3. PIELIKUMS

METODES UN INSTRUMENTI L2, L4 UN L5 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻU RADĪTĀS SKAŅAS MĒRĪŠANAI

1. MĒRINSTRUMENTI

1.1. Vispārīgi nosacījumi

Skaņas spiediena līmeņa mērīšanai izmanto skaņas līmeņa mērītāju vai ekvivalentu mērīšanas sistēmu, kas atbilst prasībām 1. klases instrumentiem (kopā ar ieteicamo vējsargu, ja to izmanto). Šīs prasības ir aprakstītas IEC 61672-1:2013. Mērījumus veic, izmantojot akustiskā mērinstrumenta laika svērumu “F” un frekvences svēruma līkni “A”, kas arī aprakstīta IEC 61672-1:2013. Ja izmanto sistēmu, kur ietverta A-izsvarotā skaņas spiediena līmeņa periodiska uzraudzība, intervālam starp diviem nolasījumiem nevajadzētu pārsniegt 30 ms. Instrumentus uztur un kalibrē saskaņā ar instrumenta ražotāja norādījumiem.

1.2. Kalibrēšana

Sākot un beidzot katru mērījumu virkni, visu akustisko mērījumu sistēmu pārbauda ar skaņas kalibratoru, kas atbilst prasībām, ko piemēro pirmās klases skaņas kalibratoriem saskaņā ar IEC 60942:2003. Neveicot papildu regulēšanu, starpība starp nolasījumiem ir mazāka par 0,5 dB(A) vai vienāda ar to. Ja šī vērtība ir pārsniegta, mērījumu rezultātus, kas iegūti pēc iepriekšējās apmierinošās pārbaudes, uzskata par nederīgiem.

1.3. Atbilstība prasībām

Skaņas kalibratora atbilstību IEC 60942:2003 prasībām pārbauda reizi gadā. Instrumentu sistēmas atbilstību IEC 61672-1:2013 prasībām pārbauda vismaz reizi divos gados. Visus atbilstības testus veic laboratorija, kurai ir atļauts veikt līdz attiecīgiem standartiem izsekojamu kalibrēšanu.

1.4. Ātruma mērinstrumenti

Motora apgriezienus mēra ar instrumentu, kura specifikācijas robeža ir vismaz ± 2 % vai augstāka pie motora apgriezieniem, kādi noteikti mērījumu veikšanai.

Transportlīdzekļa ātrumu uz ceļa mēra ar instrumentiem, kuru specifikācijas robeža ir vismaz ± 0,5 km/h, izmantojot nepārtrauktas mērīšanas ierīces. Ja testēšanā izmanto neatkarīgus transportlīdzekļa ātruma mērījumus, instrumenti atbilst specifikācijas robežām vismaz ± 0,2 km/h (1).

1.5. Meteoroloģiskie mērinstrumenti

Meteoroloģiskie instrumenti, ko izmanto apkārtējās vides apstākļu uzraudzībai testa veikšanas laikā, atbilst vismaz šādām specifikācijām:

± 1 °C vai mazāk temperatūras mērierīcei;

± 1,0 m/s vēja ātruma mērīšanas ierīcei;

± 5 hPa barometriskā spiediena mērīšanas ierīcei;

± 5 procenti relatīvā mitruma mērīšanas ierīcei.

2. MĒRĪJUMA NOSACĪJUMI

2.1. Testa vieta, laika apstākļi un fona trokšņa līmeņa korekcija

2.1.1. Testa vieta

Testa vietu veido centrālais paātrinājuma sektors, kam apkārt ir praktiski līdzena testa zona. Testa trase ir līdzena; trases virsma ir sausa un tā konstruēta, lai riepu radītā skaņa saglabātos zemā līmenī.

Testa vietā brīva akustiskā lauka apstākļus starp skaņas avotu, kas atrodas paātrinājuma sektora vidū, un mikrofonu uztur ± 1 dB robežās. Šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja 50 m robežās no paātrinājuma sektora centra nav lielu skaņu atstarojošu objektu, tādu kā žogi, klintis, tilti vai ēkas. Testa trases virsma atbilst šo noteikumu 5. pielikuma prasībām.

Mikrofona tuvumā nav šķēršļu, kas varētu ietekmēt skaņas lauku, un starp mikrofonu un skaņas avotu neatrodas neviena persona. Mērījumus veicošais novērotājs atrodas pozīcijā, kas neietekmē mērierīces rādījumus.

Testa trases virsma atbilst šo noteikumu 5. pielikuma prasībām vai ISO10844:2014. Beidzoties laikposmam, kas norādīts šo noteikumu 11.8. punktā, par atsauci kalpo tikai ISO 10844: 2014.

