Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0138 - 0143



Izpildu Komitejas lēmums (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (SCH/Com–ex (98) 26 def.) IZPILDU KOMITEJA, ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu, ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 7. pantu, ņemot vērā Kopīgo deklarāciju par Konvencijai pievienotā Nobeiguma akta 139. pantu, tā kā iniciatīva izveidot Pastāvīgo komiteju rodas no bažām par komplementaritāti ar Eiropas Savienības instrumentiem; apzinoties, ka jāievēro valsts suverenitātes princips; tā kā šī komiteja, iespējams, būs vajadzības gadījumā jāpielāgo, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības darbības sistēmu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (še turpmāk — "Pastāvīgā komiteja") izveido Izpildu komitejas aizgādībā, lai, pirmkārt, konstatētu, vai ir izpildīti visi priekšnosacījumi Konvencijas īstenošanai kandidātvalstī, un, otrkārt, lai nodrošinātu Šengenas acquis atbilstīgu piemērošanu valstīs, kurās jau īsteno Konvenciju, īpaši uzsverot problēmas un iesakot to risinājumus. Pastāvīgā komiteja ir īpaši atbildīga ziņojumu izstrādi, lai izvērtētu kandidātvalstu gatavošanās pasākumus, ko veic, lai nodrošinātu Šengenas Konvencijas stāšanos spēkā, un pārbaudītu, vai ir izpildīti visi priekšnoteikumi, kuri vajadzīgi Šengenas Konvencijas praktiskai īstenošanai un kontroles atcelšanai pie iekšējām robežām. Otrs Pastāvīgās komitejas uzdevums ir veikt priekšdarbus, lai Izpildu komiteja varētu nodrošināt Šengenas Konvencijas pareizu piemērošanu valstīs, kas jau ir nodrošinājušas tās stāšanos spēkā, jo īpaši ievērojot ieteikumus, kurus vieskomitejas sniegušas attiecībā uz ārējām robežām, nodrošinot, ka tiek veikti turpmākie pasākumi, kas vajadzīgi, lai novērstu nepilnības, kuras ir minētas gadskārtējā ziņojumā par ārējām robežām, sevišķu uzmanību pievēršot kopīgiem pūliņiem, kas vajadzīgi, lai uzlabotu tās kontroles kvalitāti, kuru veic pie ārējām robežām, un optimizējot Konvencijas piemērošanu policijas sadarbības, tiesu iestāžu sadarbības un Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) jomā. Pastāvīgā komiteja cenšas rast risinājumus atklātajām problēmām un izsaka priekšlikumus Konvencijas apmierinošai un optimālai īstenošanai. Šengenas valstis joprojām ir atbildīgas par pārbaudi, ko veic, lai nodrošinātu Konvencijas pareizu piemērošanu. Tādēļ Pastāvīgā komiteja veic tikai tās pārbaudes procedūras, kas ir noteiktas turpmāk minētajā pilnvarā. Divu atsevišķu pilnvaru piešķiršanu Pastāvīgajai komitejai pamato ar šiem diviem uzdevumiem: 1. sagatavot ziņojumus, pamatojoties uz kuriem konstatē, ka ir izpildīti visi priekšnoteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Šengenas Konvencijas stāšanos spēkā dalībvalstīs. Šādos gadījumos to sauc par "Novērtēšanas komiteju" un tās pārziņā ir valstu sagatavotības novērtēšana; 2. veikt priekšdarbus, lai Izpildu komiteja varētu nodrošināt Konvencijas pareizu piemērošanu valstīs, kurās Konvenciju jau īsteno, lai tādējādi optimizētu tās piemērošanu un Šengenas partneru savstarpējo sadarbību. Pirmkārt, tai jārod risinājumi problēmām, kas radušās kopš Konvencijas stāšanās spēkā, un jāsniedz priekšlikumi kontroles