LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 323/46

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās diena ir jāpārbauda ANO EEK dokumenta TRANS/WP/.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 48 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

Ar visiem spēkā esošajiem grozījumiem līdz

04. grozījumu sērijas 6. papildinājumam, kas stājies spēkā 2011. gada 30. janvārī,

05. grozījumu sērijai, kas stājusies spēkā 2011. gada 30. janvārī.

SATURS

NOTEIKUMI

1. Darbības joma

2. Definīcijas

3. Apstiprinājuma pieteikums

4. Apstiprinājums

5. Vispārīgi norādījumi

6. Atsevišķi norādījumi

7. Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma vai apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādījuma grozījumi un apstiprinājuma paplašinājumi

8. Ražošanas atbilstība

9. Sankcijas par ražošanas neatbilstību

10. Pilnīga ražošanas izbeigšana

11. To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese

12. Pārejas noteikumi

PIELIKUMI

1. pielikums. Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikumu vai atsaukšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 48

2. pielikums. Apstiprinājuma marķējumu izvietojums

3. pielikums. Luktura virsmu, asu, atskaites centru un ģeometriskās redzamības leņķu piemēri

4. pielikums. Sarkanas gaismas luktura redzamība priekšpusē un baltas gaismas luktura redzamība aizmugurē

5. pielikums. Slogošanas nosacījumi, kas jāņem vērā, nosakot galveno tuvās gaismas lukturu vertikālās centrēšanas novirzes

6. pielikums. Tuvās gaismas slīpuma izmaiņas mērīšana atkarībā no slodzes

7. pielikums. Norāde uz galveno tuvās gaismas lukturu nogriežņu lejupvērsto slīpumu, kas minēts šo noteikumu 6.2.6.1.1. punktā, un priekšējo miglas lukturu nogriežņu lejupvērsto slīpumu, kas minēts šo noteikumu 6.3.6.1.2. punktā

8. pielikums. Galveno lukturu izlīdzināšanas ierīču vadības ierīces, kas minētas šo noteikumu 6.2.6.3.2. punktā

9. pielikums. Ražošanas atbilstības kontrole

10. pielikums. Gaismas avotu variantu piemēri

11. pielikums. Transportlīdzekļa pakaļējo, priekšējo un sānu pamanāmības zīmju redzamība

12. pielikums.

1. DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz M un N kategorijas transportlīdzekļiem un to piekabēm (O kategorija) (1) attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu.

2. DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos lietotas šādas definīcijas.

2.1. “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu.

2.2. “Transportlīdzekļa tips attiecībā uz gaismas un signālierīču uzstādījumu” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras 2.2.1.–2.2.4. punktā minētajos būtiskajos aspektos.

Tāpat par “cita tipa transportlīdzekļiem” neuzskata transportlīdzekļus, kas atšķiras 2.2.1.–2.2.4. punkta nozīmē, bet atšķirības neattiecas uz lukturu veidu, skaitu, novietojumu un ģeometrisko redzamību un attiecīgā tipa transportlīdzeklim noteikto tuvās gaismas slīpumu, kā arī transportlīdzekļus, kuri ir vai nav aprīkoti ar papildu lukturiem:

2.2.1. transportlīdzekļa gabarīti un ārējā forma;

2.2.2. ierīču skaits un izvietojums;

2.2.3. galveno lukturu izlīdzināšanas sistēma;

2.2.4. balstiekārta.

2.3. “Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa garenvirziena vidusplaknei.

2.4. “Transportlīdzeklis bez kravas” ir transportlīdzeklis bez vadītāja, apkalpes, pasažieriem un kravas, bet ar pilnu degvielas tvertni, rezerves riteni un standarta instrumentiem.

2.5. “Transportlīdzeklis ar kravu” ir transportlīdzeklis, kas noslogots līdz tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai, kuru nosaka izgatavotājs, kas saskaņā ar 5. pielikumā aprakstīto paņēmienu nosaka arī šīs masas sadalījumu pa asīm.

2.6. “Ierīce” ir elements vai elementu komplekts, kam ir viena vai vairākas funkcijas:

2.6.1. “apgaismes funkcija” ir gaisma, ko izstaro ierīce, lai apgaismotu ceļu un objektus transportlīdzekļa kustības virzienā;

2.6.2. “gaismas signālierīces funkcija” ir ierīces raidīta vai atstarota gaisma, lai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem sniegtu vizuālu informāciju par transportlīdzekļa klātbūtni, identifikāciju un/vai tā braukšanas virziena maiņu.

2.7. “Lukturis” ir ierīce, kas paredzēta ceļa apgaismošanai vai gaismas signāla raidīšanai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Arī pakaļējās numura zīmes apgaismojumu un atstarotājus uzskata par lukturiem. Šajos noteikumos par lukturiem neuzskata M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos uzstādītas gaismu izstarojošas pakaļējās numura zīmes un apkalpošanas durvju apgaismošanas sistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 107.

2.7.1. Gaismas avots (2)

2.7.1.1. “Gaismas avots” ir viens vai vairāki redzama starojuma elementi, kas var būt samontēti ar vienu vai vairākiem caurspīdīgiem pārsegiem un ar mehāniska un elektriska slēguma pamatu. Gaismas avots var būt arī gaismas vada galējais izvads, kas ietilpst DLS apgaismojuma vai signālgaismu sistēmā bez iemontētas ārējās lēcas. 2.7.1.1.1. “Nomaināms gaismas avots” ir gaismas avots, kas projektēts tā, lai to varētu ievietot šā gaismas avota ierīces ietverē un izņemt no tās, neizmantojot instrumentus. 2.7.1.1.2. “Nenomaināms gaismas avots” ir gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot ierīci, pie kuras šis gaismas avots piestiprināts: a) gaismas avota moduļa gadījumā – gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot gaismas avota moduli, pie kura šis gaismas avots piestiprināts; b) adaptīvo priekšējā apgaismojuma sistēmu (AFS) gadījumā – gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot gaismas avota moduli, pie kura šis gaismas avots piestiprināts. 2.7.1.1.3. “Gaismas avota modulis” ir ierīces optiska daļa, kas raksturīga minētajai ierīcei, kurā ietilpst viens vai vairāki nenomaināmi gaismas avoti un kuru var noņemt no attiecīgās ierīces, tikai izmantojot instrumentu(-us). Gaismas avota modulis ir projektēts tā, ka neatkarīgi no instrumenta(-u) izmantošanas to nevar mehāniski aizstāt ar jebkuru apstiprinātu aizvietojamu gaismas avotu. 2.7.1.1.4. “Kvēldiega gaismas avots” (kvēlspuldze) ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir viens vai vairāki nokaitēti kvēldiegi, kas rada siltuma starojumu. 2.7.1.1.5. “Gāzizlādes gaismas avots” ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir lokizlāde, kas rada elektroluminiscenci/fluorescenci. 2.7.1.1.6. “Gaismu izstarojošās diodes (LED) gaismas avots” ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir viena vai vairākas pusvadītāju pārejas, kas rada inžekcijas luminiscenci/fluorescenci. 2.7.1.1.7. “LED modulis” ir gaismas avota modulis, kurā izmantoti tikai LED gaismas avoti.

2.7.1.2. “Gaismas avota elektroniskā vadības iekārta” ir viena vai vairākas detaļas starp barošanas un gaismas avotu, lai kontrolētu gaismas avota spriegumu un/vai elektrisko strāvu. 2.7.1.2.1. “Balasta iekārta” ir gaismas avota elektroniskā vadības iekārta starp barošanas un gaismas avotu, lai stabilizētu gāzizlādes gaismas avota elektrisko strāvu. 2.7.1.2.2. “Aizdedze” ir gaismas avota elektroniskā kontroles iekārta, lai sāktu gāzizlādes gaismas avota lokizlādi.

2.7.1.3. “Mainīgas intensitātes regulators” ir ierīce, kas automātiski kontrolē pakaļējās gaismas signālierīces, kuras izstaro mainīgu gaismas intensitāti, lai nodrošinātu nemainīgu signālu uztveršanu. Mainīgas intensitātes regulators ir luktura daļa vai transportlīdzekļa daļa, vai arī ierīce, kas sadalīta starp minēto lukturi un transportlīdzekli.

2.7.2. “Ekvivalenti lukturi” ir lukturi, kam ir identiska funkcija un kas atļauti valstī, kurā transportlīdzeklis reģistrēts; šie lukturi pēc raksturlielumiem var atšķirties no lukturiem, kas transportlīdzeklim uzstādīti apstiprināšanas dienā, ja vien tie atbilst šo noteikumu prasībām.

2.7.3. “Neatkarīgi lukturi” ir ierīces ar atsevišķām redzamām virsmām atskaites ass virzienā (3), atsevišķiem gaismas avotiem un atsevišķiem lukturu korpusiem.

2.7.4. “Grupēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām redzamām virsmām atskaites ass virzienā (3) un atsevišķiem gaismas avotiem, bet kopēju luktura korpusu.

2.7.5. “Kombinēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām redzamām virsmām atskaites ass virzienā (3), bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu.

2.7.6. “Savietoti lukturi” ir ierīces ar atsevišķiem gaismas avotiem vai vienu gaismas avotu, kas darbojas dažādos režīmos (piemēram, optiski, mehāniski, elektriski atšķirīgi), ar pilnīgi vai daļēji kopējām redzamām virsmām atskaites ass virzienā (3) un kopēju luktura korpusu (4).

2.7.7. “Monofunkcionāls lukturis” ir ierīces daļa, kam ir tikai viena apgaismes ierīces vai gaismas signālierīces funkcija.

2.7.8. “Ieslēpjams lukturis” ir lukturis, ko var daļēji vai pilnīgi noslēpt, kad to nelieto. To var izdarīt ar aizbīdāmu pārsegu, pārvietojot lukturi, vai jebkurā citā piemērotā veidā. Apzīmējot ieslēpjamu lukturi, kuru grozot ir iespējams ievilkt virsbūvē, galvenokārt lieto terminu “ievelkams”.

2.7.9. “Galvenais tālās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai tālu transportlīdzekļa priekšā.

2.7.10. “Galvenais tuvās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai transportlīdzekļa priekšā, lai nevajadzīgi neapžilbinātu vai citādi netraucētu pretimbraucējus un citus ceļu satiksmes dalībniekus.

2.7.10.1. “Galvenā tuvā gaisma” ir tāda tuvā gaisma, ko nodrošina, neizmantojot infrasarkanās gaismas (IR) avotu un/vai papildu gaismas avotus ceļa līkumu apgaismošanai.

2.7.11. “Virzienrādītājs” ir lukturis, ko izmanto, lai parādītu pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem, ka vadītājs gatavojas pagriezties pa labi vai pa kreisi.

Virzienrādītāju vai virzienrādītājus var izmantot arī saskaņā ar Noteikumiem Nr. 97.

2.7.12. “Bremžu signāllukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu citiem satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē, ka transportlīdzekļa vadītājs ar nolūku samazina garenvirziena kustības ātrumu.

2.7.13. “Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai apgaismotu vietu, kas paredzēta pakaļējai numura zīmei; šajā ierīcē var ietilpt vairāki optiski elementi.

2.7.14. “Priekšējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu un platumu, ja uz transportlīdzekli skatās no priekšas.

2.7.15. “Pakaļējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu un platumu, ja uz transportlīdzekli skatās no aizmugures.

2.7.16. “Atstarotājs” ir ierīce, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, atstarojot gaismu no gaismas avota, kurš nav savienots ar transportlīdzekli un kura tuvumā ir vērotājs.

Šajos noteikumos par atstarotājiem neuzskata:

2.7.16.1. atstarojošas numura zīmes;

2.7.16.2. atstarojošos signālus, kas minēti ADR (Eiropas valstu nolīgumā par starptautiskiem bīstamo kravu autopārvadājumiem);

2.7.16.3. citas atstarojošas plāksnes un signālus, ko lieto saskaņā ar valsts noteikumiem par atsevišķu transportlīdzekļu kategoriju izmantošanu vai atsevišķiem ekspluatācijas veidiem;

2.7.16.4. atstarojošus materiālus, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 104 un pieder pie D vai E klases un ko saskaņā ar valsts noteikumiem izmanto citiem nolūkiem, piemēram, reklāmai.

2.7.17. “Pamanāmības zīme” ir ierīce ar mērķi palielināt transportlīdzekļa pamanāmību, ja uz transportlīdzekli skatās no sāniem vai aizmugures (vai – piekabēm – arī no priekšpuses), atstarojot gaismu no gaismas avota, kurš nav savienots ar transportlīdzekli un kura tuvumā ir vērotājs.

2.7.17.1. “Gabarītu pamanāmības zīme” ir pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa vertikālajiem un horizontālajiem izmēriem (garumu, platumu un augstumu). 2.7.17.1.1. “Visu gabarītu pamanāmības zīme” ir gabarītu pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa apveidu ar nepārtrauktu līniju. 2.7.17.1.2. “Daļēja gabarītu pamanāmības zīme” ir gabarītu pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa horizontālajiem izmēriem ar nepārtrauktu līniju, un uz vertikālajiem izmēriem ar iezīmētiem augšējiem stūriem.

2.7.17.2. “Horizontālo gabarītu pamanāmības zīme” ir pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa horizontālajiem izmēriem (garumu un platumu) ar nepārtrauktu līniju.

2.7.18. “Avārijas signāls” ir visu transportlīdzekļa virzienrādītāju vienlaicīga darbība, lai pievērstu uzmanību tam, ka transportlīdzeklis īslaicīgi īpaši apdraud pārējos ceļu satiksmes dalībniekus.

2.7.19. “Priekšējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismojuma uzlabošanai transportlīdzekļa priekšā miglas vai jebkuras līdzīgas samazinātas redzamības gadījumā.

2.7.20. “Pakaļējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai biezā miglā transportlīdzeklis būtu vieglāk saredzams no aizmugures.

2.7.21. “Atpakaļgaitas lukturis” ir lukturis, ko lieto, lai apgaismotu ceļu transportlīdzekļa aizmugurē un lai brīdinātu citus ceļu satiksmes dalībniekus, ka transportlīdzeklis brauc atpakaļgaitā vai gatavojas to darīt.

2.7.22. “Stāvgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai pievērstu uzmanību stāvošam transportlīdzeklim apbūvētā rajonā. Šādos apstākļos tas aizstāj priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus.