2.1.2. Laika apstākļi un fona trokšņa korekcija

Mērījumus neveic sliktos laika apstākļos. Testus neveic, ja skaņas mērīšanas intervālā vēja ātrums, tai skaitā brāzmās, pārsniedz 5 m/s.

Lai veiktu mērījumu, skaņas avotu, kas neatrodas uz testējamā transportlīdzekļa, un vēja ietekmes radītā skaņas līmeņa svērtais skaņas līmenis (A) ir vismaz par 10 dB(A) zemāks par transportlīdzekļa radītās skaņas līmeni. Mikrofonu var aprīkot ar piemērotu vējsargu ar nosacījumu, ka tiek ņemta vērā tā ietekme uz mikrofona jutīgumu un vērsuma raksturlielumiem.

Ja atšķirība starp apkārtējā trokšņa un izmērītās skaņas līmeņiem ir robežās starp 10 un 15 dB(A), testa rezultāta aprēķināšanas nolūkā no skaņas līmeņa mērierīces rādījumiem atņem atbilstošu korekciju, kā norādīts 1. tabulā.

1. tabula

Atsevišķi mērītajām testa vērtībām piemērotā korekcija

Fona skaņas spiediena līmeņa un izmērītā skaņas spiediena līmeņa atšķirība, dB 10 11 12 13 14 ≥ 15 Korekcija, dB(A) 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 0,0

2.2. Transportlīdzekļa stāvoklis

2.2.1. Vispārīgie nosacījumi

Transportlīdzekli piegādā tādu, kā to noteicis transportlīdzekļa ražotājs.

Pirms mērījumu uzsākšanas transportlīdzeklim jābūt sasniegušam normālu darba stāvokli attiecībā uz:

— temperatūrām,

— iestatījumiem,

— degvielu,

— aizdedzes svecēm, karburatoru(-iem), utt., (kas attiecināms).

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ventilatoriem, kam ir automātiskas iedarbināšanas mehānisms, skaņas mērījumu laikā šīs sistēmas darbībā neiejaucas.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ierīcēm, kas nav nepieciešamas tā darbināšanai, bet ko izmanto transportlīdzekļa normālai izmantošanai uz ceļa, šīs ierīces darbojas saskaņā ar ražotāja specifikācijām.

Transportlīdzekļiem, kam ir vairāk nekā viens dzenošais ritenis, var izmantot tikai to riteni, kas nodrošina braukšanu parastos apstākļos. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar piekabi vai puspiekabi, pirms testa veikšanas to noņem.

2.2.2. Transportlīdzekļa testa masa

Transportlīdzekli testē ar tā testa masu, kā noteikts šo noteikumu 2.10. punktā.

2.2.3. Riepu izvēle un stāvoklis

Riepas atbilst transportlīdzeklim un ir piepumpētas līdz spiedienam, ko transportlīdzekļa ražotājs ir ieteicis transportlīdzekļa testa masai.

Riepas izvēlas transportlīdzekļa ražotājs, un tās atbilst vienam no riepu izmēriem un tipiem, ko šim transportlīdzeklim norādījis transportlīdzekļa ražotājs. Minimālais protektora dziļums ir vismaz 80 procenti no pilnā protektora dziļuma.

3. MĒRĪŠANAS METODES

3.1. Kustībā esoša transportlīdzekļa skaņas emisijas mērīšana.

3.1.1. Testa izvietojums un mikrofona pozīcijas

3.1.1.1. Testa izvietojums parādīts 1. attēlā.

Uz testa trases atzīmē divas līnijas, AA′ un BB′, kas ir paralēlas mikrofona līnijai PP′ un atrodas attiecīgi 10 m pirms un 10 m pēc minētās līnijas.

3.1.1.2. Mikrofona pozīciju attālums no līnijas CC′ uz mikrofona līnijas PP′, kas ir perpendikulāra atskaites līnijai CC′ uz testa trases (skatīt 1. attēlu), ir 7,5 ± 0,05 m.

Mikrofonus novieto 1,2 ± 0,02 metru augstumā virs zemes. Atskaites virziens brīva lauka apstākļos (skatīt IEC 61672-1:2013) ir horizontāls un vērsts perpendikulāri virzienā uz transportlīdzekļa braukšanas trajektorijas līniju CC′.