uzlabošanai saskaņā ar noteiktajiem mērķiem un Konvencijas būtību. Šajā gadījumā to sauc "Īstenošanas komiteja". I. NOVĒRTĒŠANAS KOMITEJA KANDIDĀTVALSTĪM, KAM JĀNODROŠINA KONVENCIJAS STĀŠANĀS SPĒKĀ 1. NOVĒRTĒŠANAS KOMITEJAS UZDEVUMI Katru reizi, kad valsts gatavojas nodrošināt Konvencijas stāšanos spēkā, Pastāvīgā komiteja, darbojoties saskaņā ar saviem novērtēšanas uzdevumiem, izstrādā ziņojumu, iekļaujot to kritēriju sarakstu, kas kandidātvalstīm jāievēro. Šajā sarakstā precīzi norāda standartu, kas jāievēro visās jomās, uz kurām attiecas Konvencija. Tiklīdz Izpildu komiteja ir apstiprinājusi šos kritērijus, Pastāvīgā komiteja citā ziņojumā apstiprina, vai kandidātvalsts, kas gatavojas nodrošināt Konvencijas stāšanos spēkā, atbilst kritērijiem un ievēro vajadzīgo standartu. Katrai komitejas kompetences jomai tā var izveidot kompetentu ekspertu grupu ziņojuma sagatavošanai jomā, ko norāda komiteja. Šajos ziņojumos iekļauj kvalitatīvos, kvantitatīvos, darbības, administratīvos un organizatoriskos aspektus un tajos jānorāda nepilnības vai trūkumi, iesakot risinājumus. 2. KOMPETENCES JOMAS Komiteja izveido detalizētu un izsmeļošu ziņojumu un novērtē, cik labi kandidātvalstis, kam jānodrošina Šengenas Konvencijas stāšanās spēkā, ir sagatavojušās visās jomās, kuras ir minētas 1993. gada 14. decembra Lēmumā SCH/Com–ex (93) 10, un nodrošina, ka ir izpildīti visi priekšnoteikumi Šengenas acquis īstenošanai. Novērtējumā jo īpaši ietver šādas jomas: - kontrole pie ārējām robežām, jo īpaši Kopīgās rokasgrāmatas piemērošana, - ārējo sauszemes robežu un jūras robežu uzraudzība, - vīzas, jo īpaši Kopīgās konsulārās instrukcijas piemērošana, - nosacījumi, kas attiecas uz ārvalstnieku pārvietošanos, ieskaitot pasākumus, kurus veic attiecībā uz nelikumīgu ieceļošanu un ārvalstnieku nelikumīgu uzturēšanos Šengenas teritorijā, - uzturēšanās atļaujas un izziņojumi par meklētajām personām, lai tām liegtu ieceļošanu, - policijas sadarbība, - savstarpēja palīdzība krimināllietās, ieskaitot izraidīšanu, - narkotikas, - SIS, jo īpaši Sirene rokasgrāmatas piemērošana, - personas datu aizsardzība, - izraidīšanas un atpakaļuzņemšanas politika, - pārvietošanās kārtība lidostās. No vienas puses, Pastāvīgās komitejas galvenie uzdevumi jomās, kas attiecas uz ārējām robežām, policijas sadarbību, SIS un vīzām, ir šādi; no otras puses, tā izveido to uzdevumu sarakstu, kas ekspertiem jāveic pārējās jomās: a) Kontrole pie ārējām robežām un migrācijas plūsmu kontrole, ieskaitot divpusējo un daudzpusējo sadarbību ar trešām valstīm, kā arī atpakaļuzņemšanas jautājumu Ņemot vērā vietējos ģeogrāfiskos apstākļus un ārējo robežu veidu apmeklētajā valstī, eksperti: - apmeklē visas ārējās jūras robežas, lai in situ savāktu informāciju par jūras un sauszemes uzraudzības pasākumu efektivitāti, jo īpaši naktī, un novēro, kā tiek veikta personu un kravas kontrole lielākajās ostās, - novēro kontroles pasākumus uz sauszemes robežām, lai pārbaudītu šo pasākumu efektivitāti dienā un naktī. Viņiem jāiegūst informācija par nelegālo imigrantu kontrabandas apkarošanu, inter alia, izjautājot kontroles iestādes, - apmeklē visas lidostas, lai pārbaudītu, kā ir piemēroti Šengenas noteikumi, - papildus apmeklē centrālās