2.7.23. “Kontūrgaismas lukturis” ir lukturis, kas novietots galējā ārmalā pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa augšgalam ar mērķi skaidri norādīt uz transportlīdzekļa gabarītplatumu. Šis lukturis ir paredzēts dažu transportlīdzekļu un piekabju priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu papildināšanai, lai īpaši informētu par transportlīdzekļa apmēriem.

2.7.24. “Sānu gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu par transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no sāniem.

2.7.25. “Dienas gaitas lukturis” ir lukturis, kas paredzēts, lai uzlabotu braucoša transportlīdzekļa pamanāmību no priekšpuses dienas laikā.

2.7.26. “Pagrieziena lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai papildus apgaismotu ceļa daļu, kas atrodas pie transportlīdzekļa priekšējā stūra tajā pusē, uz kuru transportlīdzeklis gatavojas pagriezties.

2.7.27. “Objektīvā gaismas plūsma” ir nomaināma gaismas avota projektētā gaismas plūsma vai gaismas avota modulis. To norādītās pielaides robežās sasniedz, nomaināmam gaismas avotam vai gaismas avota modulim pieslēdzot elektrisko strāvu no barošanas avota ar noteiktu pārbaudes spriegumu, kā norādīts gaismas avota datu lapā vai tehniskajā specifikācijā, kas saņemta kopā ar gaismas avota moduli.

2.7.28. “Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma” (jeb “AFS”) ir apgaismes ierīce, kuras tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 123 un kura nodrošina gaismas ar atšķirīgiem raksturlielumiem, lai tās varētu lietot automātiskai tuvās gaismas un, ja nepieciešams, tālās gaismas piemērošanai mainīgiem apstākļiem.

2.7.28.1. “Apgaismes vienība” ir gaismu izstarojoša sistēmas daļa, kas paredzēta, lai nodrošinātu vai papildinātu vienu vai vairākas priekšējā apgaismojuma funkcijas, ko sniedz AFS.

2.7.28.2. “Uzstādīšanas ierīce” ir neatdalāms korpuss (luktura korpuss), kurā ir viena vai vairākas apgaismes vienības.

2.7.28.3. “Apgaismes režīms” jeb “režīms” ir priekšējā apgaismojuma funkcijas stāvoklis, ko nodrošina sistēma AFS, kā to paredzējis izgatavotājs lietošanai īpašos transportlīdzekļos un īpašos vides apstākļos.

2.7.28.4. “Sistēmas vadība” ir sistēmas daļa vai daļas, kas saņem transportlīdzekļa raidītos signālus un automātiski vada apgaismes vienību darbību.

2.7.28.5. “AFS vadības signāls” (V, E, W, T) ir pievade AFS saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu.

2.7.28.6. “Neitrāls stāvoklis” ir AFS stāvoklis, kad ir ieslēgtas noteikta veida C klases tuvās gaismas (“pamata tuvās gaismas”) vai tālās gaismas, ja ir, un nav ieslēgts neviens AFS vadības signāls.

2.7.29. “Ārējais salona apgaismojums” ir lampa, ko izmanto papildu apgaismojuma radīšanai, lai atvieglotu transportlīdzekļa vadītāja un pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu vai iekraušanas darbības.

2.7.30. “Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma” ir tādu divu vai trīs savstarpēji atkarīgu lukturu grupa, kuri veic vienu un to pašu funkciju.

2.7.30.1. “Savstarpēji atkarīgs lukturis” ir ierīce, kas darbojas kā savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas daļa. Savstarpēji atkarīgi lukturi darbojas kopā, kad tos aktivizē, tiem ir atsevišķas redzamās virsmas atskaites ass virzienā un atsevišķi lukturu korpusi, un tiem var būt atsevišķs(-i) gaismas avots(-i).

2.8. “Apgaismes ierīces”, “gaismas signālierīces” vai atstarotāja “gaismu izstarojošā virsma” ir virsma, kuru izgatavotājs deklarējis apstiprinājuma pieteikumā, pamatojoties uz rasējumu; skatīt 3. pielikumu (piemēram, 1. un 4. daļu).

To deklarē saskaņā ar vienu no šādiem nosacījumiem:

a) ja ārējā lēca ir teksturēta, deklarētā gaismu izstarojošā virsma ir visa ārējās lēcas ārējā virsma vai tās daļa;

b) ja ārējā virsma ir neteksturēta, ārējo lēcu var neņemt vērā un gaismu izstarojošā virsma var būt tāda, kā deklarēts rasējumā, 3. pielikumā (skatīt, piemēram, 5. daļu).

2.8.1. “Teksturēta ārējā lēca” vai “teksturētas ārējās lēcas zona” ir visa ārējā lēca vai tās daļa, kas projektēta tā, lai pārveidotu vai ietekmētu gaismas izplatīšanos no gaismas avota(-iem), būtiski novirzot starus no to sākotnējā virziena.

2.9. “Apgaismojošā virsma” (skatīt 3. pielikumu).

2.9.1. “Apgaismes ierīces apgaismojošā virsma” (skatīt 2.7.9., 2.7.10., 2.7.19., 2.7.21. un 2.7.26. punktu) ir atstarotāja pilnas apertūras taisnleņķa projekcija uz šķērsplaknes, bet galvenajiem lukturiem ar elipsoidālu atstarotāju – lēcas projekcija uz šķērsplaknes. Ja apgaismes ierīcei nav atstarotāja, piemēro 2.9.2. punktā minēto definīciju. Ja luktura gaismu izstarojošā virsma nosedz tikai daļu no atstarotāja pilnās apertūras, ņem vērā tikai šīs daļas projekciju.

Galvenajam tuvās gaismas lukturim apgaismojošo virsmu ierobežo nogriežņa redzamā projekcija uz lēcas. Ja atstarotājs un lēca ir regulējami attiecībā viens pret otru, tos noregulē vidējā stāvoklī.

Ja ir uzstādīta AFS un ja apgaismes funkciju rada divas vai vairākas vienlaicīgi darbojošās apgaismes vienības transportlīdzekļa vienā pusē, atsevišķas apgaismojošās virsmas kopā ņemtas veido apgaismojošo virsmu, kas jāņem vērā (piemēram, 6.22.4. punkta attēlā 8., 9. un 11. apgaismes vienības atsevišķās apgaismojošās virsmas, ja tās, aplūkojot kopā un attiecīgi ņemot vērā to novietojumu, veido transportlīdzekļa labās puses apgaismojošo virsmu, kas jāievēro).

2.9.2. “Gaismas signālierīces apgaismojošā virsma, izņemot atstarotāju” (2.7.11.–2.7.15., 2.7.18., 2.7.20. un 2.7.22.–2.7.25. punkts) ir luktura taisnlenķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ir saskarē ar luktura ārējo gaismu izstarojošo virsmu; šo projekciju ierobežo šajā plaknē esošo aizsegu malas, no kuriem katrs ļauj tikai 98 procentiem no kopējās gaismas intensitātes plūst atskaites ass virzienā.

Lai noteiktu apgaismojošās virsmas augšējo, apakšējo un sānu robežu, pārbaudot attālumu līdz transportlīdzekļa galējām malām un augstumu virs zemes, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām vai vertikālām malām.

Saistībā ar citiem apgaismojošās virsmas lietojumiem, piemēram, attālumu starp diviem lukturiem vai funkcijām, izmanto šīs apgaismojošās virsmas ārējās kontūras apveidu. Aizsegi paliek paralēli, bet ir atļauts izmantot citādu centrējumu.

Ja gaismas signālierīces apgaismojošā virsma pilnīgi vai daļēji apņem citas funkcijas apgaismojošo virsmu vai apņem neapgaismotu virsmu, apgaismojošo virsmu pašu var uzskatīt par gaismu izstarojošu virsmu. (Skatīt, piemēram, 3. pielikuma 2., 3., 5. un 6. daļu.).

2.9.3. “Atstarotāja apgaismojošā virsma” (2.7.16. punkts) saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja deklarāciju, apstiprinot atstarotāju elementus, ir atstarotāja taisnlenķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā atskaites asij un ko ierobežo plaknes, kuras pieskaras deklarētajām atstarotāja optiskās sistēmas ārējām malām, un kas ir paralēla šai asij. Nosakot ierīces apakšējo, augšējo un sānu robežu, ņem vērā tikai vertikālas un horizontālas plaknes.

2.10. “Redzamā virsma” noteiktā novērošanas virzienā saskaņā ar izgatavotāja vai attiecīgi pilnvarota izgatavotāja pārstāvja pieteikumu ir taisnlenķa projekcija:

vai nu apgaismojošās virsmas robežas projekcijai uz lēcas ārējās virsmas,

vai gaismu izstarojošajai virsmai

plaknē, kas perpendikulāra novērošanas virzienam un tangenciāla lēcas ārējās virsmas izvirzītākajam punktam. Dažādi redzamās virsmas izmantošanas piemēri ir norādīti šo noteikumu 3. pielikumā.

Tikai tad, ja gaismas signālierīce izstaro mainīgu gaismas intensitāti, tās redzamo virsmu, kas var būt mainīga, kā noteikts 2.7.1.3. punktā, attiecīgā gadījumā ņem vērā visos apstākļos, ko atļauj mainīgas intensitātes kontrole.

2.11. “Atskaites ass” ir luktura raksturīgā ass, ko (luktura) izgatavotājs nosaka par atskaites virzienu (H = 0°, V = 0°) redzes lauka leņķiem fotometriskajos mērījumos un uzstādot lukturi transportlīdzeklim.

2.12. “Atskaites centrs” ir punkts, kurā atskaites ass krustojas ar ārējo gaismu izstarojošo virsmu; to norāda luktura izgatavotājs.

2.13. “Ģeometriskās redzamības leņķi” ir leņķi, kas nosaka minimālā telpas leņķa lauku, kurā ir redzama luktura redzamā virsma. Telpas leņķa lauku nosaka pēc tās sfēras segmentiem, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites centru un kuras ekvators ir paralēls zemei. Šādus segmentus noteic attiecībā pret atskaites asi. Horizontālie leņķi ß atbilst garumam un vertikālie leņķi α – platumam.

Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, paralēli maina novērošanas virzienu, lai panāktu tādu pašu precizitāti.

Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē neņem vērā šķēršļus, ja uz tiem norādīts jau luktura tipa apstiprināšanas laikā.

Ja uzstādītam lukturim kādu luktura redzamās virsmas daļu aizsedz kāda cita transportlīdzekļa daļa, pierāda, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa tomēr atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas, lai ierīci apstiprinātu par optisku vienību (sk. šo noteikumu 3. pielikumu). Tomēr, ja ģeometriskās redzamības vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5° (lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes), uzstādītās optiskās vienības fotometrisko mērījumu lauku var samazināt līdz 5° zem horizontāles.

2.14. “Galējā ārmala” ir plakne transportlīdzekļa abās pusēs, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un sakrīt ar tā sānu ārmalu, neņemot vērā šādus izvirzījumus:

2.14.1. riepas tuvu to saskares punktam ar zemi un riepu spiediena mēraparātu savienojumi;

2.14.2. jebkuras pretslīdēšanas ierīces, kas var būt uzliktas riteņiem;

2.14.3. netiešas redzamības ierīces;

2.14.4. sānu virzienrādītājus, kontūrgaismas lukturus, priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus, stāvgaismas lukturus, atstarotājus un sānu gabarītgaismas lukturus;

2.14.5. transportlīdzeklim piestiprinātas muitas plombas un šo plombu nostiprināšanas un aizsardzības ierīces;

2.14.6. M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā, kā norādīts 2.7. punktā, apkalpošanas durvju apgaismošanas sistēmas.

2.15. “Gabarītizmēri” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2.14. punktā.

2.15.1. “Gabarītplatums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas definētas 2. 14. punktā.

2.15.2. “Gabarītgarums” ir attālums starp abām vertikālajām plaknēm, kas atrodas perpendikulāri transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un skar tās priekšējo un aizmugurējo ārējo malu, neņemot vērā šādu elementu projekciju:

a) netiešas redzamības ierīces;

b) kontūrgaismas lukturi;

c) mehānisko transportlīdzekļu gadījumā – sakabes ierīces.

Piekabēm “gabarītgarumā” un jebkurā garuma mērījumā iekļauj jūgstieni, ja vien nav īpaši norādīts, ka to neņem vērā.

2.16. “Viens un vairāki lukturi”

2.16.1. “Viens lukturis” ir:

a) ierīce vai ierīces daļa ar vienu apgaismošanas vai signālgaismas funkciju, vienu vai vairākiem gaismas avotiem un vienu redzamo virsmu atskaites ass virzienā, šī virsma var būt nepārtraukta vai salikta no divām vai vairākām atšķirīgām daļām; vai

b) jebkurš divu atsevišķu, vienādu vai atšķirīgu lukturu apvienojums, kuriem ir identa funkcija, kuri ir apstiprināti kā “D” tipa lukturi un uzstādīti tā, ka: i) to redzamo virsmu projekcija atskaites ass virzienā aizņem ne mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas atskaites ass virzienā; vai ii) attālums starp divām blakusesošām/tangenciālām atšķirīgajām daļām, ja to mēra perpendikulāri atskaites asij, nav lielāks par 15 mm; vai

c) jebkurš divu atsevišķu, vienādu vai atšķirīgu atstarotāju apvienojums, kuri ir apstiprināti atsevišķi un uzstādīti tā, lai: i) to redzamo virsmu projekcija atskaites ass virzienā aizņem ne mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas atskaites ass virzienā; vai ii) attālums starp divām blakusesošām/tangenciālām atšķirīgajām daļām, ja to mēra perpendikulāri atskaites asij, nav lielāks par 15 mm; vai

d) jebkura savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma, kas sastāv no diviem vai trim savstarpēji atkarīgiem lukturiem, kuri veic vienu un to pašu funkciju, ir kopā apstiprināti kā “Y” tipa lukturi un uzstādīti tā, lai attālums starp blakus esošajām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā nepārsniegtu 75 mm, mērot perpendikulāri atskaites asij.