3.1.2. Paātrinājuma testa veikšana, transportlīdzekļa tuvošanās ātrums un pārnesums

3.1.2.1. Paātrinājuma testa veikšana

Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu sākotnējo ātrumu vAA′, kā noteikts turpmāk. Kad transportlīdzekļa priekša sasniedz līniju AA′, pēc iespējas ātri pilnībā atver droseļvārstu un tur to šādā stāvoklī, līdz transportlīdzekļa aizmugure sasniedz līniju BB′; pēc tam pēc iespējas ātri droseļvārstu atgriež brīvgaitas pozīcijā. Transportlīdzekļa ātrumu, kas sasniegts, kad transportlīdzekļa aizmugure sasniedz līniju BB′, apzīmē ar vBB′.

Motora apgriezienus, kas atbilst vAA′ un vBB′ konkrētajos testa apstākļos, apzīmē ar nAA′ un nBB′.

Posmainu transportlīdzekļu gadījumā, kad divas neatdalāmas vienības uzskata par vienu transportlīdzekli, puspiekabi neņem vērā, nosakot līnijas BB′ šķērsošanas brīdi.

Visu mērījumu veikšanai transportlīdzekli vada pa testa trasi taisnvirziena kustībā tā, lai transportlīdzekļa centrālā garenplakne atrodas iespējami tuvu līnijai CC′.

1. attēls

Mērījumu pozīcijas, kad transportlīdzekļi ir kustībā

3.1.2.2. Transportlīdzekļa tuvošanās ātruma noteikšana un pārnesums

3.1.2.2.1. Transportlīdzeklis bez pārnesumkārbas

Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu ātrumu vAA′, kas atbilst vai nu motora apgriezienu izteiksmē (min-1) 75 procentiem no nominālajiem motora apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.4. punktā, vai 75 procentiem no motora maksimālajiem apgriezieniem, kādus pieļauj apgriezienu ierobežotājs, vai 50 km/h, izvēloties mazāko no tiem.

3.1.2.2.2. Transportlīdzekļi ar manuālo transmisiju, automātisko transmisiju, bezpakāpju variatora transmisiju (CVT), kurus testē ar bloķētiem pārnesumiem

Ja transportlīdzeklis aprīkots ar divu režīmu transmisiju (piem., zemais un augstais), izvēlas normālai braukšanai pa ceļu atbilstošo režīmu.

Ja transportlīdzeklis aprīkots ar pārnesumu kārbu, kurai ir divi vai trīs, vai četri pārnesumi kustībai uz priekšu vai tāds pats skaits bloķējamu automātiskās transmisijas vai CVT pārnesumu, izmanto otro pārnesumu. Ja pārnesumu kārbai ir vairāk nekā četri pārnesumi kustībai uz priekšu, vai tāds pats skaits bloķējamu automātiskās transmisijas vai CVT pārnesumu, izmanto trešo pārnesumu.

Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu ātrumu vAA′, kas atbilst vai nu motora apgriezienu izteiksmē 75 procentiem no nominālajiem motora apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.4. punktā, vai 75 procentiem no motora maksimālajiem apgriezieniem, kādus pieļauj apgriezienu ierobežotājs, vai 50 km/h, izvēloties mazāko no tiem.

Ja, izpildot minēto procedūru, motora apgriezieni nBB′, kas sasniegti, transportlīdzekļa aizmugurei šķērsojot līniju BB′, pārsniedz nominālos motora apgriezienus, kas definēti šo noteikumu 2.4. punktā, otrā vai trešā pārnesuma vietā būtu jāizmanto pirmais augstāks pārnesums (vai bloķējams pārnesums), kas nodrošina motora nominālo apgriezienu nepārsniegšanu līdz mērījumu zonas līnijai BB′.

Papildu paaugstinošos pārnesumus (overdrive) neizmanto.

3.1.2.2.3. Transportlīdzekļi ar automātisko transmisiju, adaptīvo transmisiju vai variatora transmisiju, kurus testē ar nebloķētiem pārnesumiem

Izmanto pārnesumu pārslēga pozīciju pilnībā automātiskai darbībai.

Ja pieejami vairāki pilnībā automātiskas darbības režīmi (piem., ekonomiskais, sportiskais), izvēlas režīmu, kurā ir vislielākais vidējais transportlīdzekļa paātrinājums starp līnijām AA′ un BB′.

Tad tests var ietvert pārnesuma maiņu uz zemāku pārnesumu un lielāku paātrinājumu. Pārnesuma maiņa uz augstāku pārnesumu un zemāku paātrinājumu nav atļauta. Jebkurā gadījumā ir jāizvairās no pārnesumu maiņas uz pārnesumu, ko parasti neizmanto noteiktajos apstākļos pilsētas satiksmē.