iestādes, kas atbildīgas par ārējām robežām un imigrācijas kontroli, un pārbauda administratīvās struktūras un valsts un vietējā līmeņa savstarpējo koordināciju, - apmeklējot robežšķērsošanas vietas un centrālo iestādi, pēta vīzu izsniegšanas praksi pie robežas, - apmeklējot robežšķērsošanas vietas un centrālo iestādi, apmeklējuma laikā pārbauda, vai SIS var sākt darboties, - novērtē kontroles veikšanas kārtību pie ārējām robežām oficiālajās robežšķērsošanas vietās un teritorijās starp robežšķērsošanas vietām, - novērtē tehniskos līdzekļus, kas ir pieejami pie ārējām robežām, inter alia, un ko izmanto, apskatot viltotus dokumentus, - novērtē sauszemes un jūras robežu uzraudzību, - pārbauda, vai uz dažādajām apmeklētajām robežām ir pietiekoši daudz darbinieku un vai tie ir pietiekami apmācīti, inter alia, viltotu dokumentu atklāšanā, - pārbauda pasākumus, kas ir veikti uz apmeklētajām ārējām robežām, lai apkarotu nelikumīgu ieceļošanu un noziedzību vispār, - pārbauda pasākumus, kas ir veikti vis-à-vis personām, kurām nav atļauts atrasties pie robežas vai kuras atrodas uz tās nelikumīgi, - pārbauda līdzekļus, kas ir ieguldīti nelegālu imigrācijas tīklu apkarošanā, - novērtē sadarbību ar robežvalsti(-īm). Vizītes mērķis ir novērtēt in situ uzraudzības pasākumu efektivitāti un to atbilstību Šengenas kontroles standartiem, kas ir izklāstīti Šengenas Konvencijā, Kopīgajā rokasgrāmatā un attiecīgajos Izpildu komitejas lēmumos. b) Sadarbība uz kopīgajām robežām ar valstīm, kurās jau piemēro Konvenciju, galvenokārt attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību, jo īpaši divpusējo nolīgumu slēgšanā un sadarbības koordinatoru nosūtīšanā Šajā kontekstā Pastāvīgās komitejas uzdevums ir pārbaudīt: - ikdienas sadarbības efektivitāti apgabalos, kas atrodas pie kopīgajām robežām, ieviešot Konvenciju un divpusējus nolīgumus, - spēju un gribu īstenot un attīstīt kopīgas pārrobežu operācijas saskaņā ar Konvenciju un divpusējiem nolīgumiem, - spēju un gribu īstenot un attīstīt sadarbību ar sadarbības koordinatoriem, - efektivitāti attiecībā uz sadarbību ar valstīm, kas atrodas pie Šengenas ārējām robežām, apkarojot noziedzību un jo īpaši apkarojot nelegālus imigrācijas tīklus, - policijas piekļuvi datu bāzēm un vispārējo apmācību, - pārrobežu sadarbības struktūru efektivitāti, - tiešu sadarbību un attiecības starp kandidātvalsts un Šengenas valstu iestādēm, - drošības līdzekļus un darbinieku skaitu pierobežas apgabalā. c) SIS, Sirene biroji, iekārtu un personas datu aizsardzība Šajā kontekstā Pastāvīgās komitejas uzdevums ir pārbaudīt šādus aspektus: Tehniskie aspekti - Šengenas informācijas sistēmas valsts nodaļas (N. SIS) turpmākās darbības kvalitātes, kvantitātes, darbības, organizatoriskie un tehniskie aspekti, - tehniskie līdzekļi un procedūras, ko izmanto informācijas pārsūtīšanai no valstu informācijas sistēmām uz N. SIS (lejupielādējot no valstu sistēmām SIS), - tehniskie līdzekļi, kurus izmanto, lai SIS datus padarītu pieejamus lietotājiem to izvēlētajā vietā un nodrošinātu N. SIS un C. SIS datu sinhronizāciju, - N. SIS tehniskā pieejamība. Aspekti attiecībā uz datiem un to izmantošanu - datu apjoms, ko valsts ir gatava integrēt SIS, - iekļaujamo datu kvalitāte (pozīciju pabeigtība), - termināļu ģeogrāfiskā atrašanās vieta, termināļu skaits un darbības stāvoklis (SIS datu pieejamība tiešajiem lietotājiem), - to darbinieku apmācība, kuriem ir atļauts izmantot SISietvertos datus, - iekšējā kārtība un norādījumi meklēto personu izziņošanai, kurus piemēro, ja šādas personas atklāj datu bāzes ierakstā, - vairāku iespēju izmantošana, izziņojot meklētās personas, - Sirene biroju darbības spēja (dienestu savstarpējā koordinācija, atbildes termiņi). Iekārtu un personas datu aizsardzība - iekārtu un personas datu aizsardzības organizatoriskie un tehniskie aspekti, - pasākumi, ko veic, lai liegtu piekļuvi sistēmām un datiem, - pasākumi attiecībā uz dažādiem apstrādes līmeņiem atbilstoši lietotāja pienākumiem, - nosacījumi to meklēto personu izziņojumu atsaukšanai, kas vairs nav meklēšanā. d) Vīzu izsniegšana - vispārējie vīzu izsniegšanas nosacījumi salīdzinājumā ar nosacījumiem, kas paredzēti Kopīgajā konsulārajā instrukcijā, - noteikumi attiecībā uz apspriešanos pirms vīzu izsniegšanas, - noteikumi datu pārbaudei SIS pirms vīzu izsniegšanas, - noteikumi Šengenas ielīmju iepirkšanai un to uzglabāšanas nosacījumi. Pastāvīgā komiteja pārrauga šo ziņojumu koordināciju un iesniedz vispārēju ziņojumu Izpildu komitejai. II. ĪSTENOŠANAS KOMITEJA VALSTĪM, KURĀS JAU PIEMĒRO KONVENCIJU 1. UZDEVUMI Pastāvīgā komiteja nodrošina sistēmu jebkuru to problēmu atklāšanai, kas ir radušās pie ārējām robežām, kā arī to situāciju identificēšanai, kuras neatbilst standartam, kas ir noteikts atbilstoši Konvencijas būtībai un mērķiem. Ar Pastāvīgās komitejas starpniecību apmeklēto valsti un Izpildu komiteju informē par problēmām, kas radušās, un par ieteiktajiem risinājumiem attiecībā uz Konvencijas apmierinošu un pēc iespējas efektīvāku piemērošanu. Attiecībā uz jebkādām problēmām, kas radušās, nodrošinot Konvencijas stāšanos spēkā, komitejas pienākums ir sniegt tehniskus priekšlikumus pārbaužu, drošības un tiesu iestāžu sadarbības uzlabošanai, ieskaitot izraidīšanu. Komiteja arī pārbauda, vai ir ņemti vērā ieteikumi un novērojumi, ko izteikušas komitejas, kuras ir apmeklējušas ārējās robežas, un vai tie ir veicinājuši nepilnību novēršanu drošības jomā. Komitejas uzdevums ir arī pārzināt problēmas, kas ir izvirzītas gadskārtējā ziņojumā par situāciju uz to valstu ārējām robežām, kurās piemēro Konvenciju. Visbeidzot komiteja veic savus pienākumus elastīgi un objektīvi, sadarbojoties ar kompetentajām iestādēm, saskaņā ar tiesību un ētikas normām, ko piemēro valsts līmenī, un savā darbībā tā cenšas sasniegt kopīgo mērķi — uzlabot drošību un ievērot to pārējo valstu intereses, kurās piemēro Konvenciju. 2. IETVERTĀS JOMAS Tajās valstīs, kurās jau piemēro Konvenciju, komitejai piešķir plašāku kompetences jomu nekā vieskomitejām, tomēr tā turpina koncentrēt savu darbību uz praktiskiem aspektiem. Jomas, ko var izvērtēt un kas aptver visu Šengenas acquis, un kas tādējādi ir jāņem vērā, ir šādas: - ārējo robežu kontrole un uzraudzība, - policijas sadarbība to valstu pierobežās, kurās jau piemēro Konvenciju, - Šengenas informācijas sistēma, - Šengenas vīzu izsniegšanas noteikumi (jo īpaši nosacījumi attiecībā uz partnervalstu iepriekšēju apspriedi par "jutīgo" valstu iedzīvotājiem), - pasākumi, kas paredzēti, lai pārtrauktu to ārvalstnieku uzturēšanos, kuri teritorijā atrodas nelikumīgi, - savstarpēja palīdzība krimināllietās, ieskaitot izraidīšanu. Prioritārās jomas ir šādas: a) Ārējo robežu kontrole un uzraudzība - noteikumi attiecībā uz kontroles veikšanu uz atļautajām robežšķērsošanas pārejas vietām, kas atrodas gar ārējām robežām un pierobežās, - tehniskie līdzekļi, kas ir pieejami pie ārējām robežām, jo īpaši viltotu dokumentu atklāšanai, - konstatācija attiecībā uz to, vai uz konkrētās apmeklētās robežas ir atbilstošs darbinieku skaits, - ārējo robežu kontrole un uzraudzība, kas ietver motorizētās patruļas un stacionārās uzraudzības sistēmas un metodes, - amatpersonu apmācība, inter alia, viltotu dokumentu atklāšanā, - pasākumi, kas veikti uz apmeklētajām ārējām robežām, lai apkarotu nelikumīgu ieceļošanu un noziedzību vispār, - pasākumi, kas veikti pret personām, kurām ir liegts atrasties pie robežas, vai personām, kas Šengenas teritorijā atrodas nelikumīgi, - līdzekļi, kas ir ieguldīti nelegālu imigrācijas tīklu apkarošanā, - pašreizējās sadarbības formas ar robežvalsti (-īm), - tā dienesta (-u) administratīvā organizācija, kas atbildīgi par nelikumīgas ieceļošanas apkarošanu un šo dienestu savstarpējo koordināciju valsts un vietējā līmenī, - SIS izmantošana robežkontroles punktos. b) Policijas sadarbība to valstu pierobežās, kurās Konvenciju jau piemēro - divpusējo nolīgumu esamība, - to tiesību izmantošana, kas ļauj vajāt un uzraudzīt, - pārrobežu sadarbības organizēšana, - dienestu tieša savstarpējā sadarbība, - iekārtas un personāls, kas izvietots pierobežas apgabalā drošības nolūkos, - sadarbība, iesaistot sadarbības koordinatorus. c) Šengenas informācijas sistēma - lejupielādēšana no valstu sistēmām SIS, - N. SIS un Sirene biroju tehniskā pieejamība, - tiešo lietotāju piekļuve SIS datiem, - nosacījumi to meklēto personu izziņojumu dzēšanai, kas vairs nav meklēšanā, - dažādu iespēju izmantošana attiecībā uz izziņojumiem par meklētajām personām, - Sirene biroju darbības spēja: atbildes laiks utt. d) Šengenas vīzu izsniegšanas noteikumi - noteikumi attiecībā uz apspriešanos pirms vīzu izsniegšanas, kā paredzēts Kopīgās konsulārās instrukcijas 5. B pielikumā, - noteikumi datu pārbaudei SIS pirms Šengenas vīzu izsniegšanas, - izsniegtās vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīguma termiņu (VLTV): daudzums, mērķgrupas, pamatojums, - noteikumi Šengenas ielīmju iepirkšanai un to uzglabāšanas nosacījumi. III. PRINCIPI ATTIECĪBĀ UZ PASTĀVĪGO KOMITEJU Pastāvīgās komitejas sastāvs Komiteja ir pastāvīga struktūra. Tajā ir viens augsta līmeņa pārstāvis no katras valsts, kas parakstījusi Konvenciju vai sadarbības nolīgumu. (Šim augsta līmeņa pārstāvim var būt palīgi). Pastāvīgajai komitejai sanāksmēs un dažādos uzdevumos palīdz sekretariāts. Pastāvīgā komiteja apmeklē visas valstis tādā secībā un ar tādiem pārtraukumiem, kā to nosaka Izpildu komiteja. Pastāvīgie locekļi, lai izpildītu savus uzdevumus, saskaņā ar kārtību, ko ir noteikuši pastāvīgie locekļi, var lūgt Šengenas valstis norīkot pagaidu ekspertus katrā komitejas kompetences jomā, jo īpaši, lai pildītu uzdevumus valstīs. Dažus uzdevumus, kuros ir iesaistīti eksperti, var veikt kopīgi vai tie var aptvert vienu jomu. Katrai valstij ir tiesības izraudzīt ekspertu, kas veiktu uzdevumus saistībā ar Pastāvīgo komiteju. Tomēr Pastāvīgā komiteja cenšas saglabāt delegācijas locekļu skaitu tādā līmenī, kas atbilst tehniskajiem uzdevumu ierobežojumiem. Ja vienlaicīgi norisinās vairākas vizītes, kurās ir iesaistītas ekspertu grupas, kas specializējas katrā īpašajā jomā, pirms vizītes beigām organizē koordinācijas sanāksmi, kurā piedalās visi eksperti. Ekspertiem jābūt atbilstoši kvalificētiem un parasti ir vēlams, lai katru reizi tiktu norīkoti vieni un tie paši eksperti. Eiropas Komisija piedalās kā novērotāja Pastāvīgās komitejas darbā un to darba grupu aktivitātēs, kas palīdz komitejai, centrālajai grupai un Izpildu komitejai. Kopīgā uzraudzības iestāde Pastāvīgā komiteja veic savus uzdevumus, neskarot Kopīgās uzraudzības iestādes pilnvaras. Komitejai ir atļauts apspriesties ar iestādi jomās, kas ir tās kompetencē. Apmeklējamās vietas Pastāvīgā komiteja, sadarbojoties ar attiecīgajām darba grupām, izvēlas apmeklējamās vietas un informāciju, kas jāiegūst, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Valodu lietojums Sīkākus noteikumus par valodu lietojumu apmeklējumu laikā nosaka katram apmeklējumam. Komitejas darbību sekmēšana Apmeklētās valsts iestādes nodrošina to, ka tās sadarbojas ar komiteju un sniedz palīdzību, kas vajadzīga, lai komiteja varētu pienācīgi izpildīt savus uzdevumus. Apmeklētajai valstij jāsniedz komitejai būtiskā informācija par apmeklējamām vietām, kā arī visa lietderīgā statistikas, faktiskā, analītiskā vai cita informācija (vienā no Šengenas oficiālajām valodām) vismaz mēnesi pirms vizītes sākuma. Vizītes laikā radušos ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzināšana Ceļa un uzturēšanās izdevumus sedz komitejas locekļi vai to eksperti. Uzņemšanas valsts sedz materiāli tehniskā atbalsta izdevumus in situ. Ziņojuma izstrādāšana Ziņojumu izstrādā, pamatojoties uz standarta paraugu, kas ir jānosaka Pastāvīgajai komitejai, apspriežoties ar kompetentajām darba grupām. Paraugu var pielāgot atbilstoši vajadzībām un apstākļiem. Ziņojuma pagaidu projektu raksta prezidentvalsts un to iesniedz ekspertu grupai, kas cenšas vienoties par to, kā ziņojums jāveido. Uzņemšanas valsts pārstāvji piedalās šajā grupā kā novērotāji. Tiklīdz eksperti ziņojumu ir izstrādājuši, to iesniedz uzņemšanas valstij, kas var izstrādāt atzinumu. Ziņojumu un atzinumu iesniedz Pastāvīgajai komitejai, kas cenšas vienoties par abiem dokumentiem. Attiecībā uz strīdīgiem jautājumiem komiteja izklāsta katras puses nostāju. Ziņojumos skaidri jāatspoguļo jomas, kurās ir sasniegti mērķi, un jomas, kurās tas nav paveikts, sniedzot konkrētus priekšlikumus par pasākumiem, kas jāveic, lai labotu vai uzlabotu situāciju. Par galīgā lēmuma pieņemšanu jebkurā gadījumā ir atbildīga Izpildu komiteja. Konfidencialitāte Komitejas locekļi un eksperti informāciju, ko tie iegūst, veicot savus pienākumus, uzskata par konfidenciālu. Ziņojumus, kas izstrādāti atbilstoši šim lēmumam, uzskata par konfidenciāliem. Kēnigsvinterā, 1998. gada 16. septembrī Priekšsēdētājs M. Kanther --------------------------------------------------