2.16.2. “Divi lukturi” vai “pāra skaita lukturi” ir vienota gaismu izstarojoša virsma joslas veidā, ja šī josla novietota simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni, stiepjas abās pusēs ne mazāk kā 0,4 m no transportlīdzekļa galējās ārmalas un ir ne mazāk kā 0,8 m gara; šādu joslu apgaismo ar vismaz diviem gaismas avotiem, kas novietoti pēc iespējas tuvu tās galiem; gaismu izstarojošo virsmu drīkst veidot vairāki cits citam līdzās novietoti elementi ar nosacījumu, ka vairāku atsevišķo gaismu izstarojošo virsmu projekcija vienā un tajā pašā šķērsplaknē aizņem ne mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo atsevišķo gaismu izstarojošo virsmu projekcijas.

2.17. “Attālums starp diviem lukturiem”, kas vērsti vienā virzienā, ir īsākais attālums starp divām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā. Ja attālums starp lukturiem nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, redzamo virsmu malas precīzi nav jānosaka.

2.18. “Darbības indikators” ir gaismas vai skaņas (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, vai ieslēgtā ierīce darbojas pareizi vai ne.

2.19. “Kontūra indikators” ir gaismas (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta, bet nenorāda, vai tā darbojas pareizi vai ne.

2.20. “Papildu lukturis” ir lukturis, kura uzstādīšana ir izgatavotāja brīva izvēle.

2.21. “Zeme” ir virsmas laukums zem transportlīdzekļa, kam jābūt stabili horizontālam.

2.22. “Kustīgās daļas” ir transportlīdzekļa virsbūves paneļi vai citas daļas, kuru novietojumu var mainīt, paceļot, pagriežot vai pabīdot un nelietojot instrumentus. Pie tām nepieskaita paceļamas kravas automašīnu vadītāja kabīnes.

2.23. “Kustīgas daļas normālais lietošanas stāvoklis” ir kustīgas daļas stāvoklis(-ļi), ko transportlīdzekļa izgatavotājs norādījis normāliem transportlīdzekļa lietošanas un stāvēšanas nosacījumiem.

2.24. “Normāli transportlīdzekļa lietošanas nosacījumi” ir:

2.24.1. mehāniskajam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis ir gatavs pārvietoties ar savu vilces motoru un tā kustīgās daļas ir normālajā stāvoklī, kā noteikts 2.23. punktā;

2.24.2. piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas ir 2.24.1. punktā aprakstītajā stāvoklī, un tās kustīgās daļas ir normālajā(-os) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā.

2.25. “Transportlīdzekļa stāvēšanas nosacījumi” ir:

2.25.1. mehāniskajam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis stāv, tā vilces motors nedarbojas un tā kustīgās daļas ir normālajā(-os) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā;

2.25.2. piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas ir 2.25.1. punktā aprakstītajā stāvoklī, un tās kustīgās daļas ir normālajā(-os) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā.

2.26. “Līkumu apgaismojums” ir apgaismes funkcija, lai nodrošinātu labāku apgaismojumu ceļa līkumos.

2.27. “Pāris” ir lukturu pāris ar vienādām funkcijām transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē.

2.27.1. “Saskaņots pāris” ir lukturu pāris ar vienādām funkcijām transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē, kurš kā pāris atbilst fotometriskajām prasībām.

2.28. “Avārijas apstāšanās signāls” ir signāls, lai norādītu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē, ka transportlīdzeklim tiek piemērots liels palēninājuma spēks, ko izraisījuši dominējošie ceļa apstākļi.

2.29. No ierīces izstarotās gaismas krāsa

2.29.1. “Balta” nozīmē izstarotās gaismas krāsu koordinātas (x, y) (5), kas atrodas ar robežām noteiktajās krāsu zonās:

W12 zaļa robeža: y = 0,150 + 0,640 x W23 dzeltenzaļa robeža: y = 0,440 W34 dzeltena robeža: x = 0,500 W45 sarkansārta robeža: y = 0,382 W56 sārta robeža: y = 0,050 + 0,750 x W61 zila robeža: x = 0,310

Ar šādiem krustošanās punktiem:

x y W1 0,310 0,348 W2 0,453 0,440 W3 0,500 0,440 W4 0,500 0,382 W5 0,443 0,382 W6 0,310 0,283

2.29.2. “Izteikti dzeltena” nozīmē izstarotās gaismas krāsu koordinātas (x, y) (5), kas atrodas ar robežām noteiktajās krāsu zonās:

SY12 zaļa robeža: y = 1,290 x – 0,100 SY23 spektrālā līkne SY34 sarkana robeža: y = 0,138 + 0,580 x SY45 dzeltenbalta robeža: y = 0,440 SY51 balta robeža: y = 0,940 – x

Ar šādiem krustošanās punktiem:

x y SY1 0,454 0,486 SY2 0,480 0,519 SY3 0,545 0,454 SY4 0,521 0,440 SY5 0,500 0,440

2.29.3. “Dzintarkrāsa” nozīmē izstarotās gaismas krāsu koordinātas (x, y) (5), kas atrodas ar robežām noteiktajās krāsu zonās:

A12 zaļa robeža: y = x – 0,120 A23 spektrālā līkne A34 sarkana robeža: y = 0,390 A41 balta robeža: y = 0,790 – 0,670 x

Ar šādiem krustošanās punktiem:

x y A1 0,545 0,425 A2 0,560 0,440 A3 0,609 0,390 A4 0,597 0,390

2.29.4. “Sarkana” nozīmē izstarotās gaismas krāsu koordinātas (x, y) (5), kas atrodas ar robežām noteiktajās krāsu zonās:

R12 dzeltena robeža: y = 0,335 R23 spektrālā līkne R34 sārta līnija: (tās lineārais pagarinājums pāri sārto toņu gammai starp spektrālās līknes galēji sarkano un galēji zilo krāsu) R41 sārta robeža: y = 0,980 – x

Ar šādiem krustošanās punktiem:

x y R1: 0,645 0,335 R2: 0,665 0,335 R3: 0,735 0,265 R4: 0,721 0,259

2.30. Nakts laika krāsa gaismai, kas tiek atstarota no ierīces, izņemot atstarojošas riepas saskaņā ar Noteikumiem Nr. 88.

2.30.1. “Balta” nozīmē atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x, y) (5), kas atrodas ar robežām noteiktajās krāsu zonās:

W12 zila robeža: y = 0,843 – 1,182 x W23 violeta robeža: y = 0,489 x + 0,146 W34 dzeltena robeža: y = 0,968 – 1,010 x W41 zaļa robeža: y = 1,442 x – 0,136

Ar šādiem krustošanās punktiem:

x y W1 0,373 0,402 W2 0,417 0,350 W3 0,548 0,414 W4 0,450 0,513

2.30.2. “Dzeltena” nozīmē atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x, y) (5), kas atrodas ar robežām noteiktajās krāsu zonās:

Y12 zaļa robeža: y = x – 0,040 Y23 spektrālā līkne Y34 sarkana robeža: y = 0,200 x + 0,268 Y41 balta robeža: y = 0,970 – x

Ar šādiem krustošanās punktiem:

x y Y1 0,505 0,465 Y2 0,520 0,480 Y3 0,610 0,390 Y4 0,585 0,385

2.30.3. “Dzintarkrāsa” nozīmē atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x, y) (5), kas atrodas ar robežām noteiktajās krāsu zonās:

A12 zaļa robeža: y = 1,417 x – 0,347 A23 spektrālā līkne A34 sarkana robeža: y = 0,390 A41 balta robeža: y = 0,790 – 0,670 x

Ar šādiem krustošanās punktiem:

x y A1 0,545 0,425 A2 0,557 0,442 A3 0,609 0,390 A4 0,597 0,390

2.30.4. “Sarkana” nozīmē atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x, y) (5), kas atrodas ar robežām noteiktajās krāsu zonās:

R12 dzeltena robeža: y = 0,335 R23 spektrālā līkne R34 sārtā līnija R41 sārta robeža: y = 0,978 – x

Ar šādiem krustošanās punktiem:

x y R1 0,643 0,335 R2 0,665 0,335 R3 0,735 0,265 R4 0,720 0,258

2.31. No ierīces atstarotās gaismas dienas laika krāsa

2.31.1. “Balta” nozīmē atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x, y) (5), kas atrodas ar robežām noteiktajās krāsu zonās:

W12 violeta robeža y = x – 0,030 W23 dzeltena robeža y = 0,740 – x W34 zaļa robeža y = x + 0,050 W41 zila robeža y = 0,570 – x

Ar šādiem krustošanās punktiem:

x y W1 0,300 0,270 W2 0,385 0,355 W3 0,345 0,395 W4 0,260 0,310

2.31.2. “Dzeltena” nozīmē atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x, y) (5), kas atrodas ar robežām noteiktajās krāsu zonās:

Y12 sarkana robeža y = 0,534 x + 0,163 Y23 balta robeža y = 0,910 – x Y34 zaļa robeža y = 1,342 x – 0,090 Y41 spektrālā līkne

Ar šādiem krustošanās punktiem:

x y Y1 0,545 0,454 Y2 0,487 0,423 Y3 0,427 0,483 Y4 0,465 0,534

2.31.3. “Sarkana” nozīmē atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x, y) (5), kas atrodas ar robežām noteiktajās krāsu zonās:

R12 sarkana robeža y = 0,346 – 0,053 x R23 sārta robeža y = 0,910 – x R34 dzeltena robeža y = 0,350 R41 spektrālā līkne

Ar šādiem krustošanās punktiem:

x y R1 0,690 0,310 R2 0,595 0,315 R3 0,560 0,350 R4 0,650 0,350

2.32. Fluorescējošas ierīces dienas laika krāsa

2.32.1. “Sarkana” nozīmē atstarotās gaismas krāsu koordinātas (x, y) (5), kas atrodas ar robežām noteiktajās krāsu zonās:

FR12 sarkana robeža y = 0,346 – 0,053 x FR23 sārta robeža y = 0,910 – x FR34 dzeltena robeža y = 0,315 + 0,047 x FR41 spektrālā līkne

Ar šādiem krustošanās punktiem:

x y FR1 0,690 0,310 FR2 0,595 0,315 FR3 0,569 0,341 FR4 0,655 0,345

2.33. “Pakaļējais sadursmes trauksmes signāls” (PSTS) ir automātisks signāls, ko vadošais transportlīdzeklis pārraida sekojošajam transportlīdzeklim. Tas brīdina, ka sekojošajam transportlīdzeklim ir jāveic ārkārtas rīcība, lai izvairītos no sadursmes.

3. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1. Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz tā apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

3.2. Pieteikumam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju: 3.2.1. transportlīdzekļa tipa apraksts, ievērojot 2.2.1. līdz 2.2.4. punktā minētās pazīmes, kopā ar slodzes ierobežojumiem, īpaši maksimāli pieļaujamo slodzi bagāžniekā; 3.2.2. izgatavotāja noteikto uzstādāmo apgaismes ierīču un gaismas signālierīču saraksts. Katrai funkcijai sarakstā var būt paredzēti vairāki ierīču tipi. Katrs tipi ir pienācīgi apzīmēts (detaļa, tipa apstiprinājuma marķējums, izgatavotāja nosaukums utt.); attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut arī papildu piezīmi “vai līdzvērtīgas ierīces”; 3.2.3. visu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izvietojuma rasējums, norādot dažādo ierīču novietojumu transportlīdzeklī; 3.2.4. lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu prasībām, pēc vajadzības katra atsevišķā luktura izvietojuma rasējums(-i), kurā redzama 2.9. punktā noteiktā apgaismojošā virsma, 2.8. punktā noteiktā gaismu izstarojošā virsma, 2.11. punktā noteiktā atskaites ass un 2.12. punktā noteiktais atskaites centrs. Šī informācija nav nepieciešama par pakaļējās numura zīmes lukturi (2.7.13. punkts); 3.2.5. pieteikumā iekļauj apliecinājumu par redzamās virsmas noteikšanā izmantoto metodi (skatīt 2.10. punktu); 3.2.6. ja transportlīdzeklim ir uzstādīta AFS, pieteikuma iesniedzējs sagatavo sīku aprakstu, sniedzot šādu informāciju: 3.2.6.1. apgaismes funkcijas un režīmi, kuriem AFS ir apstiprināta; 3.2.6.2. attiecīgie AFS vadības signāli un to tehniskais raksturojums, kā noteikts saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 10. pielikumu; 3.2.6.3. noteikumi, kas piemēroti, lai automātiski pielāgotu priekšējās apgaismes funkcijas un režīmus saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu; 3.2.6.4. īpaša pamācība (ja ir) gaismas avotu pārbaudei un stara vizuālai novērošanai; 3.2.6.5. dokumenti saskaņā ar šo noteikumu 6.22.9.2. punktu; 3.2.6.6. lukturi, kas grupēti vai kombinēti, vai savietoti ar AFS; 3.2.6.7. apgaismes vienības, kas konstruētas atbilstīgi šo noteikumu 6.22.5. punkta prasībām; 3.2.7. M un N kategorijas transportlīdzekļiem – apraksts par elektroenerģijas padeves nosacījumiem attiecībā uz 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. un 2.7.15. punktā minētajām ierīcēm, tostarp – attiecīgos gadījumos – informācija par īpašu enerģijas padeves/gaismas avota elektronisko vadības iekārtu vai mainīgas intensitātes regulatoru.

3.3. Tehniskajam dienestam, kurš veic apstiprināšanas testus, iesniedz transportlīdzekli bez kravas, kas aprīkots ar visām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kā noteikts 3.2.2. punktā, un kas ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototips.

3.4. Tipa apstiprinājuma dokumentiem pievieno šo noteikumu I pielikumā paredzēto dokumentu.

4. APSTIPRINĀJUMS

4.1. Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst noteikumu prasībām attiecībā uz visām sarakstā minētajām ierīcēm, piešķir minētā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

4.2. Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 05 noteikumu 05. grozījumu sērijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati puse nepiešķir šo numuru citiem transportlīdzekļu tipiem vai tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas pieteikts ar ierīcēm, kuras nav uzskaitītas 3.2.2. punktā minētajā sarakstā, ievērojot šo noteikumu 7. punkta prasības.

4.3. Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu, atsaukšanu vai transportlīdzekļa tipa/detaļas pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

4.4. Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido 4.4.1. aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (6); 4.4.2. pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

4.5. Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kurā piešķīra apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķīrusi apstiprinājumu, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

4.6. Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.7. Apstiprinājuma marķējums atrodas izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnes tuvumā vai uz tās.

4.8. Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri.

5. VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

5.1. Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces uzstāda tā, lai normālos lietošanas stāvokļos, kas noteikti 2.24., 2.24.1. un 2.24.2. punktā, un neatkarīgi no vibrācijas, kurai tās var būt pakļautas, tās saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus un nodrošinātu transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām. Īpaši jāizslēdz nejauša lukturu regulējuma izjaukšana.

5.2. Apgaismes lukturus, kas aprakstīti 2.7.9., 2.7.10. un 2.7.19. punktā, uzstāda tā, lai varētu viegli veikt to pareizu centrēšanu.

5.2.1. Tādiem galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar iespējām novērst diskomfortu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem valstī, kurā satiksme notiek pa pretējo ceļa pusi nekā valstī, kurai galvenais lukturis projektēts, šādas iespējas ir automātiskas vai tās var aktivizēt transportlīdzekļa lietotājs stāvošam transportlīdzeklim, neizmantojot īpašus instrumentus (izņemot tos, kas nodrošināti kopā ar transportlīdzekli (7)). Transportlīdzekļa izgatavotājs kopā ar transportlīdzekli sniedz sīki izstrādātus norādījumus.

5.3. Attiecībā uz visām gaismas signālierīcēm, ieskaitot tās, kas uzstādītas uz sānu paneļiem, transportlīdzeklī uzstādīta luktura atskaites ass ir paralēla uz ceļa esoša transportlīdzekļa atbalsta plaknei; turklāt tā ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei sānu atstarotāju un sānu gabarītgaismas lukturu gadījumā un paralēla šai plaknei visu pārējo signālierīču gadījumā. Katrā virzienā ir pieļaujama ± 3° novirze. Turklāt attiecībā uz uzstādīšanu ievēro visus izgatavotāja noteiktos atsevišķos norādījumus.

5.4. Ja nav atsevišķu norādījumu, lukturu augstumu un centrējumu pārbauda transportlīdzeklī bez kravas uz plakanas, horizontālas virsmas pie nosacījumiem, kas paredzēti 2.24., 2.24.1. un 2.24.2. punktā un, ja ir uzstādīta AFS, ar sistēmu neitrālā stāvoklī.

5.5. Ja nav atsevišķu norādījumu, lukturus, kas veido pāri:

5.5.1. transportlīdzeklī uzstāda simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni (aprēķinam jāpamatojas uz luktura ārējo ģeometrisko formu, nevis uz 2.9. punktā minētās apgaismojošās virsmas malu);

5.5.2. tie ir savstarpēji simetriski attiecībā pret garenisko vidusplakni, šī prasība neattiecas uz lukturu iekšējo konstrukciju;

5.5.3. tie atbilst vienādām kolorimetriskām prasībām un ir ar principā identiskiem fotometriskiem raksturlielumiem. Šīs prasības neattiecas uz F3 klases priekšējo miglas lukturu saskaņotu pāri;

5.5.4. to fotometriskie raksturlielumi principā ir identiski.

5.6. Transportlīdzekļi, kuru ārējā forma ir asimetriska, pēc iespējas atbilst minētajām prasībām.

5.7. Grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi

5.7.1. Lukturi var būt grupēti, kombinēti vai savietoti cits ar citu ar noteikumu, ka tie atbilst visām prasībām, kas attiecas uz krāsu, novietojumu, centrējumu, ģeometrisko redzamību, elektriskajiem slēgumiem, kā arī citām prasībām, ja tādas ir. 5.7.1.1. Lukturs fotometriskās un kolorimetriskās prasības izpilda, kad visas pārējās funkcijas, ar kurām lukturis ir grupēts, kombinēts vai savietots, ir izslēgtas. Tomēr, ja priekšējais vai pakaļējais gabarītgaismas lukturis ir savietots ar vienu vai vairākām citām funkcijām, ko var aktivizēt kopā ar to, prasības attiecībā uz katras šādas citas funkcijas krāsu izpilda, ja savietotā(-ās) funkcija(-ās) un priekšējie vai pakaļējie gabarītgaismas lukturi ir ieslēgti. 5.7.1.2. Bremžu signāllukturu un virzienrādītāju savstarpēja apvienošana nav atļauta. 5.7.1.3. Ja bremžu signāllukturi un virzienrādītāji ir grupēti, izpilda šādus nosacījumus: 5.7.1.3.1. jebkura horizontāla vai vertikāla taisne, kas iet cauri šo funkciju redzamo virsmu projekcijām atskaites asij perpendikulārā plaknē, nedrīkst šķērsot vairāk kā divas blakusesošas dažādu krāsu joslas atdalošas robežlīnijas; 5.7.1.3.2. to redzamās virsmas atskaites ass virzienā, pamatojoties uz zonām, kuras norobežo to gaismu izstarojošo virsmu ārējā līnija, nedrīkst pārklāties.

5.7.2. Ja viena luktura redzamā virsma ir salikta no divām vai vairākām atšķirīgām daļām, tā atbilst šādām prasībām: 5.7.2.1. atšķirīgo daļu projekcijas kopējais laukums plaknē, kas pieskaras ārējās lēcas ārējai virsmai un ir perpendikulāra atskaites asij, nedrīkst aizņemt mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kurš aptver šo projekciju, vai arī attālums starp divām blakusesošām/tangenciālām atšķirīgajām daļām, ja to mēra perpendikulāri atskaites asij, nedrīkst būt lielāks par 15 mm. Šī prasība neattiecas uz atstarotāju. 5.7.2.2. Savstarpēji atkarīgu lukturu gadījumā attālums starp blakus esošajām redzamajām virsmām atskaites ass virzienā nepārsniedz 75 mm, mērot perpendikulāri atskaites asij.

5.8. Maksimālo augstumu virs zemes mēra no redzamās virsmas augstākā punkta un minimālo augstumu no redzamās virsmas zemākā punkta atskaites ass virzienā.

Galveno tuvās gaismas lukturu minimālo augstumu attiecībā pret zemi mēra no optiskās sistēmas faktiskā izvada (piemēram, atstarotāja, lēcas, projekcijas lēcas) zemākā punkta neatkarīgi no šā izvada izmantošanas.

Ja augstums (maksimālais un minimālais) virs zemes nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

5.8.1. Novietojumu platumā nosaka no tās redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā, kura atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, ja tas attiecas uz gabarītplatumu, un no redzamās virsmas iekšējām malām atskaites ass virzienā, ja tas attiecas uz attālumu starp lukturiem. Ja novietojums platumā nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

5.9. Ja nav īpašu norādījumu, luktura ieslēgšanas laikā ar nolūku nemaina tā fotometriskos raksturlielumus (piemēram, intensitāti, krāsu, redzamo virsmu utt.).

5.9.1. Virzienrādītāji, transportlīdzekļa avārijas signāls, dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi, kas atbilst 6.18.7. punkta prasībām, un avārijas bremžu signāls izstaro mirgojošu gaismu.

5.9.2. Luktura fotometriskie raksturlielumi var mainīties: a) atkarībā no apgaismojuma; b) pārējo lukturu ieslēgšanas rezultātā; vai c) ja lukturi izmanto citai apgaismojuma funkcijai, ar nosacījumu, ka jebkuras fotometrisko raksturlielumu izmaiņas atbilst attiecīgā luktura tehniskajiem noteikumiem.

5.10. Lukturis, kas definēts 2.7. punktā, nedrīkst virzienā uz priekšu izstarot sarkanu gaismu, kura varētu būt maldinoša, un neviens lukturis, kas definēts 2.7. punktā, nedrīkst virzienā uz aizmuguri izstarot baltu gaismu, kura varētu būt maldinoša. Neņem vērā apgaismes ierīces, kas uzstādītas transportlīdzekļa iekšpuses apgaismošanai. Šaubu gadījumā atbilstību šai prasībai pārbauda šādi:

5.10.1. attiecībā uz sarkanas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa priekšgalu – sarkanas gaismas luktura redzamo virsmu, izņemot galējo sarkano sānu gabarītgaismas lukturi, nevar tieši redzēt novērotājs, kas pārvietojas 1. joslā, kā noteikts 4. pielikumā;

5.10.2. attiecībā uz baltas gaismas redzamību virzienā uz aizmuguri, izņemot transportlīdzeklim uzstādītos atpakaļgaitas lukturus un baltas krāsas sānu pamanāmības zīmes, – baltas gaismas luktura redzamo virsmu nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. joslas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa aizmugures (sk. 4. pielikumu).

5.10.3. Novērotājam redzamo 1. un 2. joslu attiecīgās plaknes ierobežo šādi: 5.10.3.1. augstumā: divas horizontālas plaknes, kas ir attiecīgi 1 m un 2,2 m virs zemes; 5.10.3.2. platumā: divas vertikālas plaknes, kas, veidojot 15° leņķi attiecīgi virzienā uz priekšu un uz aizmuguri uz āru no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, šķērso transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei paralēlo vertikālo plakņu saskares punktu vai punktus un ierobežo transportlīdzekļa gabarītplatumu; ja ir vairāki saskares punkti, tad vistālāk priekšā esošais punkts atbilst priekšējai plaknei, un vistālāk aizmugurē esošais punkts – aizmugures plaknei.

5.11. Elektriskie slēgumi ir tādi, lai priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus, kontūrgaismas lukturus, ja tādi ir, sānu gabarītgaismas lukturus, ja tādi ir, un pakaļējās numura zīmes lukturus varētu ieslēgt un izslēgt tikai vienlaicīgi.

5.11.1. Šo nosacījumu nepiemēro: 5.11.1.1. ja priekšējie un pakaļējie gabarītgaismas lukturi ir ieslēgti, kā arī sānu gabarītgaismas lukturiem, ja tie ir kombinēti vai savietoti ar minētajiem lukturiem, tos izmantojot kā stāvgaismas lukturus; vai 5.11.1.2. ja sānu gabarītgaismas lukturi mirgo kopā ar virzienrādītājiem; vai 5.11.1.3. ja signālgaismu sistēma darbojas saskaņā ar 6.2.7.6.2. punktu; vai

5.11.2. priekšējiem gabarītgaismas lukturiem, ja to funkcija ir aizstāta saskaņā ar 5.12.1. punkta noteikumiem.

5.11.3. Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas gadījumā visi gaismas avoti ieslēdzas un izslēdzas vienlaicīgi.

5.12. Elektriskie slēgumi ir tādi, lai galvenos tālās un tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus nevarētu ieslēgt, neieslēdzot arī 5.11. punktā minētos lukturus. Tomēr šī prasība neattiecas uz galvenajiem tālās vai tuvās gaismas lukturiem, ja to gaismas brīdinājuma signālus veido galveno tālās gaismas lukturu neregulāra iedegšanās pēc īsiem intervāliem vai galveno tuvās gaismas lukturu neregulāra iedegšanās pēc īsiem intervāliem, vai pārmaiņus galveno tālās un tuvās gaismas lukturu iedegšanās pēc īsiem intervāliem.

5.12.1. Galvenie tuvās gaismas lukturi un/vai galvenie tālās gaismas lukturi, un/vai priekšējie miglas lukturi var aizstāt priekšējo gabarītgaismas lukturu funkciju ar nosacījumu, ka: 5.12.1.1. to elektriskie slēgumi ir tādi, ka jebkuras šādas apgaismes ierīces atteices gadījumā notiek priekšējo gabarītgaismas lukturu automātiska atkārtota aktivizēšana; un 5.12.1.2. aizstājošais lukturis/funkcija attiecībā uz konkrēto gabarītgaismas lukturi atbilst prasībām, ko piemēro: a) ģeometriskajai redzamībai, kas noteikta priekšējiem gabarītgaismas lukturiem 6.9.5. punktā; un b) minimālajām fotometriskajām vērtībām atbilstoši gaismas izkliedes leņķiem; un 5.12.1.3. aizstājošā luktura testa protokolos ir sniegti atbilstoši pierādījumi par atbilstību 5.12.1.2. punktā noteiktajām prasībām.

5.13. Indikatori

Ja šajos noteikumos ir minēta prasība uzstādīt kontūra indikatoru, to var aizstāt ar “darbības” indikatoru.

5.14. Ieslēpjami lukturi

5.14.1. Lukturus aizliegts ieslēpt, izņemot galvenos tālās gaismas lukturus, galvenos tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus, ko drīkst ieslēpt, ja nelieto.

5.14.2. Ja ieslēpšanas ierīces(-ču) darbībā rodas kāda kļūme, lukturi paliek lietošanas stāvoklī, ja tos jau lieto, vai ir iespēja tos pārslēgt lietošanas stāvoklī bez instrumentiem.

5.14.3. Lukturus iespējams pārslēgt lietošanas stāvoklī un ieslēgt tos ar vienu un to pašu vadības ierīci, pieļaujot arī iespēju pārslēgt tos lietošanas stāvoklī bez ieslēgšanas. Tomēr grupētu galveno tālās gaismas un galveno tuvās gaismas lukturu gadījumā minētajai vadības ierīcei jāiedarbina tikai galvenie tuvās gaismas lukturi.

5.14.4. Nav iespējams no vadītāja vietas apzināti apstādināt ieslēgtus lukturus, pirms tie sasnieguši lietošanas stāvokli. Ja pastāv risks apžilbināt citus ceļu satiksmes dalībniekus, kamēr lukturi ir kustībā, tie drīkst iedegties, tikai sasniedzot lietošanas stāvokli.

5.14.5. Ja ieslēpšanas ierīces temperatūra ir no – 30 °C līdz + 50 °C, galvenie lukturi lietošanas stāvokli sasniedz trijās sekundēs pēc vadības ierīces sākotnējās iedarbināšanas.

