Trokšņa līmenis kreisajā pusē (2) dB(A) Trokšņa līmenis labajā pusē (2) dB(A) Gaisa temperatūra oC Trases temperatūra oC Trokšņa līmenis kreisajā pusē (2), piemērojot temperatūras korekciju, dB(A) Trokšņa līmenis labajā pusē (2), piemērojot temperatūras korekciju, dB(A) Piezīmes 1 2 3 4 5 6 7 8 5.1. Regresijas līknes slīpums: … 5.2. Trokšņa līmenis pēc temperatūras korekcijas saskaņā ar 3. pielikuma 4.3. punktu: …dB(A) (1) Lieko svītrot. (2) Attiecībā pret transportlīdzekli.

4. PIELIKUMS TESTA VIETAS SPECIFIKĀCIJAS (1) 1. IEVADS Šajā pielikumā paredzēti tehniskie noteikumi par testa trases fiziskajiem raksturlielumiem un plānojumu. Šajā specifikācijā, kuras pamatā ir īpašs standarts (2), aprakstīti paredzētie fiziskie raksturlielumi, kā arī šo raksturlielumu testēšanas metodes. 2. PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ VIRSMAS RAKSTURLIELUMIEM Virsmu uzskata par atbilstošu šim standartam, ja ir novērtēta tās tekstūra un porainība vai skaņas absorbcijas koeficients un ir konstatēts, ka ir izpildītas visas turpmāk 2.1. līdz 2.4. punktā minētās prasības un konstrukcijas prasības (3.2. punkts). 2.1. Paliekošā porainība Testa trases cietā seguma maisījuma paliekošā porainība (VC) nepārsniedz 8 %. Mērīšanas procedūru sk. šā pielikuma 4.1. punktā. 2.2. Skaņas absorbcijas koeficients Ja virsma neatbilst prasībai par paliekošo porainību, tā ir pieņemama tikai tad, ja tās skaņas absorbcijas koeficients α ≤ 0,10. Mērīšanas procedūru sk. 4.2. punktā. Šā pielikuma 2.1. un 2.2. punkta prasības ir izpildītas arī tad, ja ir izmērīta tikai skaņas absorbcija un tā ir α ≤ 0,10. Piezīme. Svarīgākais raksturlielums ir skaņas absorbcija, bet ceļu būvinženieri biežāk izmanto paliekošās porainības mērījumus. Tomēr skaņas absorbcija jāmēra tikai tad, ja virsma neatbilst prasībai par porainību. Paliekošās porainības mērījumi ir saistīti ar relatīvi lielu nenoteiktību gan mērījumu, gan virsmas atbilstības ziņā, tāpēc, izmantojot vienīgi porainības mērījumus, dažas virsmas varētu kļūdaini noraidīt. 2.3. Tekstūras dziļums Tekstūras dziļums (TD), kas mērīts ar volumetrisko metodi (sk. turpmāk 4.3. punktu), ir šāds: TD ≥ 0,4 mm 2.4. Virsmas viendabīgums Jāveic viss praktiski lietderīgais, lai nodrošinātu, ka virsma testa zonā ir iespējami viendabīga. Tas attiecas uz tekstūru un porainību, bet būtu jāievēro arī tas, ka labāka rites efektivitāte dažās vietās salīdzinājumā ar citām var nozīmēt, ka tekstūra ir atšķirīga un riti var ietekmēt virsmas negludumi. 2.5. Testēšanas intervāli Lai pārbaudītu, vai virsma joprojām atbilst tekstūras un porainības vai skaņas absorbcijas prasībām, ko nosaka šis standarts, regulāri veic virsmas testēšanu ar šādiem intervāliem: a) attiecībā uz porainību (VC) vai skaņas absorbciju (α): Jaunai virsmai Ja jauna virsma atbilst prasībām, regulāri papildu testi nav jāveic. Ja jauna virsma neatbilst prasībām, tā var atbilst prasībām vēlāk, jo virsma ar laiku mēdz zaudēt porainību un sablīvēties; b) attiecībā uz tekstūras dziļumu (TD) Jaunai virsmai Trokšņa testu sākumā (piezīme: ne ātrāk kā četras nedēļas pēc virsmas uzklāšanas). Vēlāk ik pēc divpadsmit mēnešiem. 3. TESTA VIRSMAS KONSTRUKCIJA 3.1. Testa zona Projektējot testa virsmu, ir svarīgi nodrošināt, lai vismaz zona, ko šķērso transportlīdzekļi, kuri pārvietojas pa testa joslu, būtu pārklāta ar norādīto testa segumu ar pietiekamu rezervi drošai un ērtai braukšanai. Tas nozīmē, ka trasei jābūt vismaz 3 m platai un trases garumam katrā galā jāsniedzas vismaz 10 m ārpus līnijām AA' un BB'. Piemērotas testa vietas plāns aplūkojams 1. attēlā, kur norādīts minimālais laukums, ko, izmantojot mašīnas, pārklāj ar norādīto testa virsmas materiālu un sablīvē. Saskaņā ar 3. pielikuma 3.2. punktu mērījumi jāizdara abās transportlīdzekļa pusēs. Mērījumus veic vai nu ar mikrofoniem, kas novietoti divās vietās (pa vienam katrā trases malā), ja transportlīdzeklis brauc vienā virzienā, vai ar mikrofonu tikai vienā trases malā, ja transportlīdzeklis brauc divos virzienos. Ja izmanto otro metodi, attiecībā uz tās trases malas virsmu, kur nav mikrofona, īpašu prasību nav. 1. attēls Obligātās prasības par testa virsmas zonu. Tumšākā daļa tiek saukta par “testa zonu”. Teksts attēlu Izmēri metros Braukšanas centra līnija Minimālais laukums, ko veido testa ceļa virsma, t. i., testa zona Mikrofons (augstums 1,2 m) PIEZĪME. Šajā rādiusā nav lielu skaņu atstarojošu objektu. 3.2. Virsmas projektēšana un sagatavošana 3.2.1. Pamatprasības par projektēšanu Testa virsma atbilst četrām prasībām: 3.2.1.1. tā ir no blīva asfaltbetona; 3.2.1.2. sīkšķembu izmēri nepārsniedz 8 mm (atļauta pielaide 6,3–10 mm robežās). 3.2.1.3. seguma slāņa biezums vietā, kur veic braucienus, ir ≥ 30 mm; 3.2.1.4. saistviela ir nepārveidots tiešas sasaistes bitumens. 