Tāpēc ir atļauts izveidot un izmantot elektroniskas vai mehāniskas ierīces, ieskaitot pārnesuma pārslēga alternatīvus stāvokļus, lai novērstu pārnesuma pārslēgšanos uz zemāku pārnesumu, ko parasti neizmanto noteiktajos testa apstākļos pilsētas satiksmē. Ierīču darbību apraksta paziņojuma veidlapā.

Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu kustības ātrumu vAA′ 50 km/h vai tādu, kas atbilst 75 procentiem no tā maksimālā ātruma, kas definēts šo noteikumu 2.11. punktā, izvēloties mazāko no tiem.

3.1.3. Skaņas līmeņa noteikšana

Maksimālo skaņas līmeni, kāds fiksēts katrā transportlīdzekļa pusē, samazina par 1 dB(A), lai ņemtu vērā mērīšanas neprecizitāti, un matemātiski noapaļo līdz tuvākajai pirmajai decimāldaļai (piem., 78,45 fiksē kā 78,5, kamēr 78,44 fiksē kā 78,4). Šīs vērtības ir mērījuma rezultāti.

Mērījumu uzskata par nederīgu, ja tiek reģistrēta anormāla atšķirība starp vislielāko vērtību un vispārīgo skaņas līmeni.

Katrā transportlīdzekļa pusē veic vismaz divus mērījumus.

Mērījumus uzskata par derīgiem, ja atšķirība starp diviem secīgiem mērījumiem vienā un tajā pašā transportlīdzekļa pusē nepārsniedz 2 dB(A).

Pielāgošanas nolūkā var veikt sagatavošanās mērījumus, bet tos neņem vērā, nosakot mērījuma rezultātus.

3.1.4. Testa galīgā rezultāta aprēķins

Testa galīgais rezultāts ir četru testa rezultātu vidējais lielums, kas noapaļots līdz tuvākajam veselam decibelam. Ja cipars aiz komata ir no 0 līdz 4, galīgo rezultātu noapaļo uz leju, un, ja tas ir no 5 līdz 9, to noapaļo uz augšu.

Hibrīdelektrisko transportlīdzekļu gadījumā galīgais rezultāts ir augstākais testa rezultāts no fiksētajiem stāvoklī A un B, kā aprakstīts šo noteikumu 6.2.1.1. punktā.

3.2. Nekustīga transportlīdzekļa radītās skaņas mērījums (lietošanā esošu transportlīdzekļu testēšanai)

3.2.1. Skaņas spiediena līmenis izplūdes sistēmas izvada(-u) tuvumā

Lai atvieglotu turpmākās lietošanā esošo transportlīdzekļu pārbaudes, papildus mēra skaņas spiediena līmeni pie izplūdes sistēmas (klusināšanas sistēmas) izvada saskaņā ar turpmāk izklāstītajām prasībām, un mērījuma rezultātu iekļauj testa ziņojumā, ko gatavo, lai izsniegtu šo noteikumu 1. pielikumā noteikto dokumentu.

3.2.2. Mērinstrumenti

Mērījumus veic, izmantojot precīzijas skaņas līmeņa mērītāju saskaņā ar šī pielikuma 1. punktu.

3.2.3. Mērīšanas nosacījumi

3.2.3.1. Transportlīdzekļa stāvoklis

Pirms mērījumu uzsākšanas transportlīdzekļa motoram jābūt sasniegušam normālu darba temperatūru. Ja transportlīdzeklis aprīkots ar automātiskiem ventilatoriem, to regulēšana skaņas līmeņa mērījuma laikā ir aizliegta.

Mērījumu veikšanas laikā pārnesumu pārslēgšanas svira atrodas neitrālā pozīcijā. Ja transmisiju nav iespējams atvienot, transportlīdzekļa dzenošajam ritenim ļauj rotēt bez slodzes, piemēram, novietojot transportlīdzekli uz atbalsta vai uz veltņiem.

3.2.3.2. Testa vieta

Par testa vietu var izmantot jebkuru vietu, kas nav pakļauta būtiskiem akustiskiem traucējumiem. Piemērotas ir līdzenas vietas ar betona, asfalta vai cita cieta materiāla segumu un labām atstarošanas īpašībām; neizmanto virsmas, kurām ir sablīvētas zemes segums. Testa vietas izmērs ir vismaz tāds kā taisnstūrim, kura malas ir vismaz 3 m no transportlīdzekļa kontūrām (izņemot stūri). Šajā taisnstūrī neatrodas neviens būtisks šķērslis, tāds kā persona, izņemot novērotāju un vadītāju.