5.15. Lukturu izstarotās gaismas krāsas ir šādas (8):

Galvenais tālās gaismas lukturis: balta Galvenais tuvās gaismas lukturis: balta Priekšējais miglas lukturis: balta vai izteikti dzeltena Atpakaļgaitas lukturis: balta Virzienrādītājs: dzintarkrāsa Avārijas signāls: dzintarkrāsa Bremžu signāllukturis: sarkana Avārijas bremžu signāls: dzintarkrāsa vai sarkana Pakaļējais sadursmes brīdinājuma signāls: dzintarkrāsa Pakaļējās numura zīmes lukturis: balta Priekšējais gabarītgaismas lukturis: balta Pakaļējais gabarītgaismas lukturis: sarkana Priekšējais miglas lukturis balta vai izteikti dzeltena Pakaļējais miglas lukturis: sarkana Stāvgaismas lukturis: balta priekšā, sarkana aizmugurē, dzintarkrāsa, ja savietots ar sānu virzienrādītājiem vai sānu gabarītgaismas lukturiem. Sānu gabarītgaismas lukturis: dzintarkrāsa; tomēr galējais pakaļējais sānu gabarītgaismas lukturis var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai kombinēts, vai savietots ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi vai grupēts ar pakaļējo atstarotāju, vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar pakaļējo atstarotāju. Kontūrgaismas lukturis: balta priekšā, sarkana aizmugurē Dienas gaitas lukturis: balta Pakaļējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas: sarkana Pakaļējais atstarotājs, kam ir trīsstūra forma: sarkana Priekšējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas: identa avārijas gaismai (9) Sānu atstarotājs, kam nav trīsstūra formas: dzintarkrāsa; tomēr galējais sānu atstarotājs var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi, galējo pakaļējo sarkano sānu gabarītgaismas lukturi vai pakaļējo atstarotāju, kam nav trīsstūra formas. Pagrieziena lukturis: balta Pamanāmības zīmes: balta priekšā; balta vai dzeltena sānos; sarkana vai dzeltena aizmugurē (10) Adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS): balta Ārējais salona apgaismojums: balta

5.16. Lukturu skaits

5.16.1. Transportlīdzeklī uzstādīto lukturu skaits ir tāds, kā norādīts šo noteikumu atsevišķajos norādījumos.

5.17. Lukturus var uzstādīt uz kustīgām daļām, ievērojot 5.18., 5.19. un 5.20. punktā minētos nosacījumus.

5.18. Pakaļējos gabarītgaismas lukturus, pakaļējos virzienrādītājus un pakaļējos atstarotājus, kam ir trīsstūra forma vai kam tās nav, drīkst uzstādīt uz kustīgām daļām tikai šādos gadījumos:

5.18.1. ja visos kustīgo daļu fiksētajos stāvokļos uz šīm kustīgajām daļām uzstādītie lukturi atbilst šiem lukturiem piemērojamajām novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām;

5.18.2. ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst, apvienojot divus lukturus, kas ir apstiprināti kā D tipa lukturi (sk. 2.16.1. punktu), pietiek, ja novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām atbilst tikai viens no lukturiem visos kustīgo daļu fiksētajos stāvokļos, vai

5.18.3. ja minētajām funkcijām uzstāda un iedarbina papildu lukturus, kad attiecīgā kustīgā daļa atrodas fiksētā atvērtā stāvoklī, ar noteikumu, ka šie papildu lukturi atbilst novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām, kas attiecas uz lukturiem, ko uzstāda uz minētajām kustīgajām daļām.

5.18.4. Ja 5.18. punktā minētās funkcijas iegūst, izmantojot savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu, piemēro jebkuru no šiem nosacījumiem: a) ja visa savstarpēji atkarīgo lukturu sistēma ir uzstādīta uz kustīgās(-ajām) daļas(-ām), ievēro 5.18.1. punkta prasības. Tomēr minētajām funkcijām var aktivizēt papildu lukturus, ja kustīgā daļa atrodas jebkurā fiksētā atvērtā stāvoklī, ar nosacījumu, ka šādi papildu lukturi atbilst visām novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām, kas piemērojamas uz kustīgās daļas uzstādītajiem lukturiem, vai b) ja savstarpēji atkarīgu lukturu sistēma ir daļēji uzstādīta uz nekustīgās daļas un daļēji uz kustīgās daļas, savstarpēji atkarīgais(-ie) lukturis(-i), ko norādījis pieteikuma iesniedzējs ierīces apstiprināšanas procedūras laikā, atbilst visām novietojuma, ārējās ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām, ko piemēro šādiem lukturiem, visos kustīgās(-o) daļas(-u) fiksētajos stāvokļos. Iekšējās ģeometriskās redzamības prasību(-as) uzskata par izpildītu(-ām), ja šāds(-i) savstarpēji atkarīgais(-ie) lukturis(-i) joprojām atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas gaismas izkliedes jomā ierīces apstiprināšanai, visos kustīgās(-o) daļas(-u) fiksētajos stāvokļos.

5.19. Ja kustīgo daļu stāvokli nevar uzskatīt par “normālu lietošanas stāvokli”, uz šīm kustīgajām daļām uzstādītās ierīces nedrīkst radīt liekas neērtības ceļu satiksmes dalībniekiem.

5.20. Ja lukturis ir uzstādīts uz kustīgas daļas un ja kustīgā daļa ir “normālā lietošanas stāvoklī(-ļos)”, lukturis vienmēr atgriežas tajā stāvoklī(-ļos), ko izgatavotājs norādījis saskaņā ar šiem noteikumiem. Uzskata, ka galvenie tuvās gaismas lukturi un priekšējie miglas lukturi atbilst šai prasībai, ja, kustīgajām daļām pārvietojoties un atgriežoties normālajā stāvoklī 10 reizes, neviena no šo lukturu leņķa slīpuma vērtībām attiecībā pret luktura balstu, mērot pēc katras kustīgās daļas darbības, neatšķiras no 10 izmērīto vērtību vidējās vērtības vairāk par 0,15 procentiem. Ja šī vērtība ir pārsniegta, katru 6.2.6.1.1. punktā norādīto robežu pielāgo atbilstīgi pārsniegtajai vērtībai, lai samazinātu atļautās slīpuma robežas, pārbaudot transportlīdzekli saskaņā ar 6. pielikumu.

5.21. Neviena kustīgā daļa nevienā fiksētā stāvoklī, kas atšķiras no “normālā lietošanas stāvokļa”, neatkarīgi no tā, vai uz tās ir vai nav uzstādīta gaismas signālierīce, nedrīkst apslēpt vairāk par 50 procentiem no priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu, priekšējo un pakaļējo virzienrādītāju un atstarotāju redzamās virsmas atskaites ass virzienā.

Ja šī prasība nav izpildāma, rīkojas šādi:

5.21.1. gadījumos, kad kustīgās daļas apslēpj vairāk par 50 procentiem no minēto lukturu redzamās virsmas atskaites ass virzienā, iedarbina papildu lukturus, kas atbilst visām minēto lukturu novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām; vai,

5.21.2. aizpildot paziņojuma veidlapu (1. pielikuma 10.1. punkts), tajā iekļauj piezīmi, kas informē citas administratīvās iestādes par to, ka kustīgās daļas var apslēpt vairāk par 50 procentiem no minēto lukturu redzamās virsmas atskaites ass virzienā; un ar uzrakstu transportlīdzeklī informē lietotājus par to, ka, kādai kustīgai daļai atrodoties noteiktā(-os) stāvoklī(-ļos), citi ceļu satiksmes dalībnieki jābrīdina par transportlīdzekļa atrašanās vietu uz ceļa; piemēram, ar brīdinājuma trīsstūri vai citām ierīcēm saskaņā ar valsts prasībām lietošanai uz ceļa.

5.21.3. Šo noteikumu 5.21.2. punkts neattiecas uz atstarotājiem.

5.22. Ja lukturus nevar darbināt, uzstādot vienīgi gaismas avotu un/vai drošinātāju, par neesošiem uzskata arī lukturus, uz kuriem ir apstiprinājuma zīme, izņemot atstarotājus.

5.23. Lukturus transportlīdzeklī uzstāda tā, lai gaismas avotu varētu pareizi nomainīt bez speciālistu palīdzības un īpašiem instrumentiem, izņemot tos, ko kopā ar transportlīdzekli piegādājis izgatavotājs. Transportlīdzekļa izgatavotājs kopā ar transportlīdzekli piegādā nomaiņas procedūras sīku aprakstu. Šis punkts neattiecas uz:

a) apstiprinātām ierīcēm ar nenomaināmu gaismas avotu;

b) apstiprinātām ierīcēm ar gaismas avotiem saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99.

5.24. Pakaļējā gabarītgaismas luktura gaismas signālierīces funkcijas pagaidu nomaiņa luktura nedarbošanās gadījumā ir atļauta ar noteikumu, ka nomainošā funkcija pēc krāsas, gaismas intensitātes un stāvokļa ir tāda pati kā funkcija, kas vairs nedarbojas, un ar noteikumu, ka nomainošā ierīce pilda savu sākotnējo drošības funkciju. Nomaiņas laikā indikators uz vadības paneļa (šo noteikumu 2.18. punkts) norāda uz pagaidu aizvietojumu un vajadzību pēc remonta.

5.25. Ja ir uzstādīta AFS, to uzskata par līdzvērtīgu galveno tuvās gaismas lukturu pārim un ja sistēma nodrošina tālās gaismas funkciju(-as), to uzskata par līdzvērtīgu tālās gaismas lukturu pārim.

5.26. Ir atļauti tādi pakaļējie virzienrādītāji, pakaļējie gabarītgaismas lukturi, stopsignāli (izņemot S4 kategorijas bremžu signāllukturus) un pakaļējie miglas lukturi ar mainīgas intensitātes kontroli, kuri vienlaikus atbilst vismaz vienam no šādiem ārējiem faktoriem – apkārtējais apgaismojums, migla, sniegputenis, lietus, šļakatas, putekļu mākonis, gaismu emitējošās virsmas piesārņojums – ar nosacījumu, ka to noteiktā intensitātes attiecība tiek saglabāta visās variāciju pārejās. Pāreju laikā nedrīkst būt novērojamas asas intensitātes variācijas. S4 bremžu signāllukturi var izstarot mainīgu gaismas intensitāti neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Vadītājam ir iespēja noteikt tādu iepriekš minēto funkciju gaismas intensitāti, kas atbilst to nemainīgajai kategorijai, un atkal iestatīt tās automātiski maināmā kategorijā.

5.27. Attiecībā uz M un N kategorijas transportlīdzekļiem apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs pierāda tehniskajam dienestam, kas atbildīgs par tipa apstiprināšanas testiem, ka elektroenerģijas padeves nosacījumi attiecībā uz 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. un 2.7.15. punktā minētajām ierīcēm, kad transportlīdzekļa elektriskā sistēma ir nemainīga sprieguma darba stāvoklī, kas atbilst pieteikuma iesniedzēja norādītajai atbilstošajai mehāniskā transportlīdzekļa kategorijai, atbilst šādiem noteikumiem:

5.27.1. spriegums, kas tiek pievadīts to ierīču spailēs, kuras atbilstoši to tipa apstiprinājuma dokumentācijai ir pārbaudītas ar īpašu elektroenerģijas padeves/gaismas avota elektronisko vadības iekārtu vai pakārtotās darbības režīmā, vai pie pieteikuma iesniedzēja pieprasītā sprieguma, nepārsniedz spriegumu, kas noteikts attiecīgajām apstiprinātajām ierīcēm vai funkcijām;

5.27.2. visos gadījumos, kad uz elektroenerģijas padeves nosacījumiem neattiecas 5.27.1. punkts, spriegums ierīces(-ču) vai funkcijas(-u) spailēs nedrīkst pārsniegt 6,75 V (6 voltu sistēmām), 13,5 V (12 voltu sistēmām) vai 28 V (24 voltu sistēmām) par vairāk kā 3 procentiem;

5.27.3. šo noteikumu 5.27.1. un 5.27.2. punkta noteikumi neattiecas uz ierīcēm, kurās iebūvēta gaismas avota elektroniskā vadības iekārta vai mainīgas intensitātes regulators, kas ir daļa no ierīces;

5.27.4. apstiprinājuma dokumentācijai pievieno protokolu, kurā izklāsta metodes, kas izmantotas atbilstības pierādīšanai, un iegūtos rezultātus.

5.28. Vispārīgi noteikumi par ģeometrisko redzamību

5.28.1. Ģeometriskās redzamības leņķa iekšpusē nedrīkst būt šķēršļi gaismas izplatībai no jebkuras luktura redzamās virsmas daļas, ko novēro no bezgalības. Tomēr šķēršļus neņem vērā, ja uz tiem norādīts jau luktura tipa apstiprināšanas laikā.

5.28.2. Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, paralēli maina novērošanas virzienu, lai panāktu tādu pašu precizitāti.

5.28.3. Ja uzstādītam lukturim kādu luktura redzamās virsmas daļu aizsedz kādas citas transportlīdzekļa daļas, pierāda, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa tomēr atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas ierīces apstiprināšanai.

5.28.4. Ja ģeometriskās redzamības vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5° (lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes), uzstādītās optiskās vienības fotometrisko mērījumu lauku var samazināt līdz 5° zem horizontāles.

5.28.5. Savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmas ģeometriskās redzamības prasības izpilda, kad visi tās savstarpēji atkarīgie lukturi darbojas reizē.

6. ATSEVIŠĶI NORĀDĪJUMI

6.1. Galvenie tālās gaismas lukturi (Noteikumi Nr. 98 un 112)

6.1.1. Uzstādīšana

Obligāti jāuzstāda mehāniskajos transportlīdzekļos. Piekabēs uzstādīt aizliegts.

6.1.2. Skaits

Divi vai četri, kam tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 31, 98 vai 112, izņemot A klases galvenos lukturus.

N3 kategorijas transportlīdzekļos drīkst uzstādīt vēl divus papildu galvenos tālās gaismas lukturus.

Ja transportlīdzeklī ir uzstādīti četri ieslēpjami galvenie lukturi, divus papildu galvenos lukturus atļauts uzstādīt tikai kā gaismas signālierīci, kuras signālu veido lukturu neregulāra iedegšanās pēc īsiem intervāliem (sk. 5.12. punktu) gaišā diennakts laikā.

6.1.3. Izkārtojums

Nav atsevišķi noteikts.

6.1.4. Atrašanās vieta

6.1.4.1. Platumā: nav atsevišķu norādījumu.

6.1.4.2. Augstumā: nav atsevišķu norādījumu.

6.1.4.3. Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.1.5. Ģeometriskā redzamība

apgaismojošās virsmas redzamību, ieskaitot tās redzamību joslās, kas attiecīgajā novērošanas virzienā ir neapgaismotas, nodrošina diverģējošā telpā, kuru ierobežo līnijas, kas savienojas ar apgaismojošās virsmas perimetru un veido vismaz 5° leņķi ar galvenā luktura atskaites asi. Ģeometriskās redzamības leņķu sākums ir apgaismojošās virsmas projekcijas perimetrs šķērsplaknē, kas pieskaras tai galvenā luktura lēcas daļai, kura ir izvirzīta vistālāk uz priekšu.