3.2.2. Projektēšanas pamatnostādnes Testa virsmas projektētāji kā vadlīniju izmanto 2. attēlā redzamo minerālmateriālu granulometriskā sastāva līkni, kurā norādīti vēlamie raksturlielumi. Turklāt 1. tabulā ir sniegtas dažas pamatnostādnes, lai iegūtu vēlamo tekstūru un izturīgumu. Granulometriskā sastāva līkni aprēķina pēc šādas formulas: P ( % izsijāts) = 100 · (d/dmax) 1/2 kur: d = kvadrātacu sieta izmērs milimetros dmax = 8 mm vidējai līknei = 10 mm zemākās pielaides līknei = 6,3 mm augstākās pielaides līknei 2. attēls Minerālmateriālu granulometriskā sastāva līkne asfalta maisījumā ar pielaidēm Iepriekš minētās prasības papildina šādi ieteikumi: a) smilts daļiņas (0,063 mm < kvadrātacu sieta izmērs < 2 mm) ir maksimāli 55 % dabīgās smilts un vismaz 45 % smalcinātas smilts; b) pamats un tā apakšslānis nodrošina labu stabilitāti un gludumu saskaņā ar labāko ceļu būves praksi; c) sīkšķembas ir drupinātas (100 % drupinājuma skaldņu) un no materiāla, kam ir augsta izturība pret drupšanu; d) maisījumā izmantotās sīkšķembas ir mazgātas; e) uz virsmas neklāj papildu sīkšķembas; f) saistvielas cietība, kas izteikta PEN vērtībā, ir 40–60, 60–80 vai pat 80–100 atkarībā no valsts klimatiskajiem apstākļiem. Principā izmantojama iespējami cieta saistviela, ja tas atbilst vispārpieņemtai praksei; g) maisījuma temperatūru pirms veltnēšanas izvēlas tā, lai, veicot turpmāku veltnēšanu, panāktu vajadzīgo porainību. Lai palielinātu iespējamību, ka ir ievērotas iepriekš 2.1.–2.4. punktā minētās specifikācijas, blīvēšanai izvēlas ne vien piemērotu maisīšanas temperatūru, bet arī atbilstošu blīvēšanas reižu skaitu un blīvēšanas transportlīdzekli. 1. tabula Projektēšanas pamatnostādnes Mērķvērtības Pielaides Maisījuma kopējā masā Minerālmateriālu masā Akmeņu masa, kvadrātacu siets (SM) > 2 mm 47,6 % 50,5 % ± 5 % Smilšu masa 0,063 < SM < 2 mm 38,0 % 40,2 % ± 5 % Pildvielas masa SM < 0,063 mm 8,8 % 9,3 % ± 5 % Saistvielas (bitumena) masa 5,8 % N.P. ± 0,5 % Maksimālais sīkšķembu izmērs 8 mm 6,3–10 mm Saistvielas cietība sk. 3.2.2. punkta f) apakšpunktu Pulējamības vērtība (PSV) > 50 Sablīvējums attiecībā pret sablīvējumu pēc Maršala metodes 98 % 4. TESTĒŠANAS METODE 4.1. Paliekošās porainības mērījumi Lai veiktu šos mērījumus, no trases jāņem paraugi vismaz četrās atšķirīgās vietās, kas vienmērīgi sadalītas testa zonā starp līniju AA un līniju BB (sk. 1. attēlu). Lai novērstu neviendabīgumu un negludumu riteņu pēdās, paraugi nebūtu jāņem pašās riteņu pēdās, bet to tuvumā. Vismaz divi paraugi būtu jāņem riteņu pēdu tuvumā, bet vismaz viens aptuveni viduspunktā starp riteņu pēdām un katra mikrofona atrašanās vietu. Ja ir aizdomas, ka nav izpildīts viendabīguma nosacījums (sk. 2.4. punktu), ņem paraugus no vairāk vietām testa laukumā. Vispirms nosaka katra parauga paliekošās porainības vērtību, tad aprēķina visu paraugu vidējo vērtību un salīdzina ar 2.1. punkta prasībām. Turklāt nevienam atsevišķam paraugam porainības vērtība nepārsniedz 10 %. Testa virsmas projektētājam būtu jāņem vērā problēma, kas var rasties, ja testa zonu apsilda caurules vai elektrokabeļi un ja šajā zonā jāņem paraugi. Šādas instalācijas rūpīgi plāno attiecībā uz turpmākajiem paraugu ņemšanas urbumiem. Ieteicams atstāt dažas vietas ar aptuveno izmēru 200 mm × 300 mm, kur nav kabeļu/cauruļu vai kur tie ir pietiekami dziļi, lai, ņemot paraugus no virsējā slāņa, tie netiktu bojāti. 4.2. Skaņas absorbcijas koeficients Skaņas absorbcijas koeficientu (parastos apstākļos) mēra pēc metodes, kurā izmanto impedances cauruli, saskaņā ar ISO 10534-1:1996 vai ISO 10534-2:1998 noteikto procedūru. Attiecībā uz testa paraugiem ievēro tās pašas prasības, kas paredzētas paliekošās porainības noteikšanas paraugiem (sk. 4.1. punktu). Skaņas absorbciju mēra 400–800 Hz un 800–1 600 Hz diapazonā (vismaz vienas trešdaļas oktāvas joslu centra frekvencēs), un abiem frekvenču diapazoniem nosaka maksimālās vērtības. Tad aprēķina visu paraugu vidējo vērtību, iegūstot galarezultātu. 4.3. Makrotekstūras dziļuma volumetriskā mērīšana Saskaņā ar šo standartu tekstūras dziļuma mērījumus veic vismaz 10 vietās, kas vienmērīgi sadalītas pa riteņu pēdām testa joslā, un to vidējo vērtību salīdzina ar norādīto minimālo tekstūras dziļumu. Procedūras aprakstu sk. standartā ISO 10844:1994. 5. NOTURĪBA LAIKĀ UN APKOPE 5.1. Novecošanas ietekme Līdzīgi kā uz jebkuras citas virsmas uz testa virsmas izmērītais rites trokšņa līmenis var nedaudz paaugstināties pirmajos 6–12 mēnešos pēc trases būvēšanas pabeigšanas. Virsma iegūst vajadzīgos raksturlielumus ne ātrāk kā četras nedēļas pēc izbūves. Kravas automobiļu radīto troksni trases novecošana kopumā ietekmē mazāk nekā vieglo automobiļu troksni. Virsmas stabilitāti laikā galvenokārt nosaka pa to braucošo transportlīdzekļu pulējošā un blīvējošā ietekme. To regulāri pārbauda, kā noteikts 2.5. punktā. 