Transportlīdzekli novieto iepriekš minētajā taisnstūrī tā, lai mērierīces mikrofons atrastos vismaz viena metra attālumā no jebkādas akmens apmales.

3.2.3.3. Dažādi

Instrumenta rādījumi, ko rada apkārtējais vai vēja troksnis, ir vismaz par 10 dB(A) zemāki nekā mērāmais skaņas līmenis. Mikrofonu var aprīkot ar atbilstošu vējsargu ar nosacījumu, ka tiek ņemta vērā tā ietekme uz mikrofona jutību.

3.2.4. Mērīšanas metode

3.2.4.1. Mērījumu skaits

Katrā mērīšanas punktā veic vismaz trīs mērījumus. Mērījumus uzskata par derīgiem tikai tad, ja atšķirība starp trīs secīgiem mērījumiem nepārsniedz 2 dB(A).

3.2.4.2. Mikrofona novietošana (skatīt 2. attēlu)

Mikrofonu novietoto 0,5 ± 0,01 m attālumā no 3. attēlā definētā izpūtēja caurules atskaites punkta, un 45 ± 5° leņķī pret vertikālo plakni, kurā ir caurules gala izplūdes ass. Mikrofons atrodas atskaites punkta augstumā, bet ne zemāk kā 0,2 m no zemes virsmas. Mikrofona atskaites ass atrodas zemes virsmai paralēlā plaknē un ir vērsta uz izplūdes izvada atskaites punktu.

2. attēls

Mikrofona pozīcijas nekustīga transportlīdzekļa skaņas mērīšanai

Izplūdes izvada atskaites punkta augstums

3. attēls

Atskaites punkts

Paskaidrojumi: T = augšskats S = sānskats 1 = atskaites punkts 2 = ceļa virsma A = 45 grādu leņķī nošķelta caurule B = uz leju saliekta caurule C = taisna caurule D = vertikāla caurule

Atskaites punkts ir augstākais punkts, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

a) atskaites punkts ir izplūdes caurules galā;

b) atskaites punkts atrodas vertikālā plaknē, kurā ir izplūdes izvada centrs un izplūdes caurules gala plūsmas ass.

Ja ir iespējamas divas mikrofona pozīcijas, izmanto vistālāko vietu sānos no transportlīdzekļa gareniskās viduslīnijas.

Ja izplūdes izvadcaurules plūsmas ass atrodas 90 ± 5° leņķī pret transportlīdzekļa garenisko viduslīniju, mikrofonu novieto punktā, kas atrodas vistālāk no motora.

Ja transportlīdzeklim ir divi vai vairāki izplūdes izvadi, kas viens no otra atrodas mazāk kā 0,3 m attālumā un ir savienoti ar vienu klusinātāju, veic tikai vienu mērījumu. Mikrofonu novieto attiecībā pret izvadu, kurš ir vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās viduslīnijas, vai, ja šāda izvada nav, attiecībā pret izvadu, kas atrodas augstāk virs zemes.

Transportlīdzekļiem, kam izplūde notiek pa izvadiem, attālums starp kuriem ir lielāks par 0,3 m, veic vienu mērījumu pie katra izvada tā, it kā tas būtu vienīgais, un fiksē augstāko skaņas spiediena līmeni.

Pārbaudei uz ceļa atskaites punktu var pārvietot uz transportlīdzekļa korpusa ārējo virsmu.

Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar vairākiem izplūdes izvadiem, ziņojumā iekļauj skaņas spiediena līmeni pie tā izvada, kur ir augstākais vidējais skaņas spiediena līmenis.

3.2.4.3. Darbības apstākļi

Motora apgriezienus uztur vienmērīgus pie kāda no šādiem lielumiem:

50 procenti no nrated, ja nrated pārsniedz 5 000 min- 1

75 procenti no nrated, ja nrated nepārsniedz 5 000 min- 1,

kur nrated ir motora nominālie apgriezieni, kā definēts šo noteikumu 2.4. punktā.

Ja transportlīdzeklis, kas tiek testēts nekustīgs, nevar sasniegt iepriekš definētos sasniedzamos motora apgriezienus, to vietā izmanto 95 % no maksimālajiem motora apgriezieniem, ko var sasniegt, to testējot nekustīgu.

Motora apgriezienus pakāpeniski palielina no brīvgaitas līdz sasniedzamajiem motora apgriezieniem un uztur tos nemainīgus ± 5 procentu pielaides robežās. Tad droseļvārsta vadības ierīci ātri atlaiž, un motora apgriezieni samazinās līdz brīvgaitas apgriezieniem. Skaņas spiediena līmeni mēra laikposmā, kas sastāv no nemainīgiem motora apgriezieniem vismaz 1 s un visa apgriezienu samazinājuma perioda. Par testa vērtību uzskata vislielāko skaņas līmeņa mērītāja nolasījumu.

Mērījumu uzskata par derīgu vienīgi tad, ja motora apgriezieni testā nenovirzās no sasniedzamajiem motora apgriezieniem par vairāk nekā noteikto ± 5 procentu pielaidi vismaz 1 sekundi.

3.2.4.4. Mērījumus veic, mikrofoniem esot novietotiem iepriekš noteiktajā(-ās) vietā(-ās). Fiksē testa laikā uzrādīto maksimālo A-izsvaroto skaņas spiediena līmeni, saglabājot aiz komata vienu zīmīgo ciparu (piem., 92,45 fiksē kā 92,5, bet 92,44 fiksē kā 92,4).

Testu atkārto, līdz iegūst trīs secīgus mērījumus, kas ir 2,0 dB(A) robežās, pie katra izvada.

Testa rezultāts pie konkrētā izvada ir trīs derīgu mērījumu aritmētiskā vidējā vērtība, kas matemātiski noapaļota līdz tuvākajam veselajam skaitlim (piem., 92,5 fiksē kā 93, bet 92,4 fiksē kā 92).

3.2.4.5. Daudzrežīmu izplūdes sistēma

3.2.4.5.1. Transportlīdzekļus, kuri aprīkoti ar daudzrežīmu manuāli regulējamu izplūdes sistēmu, testē visos režīmos.

3.2.4.5.2. Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar daudzrežīmu izplūdes sistēmu un manuālu izplūdes režīma vadību, testa ziņojumā iekļauj skaņas spiediena līmeni tajā režīmā, kur ir visaugstākais skaņas spiediena līmenis.

4. SKAŅA NO KUSTĪBĀ ESOŠA TRANSPORTLĪDZEKĻA (DATUS ZIŅO, LAI ATVIEGLOTU LIETOŠANĀ ESOŠA TRANSPORTLĪDZEKĻA TESTĒŠANU)

4.1. Atbilstības lietošanas laikā testa procedūru var noteikt līgumslēdzēja puse, pienācīgi ņemot vērā jebkādas atšķirības no tipa apstiprināšanas testa apstākļiem.

4.2. Lai atvieglotu lietošanā esošu transportlīdzekļu atbilstības testus, turpmāko informāciju attiecībā uz skaņas spiediena līmeņa mērījumiem, ko saskaņā ar 3. pielikuma 1. punktu veic kustībā esošiem transportlīdzekļiem, uzskata par atsauces datiem atbilstībai lietošanas laikā:

a) pārnesums (i) vai, ja transportlīdzekļi testēti ar nebloķētu pārnesumskaitli, testam izvēlētais pārnesuma pārslēga stāvoklis;

b) transportlīdzekļa ātrums vAA′ paātrinājuma pie pilnīgi atvērta droseļvārsta testa sākumā pārnesumā (i), izteikts km/h; un

c) galīgais testa rezultāts izteikts dB(A), noteikts saskaņā ar šī pielikuma 3.1.4. punktu.

4.3. Atsauces datus atbilstībai lietošanas laikā ieraksta 1. pielikuma paraugam atbilstošajā paziņojuma veidlapā.

5. IZPLŪDES (KLUSINĀŠANAS) ORIĢINĀLĀ SISTĒMA

5.1. Prasības absorbējošus šķiedras materiālus saturošiem klusinātājiem

5.1.1. Šķiedrains absorbējošs materiāls nesatur azbestu, un to var izmantot klusinātāju ražošanā vienīgi tad, ja atbilstīga ierīce nodrošina šķiedrainā materiāla palikšanu savā vietā visu klusinātājā lietošanas laiku un ja izplūdes vai klusināšanas sistēma atbilst jebkura viena no punktu 5.1.2., 5.1.3., 5.1.4. vai 5.1.5. prasībām.

5.1.2. Pēc šķiedrainā materiāla izņemšanas skaņas līmenis atbilst šo noteikumu 6.2.1.3. punkta prasībām.

5.1.3. Šķiedraino absorbējošo materiālu nedrīkst ievietot tajās klusinātāja daļās, caur kurām plūst izplūdes gāzes, un tas atbilst šādām prasībām:

5.1.3.1. materiālu karsē krāsnī četras stundas 650 ± 5 °C temperatūrā, nemazinoties šķiedras vidējam garumam, diametram vai tilpumsvaram;

5.1.3.2. pēc vienu stundu ilgas karsēšanas krāsnī 650 ± 5 °C temperatūrā, vismaz 98 procenti materiāla paliek sietā, kura nominālais acu izmērs ir 250 μm un kas atbilst ISO standartam 3310/1:2000, kad šo materiālu testē saskaņā ar ISO standartu 2559:2011.

5.1.3.3. Materiāla masas zudums nedrīkst pārsniegt 10,5 procentus pēc 24 stundu ilgas mērcēšanas 90 ± 5 °C temperatūrā šāda sastāva sintētiskā kondensātā: 1 N bromūdeņražskābe (HBr) 10 ml 1 N sērskābe (H2SO4) 10 ml destilēts ūdens līdz 1 000 ml sasniegšanai Piezīme. Pirms svēršanas materiāls jāizmazgā destilētā ūdenī un jāžāvē vienu stundu 105 °C.

5.1.4. Pirms sistēmu testē saskaņā ar 3. punktu, to sagatavo normālai lietošanai uz ceļa pēc vienas no šādām metodēm:

5.1.4.1. Sagatavošana ar nepārtrauktas iebraukšanas metodi

5.1.4.1.1. Atkarībā no transportlīdzekļa motora tilpuma minimālais sagatavošanas laikā veicamais attālums ir:

Transportlīdzekļa kategorija atbilstoši motora tilpumam, izteiktam cm3 Attālums (km) 1. ≤ 250 4 000 2. > 250 ≤ 500 6 000 3. > 500 8 000

5.1.4.1.2. Šajā sagatavošanas ciklā 50 procenti ± 10 procenti ir braukšana pilsētā un atlikusī daļa ir pārbraucieni lielos attālumos ar lielu ātrumu; nepārtraukto ceļa ciklu drīkst aizstāt ar atbilstošu testa trases programmu.

5.1.4.1.3. Abus ātrumu režīmus maina vismaz sešas reizes.

5.1.4.1.4. Pilna testa programma ietver vismaz 10 pārtraukumus, kas ilgst vismaz 3 stundas, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektus.

5.1.4.2. Sagatavošana ar pulsāciju

5.1.4.2.1. Izplūdes sistēma vai tās sastāvdaļas ir uzmontētas uz transportlīdzekļa vai tā motora.

Pirmajā gadījumā transportlīdzekli nostiprina uz veltņu dinamometra. Otrajā gadījumā motoru nostiprina uz pārbaudes stenda.

Testēšanas iekārtu, kuras detalizēta shēma dota 4. attēlā, novieto pie izplūdes sistēmas izvada. Ir derīga jebkura cita iekārta, kas nodrošina līdzvērtīgus rezultātus.

4. attēls

Testa iekārta sagatavošanai ar pulsāciju

izvēles izvēles

1. Ieplūdes atloks vai uzmava savienošanai ar testējamās izplūdes sistēmas aizmuguri 2. Ar roku darbināms regulēšanas vārsts. 3. Kompensācijas rezervuārs ar maksimālo tilpību 40 l un uzpildes laiku ne mazāku par vienu sekundi. 4. Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu no 5 kPa līdz 250 kPa. 5. Laikiztures slēdzis. 6. Impulsu skaitītājs. 7. Ātrdarbīgs vārsts, tāds kā izplūdes bremzes vārsts 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar spēku 120 N pie 400 kPa. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nepārsniedz 0,5 sekundes. 8. Izplūdes gāzes novadīšana. 9. Elastīga caurule. 10. Manometrs.

5.1.4.2.2. Testa aprīkojumu noregulē tā, lai izplūdes gāzu plūsma tiktu pārmaiņus pārtraukta un atjaunota 2 500 reižu ar ātrdarbīga vārsta palīdzību.

5.1.4.2.3. Vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra vismaz 100 mm pēc ieplūdes atloka, sasniedz vērtību starp 35 un 40 kPa. Ja motora īpašību dēļ šādu skaitli nevar sasniegt, vārsts atveras, kad gāzu pretspiediens sasniedz līmeni, kas ekvivalents 90 procentiem no maksimuma, ko var izmērīt pirms motora apstāšanās. Tas aizveras, kad šis spiediens neatšķiras par vairāk nekā 10 procentiem no tā stabilizētās vērtības ar atvērtu vārstu.

5.1.4.2.4. Laikiztures slēdzi iestata uz izplūdes gāzu ilgumu, ko aprēķina, pamatojoties uz 5.1.4.2.3. punkta prasībām.

5.1.4.2.5. Motora apgriezieni ir 75 procenti no nominālajiem motora apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.4. punktā.