6.1.6. Centrēšana

Virzienā uz priekšu.

Nodrošinot līkumu apgaismojumu, katrā transportlīdzekļa pusē ap savu asi nedrīkst griezties vairāk kā viens galvenais tālās gaismas lukturis.

6.1.7. Elektriskie slēgumi

6.1.7.1. Izņemot gadījumus, kad galvenie tālās gaismas lukturi tiek izmantoti mirgojošas gaismas brīdinājuma signālu sniegšanai, tos var ieslēgt tikai tad, kad galvenais gaismas slēdzis ir galveno lukturu ieslēgtā vai “AUTO” (automātiskā) stāvoklī un ir paredzēti nosacījumi tuvās gaismas automātiskai aktivizēšanai. Pēdējā minētajā gadījumā galvenie tālās gaismas lukturi izslēdzas automātiski, kad pārstāj būt spēkā nosacījumi tuvās gaismas automātiskai aktivizēšanai.

6.1.7.2. Galvenos tālās gaismas lukturus uzstāda tā, lai tos varētu ieslēgt tikai vienlaicīgi vai pāros. Ja saskaņā ar 6.1.2. punkta noteikumiem N3 kategorijas transportlīdzeklī ir uzstādīti divi papildu galvenie tālās gaismas lukturi, vienlaicīgi ieslēdzami var būt ne vairāk kā divi lukturu pāri. Pārslēdzot no tuvās gaismas uz tālo gaismu, ieslēdzas vismaz viens tālās gaismas lukturu pāris. Pārslēdzot no tālās gaismas uz tuvo gaismu, vienlaicīgi izslēdzas visi galvenie tālās gaismas lukturi.

6.1.7.3. Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

6.1.7.4. Ja uzstādīti četri ieslēpjami galvenie lukturi, paceltā stāvoklī tie nodrošina, ka vienlaicīgi nevar darboties neviens no papildu galvenajiem lukturiem, kas uzstādīti kā gaismas signālierīce, kuras signālu veido lukturu neregulāra iedegšanās pēc īsiem intervāliem (5.12. punkts) gaišā diennakts laikā.

6.1.8. Indikatori

Kontūra indikators jāuzstāda obligāti.

6.1.9. Citas prasības

6.1.9.1. Kopējā maksimālā gaismas intensitāte galvenajiem tālās gaismas lukturiem, ko var ieslēgt vienlaicīgi, nedrīkst pārsniegt 430 000 cd, kas nozīmē, ka kontrolskaitļu summa nedrīkst pārsniegt 100 vienības.

6.1.9.2. Maksimālo gaismas intensitāti aprēķina, saskaitot atsevišķos kontrolskaitļus, kas norādīti uz katra atsevišķā luktura. Uz katra priekšējā luktura ar marķējumu “R” vai “CR” norādītais kontrolskaitlis ir “10”.

6.2. Galvenie tuvās gaismas lukturi (Noteikumi Nr. 98 un 112)

6.2.1. Uzstādīšana

Obligāti jāuzstāda mehāniskajos transportlīdzekļos. Piekabēs uzstādīt aizliegts.

6.2.2. Skaits

Divi, tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 31, 98 vai 112, izņemot A klases galvenos lukturus.

6.2.3. Izkārtojums

Nav atsevišķi noteikts.

6.2.4. Atrašanās vieta

6.2.4.1. Platumā: tā redzamās virsmas mala atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp redzamo virsmu iekšējām malām atskaites ass virzienā nedrīkst būt mazāks par 600 mm. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; visu pārējo kategoriju mehāniskajos transportlīdzekļos šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums nepārsniedz 1 300 mm.

6.2.4.2. Augstumā: ne zemāk kā 500 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. N3G kategorijas (apvidus) transportlīdzekļos (11) maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm.

6.2.4.3. Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.2.5. Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.13. punktā:

α = 15° uz augšu un 10° uz leju, ß = 45° uz āru un 10° uz iekšu.

Tā kā fotometriskās vērtības, kas attiecas uz galvenajiem tuvās gaismas lukturiem, neattiecas uz pilnu ģeometriskās redzamības lauku, tipa apstiprināšanas nolūkos pārējā daļā minimālajai vērtībai jābūt 1 cd. Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās luktura tuvumā nedrīkst radīt sekundāru ietekmi, kas var radīt neērtības pārējiem satiksmes dalībniekiem.

6.2.6. Centrēšana

Virzienā uz priekšu.

6.2.6.1. Vertikālā centrēšana

6.2.6.1.1. Sākotnējo lejupvērsto tuvās gaismas nogriežņa slīpumu, kas jāiestata transportlīdzeklim bez kravas, ja tā vadītāja vietu aizņem viens cilvēks, transportlīdzekļa izgatavotājs nosaka ar precizitāti līdz 0,1 procentam, un to skaidri salasāmi un neizdzēšami norāda uz katra transportlīdzekļa pie katra galvenā luktura vai uz izgatavotāja plāksnes ar simbolu, kurš parādīts 7. pielikumā.

Šādi norādītā lejupvērstā slīpuma vērtību nosaka saskaņā ar 6.2.6.1.2. punktu.

6.2.6.1.2. Atkarībā no galvenā tuvās gaismas luktura redzamās virsmas apakšējās malas atskaites ass virzienā uzstādījuma augstuma (h) metros, ko mēra transportlīdzeklim bez kravas, tuvās gaismas nogriežņa vertikālais slīpums saskaņā ar visiem statiskajiem nosacījumiem, kas noteikti 5. pielikumā, paliek šādās robežās, un sākotnējam iestatījumam ir šādas vērtības:

h < 0,8 robežas : no – 0,5 procentiem līdz – 2,5 procentiem sākotnējais iestatījums : no – 1 procenta līdz – 1,5 procentiem

0,8 ≤ h ≤ 1 robežas : no – 0,5 procentiem līdz – 2,5 procentiem sākotnējais iestatījums : no – 1 procenta līdz – 1,5 procentiem vai, pēc izgatavotāja izvēles, robežas : no – 1 procenta līdz – 3 procentiem sākotnējais iestatījums : no – 1,5 procentiem līdz – 2 procentiem šajā gadījumā transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumā iekļauj informāciju par to, kura no abām alternatīvām jāizmanto;

h > 1 robežas : no – 1 procenta līdz – 3 procentiem sākotnējais iestatījums : no – 1,5 procentiem līdz – 2 procentiem

Minētās robežas un sākotnējo iestatījumu vērtības ir apkopotas turpmākajā diagrammā.

N3G kategorijas (apvidus) transportlīdzekļos, kuros galveno lukturu augstums pārsniedz 1 200 mm, nogriežņa vertikālajam slīpumam jābūt robežās no – 1,5 procentiem līdz – 3,5 procentiem.

Sākotnējam iestatījumam jābūt no – 2 procentiem līdz – 2,5 procentiem.

6.2.6.2. Galveno lukturu izlīdzināšanas ierīce

6.2.6.2.1. Ja galveno lukturu izlīdzināšanas ierīce nepieciešama, lai ievērotu 6.2.6.1.1. un 6.2.6.1.2. punkta prasības, šī ierīce ir automātiska.

6.2.6.2.2. Ierīces, ko ar pārtraukumiem vai nepārtraukti regulē rokas režīmā, tomēr ir atļauts lietot, ja tām ir aizturstāvoklis, no kura ar standarta regulēšanas skrūvēm vai līdzīgiem līdzekļiem lukturus var atgriezt 6.2.6.1.1. punktā noteiktajā sākotnējā slīpumā.

Šādas rokas režīmā regulējamas ierīces ir darbināmas no vadītāja vietas.

Nepārtraukti regulējamām ierīcēm ir marķējums, uz kura norādīti slogošanas nosacījumi, kas attiecas uz tuvās gaismas regulēšanu.

Stāvokļu skaits ierīcēs, kas nav nepārtraukti regulējamas, atbilst 6.2.6.1.2. punktā norādīto vērtību robežām saskaņā ar visiem 5. pielikumā noteiktajiem slogošanas nosacījumiem.

Arī šādām ierīcēm pie to vadības ierīces (8. pielikums) ir marķējums, kurā skaidri norādīti slogošanas nosacījumi, kas noteikti 5. pielikumā un kas attiecas uz tuvās gaismas regulēšanu.

6.2.6.2.3. Ja 6.2.6.2.1. un 6.2.6.2.2. punktā aprakstītās ierīces nedarbojas, tuvās gaismas lukturi nedrīkst atrasties stāvoklī, kurā tuvās gaismas slīpums ir mazāks nekā tad, kad ierīce pārstājusi darboties.

6.2.6.3. Mērīšanas kārtība

6.2.6.3.1. Pēc sākotnējā slīpuma noregulēšanas tuvās gaismas slīpumu, ko izsaka procentos, mēra saskaņā ar statiskajiem nosacījumiem un ievērojot visus slogošanas nosacījumus, kas noteikti 5. pielikumā.

6.2.6.3.2. Tuvās gaismas slīpuma novirzes atkarībā no slodzes mēra saskaņā ar 6. pielikumā noteikto pārbaudes procedūru.

6.2.6.4. Horizontālā centrēšana

Viena vai abu galveno tuvās gaismas lukturu horizontālo centrējumu var mainīt, lai nodrošinātu līkumu apgaismojumu, ar noteikumu, ka, virzot visu gaismas kūli vai nogriežņa izliekuma lauzuma punktu, attālums no transportlīdzekļa priekšpuses, kurā nogriežņa izliekuma lauzuma punkts krustojas ar transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas līniju, nepārsniedz attiecīgo galveno tuvās gaismas lukturu uzstādījuma augstumu vairāk kā 100 reizes.

6.2.7. Elektriskie slēgumi

6.2.7.1. Vadības ierīce, ar ko pārslēdz uz tuvo gaismu, vienlaicīgi izslēdz visus galvenos tālās gaismas lukturus.

6.2.7.2. Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

6.2.7.3. Ja galvenie tuvās gaismas lukturi uzstādīti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98, gāzizlādes gaismas avoti tālo gaismu darbības laikā paliek ieslēgti.

6.2.7.4. Lai nodrošinātu līkumu apgaismojumu, ir atļauts iedarbināt vienu papildu gaismas avotu vai vienu vai vairākus LED moduļus, kas atrodas galveno tuvās gaismas lukturu iekšpusē vai lukturī (izņemot galveno tālās gaismas lukturi), kurš ir grupēts vai savietots ar attiecīgajiem galvenajiem tuvās gaismas lukturiem, ar noteikumu, ka transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas izliekuma horizontālais rādiuss ir 500 m vai mazāks. Atbilstību šai prasībai izgatavotājs var apliecināt ar aprēķiniem vai citiem līdzekļiem, ko par tipa apstiprināšanu atbildīgā iestāde uzskata par piemērotiem.

6.2.7.5. Galveno tuvās gaismas lukturu ieslēgšana un izslēgšana var būt automātiska. Tomēr vienmēr ir iespēja galvenos tuvās gaismas lukturus ieslēgt un izslēgt rokas režīmā.

6.2.7.6. Ja ir uzstādīti dienas gaitas lukturi un tie darbojas saskaņā ar 6.19. punktu, tad vai nu:

6.2.7.6.1. galvenie tuvās gaismas lukturi ieslēdzas un izslēdzas automātiski atkarībā no apkārtējās gaismas apstākļiem (piemēram, tie ieslēdzas, braucot nakts apstākļos, tuneļos u. tml.) saskaņā ar 12. pielikuma prasībām; vai

6.2.7.6.2. dienas gaitas lukturi darbojas kopā ar 5.11. punktā uzskaitītajiem lukturiem, kad tiek aktivizēti vismaz pakaļējie gabarītgaismas lukturi; vai

6.2.7.6.3. ir nodrošinātas atšķirības zīmes, lai informētu vadītāju, ka galvenie lukturi, gabarītgaismas lukturi un – ja tādi uzstādīti – kontūrgaismas lukturi un sānu gabarītgaismas lukturi nav izgaismoti. Minētās zīmes ir šādas: 6.2.7.6.3.1. ir nodrošināti divi atšķirīgi ierīču paneļa izgaismojuma intensitātes līmeņi dienā un naktī, kas norāda vadītājam, ka ir ieslēgti galvenie tuvās gaismas lukturi; vai 6.2.7.6.3.2. neizgaismoti indikatori un to rokas vadības ierīču identifikācija, kuras saskaņā ar Noteikumiem Nr. 121 ir jāizgaismo, kad tiek aktivizēti galvenie lukturi; vai 6.2.7.6.3.3. vizuāli, skaņas vai abu veidu indikatori tiek aktivizēti tikai samazinātas apkārtējās gaismas apstākļos, kā definēts 12. pielikumā, lai informētu vadītāju, ka ir jāieslēdz galvenie tuvās gaismas lukturi. Tiklīdz indikatori ir aktivizēti, tie izslēdzas tikai tad, kad ir ieslēgti galvenie tuvās gaismas lukturi vai kad ierīce, kas iedarbina un/vai apstādina dzinēju (piedziņas sistēmu), ir pārslēgta tādā stāvoklī, ka dzinēja (piedziņas sistēmas) darbināšana nav iespējama.

6.2.7.7. Neskarot 6.2.7.6.1. punktu, galvenie tuvās gaismas lukturi var ieslēgties un izslēgties automātiski atkarībā no citiem faktoriem, piemēram, laika vai apkārtējiem apstākļiem (piemēram, diennakts laika, transportlīdzekļa atrašanās vietas, lietus, miglas utt.).

6.2.8. Indikatori

6.2.8.1. Indikatorus uzstāda pēc izvēles.

6.2.8.2. Obligāti jāuzstāda indikators ar mirgojošu vai nemirgojošu brīdinājuma gaismas signālu:

a) ja līkumu apgaismojuma nodrošināšanu panāk, virzot visu gaismas kūli vai nogriežņa izliekuma lauzuma punktu; vai

b) ja galveno tuvo gaismu nodrošināšanai ir izmantots viens vai vairāki LED moduļi.

To iedarbina:

a) ja nogriežņa izliekuma lauzuma punktu nav iespējams virzīt; vai

b) ja viens no LED moduļiem, kuri nodrošina galvenās tuvās gaismas, nedarbojas.