5.2. Virsmas apkope Virsmu attīra no gružiem un putekļiem, kas var ievērojami samazināt faktisko tekstūras dziļumu. Valstīs, kurās mēdz būt aukstas ziemas, atledošanai dažkārt izmanto sāli. Sāls var uz laiku vai pat neatgriezeniski mainīt virsmu tā, ka paaugstinās trokšņa līmenis, tāpēc to izmantot nav ieteicams. 5.3. Testa zonas atkārtota pārklāšana Ja testa trase jāpārklāj ar jaunu segumu, parasti no jauna jāpārklāj vienīgi testa josla (3 m platumā, sk. 1. attēlu), pa kuru brauc transportlīdzekļi, ja testa zona ārpus šīs joslas mērījumu laikā ir atbildusi prasībām par paliekošo porainību vai skaņas absorbciju. 6. DOKUMENTI ATTIECĪBĀ UZ TESTA VIRSMU UN TESTIEM, KAS VEIKTI UZ TĀS 6.1. Dokumenti attiecībā uz testa virsmu Dokumentā, kas raksturo testa virsmu, sniedz šādus datus: 6.1.1. testa trases atrašanās vieta; 6.1.2. saistvielas veids, saistvielas cietība, minerālmateriālu veids, betona maksimālais teorētiski iespējamais blīvums (DR), biezums vietā, kur veic braucienus, un granulometriskā sastāva līkne, ko nosaka pēc testa trases paraugiem; 6.1.3. blīvēšanas veids (piemēram, veltņa veids, tā masa, blīvēšanas reižu skaits); 6.1.4. maisījuma temperatūra, apkārtējās vides temperatūra un vēja ātrums virsmas klāšanas laikā; 6.1.5. virsmas seguma uzklāšanas diena un darbuzņēmējs; 6.1.6. visu vai vismaz jaunāko testu rezultāti, ieskaitot šādus datus: 6.1.6.1. paliekošās porainības vērtība katrā serdes paraugā; 6.1.6.2. vietas testa zonā, kur ņemti paraugi porainības mērījumiem; 6.1.6.3. katra parauga skaņas absorbcijas koeficients (ja to mēra). Norāda rezultātus attiecībā uz katru paraugu un katru frekvenču diapazonu, kā arī kopējo vidējo vērtību; 6.1.6.4. vietas testa zonā, kur ņemti paraugi absorbcijas mērījumiem; 6.1.6.5. tekstūras dziļums, ieskaitot veikto testu skaitu un standarta novirzi; 6.1.6.6. iestāde, kas ir atbildīga par testiem saskaņā ar 6.1.6.1. un 6.1.6.2. punktu, un izmantotā aprīkojuma tips; 6.1.6.7. datums, kad veikts(-i) tests(-i), un datums, kad no testa trases ņemti paraugi. 6.2. Uz attiecīgās virsmas veikto transportlīdzekļu trokšņa līmeņa testu dokumenti Dokumentā, kas raksturo transportlīdzekļa trokšņa līmeņa testu(-us), norāda, vai ir izpildītas visas šā standarta prasības. Pievieno atsauci uz dokumentu saskaņā ar 6.1. punktu, kurā minēti rezultāti, kas apliecina prasību izpildi vai neizpildi. (1) Šajā pielikumā paredzētās testa vietas specifikācijas ir spēkā līdz šo noteikumu 12.8. punktā norādītā perioda beigām. (2) ISO 10844:1994.

5. PIELIKUMS TESTA PROCEDŪRA SAĶERES AR SLAPJU CEĻU MĒRĪŠANAI A. C1 kategorijas riepas 1. IZMANTOJAMIE STANDARTI Jāizmanto šādi turpmāk minētie dokumenti: 1.1. ASTM E 303-93 (atkārtoti apstiprināts 2008. gadā), Standard Test Method for Measuring Surface Frictional Properties Using the British Pendulum Tester (Ceļa seguma virsmas slīdes pretestības mērīšana ar svārsta metodi); 1.2. ASTM E 501-08, Standard Specification for Standard Rib Tire for Pavement Skid-Resistance Tests (Reljefaino standarta riepu ceļa saķeres testēšanas standartspecifikācija); 1.3. ASTM E 965-96 (atkārtoti apstiprināts 2006. gadā), Standard Test Method for Measuring Pavement Macrotexture Depth Using a Volumetric Technique (Ceļa seguma virsmas makrotekstūras dziļuma mērīšana ar tilpuma laukuma metodi); 1.4. ASTM E 1136-93 (atkārtoti apstiprināts 2003. gadā), Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire P195/75R14 (P195/75R14 standarta radiālo atsauces riepu standartspecifikācija); 1.5. ASTM F 2493-08, Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire P225/60R16 (P225/60R16 standarta radiālo atsauces riepu standartspecifikācija). 2. DEFINĪCIJAS C1 klases riepu saķeres ar slapju ceļu testēšanai izmanto šādas definīcijas: 2.1. “testa brauciens” ir noslogotas riepas viens pārbrauciens pa attiecīgās testa trases virsmu; 2.2. “testa riepa/testa riepas” ir izmēģināmā riepa, atsauces riepa vai kontroles riepa vai riepu komplekts, ko izmanto testa braucienā; 2.3. “izmēģināmā riepa (T)” ir riepa vai riepu komplekts, kuru testē saķeres ar slapju ceļu indeksa aprēķināšanai; 2.4. “atsauces riepa/riepas (R)” ir riepa vai riepu komplekts, kura tehniskie raksturlielumi norādīti ASTM F 2493-08 un kuru sauc par standarta atsauces riepu (Standard Reference Test Tyre); 2.5. “kontroles riepa/riepas (C)” ir pārejas standarta riepa vai pārejas standarta riepu komplekts, kuru izmanto gadījumos, kad izmēģinām riepu nevar tieši salīdzināt ar standarta atsauces riepu, izmantojot to pašu transportlīdzekli; 2.6. “riepas bremzēšanas spēks” ir pieliktā bremzētājmomenta radīts garenspēks ņūtonos; 2.7. “riepas bremzēšanas spēka koeficients (BFC)” ir bremzēšanas spēka attiecība pret vertikālo slodzi; 2.8. “riepas bremzēšanas spēka maksimālais koeficients” ir riepas bremzēšanas spēka koeficienta augstākā vērtība pirms riteņa bloķēšanas, pakāpeniski palielinoties bremzētājmomentam; 2.9. “riteņa bloķēšana” ir riteņa stāvoklis, kurā tā rotācijas kustības ātrums ap riteņa rotācijas asi ir nulle un riteņa rotācijas kustība nav iespējama pieliktā bremzētājmomenta dēļ; 2.10. “vertikālā slodze” ir perpendikulāri ceļa virsmai riepai pieliktais spēks ņūtonos; 2.11. “riepas testēšanas transportlīdzeklis” ir īpaša nolūka transportlīdzeklis, kas aprīkots ar instrumentiem, ar kuriem mēra vertikālo spēku un garenspēku, kas iedarbojas uz testa riepu bremzēšanas laikā; 2.12. “SRTT14” ir dokuments ASTM E 1136-93 (atkārtoti apstiprināts 2003. gadā), P195/75R14 standarta radiālo atsauces riepu standartspecifikācija; 2.13. “SRTT16” ir dokuments ASTM F 2493-08, P225/60R16 standarta radiālo atsauces riepu standartspecifikācija. 3. VISPĀRĪGI TESTA NOSACĪJUMI 3.1. Trases raksturlielumi Testa trasei ir šādi raksturlielumi: 3.1.1. Trases asfalta seguma virsma ir blīva, ar vienādu gradientu, kas nav lielāks kā 2 %, un tā nedrīkst novirzīties vairāk kā par 6 mm, ja to testē ar 3 m garu pārbaudes lineālu. 3.1.2. Visa virsmas seguma vecumam, sastāvam un nodilumam jābūt vienādiem. Uz testēšanai izmantojamās virsmas nedrīkst būt ar to nesaistīts materiāls vai cita materiāla slāņi. 3.1.3. Sīkšķembu maksimālais izmērs ir 10 mm (pieļaujamais lielums ir no 8 mm līdz 13 mm). 3.1.4. Tekstūras dziļums, ko mēra ar smilšu tilpuma laukuma metodi, ir 0,7 ± 0,3 mm. To mēra saskaņā ar ASTM E 965-96 (atkārtoti apstiprināts 2006. gadā). 3.1.5. Slapjas virsmas slīdes pretestības īpašības nosaka saskaņā ar 3.2. punktā paredzēto a) vai b) metodi. 3.2. Slapjas virsmas slīdes pretestības īpašību noteikšanas metodes 3.2.1. Svārsta skaitļa (British Pendulum Number, BPN) metode (a) Izmanto ASTM E 303-93 (atkārtoti apstiprināts 2008. gadā) noteiktā svārsta skaitļa metode. Paliktņa gumijas komponenta sastāvs un fizikālās īpašības atbilst standartā ASTM E 501-08 noteiktajām prasībām. Svārsta skaitļa (BPN) vidējā vērtība pēc turpmāk aprakstītās temperatūras korekcijas ir no 42 līdz 60 BPN. BPN koriģē, ņemot vērā slapjās ceļa virsmas temperatūru. Ja temperatūras korekcijas rekomendācijas nav noteicis svārsta ražotājs, izmanto šādu formulu: BPN = BPN(izmērītā vērtība) + temperatūras korekcija temperatūras korekcija = – 0,0018 t2 + 0,34 t – 6,1, kur t ir slapjas ceļa virsmas temperatūra Celsija grādos. Paliktnis jānomaina nodiluma dēļ, ja nodilums uz slīdņa svārsta malas sasniedz 3,2 mm slīdņa plaknē vai 1,6 mm vertikāli saskaņā ar 5.2.2. punktu un kā parādīts 3. attēlā ASTM E 303-93 (atkārtoti apstiprināts 2008. gadā). Trases virsmas BPN vērtību viendabīguma pārbaude slapjas virsmas saķeres mērīšanai, izmantojot ar instrumentiem aprīkotu vieglo automobili: lai samazinātu testēšanas rezultātu izkliedi, visā apstāšanās ceļa garumā testa trases virsmas BSP vērtībai jābūt vienādai. Slapjas virsmas slīdes pretestības īpašības ik pa 10 m katrā BPN mērījumu punktā mēra piecas reizes, un BPN vidējās vērtības variācijas koeficients nedrīkst pārsniegt 10 %. 3.2.2. ASTM E 1136 standarta atsauces testa riepu metode (b) Atkāpjoties no 2.4. punkta noteikumiem, šajā metodē izmanto atsauces riepu, kuras raksturlielumi norādīti standartā ASTM E 1136-93 (atkārtoti apstiprināts 2003. gadā) un kuru sauc par SRTT14. Pie ātruma 65 km/h SRTT14 bremzēšanas spēka maksimālā koeficienta (μ peak,ave) vidējā vērtība ir 0,7 ± 0,1. SRTT14 bremzēšanas spēka maksimālā koeficienta (μ peak,ave) vidējās vērtības korekciju, ņemot vērā slapja ceļa virsmas temperatūru, veic šādi: bremzēšanas spēka maksimālais koeficients (μ peak,ave) = bremzēšanas spēka maksimālais koeficients (izmērītais) + temperatūras korekcija temperatūras korekcija = 0,0035 × (t – 20), kur t ir slapjas ceļa virsmas temperatūra Celsija grādos. 3.3. Laikapstākļi Virsmas slapjuma pakāpi nedrīkst ietekmēt vējš (var izmantot vēja aizsargvairogus). Gan slapjas virsmas temperatūra, gan gaisa temperatūra ziemas riepu testēšanai ir no 2 °C līdz 20 °C, bet parasto riepu testēšanai tā ir no 5 °C līdz 35 °C. Slapjas virsmas temperatūra testēšanas laikā nedrīkst mainīties vairāk kā par 10 °C. Gaisa temperatūrai jāsaglabājas tuvu slapjās virsmas temperatūrai; gaisa temperatūras un slapjās virsmas temperatūras starpībai jābūt mazākai kā 10 °C. 4. TESTA METODE SAĶERES AR SLAPJU CEĻU MĒRĪŠANAI Izmēģināmās riepas saķeres ar slapju ceļu indeksa (G) aprēķināšanai salīdzina izmēģināmās riepas bremzēšanas raksturlielumus slapja ceļa apstākļos ar atsauces riepas bremzēšanas raksturlielumiem slapja ceļa apstākļos transportlīdzeklim, kas pārvietojas taisnvirzienā pa slapju virsmu ar cieto segumu. To mēra ar kādu no turpmāk minētajām metodēm: a) transportlīdzekļa metode, ar kuru testē riepu komplektu, kas uzmontēts ar attiecīgiem instrumentiem aprīkotam vieglajam automobilim; b) testēšanas metode, kurā izmanto piekabi, ko velk transportlīdzeklis, vai riepas testēšanas transportlīdzekli, kas aprīkots ar testa riepu vai riepām. 4.1. Testēšanas metode (a), kurā izmanto ar instrumentiem aprīkotu vieglo automobili 4.1.1. Princips Testēšanas metode attiecas uz C1 tipa riepu veiktspējas mērīšanas procedūru palēninājuma apstākļos bremzēšanas laikā, izmantojot ar attiecīgiem instrumentiem aprīkotu vieglo automobili, kuram ir bremžu pretbloķēšanas sistēma (ABS); “ar instrumentiem aprīkots vieglais automobilis” ir vieglais automobilis, kas šīs testēšanas metodes nolūkā aprīkots ar 4.1.2.2. punktā minētajām mēriekārtām. Pēc noteikta sākotnējā ātruma sasniegšanas iedarbina visu četru riteņu bremzes tā, lai vienlaicīgi ieslēgtos arī ABS. Vidējo palēninājumu aprēķina intervālā starp diviem iepriekš noteiktiem ātrumiem. 4.1.2. Iekārtas 4.1.2.1. Transportlīdzeklis Pieļaujams veikt šādas vieglā automobiļa modifikācijas: a) modifikācijas, kas rada iespēju palielināt automobilim uzmontējamo riepu izmēru skaitu; b) modifikācijas, kas rada iespēju tajā uzstādīt ierīci bremžu automātiskai iedarbināšanai; c) citas bremžu sistēmas modifikācijas ir aizliegtas. 4.1.2.2. Mēriekārtas Transportlīdzekli aprīko ar devēju, kas piemērots ātruma mērīšanai uz slapjas virsmas, kā arī starp diviem dažādiem ātrumiem nobrauktā attāluma mērīšanai. Transportlīdzekļa ātruma mērīšanai izmanto piekto riteni vai ātruma mērīšanas bezkontakta sistēmu. 4.1.3. Testa trases kondicionēšana un slapja ceļa apstākļi Virsmas temperatūras un ūdens temperatūras izlīdzināšanai testa trases virsmu laista ne vēlāk kā pusstundu pirms testēšanas. Laistīšana jāveic nepārtraukti visu testēšanas laiku. Visā testa zonā ūdens slāņa biezums ir 1,0 ± 0,5 mm, mērot ceļa seguma augstākajā vietā. Testa trasi kondicionē, ar ātrumu 90 km/h veicot vismaz desmit testa braucienus ar riepām, kuras neizmanto testēšanas programmā. 4.1.4. Riepas un diski 4.1.4.1. Riepas sagatavošana un piestrāde Testa riepas nolīdzina, no rites virsmas noņemot visus izspiedumus, kas radušies presformas ventilācijas atveru dēļ, un aplējumus presformas savienojumu vietās. Testa riepas uzmontē uz diskiem, kurus norādījusi atzīta riepu un disku standartu organizācija, kas uzskaitītas šo noteikumu 6. pielikuma 4. papildinājumā. 4.1.4.2. Riepu slodze Statiskā slodze uz katru ass riepu ir 60–90 % robežās no testa riepas pieļaujamās slodzes. Atšķirība starp vienas ass riepu slodzēm nedrīkst būt lielāka kā 10 %. 4.1.4.3. Gaisa spiediens riepā Uz priekšējās un pakaļējās ass gaisa spiediens riepā ir 220 kPa (standarta riepām un pastiprinātām riepām). Spiedienu riepā pārbauda un vajadzības gadījumos koriģē tieši pirms gaisa temperatūras mērījumiem. 4.1.5. Procedūra 4.1.5.1. Testa brauciens Katrā testa braucienā ievēro šādu testēšanas procedūru: 4.1.5.1.1. ar vieglo automobili trases taisnā posmā sasniedz ātrumu 85 ± 2 km/h; 4.1.5.1.2. tiklīdz vieglais automobilis sasniedz ātrumu 85 ± 2 km/h, bremzes katru reizi iedarbina vienā un tajā pašā vietā uz testa trases, ko sauc par “bremzēšanas sākuma punktā”, ar pielaidi 5 m trases garenvirzienā un 0,5 m šķērsvirzienā; 4.1.5.1.3. bremzes iedarbina automātiski vai manuāli. 4.1.5.1.3.1. Bremzes automātiski iedarbina, izmantojot detektēšanas sistēmu, kas sastāv no divām daļām, no kurām viena indeksēta pie testa trases, bet otra atrodas vieglajā automobilī. 4.1.5.1.3.2. Atkarībā no pārnesumkārbas tipa bremzes manuāli iedarbina, kā aprakstīts turpmāk. Abos gadījumos pedālim pieliktais spēks ir vismaz 600 N. Automobilim ar mehānisko pārnesumkārbu vadītājs izspiež sajūgu un, strauji nospiežot bremžu pedāli, tur to nospiestu tik ilgi, cik vajadzīgs mērījuma izdarīšanai. Automobilim ar automātisko pārnesumkārbu vadītājs ieslēdz neitrālo pārnesumu, pēc tam strauji nospiež bremžu pedāli un tur to nospiestu tik ilgi, cik vajadzīgs mērījuma izdarīšanai. 4.1.5.1.4. Aprēķina vidējo palēninājumu no 80 km/h līdz 20 km/h. Ja testa braucienā nav ievērota kāda no iepriekš noteiktajām specifikācijām (ātruma pielaide, bremzēšanas sākumpunkta pielaide garenvirzienā un šķērsvirzienā, kā arī bremzēšanas laiks), mērījumu neņem vērā un veic jaunu testa braucienu. 4.1.5.2. Testēšanas cikls Izmēģināmās riepas (T) saķeres ar slapju ceļu indeksa mērīšanai ar testa riepu komplektu veic testa braucienus, ievērojot turpmāk aprakstīto procedūru; turklāt visus testa braucienus veic vienā virzienā, un vienā testēšanas ciklā var mērīt līdz trim dažādiem izmēģināmo riepu komplektiem. 4.1.5.2.1. Vispirms ar instrumentiem aprīkotajam vieglajam automobilim uzmontē atsauces riepu komplektu. 4.1.5.2.2. Pēc vismaz trim derīgiem mērījumiem, kas izdarīti saskaņā ar 4.1.5.1 punktu, atsauces riepu komplektu nomaina ar izmēģināmo riepu komplektu. 4.1.5.2.3. Pēc sešiem derīgiem mērījumiem ar izmēģināmām riepām var mērīt vēl divus izmēģināmo riepu komplektus. 4.1.5.2.4. Testēšanas ciklu noslēdz ar testēšanas cikla sākumā izmantotā atsauces riepu komplekta trim derīgiem mērījumiem. Piemēri: a) testēšanas ciklā ar trim izmēģināmo riepu komplektiem (T1 līdz T3) un atsauces riepu komplektu (R) testa braucienu secība varētu būt: R-T1-T2-T3-R b) testēšanas ciklā ar pieciem izmēģināmo riepu komplektiem (T1 līdz T5) un atsauces riepu komplektu (R) testa braucienu secība varētu būt: R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R 4.1.6. Mērījumu rezultātu apstrāde 4.1.6.1. Vidējā palēninājuma (AD) aprēķināšana Katram derīgam testa braucienam vidējo palēninājumu (AD), ko izsaka m/s2, aprēķina šādi: kur: Sf ir beigu ātrums (m/s); Sf = 20 km/h = 5,556 m/s; Si ir sākuma ātrums (m/s); Si = 80 km/h = 22,222 m/s; d ir metros izteikts attālums, kas veiks starp ātrumu Si un Sf. 4.1.6.2. Rezultātu validācija AD variācijas koeficientu aprēķina šādi: (standartnovirze / vidējā vērtība) × 100. Atsauces riepām (R): ja vidējā palēninājuma (AD) variācijas koeficients jebkurās divās viena otrai sekojošās testa braucienu grupās ar atsauces riepu komplektu ir lielāks par 3 %, visi dati jānoraida un testa braucieni jāatkārto ar visām testa riepām (izmēģināmām riepām un atsauces riepām). Izmēģināmām riepām (T): katram izmēģināmo riepu komplektam aprēķina AD variācijas koeficientu. Ja viens variācijas koeficients ir lielāks par 3 %, dati jānoraida un testa braucieni jāatkārto ar izmēģināmo riepu komplektu. 4.1.6.3. Koriģētā vidējā palēninājuma (Ra) aprēķināšana Vidējo palēninājumu (AD) atsauces riepu komplektam, kas izmantots tā bremzēšanas spēka koeficienta aprēķināšanai, koriģē atkarībā no katra izmēģināmo riepu komplekta vietas attiecīgajā testēšanas ciklā. Šo atsauces riepas koriģēto vidējo palēninājumu (Ra), kas izteikts m/s2, aprēķina saskaņā ar 1. tabulu, kur R1 ir vidējā palēninājuma vidējā vērtība pirmajā testa braucienā ar atsauces riepu komplektu (R) un R2 ir AD vidējā vērtība otrajā testa braucienā ar to pašu atsauces riepu komplektu (R). 1. tabula Izmēģināmo riepu komplektu skaits vienā testēšanas ciklā Izmēģināmo riepu komplekts Ra 1 (R1-T1-R2) T1 Ra = 1/2 (R1 + R2) 2 (R1-T1-T2-R2) T1 Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2 T2 Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2 3 (R1-T1-T2-T3-R2) T1 Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2 T2 Ra = 1/2 (R1 +R2) T3 Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2 4.1.6.4. Bremzēšanas spēka koeficienta (BFC) aprēķināšana Bremzēšanas spēka koeficientu (BFC) aprēķina bremzēšanai uz abām asīm saskaņā ar 2. tabulu, kur Ta (a = 1, 2 vai 3) ir AD vidējā vērtība katram izmēģināmo riepu (T) komplektam, kas ir attiecīgā testēšanas cikla daļa. 2. tabula Testa riepa Bremzēšanas spēka koeficients Atsauces riepa Izmēģināmā riepa g ir brīvās krišanas paātrinājums, g = 9,81 m/s2 4.1.6.5. Izmēģināmās riepas saķeres ar slapju ceļu indeksa aprēķināšana Izmēģināmās riepas saķeres ar slapju ceļu indeksu (G(T)) aprēķina šādi: kur: t ir izmērītā slapjās virsmas temperatūra izmēģināmās riepas (T) testēšanas laikā Celsija grādos; t0 ir slapjas virsmas temperatūra standartapstākļos, t0 = 20 °C parastajām riepām un t0 = 10 °C sniega riepām; BFC(R0) ir bremzēšanas spēka koeficients atsauces riepai standartapstākļos, BFC(R0) = 0,68; a = – 0,4232 un b = – 8,297 parastajām riepām, a = 0,7721 un b = 31,18 sniega riepām (a izsaka kā 1/°C). 4.1.7. Izmēģināmās riepas un atsauces riepas saķeres ar slapju ceļu raksturlielumu salīdzināšana, izmantojot kontroles riepu 4.1.7.1. Vispārīgas prasības Ja izmēģināmās riepas izmērs ievērojami atšķiras no atsauces riepas izmēra, var nebūt iespējams veikt tiešu salīdzinājumu, izmantojot vienu un to pašu ar instrumentiem aprīkoto vieglo automobili. Šajā testēšanas metodē izmanto pārejas standarta riepu, ko sauc par kontroles riepu saskaņā ar definīciju 2.5. punktā iepriekš. 4.1.7.2. Princips Principa pamatā ir kontroles riepu komplekta un divu dažādu ar instrumentiem aprīkotu vieglo automobiļu izmantošana izmēģināmo riepu komplekta testēšanas ciklā un to salīdzināšana ar atsauces riepu komplektu. Vienam ar instrumentiem aprīkotam vieglajam automobilim vispirms uzmontē atsauces riepu komplektu, tad uzmontē kontroles riepu komplektu un pēc tam uzmontē izmēģināmo riepu komplektu. Jāievēro 4.1.2.–4.1.4. punktā noteiktās specifikācijas. Pirmajā testēšanas ciklā salīdzina kontroles riepu komplektu un atsauces riepu komplektu. Otrajā testēšanas ciklā salīdzina izmēģināmo riepu komplektu un kontroles riepu komplektu. To izdara vienā testa trasē un tajā pašā dienā, kad veic pirmo testēšanas ciklu. Slapjās virsmas temperatūra ir ± 5 °C robežās salīdzinājumā ar temperatūru pirmajā testēšanas ciklā. Pirmajā un otrajā testēšanas ciklā izmanto to pašu kontroles riepu komplektu. Izmēģināmās riepas saķeres ar slapju ceļu indeksu (G(T)) aprēķina šādi: G(T) = G1 × G2 kur: G1 ir kontroles riepas (C) relatīvais saķeres ar slapju ceļu indekss salīdzinājumā ar atsauces riepu (R), ko aprēķina šādi: G2 ir izmēģināmās riepas (T) relatīvais saķeres ar slapju ceļu indekss salīdzinājumā ar kontroles riepu (C), ko aprēķina šādi: 4.1.7.3. Glabāšanas apstākļi Visas viena kontroles riepu komplekta riepas glabā vienādos apstākļos. Veicot kontroles riepu komplekta testēšanu salīdzināšanai ar atsauces riepu, jāievēro īpašie glabāšanas apstākļi, kas noteikti standartā ASTM E 1136-93 (atkārtoti apstiprināts 2003. gadā). 4.1.7.4. Atsauces riepu un kontroles riepu nomaiņa Ja testēšanas rezultātā riepa nodilusi nevienādi vai ir bojāta vai ja nodilums ietekmē testēšanas rezultātus, šādu riepu turpmāk vairs neizmanto. 4.2. Testēšanas metode (b), kurā izmanto piekabi, ko velk transportlīdzeklis, vai riepas testēšanas transportlīdzekli 4.2.1. Princips Mērījumus veic testa riepām, kas uzmontētas piekabei, ko velk transportlīdzeklis (turpmāk “velkošais transportlīdzeklis”) vai riepas testēšanas transportlīdzeklis. Bremzi testēšanas pozīcijā tur stingri nospiestu tik ilgi, kamēr rodas pietiekami liels bremzētājmoments, lai izraisītu maksimālo bremzēšanas spēku, kāds rodas pirms riteņu bloķēšanas pie testa ātruma 65 km/h. 4.2.2. Iekārtas 4.2.2.1. Velkošais transportlīdzeklis un piekabe vai riepas testēšanas transportlīdzeklis Ar velkošo transportlīdzekli vai riepas testēšanas transportlīdzekli ir iespējams saglabāt kustības ātrumu 65 ± 2 km/h arī pie bremzēšanas spēka maksimālajām vērtībām. Piekabē vai riepu testēšanas transportlīdzeklī ir atsevišķa vieta, turpmāk“testa pozīcija”, kurā mērījumu vajadzībām var uzmontēt riepu un šādus piederumus: a) iekārtu bremžu iedarbināšanai testa pozīcijā; b) ūdens tvertni, kurā var glabāt pietiekamu ūdens daudzumu ceļa virsmas slapināšanas, ja laistīšanai netiek izmantota atsevišķa autonoma sistēma; c) reģistrācijas iekārtu testa pozīcijā uzstādīto devēju signālu reģistrēšanai un ūdens padeves ātruma kontrolei, ja laistīšanai netiek izmantota atsevišķa autonoma sistēma. Testa pozīcijai maksimāli pieļaujamās riteņu savirzes vai izvērsuma un sāngāzuma leņķa izmaiņas pie maksimālās vertikālās slodzes ir ± 0,5 ° robežās. Piekares kronšteini un ieliktņi ir pietiekami stingri tā, lai samazinātu brīvgājienu un nodrošinātu atbilstību pie bremzēšanas spēka maksimālajām vērtībām. Piekares sistēmai ir pietiekama slodzes izturība un tās konstrukcija nodrošina piekares rezonanses izolēšanu. Testa pozīcija ir aprīkota ar tipisku vai īpašu automobiļu bremžu sistēmu, kas rada pietiekami lielu bremzētājmomentu, lai pie noteiktajiem apstākļiem testējamam ritenim pieliktu maksimālo bremzēšanas garenspēku. Ar bremžu darbināšanas sistēmu ir iespējams kontrolēt intervālu starp bremžu lietošanas sākumu un maksimālā garenspēka sasniegšanu, kā noteikts 4.2.7.1. punktā. Piekabes vai riepas testēšanas transportlīdzekļa konstrukcija ir tāda, lai varētu testēt vairāku izmēru izmēģināmās riepas. Piekabes vai riepas testēšanas transportlīdzekļa konstrukcija ir tāda, lai varētu regulēt vertikālo slodzi, kā noteikts 4.2.5.2. punktā. 4.2.2.2. Mēriekārtas Piekabes vai riepas testēšanas transportlīdzekļa testa riteņa pozīcija ir aprīkota ar rotējoša riteņa ātruma mērīšanas sistēmu un devējiem bremzēšanas spēka un vertikālās slodzes mērīšanai pie testa riteņa. Vispārīgas prasības par mērīšanas sistēmu: instrumentu sistēma pie gaisa temperatūras no 0 °C līdz 45 °C atbilst šādām prasībām: a) sistēmas kopējā precizitāte attiecībā uz spēku: ± 1,5 % no vertikālās slodzes vai bremzēšanas spēka pilna diapazona; b) sistēmas kopējā precizitāte attiecībā uz ātrumu: ± 1,5 % no ātruma vai ± 1,0 km/h, izvēloties lielāko vērtību. Transportlīdzekļa ātrums: transportlīdzekļa ātruma mērīšanai izmanto ātruma mērīšanas piektā riteņa sistēmu vai augstas precizitātes bezkontakta ātruma mērīšanas sistēmu. Bremzēšanas spēks: ar bremzēšanas spēka mērīšanas devējiem mēra garenspēku, kas rodas riepas saskarē ar ceļu, lietojot bremzes spēka diapazonā no 0 % līdz vismaz 125 % no pieliktā vertikālā spēka. Devēja konstrukcijai un atrašanās vietai iespējami jāsamazina inerces efekti un vibrāciju izraisīta mehāniskā rezonanse. Vertikālā slodze: ar vertikālās slodzes devēju testa pozīcijā mēra vertikālo slodzi bremžu darbināšanas laikā. Devējs atbilst iepriekš aprakstītajām specifikācijām. Signāla kondicionēšanas un reģistrācijas sistēma: visām signāla kondicionēšanas un reģistrācijas iekārtām ir lineāra izeja ar vajadzīgo pastiprinājumu un datu nolasīšanas izšķirtspēju, lai iekārta atbilstu iepriekš minētajām prasībām. Turklāt piemēro šādas prasības: a) minimālie frekvenču raksturlielumi ir vienādi diapazonā no 0 Hz līdz 50 Hz (100 Hz) ± 1 % no pilnas skalas vērtības; b) signāla un traucējumu attiecība ir vismaz 20/1; c) pastiprinājums ir pietiekams, lai pilnas skalas ieejas signālu pilnā mērogā varētu izvadīt uz displeja; d) ieejas pilnā pretestība ir vismaz desmit reizes lielāka nekā signāla avota izejas pilnā pretestība; e) iekārtas jutību neietekmē vibrācijas, paātrinājums un gaisa temperatūras izmaiņas. 4.2.3. Testa trases kondicionēšana Testa trasi kondicionē, ar ātrumu 65 ± 2 km/h veicot vismaz desmit testa braucienus ar riepām, kuras neizmanto testēšanas programmā. 4.2.4. Slapināšanas noteikumi Velkošo transportlīdzekli un piekabi vai riepas testēšanas transportlīdzekli var aprīkot ar ceļa seguma slapināšanas sistēmu, izņemot tās tvertni, ko piekabes izmantošanas gadījumā, uzstāda velkošajā transportlīdzeklī. Ūdens, ko izsmidzina uz ceļa seguma testējamās riepas priekšā pa piemērotas konstrukcijas sprauslu, kas pie testēšanas ātruma ar iespējami nelielām šļakatām un pilieniem nodrošina ar testējamo riepu saskarē esošā ūdens slāņa vienādu šķērsgriezumu. Sprauslas konfigurācija un pozīcija nodrošina ūdens strūklas virzību uz testa riepas pusi, un šī strūkla ir vērsta pret ceļa segumu 20 °–30 ° leņķī. Ūdens strūklai jāsaskaras ar ceļa segumu 250 –450 mm pirms riepas saķeres centra. Sprausla atrodas 25 mm virs ceļa seguma vai minimālajā augstumā, kas vajadzīgs, lai tā nesaskartos ar šķēršļiem, ar kuriem testētājs varētu saskarties, bet šis augstums nedrīkst pārsniegt 100 mm virs ceļa seguma. Ūdens slānis ir vismaz 25 mm platāks nekā riepas protektors, un to veido tā, lai riepa būtu tā centrā. Ar ūdens padeves ātrumu nodrošina 1,0 ± 0,5 mm biezu ūdens slānis, kas ar ± 10 % pielaidi ir vienāds visa testa laikā. Ūdens daudzums uz saslapinātās joslas platuma vienību ir tieši proporcionāls testēšanas ātrumam. Pie kustības ātruma 65 km/h ūdens padeves ātrums 1,0 mm bieza ūdens slāņa uzturēšanai ir 18 l/s uz vienu saslapinātās joslas platuma metru. 4.2.5. Riepas un diski 4.2.5.1. Riepas sagatavošana un piestrāde Testa riepas nolīdzina, no rites virsmas noņemot visus izspiedumus, kas radušies presformas ventilācijas atveru dēļ, un aplējumus presformas savienojumu vietās. Testa riepu testēšanai uzmontē uz attiecīgās riepas ražotāja norādītā diska. Ar piemērotu lubrikantu panāk riepas borta sēžu uz diska. Lai novērstu riepas slīdēšanu pa riteņa disku, nevajadzētu izmantot pārmērīgu daudzumu lubrikanta. Uz diskiem uzmontētās testa riepas pirms testēšanas uzglabā vismaz divas stundas, lai visu riepu temperatūra būtu vienāda ar gaisa temperatūru. Lai izvairītos no to pārmērīgas uzsilšanas tiešos saules staros, tās novieto ēnā. Riepu piestrāde ar attiecīgi 4.2.5.2., 4.2.5.3. un 4.2.7.1. punktā noteikto slodzi, spiedienu un ātrumu veic divus bremzēšanas braucienus. 4.2.5.2. Riepu slodze Testēšanas slodze uz testa riepu ir 75 ± 5 % no testa riepas pieļaujamās slodzes. 4.2.5.3. Gaisa spiediens riepā Testa riepās, kas paredzētas standarta slodzei, gaisa spiediens ir 180 kPa. Testa riepās, kas ir pastiprinātas riepas, gaisa spiediens ir 220 kPa. Spiedienu riepā pārbauda un vajadzības gadījumos koriģē tieši pirms testēšanas gaisa temperatūrā. 4.2.6. Velkošā transportlīdzekļa un piekabes vai riepas testēšanas transportlīdzekļa sagatavošana 4.2.6.1. Piekabe Vienass piekabēm pēc testa riepas noslogošanas ar testēšanai paredzēto slodzi noregulē sakabes āķa augstumu un šķērsvirziena stāvokli, lai novērstu ietekmi uz mērījumu rezultātiem. Attālums garenvirzienā no sakabes savienojuma punkta centra līdz piekabes ass centra līnijai ir vismaz desmit reizes lielāks nekā “sakabes āķa augstums” vai “sakabes (āķa) augstums”. 4.2.6.2. Instrumenti un iekārtas Saskaņā ar ražotāja specifikācijām uzstāda piekto riteni, ja tas tiek izmantots, un novieto to iespējami tuvu velkošā transportlīdzekļa vai riepas testēšanas transportlīdzekļa kustības trases viduslīnijai. 4.2.7. Procedūra 4.2.7.1. Testa brauciens Katrā testa braucienā ievēro šādu testēšanas procedūru: 4.2.7.1.1. velkošais transportlīdzekl