5.1.4.2.6. Dinamometra uzrādītā jauda ir 50 procenti no jaudas pie pilnīgi atvērta droseļvārsta, ko mēra pie 75 procentiem no motora nominālajiem apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.4. punktā.

5.1.4.2.7. Testa laikā jebkādas drenāžas atveres ir noslēgtas.

5.1.4.2.8. Visu testu veic 48 stundu laikā. Ja nepieciešams, ik pēc stundas ir atļauts viens dzesēšanas periods.

5.1.4.3. Sagatavošana pārbaudes stendā

5.1.4.3.1. Izplūdes sistēmu montē uz motora, kas atbilst tādam tipam, ar kādu aprīko transportlīdzekli, kuram šī sistēma ir konstruēta, un nostiprina uz pārbaudes stenda.

5.1.4.3.2. Sagatavošana sastāv no noteikta ciklu skaita uz pārbaudes stenda attiecīgai transportlīdzekļa motora, kuram izplūdes sistēma konstruēta, tilpuma kategorijai. Ciklu skaits katrai transportlīdzekļa klasei ir:

Transportlīdzekļa kategorija atbilstoši motora tilpumam, izteiktam cm3 Ciklu skaits 1. ≤ 250 6 2. > 250 ≤ 500 9 3. > 500 12

5.1.4.3.3. Pēc katra cikla uz pārbaudes stenda ir vismaz sešu stundu ilgs pārtraukums, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektus.

5.1.4.3.4. Katrs cikls uz pārbaudes stenda sastāv no sešām fāzēm. Motora stāvoklis katrā fāzē, un tās ilgums ir:

Fāze Stāvoklis Fāzes ilgums Motori ar tilpumu mazāku par 250 cm3 Motori ar 250 cm3 vai lielāku tilpumu (min) (min) 1 Brīvgaita 6 6 2 25 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated 40 50 3 50 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated 40 50 4 100 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated 30 10 5 50 procentu slodze pie 100 procentiem no nrated 12 12 6 25 procentu slodze pie 100 procentiem no nrated 22 22 Kopējais laiks 2 h 30 min 2 h 30 min

5.1.4.3.5. Šīs sagatavošanas procedūras laikā pēc ražotāja lūguma motoru un klusinātāju drīkst atdzesēt, lai ne vairāk kā 100 mm attālumā no izplūdes gāzu izvada reģistrētā temperatūra nepārsniegtu to vērtību, kas reģistrēta, transportlīdzeklim augstākajā pārnesumā pārvietojoties ar ātrumu 110 km/h vai pie 75 procentiem no motora nominālajiem apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.4. punktā. Motora apgriezienus un/vai transportlīdzekļa ātrumus nosaka ar ± 3 procentu pielaidi.

5.1.5. Izplūdes gāzes nesaskaras ar šķiedrainajiem materiāliem un nav pakļautas spiediena svārstībām.

5.2. Diagramma un marķējumi

5.2.1. Klusinātāja diagrammu un šķērsgriezumu ar izmēriem pievieno šo noteikumu 1. pielikumā minētajam dokumentam.

5.2.2. Uz visiem oriģinālajiem klusinātājiem ir vismaz:

a) “E” zīme un aiz tās atsauce uz valsti, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu;

b) transportlīdzekļa ražotāja nosaukums vai preču zīme; un

c) marka un daļas identifikācijas numurs.

Šī norāde ir skaidri salasāma, neizdzēšama un saskatāma tajā vietā, kurā tā ir jāpiestiprina.

5.2.3. Jebkāds izplūdes vai klusināšanas oriģinālo aizstājējsistēmu iepakojums ir salasāmi marķēts ar vārdiem “oriģināla detaļa” un norādēm uz marku un tipu, kas apvienotas ar “E” zīmi, kā arī norādi uz izcelsmes valsti.

5.3. Ieplūdes klusinātāji

Ja motora ieplūdes sistēma jāaprīko ar gaisa filtru un/vai ieplūdes klusinātāju, lai atbilstu pieļaujamajam skaņas līmenim, filtru un/vai klusinātāju uzskata par klusinātāja sastāvdaļu, un arī uz tiem attiecas 5.1. un 5.2. punktu prasības.

(1) Neatkarīgi ātruma mērījumi ir tad, ja ar divām vai vairāk atsevišķām ierīcēm nosaka vērtības vAA′ un vBB′. Tāda nepārtrauktas mērīšanas ierīce kā radars visu prasīto ātruma informāciju nosaka ar vienu ierīci.