Tas paliek ieslēgts, kamēr bojājums nav novērsts. To uz laiku var atcelt, bet darbību atkārto katru reizi, kad ieslēdz un izslēdz ierīci, ar ko iedarbina un/vai apstādina dzinēju.

6.2.9. Citas prasības

Prasības, kas noteiktas 5.5.2. punktā, uz galvenajiem tuvās gaismas lukturiem neattiecas.

Galvenos tuvās gaismas lukturus ar gaismas avotu vai LED moduli(-ļus), kuri nodrošina galvenās tuvās gaismas un kura objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus, drīkst uzstādīt tikai kopā ar galveno lukturu tīrīšanas ierīci(-ēm) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 45 (12).

Attiecībā uz vertikālo slīpumu nepiemēro 6.2.6.2.2. punkta noteikumus galvenajiem tuvās gaismas lukturiem:

a) ar LED moduli(-ļiem), kuri nodrošina galvenās tuvās gaismas; vai

b) ar gaismas avotu, kas nodrošina galvenās tuvās gaismas un kura objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus.

Lai nodrošinātu līkumu apgaismojumu, var izmantot tikai galvenos tuvās gaismas lukturus saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98 vai 112.

Ja līkumu apgaismojumu nodrošina, horizontāli virzot visu gaismas kūli vai nogriežņa izliekuma lauzuma punktu, šo funkciju iedarbina tikai tad, ja transportlīdzeklis brauc uz priekšu; šo prasību nepiemēro, ja līkumu apgaismojumu iedarbina, lai nogrieztos pa labi labās puses satiksmē (pa kreisi kreisās puses satiksmē).

6.3. Priekšējie miglas lukturi (Noteikumi Nr. 19)

6.3.1. Uzstādīšana

Mehāniskajos transportlīdzekļos uzstāda pēc izvēles. Piekabēs uzstādīt aizliegts.

6.3.2. Skaits

Divi.

6.3.3. Izkārtojums

Nav atsevišķi noteikts.

6.3.4. Atrašanās vieta

6.3.4.1. Platumā: tas redzamās virsmas punkts atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

6.3.4.2. Augstumā:

minimālais augstums : ne zemāk kā 250 mm virs zemes. maksimālais augstums : attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem ne augstāk kā 800 mm virs zemes. Visu pārējo kategoriju, izņemot N3G kategorijas (apvidus) (13), transportlīdzekļiem ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. N3G kategorijas transportlīdzekļiem maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm.

Neviens redzamās virsmas punkts atskaites ass virzienā nedrīkst atrasties augstāk par galvenā tuvās gaismas luktura redzamās virsmas augstāko punktu atskaites ass virzienā.

6.3.4.3. Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs netiešas redzamības ierīcēs un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.3.5. Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.13. punktā:

α = 5° uz augšu un uz leju, ß = 45° uz āru un 10° uz iekšu.

Tā kā fotometriskās vērtības, kas attiecas uz priekšējiem miglas lukturiem, neattiecas uz pilnu ģeometriskās redzamības lauku, tipa apstiprināšanas nolūkos pārējā daļā minimālajai vērtībai jābūt 1 cd. Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās priekšējo miglas lukturu tuvumā nedrīkst radīt sekundāru ietekmi, kas var radīt neērtības pārējiem satiksmes dalībniekiem (14).

6.3.6. Centrēšana

Virzienā uz priekšu.

6.3.6.1. Vertikālā centrēšana

6.3.6.1.1. B klases priekšējo miglas lukturu gadījumā nogriežņa vertikālais slīpums, kas jāiestata transportlīdzeklim bez kravas, ja tā vadītāja vietu aizņem viens cilvēks, ir – 1,5 procenti vai mazāks (14).

6.3.6.1.2. F3 klases priekšējo miglas lukturu gadījumā:

6.3.6.1.2.1. sākotnējo lejupvērsto nogriežņa slīpumu, kas jāiestata transportlīdzeklim bez kravas, ja tā vadītāja vietu aizņem viens cilvēks, transportlīdzekļa izgatavotājs nosaka ar precizitāti līdz vienai decimālzīmei aiz komata, un to skaidri salasāmi un neizdzēšami norāda uz katra transportlīdzekļa vai nu pie priekšējā miglas luktura vai uz izgatavotāja plāksnes, vai kombinācijā ar norādi, kura minēta 6.2.6.1.1. punktā, izmantojot simbolu, kurš parādīts šo noteikumu 7. pielikumā. Šādi norādītā lejupvērstā slīpuma vērtību nosaka saskaņā ar 6.3.6.1.2.2. punktu;

6.3.6.1.2.2. atkarībā no priekšējā miglas luktura redzamās virsmas apakšējās malas atskaites ass virzienā uzstādījuma augstuma (h) metros, ko mēra transportlīdzeklim bez kravas, nogriežņa vertikālajam slīpumam saskaņā ar visiem statiskajiem nosacījumiem ir šāda(-as) vērtība(-as): h ≤ 0,8 Ierobežojumi : no – 1 procenta līdz – 3 procentiem Sākotnējais iestatījums : no – 1,5 procentiem līdz – 2 procentiem h > 0,8 Ierobežojumi : no – 1,5 procentiem līdz – 3,5 procentiem Sākotnējais iestatījums : no – 2 procentiem līdz – 2,5 procentiem

6.3.6.2. Priekšējo miglas lukturu augstuma regulēšanas ierīce

6.3.6.2.1. Gadījumā, ja priekšējā miglas luktura gaismas avota(-u) objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus, 6.3.6.1.2.2. punkta prasības automātiski izpilda pie visiem šo noteikumu 5. pielikumā noteiktajiem slogošanas nosacījumiem.

6.3.6.2.2. Ja priekšējais miglas lukturis ir aprīkots ar atsevišķu augstuma regulēšanas ierīci, vai kas ir grupēta ar citām priekšējā apgaismojuma un gaismas signālfunkcijām, tā vertikālais slīpums saskaņā ar statiskajiem slogošanas nosacījumiem, kas noteikti šo noteikumu 5. pielikumā, ir 6.3.6.1.2.2. punktā noteiktajās robežās.

6.3.6.2.3. Ja F3 kategorijas priekšējais miglas lukturis ir galvenā tuvās gaismas luktura vai AFS sistēmas daļa, 6.2.6. punkta noteikumus piemēro, izmantojot priekšējo miglas gaismu kā tuvo gaismu daļu.

Šajā gadījumā 6.2.6. punktā definētās augstuma regulēšanas robežas var piemērot arī tad, ja šo priekšējo miglas lukturi izmanto kā tādu.

6.3.6.2.4. Augstuma regulēšanas ierīci var arī lietot, lai automātiski pielāgotu priekšējo miglas gaismu slīpumu dominējošiem apkārtējiem apstākļiem, ar nosacījumu, ka 6.3.6.1.2.2. punktā definētā lejupvērstā slīpuma robežas nav pārsniegtas.

6.3.6.2.5. Ja līmeņošanas ierīce nedarbojas, priekšējās miglas gaismas nedrīkst atrasties stāvoklī, kurā nogriežņa slīpums ir mazāks nekā tad, kad ierīce pārstājusi darboties.

6.3.7. Elektriskie slēgumi

Priekšējie miglas lukturi ir ieslēdzami un izslēdzami neatkarīgi no galvenajiem tālās gaismas lukturiem, galvenajiem tuvās gaismas lukturiem vai jebkuras galveno tālās un tuvās gaismas lukturu kombinācijas, izņemot gadījumus, kad priekšējos miglas lukturus lieto kā daļu no citas apgaismojuma funkcijas AFS sistēmā; tomēr priekšējo miglas lukturu ieslēgšanas funkcijai ir prioritāte salīdzinot ar funkciju, kurā priekšējos miglas lukturus lieto kā daļu.

6.3.8. Indikatori

Kontūra indikators jāuzstāda obligāti. Tam jābūt neatkarīgam nemirgojošam gaismas brīdinājuma signālam.

6.3.9. Citas prasības

Ja Noteikumu Nr. 19 1. pielikuma 10.9 punktā sniegtajā paziņojuma veidlapā ir pozitīva norāde, F3 klases priekšējo miglas gaismu regulēšanu un gaismas intensitāti var automātiski pielāgot dominējošiem apkārtējās vides apstākļiem. Jebkuras gaismas intensitātes vai līmeņošanas izmaiņas veic automātiski un tā, lai neradītu neērtības vadītājam un citiem satiksmes dalībniekiem.

6.4. Atpakaļgaitas lukturi (Noteikumi Nr. 23)

6.4.1. Uzstādīšana

Obligāti jāuzstāda mehāniskajos transportlīdzekļos un O2, O3 un O4 kategorijas piekabēs. O1 kategorijas piekabēs uzstāda pēc izvēles.

6.4.2. Skaits

6.4.2.1. M1 kategorijas mehāniskajos transportlīdzekļos un visos pārējos transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 000 mm, obligāti jāuzstāda viena ierīce, otru ierīci uzstāda pēc izvēles.

6.4.2.2. Visos transportlīdzekļos, kuru garums pārsniedz 6 000 mm, izņemot M1 kategorijas transportlīdzekļus, obligāti jāuzstāda divas ierīces, vēl divas ierīces uzstāda pēc izvēles.

6.4.3. Izkārtojums

Nav atsevišķi noteikts.

6.4.4. Atrašanās vieta

6.4.4.1. Platumā: nav atsevišķu norādījumu.

6.4.4.2. Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

6.4.4.3. Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

Tomēr, ja uzstāda divas 6.4.2.2. punktā minētās papildu ierīces, tās uzstāda transportlīdzekļa sānos vai aizmugurē saskaņā ar 6.4.5. un 6.4.6. punkta prasībām.

6.4.5. Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.13. punktā:

α = 15° uz augšu un 5° uz leju, β = 45° pa labi un pa kreisi, ja ir tikai viena ierīce, 45° uz āru un 30° uz iekšu, ja ir divas ierīces.

Ja divas 6.4.2.2. punktā minētās papildu ierīces ir uzstādītas transportlīdzekļa sānos, to atskaites ass ir centrēta uz sāniem horizontālā virzienā ar slīpumu, kas attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni ir 10° ± 5°.

6.4.6. Centrēšana

Virzienā uz aizmuguri

Ja divas 6.4.2.2. punktā minētās papildu ierīces ir uzstādītas transportlīdzekļa sānos, 6.4.5. punktā minētās prasības nepiemēro. Tomēr šo ierīču atskaites ass ir centrēta uz āru ar slīpumu, kas ir ne vairāk kā 15° horizontāli uz aizmuguri attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

6.4.7. Elektriskie slēgumi

6.4.7.1. Elektriskie slēgumi ir tādi, lai atpakaļgaitas lukturi varētu iedegties tikai tad, ja ir ieslēgts atpakaļgaitas pārnesums un ja ierīce, kas kontrolē dzinēja iedarbināšanu vai apstādināšanu, ir tādā stāvoklī, ka ir iespējama dzinēja darbība. Atpakaļgaitas lukturi nedrīkst iedegties vai turpināt degt, ja viens no abiem nosacījumiem nav izpildīts.

6.4.7.2. Turklāt 6.4.2.2. punktā minēto divu papildu ierīču elektriskie slēgumi ir tādi, lai šīs ierīces nevarētu iedegties, ja nav ieslēgti 5.11. punktā minētie lukturi. Transportlīdzekļa sānos uzstādītās ierīces ir atļauts ieslēgt, ja transportlīdzeklis lēni manevrē, braucot uz priekšu, un maksimālais ātrums nepārsniedz 10 km/h, un ir izpildīti šādi nosacījumi: a) ierīces ieslēdz un izslēdz rokas režīmā ar atsevišķu slēdzi; b) ja tas tā ir, tās var palikt iedegtas arī pēc tam, kad atpakaļgaitas pārnesums ir izslēgts; c) tās izslēdzas automātiski, ja transportlīdzeklis brauc uz priekšu ar ātrumu, kas pārsniedz 10 km/h, neatkarīgi no atsevišķā slēdža pozīcijas/stāvokļa; šādā gadījumā ierīces līdz to apzinātai ieslēgšanai no jauna paliek izslēgtas.

6.4.8. Indikatori

Indikatorus uzstāda pēc izvēles.

6.4.9. Citas prasības

Nav.

6.5. Virzienrādītāji (Noteikumi Nr. 6)

6.5.1. Uzstādīšana (sk. attēlu)

Obligāta. Dažādu tipu virzienrādītājus iedala kategorijās (1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b, 5. un 6. kategorija), un to komplekts katram transportlīdzeklim ir jāuzstāda noteiktā izkārtojumā (“A” un “B”).

“A” izkārtojums attiecas uz visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

“B” izkārtojums attiecas tikai uz piekabēm.

6.5.2. Skaits

Atbilstīgi izkārtojumam.

6.5.3. Izkārtojums (sk. attēlu)

A– divi priekšējie virzienrādītāji, kas pieder pie šādām kategorijām:

1.a vai 1.a, vai 1.b

ja attālums no šī virzienrādītāja redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir vismaz 40 mm;

1.a vai 1.b

ja attālums no šī virzienrādītāja redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir lielāks nekā 20 mm un mazāks nekā 40 mm;

1.b

ja attālums no šī virzienrādītāja redzamās virsmas malas atskaites ass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai atskaites ass virzienā ir 20 mm vai mazāks;

divi pakaļējie virzienrādītāji (2.a vai 2.b kategorija);

divi papildu virzienrādītāji (2.a vai 2.b kategorija) visos M2, M3, N2, N3 kategorijas transportlīdzekļos;

divi 5. vai 6. kategorijas sānu virzienrādītāji (prasību minimums):

5

visos M1 kategorijas transportlīdzekļos;

N1, M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 metrus.

6

visos N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļos;

N1, M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums pārsniedz 6 metrus.

Visos gadījumos 5. kategorijas sānu virzienrādītājus ir atļauts aizvietot ar 6. kategorijas sānu virzienrādītājiem.

Ne vairāk kā trīs 5. kategorijas papildu ierīces vai viena 6. kategorijas papildu ierīce katrā sānā M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 9 m.

Ja ir uzstādīti lukturi, kam ir priekšējo virzienrādītāju (1., 1.a un 1.b kategorija) un sānu virzienrādītāju (5. vai 6. kategorija) funkcijas, drīkst uzstādīt divus papildu virzienrādītājus (5. vai 6. kategorija), lai izpildītu 6.5.5. punktā noteiktās redzamības prasības.

B– divi pakaļējie virzienrādītāji (2.a vai 2.b kategorija);

divi papildu virzienrādītāji (2.a vai 2.b kategorija) visos O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļos.

Ne vairāk kā trīs 5. kategorijas papildu ierīces vai viena 6. kategorijas papildu ierīce katrā sānā O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru garums pārsniedz 9 m.

Ja ir uzstādīta AFS sistēma, kategorijas izvēlei apskatāmais attālums ir attālums starp priekšējo virzienrādītāju un tuvāko apgaismes vienību tās tuvākajā pozīcijā, kura piedalās tuvās gaismas režīmā vai veido šo režīmu.

6.5.4. Novietojums

6.5.4.1. Platumā: tā redzamās virsmas mala atskaites ass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, neatrodas tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. Šis nosacījums neattiecas uz papildu pakaļējiem lukturiem.

Attālums starp abu redzamo virsmu iekšējām malām atskaites ass virzienā nedrīkst būt mazāks kā 600 mm.

Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.5.4.2. Augstumā virs zemes

6.5.4.2.1. Sānu virzienrādītāju (5. vai 6. kategorija) gaismu izstarojošās virsmas augstums nav

mazāks kā : 350 mm M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos un 500 mm visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos, mērot no zemākā punkta, un lielāks kā : 1 500 mm, mērot no augstākā punkta.

6.5.4.2.2. Virzienrādītāju (1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorija) augstums, kas noteikts saskaņā ar 5.8. punktu, nedrīkst būt mazāks par 350 mm un lielāks par 1 500 mm.

6.5.4.2.3. Ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ šīs augšējās robežas, ko mēra, kā noteikts iepriekš, nav iespējams ievērot, un ja nav uzstādīti papildu pakaļējie virzienrādītāji, tās drīkst palielināt līdz 2 300 mm 5. un 6. kategorijas sānu virzienrādītājiem un līdz 2 100 mm 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītājiem.

6.5.4.2.4. Uzstādot papildu pakaļējos virzienrādītājus, tos novieto augstumā, kas atbilst 6.5.4.1. punkta prasībām un lukturu simetriskumam, turklāt ievērojot tādu vertikālu attālumu, kādu atļauj virsbūves forma, bet ne vairāk par 600 mm virs obligātajiem lukturiem.

6.5.4.3. Garumā (sk. attēlu)

attālums starp sānu virzienrādītāju (5. un 6. kategorija) apgaismojošo virsmu un šķērsplakni, kas sakrīt ar transportlīdzekļa gabarītgaruma priekšējo robežu, nedrīkst pārsniegt 1 800 mm.

Tomēr šis attālums nedrīkst būt lielāks par 2 500 mm:

a) attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem;

b) visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos, ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ nav iespējams nodrošināt minimālos redzamības leņķus.

5. kategorijas papildu sānu virzienrādītājus uzstāda ar vienādu atstatumu visā transportlīdzekļa garumā.

6. kategorijas papildu sānu virzienrādītāju uzstāda zonā starp piekabes garuma pirmo un pēdējo kvartili.

6.5.5. Ģeometriskā redzamība

6.5.5.1. Horizontālie leņķi (sk. attēlu)

Vertikālie leņķi: 15° virs un zem horizontāles 1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b un 5. kategorijas virzienrādītājiem. Vertikālo leņķi zem horizontāles drīkst samazināt līdz 5°, ja lukturi atrodas zemāk nekā 750 mm virs zemes; līdz 30° virs un 5° zem horizontāles 6. kategorijas virzienrādītājiem. Vertikālo leņķi virs horizontāles drīkst samazināt līdz 5°, ja pakaļējie papildu lukturi neatrodas zemāk kā 2 100 mm virs zemes;

Attēls

(skatīt 6.5. punktu)

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem 45° uz iekšu tiem 1., 1.a vai 1.b kategorijas virzienrādītājiem, kuru redzamās virsmas apakšējā mala atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes, var samazināt līdz 20° zem horizontālās plaknes, kurā atrodas šā virzienrādītāja atskaites ass;

6.5.5.2. vai M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos pēc izgatavotāja izvēles (15):

priekšējo un pakaļējo virzienrādītāju, kā arī sānu gabarītgaismas lukturu

horizontālos leņķus skatīt attēlā.

45° uz iekšu tiem 1., 1.a vai 1.b kategorijas virzienrādītājiem, kuru redzamās virsmas apakšējā mala atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes, var samazināt līdz 20° zem horizontālās plaknes, kurā atrodas šā virzienrādītāja atskaites ass.

Vertikālie leņķi: 15° virs un zem horizontāles. Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja lukturi atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

Lai virzienrādītājus varētu uzskatīt par redzamiem, jābūt skaidri saskatāmiem vismaz 12,5 kvadrātcentimetriem no lukturu redzamās virsmas, izņemot 5. un 6. kategorijas sānu virzienrādītājus. Šeit neietilpst gaismu neraidošu atstarotāju apgaismojošās virsmas joslas.

6.5.6. Centrēšana

Ja izgatavotājs uzstādīšanai noteicis atsevišķus norādījumus, tie jāievēro.

6.5.7. Elektriskie slēgumi

Virzienrādītāji ir ieslēdzami neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Visi virzienrādītāji, kas ir transportlīdzekļa vienā pusē, ir ieslēdzami un izslēdzami ar vienu vadības ierīci un tie mirgo sinhroni.

Ja M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 metrus un kuros virzienrādītāji ir izvietoti saskaņā 6.5.5.2. punkta prasībām, ir uzstādīti dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi, šie lukturi un virzienrādītāji mirgo ar vienādu frekvenci (sinhroni).

6.5.8. Indikatori

Darbības indikators ir obligāts 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītājiem. Tas var būt gaismas vai skaņas, vai apvienots signāls. Ja tas ir gaismas signāls, tas ir ar mirgojošu gaismu, kas vismaz gadījumā, ja ir traucēta kāda virzienrādītāja darbība, nodziest vai paliek ieslēgts un nemirgo, vai ievērojami maina mirgošanas biežumu. Ja tas ir tikai akustisks, tas ir skaidri dzirdams un vismaz, ja ir traucēta kāda virzienrādītāja darbība, ievērojami maina svārstību biežumu.

To iedarbina ar Noteikumu Nr. 6 6.4.2. punktā noteikto signālu vai citā piemērotā veidā (16).

Ja mehānisks transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, tajā uzstāda īpašu piekabes virzienrādītājiem paredzētu darbības indikatoru ar gaismas signālu gadījumā, ja vilcēja transportlīdzekļa indikators neļauj konstatēt jebkuru kļūmi virzienrādītāju darbībā šādi izveidotā transportlīdzekļa un piekabes savienojumā.

Mehāniskajos transportlīdzekļos un piekabēs uzstādāmajiem papildu virzienrādītājiem darbības indikators nav obligāts.

6.5.9. Citas prasības

Gaisma ir mirgojoša un mirgo 90 ± 30 reižu minūtē.

Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas un ne vēlāk kā pusotras sekundes līdz pirmajai nodzišanai sākas gaismas izstarošana. Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, velkošā transportlīdzekļa virzienrādītāju vadības ierīce darbina arī piekabes virzienrādītājus. Ja vienā virzienrādītājā ir bojājums, izņemot īssavienojumu, pārējie virzienrādītāji turpina mirgot, bet frekvence šādos apstākļos var atšķirties no noteiktās.

6.6. Avārijas signāls

6.6.1. Uzstādīšana

Obligāts.

Avārijas signāls ir transportlīdzekļa virzienrādītāju vienlaicīga darbība saskaņā ar 6.5. punkta prasībām.

6.6.2. Skaits

Kā noteikts 6.5.2. punktā.

6.6.3. Izkārtojums

Kā noteikts 6.5.3. punktā.

6.6.4. Atrašanās vieta

6.6.4.1. Platumā: kā noteikts 6.5.4.1. punktā.

6.6.4.2. Augstumā: kā noteikts 6.5.4.2. punktā.

6.6.4.3. Garumā: kā noteikts 6.5.4.3. punktā.

6.6.5. Ģeometriskā redzamība

Kā noteikts 6.5.5. punktā.

6.6.6. Centrēšana

Kā noteikts 6.5.6. punktā.

6.6.7. Elektriskie slēgumi

6.6.7.1. Signālu iedarbina ar atsevišķu rokas vadības ierīci, kas nodrošina visu virzienrādītāju sinhronu mirgošanu.

6.6.7.2. Avārijas signālu var iedarbināt automātiski, ja transportlīdzeklis ir iesaistīts sadursmē vai pēc avārijas signāla izslēgšanas, kā norādīts 6.22. punktā. Tādā gadījumā to var izslēgt ar roku.

6.6.7.3. Ja M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 metrus un kuros virzienrādītāji ir izvietoti saskaņā 6.5.5.2. punkta prasībām, ir uzstādīti dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi, arī šie lukturi un virzienrādītāji mirgo ar vienādu frekvenci (sinhroni).

6.6.8. Indikatori

Kontūra indikators jāuzstāda obligāti. Tam jābūt mirgojošam gaismas brīdinājuma signālam, kas var darboties kopā ar 6.5.8. punktā norādīto indikatoru(-iem).

6.6.9. Citas prasības

Kā noteikts 6.5.9. punktā. Ja mehāniskās piedziņas transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, avārijas signāla vadības ierīce spēj iedarbināt arī piekabes virzienrādītājus. Avārijas signāls spēj darboties arī tad, ja ierīce, kas iedarbina vai apstādina dzinēju, ir tādā stāvoklī, ka dzinēju nav iespējams iedarbināt.

6.7. Bremžu signāllukturi (Noteikumi Nr. 7)

6.7.1. Uzstādīšana

S1 vai S2 kategorijas ierīces : obligāti jāuzstāda visu kategoriju transportlīdzekļos. S3 vai S4 kategorijas ierīces : obligāti jāuzstāda M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, izņemot šasijas ar kabīni un N1 kategorijas transportlīdzekļus ar atvērtu kravas nodalījumu; pārējo kategoriju transportlīdzekļos uzstāda pēc izvēles.

6.7.2. Skaits

Visu kategoriju transportlīdzekļos jāuzstāda divas S1 vai S2 kategorijas ierīces un viena S3 vai S4 kategorijas ierīce.

6.7.2.1. Izņemot gadījumus, kad ir uzstādīta S3 vai S4 kategorijas ierīce, visos M2, M3, N2, N3, O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļos drīkst uzstādīt divus S1 vai S2 kategorijas papildu bremžu signāllukturus.

6.7.2.2. Tikai tad, ja transportlīdzekļa gareniskā vidusplakne neatrodas uz fiksēta korpusa paneļa, bet atdala vienu vai divas kustīgas transportlīdzekļa daļas (piemēram, durvis), un nepietiek vietas, lai uz gareniskās vidusplaknes virs šādām kustīgām daļām uzstādītu vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci, ir atļauts:

uzstādīt divas “D” tipa S3 vai S4 kategorijas ierīces vai

attiecībā pret garenisko vidusplakni asimetriski uzstādīt vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci pa labi vai pa kreisi no šīs plaknes, vai

uzstādīt S3 vai S4 kategorijas savstarpēji atkarīgu lukturu sistēmu.

6.7.3. Izkārtojums

Nav atsevišķi noteikts.

6.7.4. Atrašanās vieta

6.7.4.1. Platumā

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos: S1 vai S2 kategorijas ierīces, kas ir vērstas uz to redzamo virsmu atskaites ass virzienā, kura atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst atrasties tālāk par 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. Nav atsevišķu norādījumu attiecībā uz attālumu starp redzamās virsmas iekšējām malām atskaites ass virzienā.

Visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos: S1 vai S2 kategorijas ierīču gadījumā attālums starp redzamās virsmas iekšējām malām atskaites ass virzienā nedrīkst būt mazāks par 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa gabarītplatums ir mazāks nekā 1 300 mm. S3 vai S4 kategorijas ierīču gadījumā atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, uzstādot divas S3 vai S4 kategorijas ierīces saskaņā ar 6.7.2. punktu, tās jānovieto pēc iespējas tuvu gareniskajai vidusplaknei, pa vienai katrā šīs plaknes pusē. Gadījumos, kad saskaņā ar 6.7.2. punktu ir atļauts attiecībā pret garenisko vidusplakni asimetriski uzstādīt vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci, attālums no gareniskās vidusplaknes līdz luktura atskaites centram nedrīkst būt lielāks par 150 mm.

6.7.4.2. Augstumā:

6.7.4.2.1. S1 vai S2 kategorijas ierīcēm jāatrodas ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm un ja nav uzstādīti papildu lukturi). Ja ir uzstādīti papildu lukturi, tie ir novietoti augstumā, kas atbilst lukturu platuma un simetriskuma prasībām, turklāt ievērojot tādu vertikālu attālumu, kādu atļauj virsbūves forma, bet ne mazāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem.

6.7.4.2.2. Uzstādot S3 vai S4 kategorijas ierīces attiecībā uz horizontālo plakni, kas ir tangenciāla redzamās virsmas apakšējai malai, ievēro šādas prasības: tā atrodas ne vairāk kā 150 mm zem horizontālās plaknes, kas ir tangenciāla aizmugurējā loga stikla atklātajai virsmai, vai ne zemāk kā 850 mm virs zemes. Tomēr horizontālā plakne, kas ir tangenciāla S3 vai S4 kategorijas ierīces redzamās virsmas apakšējai malai, atrodas virs horizontālās plaknes, kas ir tangenciāla S1 vai S2 kategorijas ierīces redzamās virsmas augšējai malai.

6.7.4.3. Garumā:

6.7.4.4. S1 vai S2 kategorijas ierīcēm – transportlīdzekļa aizmugurē.

6.7.4.5. S3 vai S4 kategorijas ierīcēm – nav atsevišķu norādījumu.

6.7.5. Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis:

S1 vai S2 kategorijas ierīcēm 45o pa kreisi un pa labi no transportlīdzekļa gareniskās ass;

S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: 10o pa kreisi un pa labi no transportlīdzekļa gareniskās ass.

Vertikālais leņķis:

S1 vai S2 kategorijas ierīcēm 15° virs un zem horizontāles. Tomēr vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks