ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 326/1

LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIENĪBU KONSOLIDĒTĀ VERSIJA

III SADAĻA

NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ SAVIENĪBAS IESTĀDĒM

15. pants

1. Eiropadome rosina Savienības attīstību un nosaka atbilstīgus šīs attīstības vispārējos politiskos virzienus un prioritātes. Tā neveic likumdošanas funkciju.

2. Eiropadomē ir dalībvalstu vai to valdību vadītāji, tās priekšsēdētājs un Komisijas priekšsēdētājs. Tās darbā piedalās Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos.

3. Eiropadome sanāk divreiz pusgadā, un to sasauc priekšsēdētājs. Atkarībā no darba kārtības Eiropadomes locekļi var pieņemt lēmumu par to, ka kopā ar katru no viņiem piedalās viens ministrs, un Komisijas priekšsēdētājs – par Komisijas locekļa dalību. Vajadzības gadījumā priekšsēdētājs sasauc Eiropadomes ārkārtas sanāksmi.

4. Ja vien Līgumos nav paredzēts citādi, Eiropadome lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu.

5. Eiropadome ar kvalificētu balsu vairākumu ievēl priekšsēdētāju uz divarpus gadiem, ar iespēju pārvēlēt viņu uz vēl vienu termiņu. Kāda šķēršļa vai smaga pārkāpuma gadījumā saskaņā ar to pašu procedūru Eiropadome var anulēt priekšsēdētāja pilnvaras.

6. Eiropadomes priekšsēdētājs:

a) vada un virza Eiropadomes darbu;

b) nodrošina Eiropadomes darba sagatavošanu un nepārtrauktību sadarbībā ar Komisijas priekšsēdētāju un pamatojoties uz Vispārējo lietu padomes darbu;

c) cenšas veicināt vienotību un konsensu Eiropadomē;

d) pēc katras Eiropadomes sanāksmes sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam.

Eiropadomes priekšsēdētājs, ievērojot attiecīgo kompetenci, savā līmenī nodrošina Savienības ārējo pārstāvību jautājumos, kas attiecas uz tās kopējo ārpolitiku un drošības politiku, neskarot pilnvaras, kas piešķirtas Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos.

Eiropadomes priekšsēdētājs nedrīkst ieņemt amatu savā valstī.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 202/23

15. pants

1. Eiropadome rosina Savienības attīstību un nosaka atbilstīgus šīs attīstības vispārējos politiskos virzienus un prioritātes. Tā neveic likumdošanas funkciju.

2. Eiropadomē ir dalībvalstu vai to valdību vadītāji, tās priekšsēdētājs un Komisijas priekšsēdētājs. Tās darbā piedalās Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos.

3. Eiropadome sanāk divreiz pusgadā, un to sasauc priekšsēdētājs. Atkarībā no darba kārtības Eiropadomes locekļi var pieņemt lēmumu par to, ka kopā ar katru no viņiem piedalās viens ministrs, un Komisijas priekšsēdētājs – par Komisijas locekļa dalību. Vajadzības gadījumā priekšsēdētājs sasauc Eiropadomes ārkārtas sanāksmi.

4. Ja vien Līgumos nav paredzēts citādi, Eiropadome lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu.

5. Eiropadome ar kvalificētu balsu vairākumu ievēl priekšsēdētāju uz divarpus gadiem, ar iespēju pārvēlēt viņu uz vēl vienu termiņu. Kāda šķēršļa vai smaga pārkāpuma gadījumā saskaņā ar to pašu procedūru Eiropadome var anulēt priekšsēdētāja pilnvaras.

6. Eiropadomes priekšsēdētājs:

a) vada un virza Eiropadomes darbu;

b) nodrošina Eiropadomes darba sagatavošanu un nepārtrauktību sadarbībā ar Komisijas priekšsēdētāju un pamatojoties uz Vispārējo lietu padomes darbu;

c) cenšas veicināt vienotību un konsensu Eiropadomē;

d) pēc katras Eiropadomes sanāksmes sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam.

Eiropadomes priekšsēdētājs, ievērojot attiecīgo kompetenci, savā līmenī nodrošina Savienības ārējo pārstāvību jautājumos, kas attiecas uz tās kopējo ārpolitiku un drošības politiku, neskarot pilnvaras, kas piešķirtas Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos.

Eiropadomes priekšsēdētājs nedrīkst ieņemt amatu savā valstī.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 202/18

4. pants

1. Saskaņā ar 5. pantu kompetence, kas Līgumos nav piešķirta Savienībai, paliek dalībvalstīm.

2. Savienība respektē dalībvalstu vienlīdzību saistībā ar Līgumiem, kā arī to nacionālo identitāti, kas raksturīga to politiskajām un konstitucionālajām pamatstruktūrām, tostarp reģionālajām un vietējām pašvaldībām. Tā respektē valstu galvenās funkcijas, tostarp nodrošinot valsts teritoriālo integritāti, uzturot likumību un kārtību un aizsargājot valsts drošību. Jo īpaši valsts drošība paliek vienīgi katras dalībvalsts atbildībā.

3. Saskaņā ar lojālas sadarbības principu Savienība un dalībvalstis ar patiesu savstarpējo cieņu palīdz cita citai veikt uzdevumus, ko nosaka Līgumos.

Dalībvalstis veic visus vajadzīgos vispārējos un īpašos pasākumus, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kas izriet no Līgumiem vai no Savienības iestāžu aktiem.

Dalībvalstis sekmē Savienības uzdevumu izpildi un atturas no jebkādiem pasākumiem, kuri varētu apdraudēt Savienības mērķu sasniegšanu.
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0850 - 0851



A. TIESĪBU AKTI LAUKSAIMNIECĪBAS JOMĀ 1. 31997 R 2597: Padomes Regula (EK) Nr. 2597/97 ( 1997. gada 18. decembris), ar ko paredz papildu noteikumus piena un piena produktu tirgus kopīgajai organizācijai attiecībā uz dzeramo pienu (OV L 351, 23.12.1997., 13. lpp.) un kurā jaunākos grozījumus izdara: - 31999 R 1602: Padomes 19.7.1999. Regula (EK) Nr. 1602/1999 (OV L 189, 22.7.1999., 43. lpp.). Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2597/97 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta, prasības attiecībā uz tauku saturu piecus gadus pēc pievienošanās dienas nepiemēro Ungārijā ražotam dzeramajam pienam; tādējādi Ungārija var pienu ar tauku saturu 2,8 % (m/m) tirgot kā dzeramo pienu. Dzeramo pienu, kas neatbilst prasībām attiecībā uz tauku saturu, var tirgot tikai Ungārijā vai eksportēt uz kādu trešo valsti. 2. 31999 R 1493: Padomes Regula (EK) Nr. 1493/1999 ( 1999. gada 17. maijs) par vīna tirgus kopīgo organizāciju (OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp.), kurā jaunākos grozījumus izdara: - 32001 R 2585: Padomes 19.12.2001. Regula (EK) 2585/2001 (OV L 345, 29.12.2001., 10. lpp.). Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1493/1999 V pielikuma C2)d) punkta, desmit gadus pēc pievienošanās dienas visos Ungārijas vīnogu audzēšanas apvidos galda vīnu minimālais dabīgais spirta saturs var būt 7,7 tilpumprocenti. 3. 32002 R 0753: Komisijas Regula (EK) Nr. 753/2002 ( 2002. gada 29. aprīlis), ar ko paredz konkrētus noteikumus, lai Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999 piemērotu attiecībā uz dažu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību (OV L 118, 4.5.2002., 1. lpp.). Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 753/2002 II pielikuma, līdz 2008. gada 31. decembrim attiecībā uz Ungārijā ražotajiem un vienīgi Ungārijā tirgotajiem vīniem nosaukumu "Rizlingszilváni" ir atļauts lietot kā sinonīmu "Müller Thurgau" šķirnei. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0041 - 0041



28. pants 1. Lai ņemtu vērā jaunu dalībvalstu pievienošanos, Eiropas Kopienu vispārējo budžetu 2004. finanšu gadam pielāgo, pieņemot budžeta grozījumus, kas stājas spēkā 2004. gada 1. maijā. 2. Divpadsmit mēneša divpadsmitās daļas PVN un NKI resursos, kas jaunajām dalībvalstīm jāmaksā atbilstīgi šiem budžeta grozījumiem, kā arī korekcijas ar atpakaļejošu spēku, kuras attiecas uz mēneša divpadsmitajām daļām laikposmam no 2004. gada janvāra līdz aprīlim un kuras attiecas tikai uz pašreizējām dalībvalstīm, pārveido par astotdaļām, ko izmanto laikposmā no 2004. gada maija līdz decembrim. Korekcijas ar atpakaļejošu spēku, kuras izriet no jebkādiem turpmākiem budžeta grozījumiem, ko pieņem 2004. gadā, tāpat pārveido vienādās daļās, ko izmanto gada atlikušajā daļā. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0805 - 0806



2. BRĪVA KAPITĀLA APRITE Līgums par Eiropas Savienību. Eiropas Kopienas dibināšanas līgums. 1. Neskarot pienākumus, kas noteikti Līgumos, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, Čehijas Republika var piecus gadus no pievienošanās dienas paturēt spēkā noteikumus par otro mājokļu iegādi, kuri ietverti Ārvalstu valūtas maiņas aktā Nr. 219/1995 Sb., ņemot vērā tā grozījumus, un kuri attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kas nav Čehijas Republikas iedzīvotāji, un uzņēmumiem, kas izveidoti saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, nav reģistrēti Čehijas Republikā un kam nav ne filiāles, ne pārstāvniecības Čehijas Republikā. 2. Neskarot pienākumus, kas noteikti Līgumos, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, Čehijas Republika var septiņus gadus no pievienošanās dienas paturēt spēkā noteikumus, kuri ietverti Ārvalstu valūtas maiņas aktā Nr. 219/1995 Sb., ņemot vērā tā grozījumus, Aktā Nr. 229/1991 Sb. par īpašumtiesību režīmu attiecībā uz zemi un cita veida lauksaimniecības īpašumu un Aktā Nr. 95/1999 Sb. par nosacījumiem lauksaimniecības zemju un mežu īpašumtiesību nodošanai no valsts citām personām, un kuri reglamentē to, kā lauksaimniecības zemes un mežus iegādājas dalībvalstu pilsoņi vai uzņēmumi, kas izveidoti saskaņā ar kādas citas dalībvalsts tiesību aktiem, ja šie pilsoņi vai uzņēmumi nav reģistrēti Čehijas Republikā. Attiecībā uz lauksaimniecības zemju un mežu iegādi dalībvalstu pilsoņiem nekādā gadījumā nedrīkst piemērot noteikumus, kas ir nelabvēlīgāki par noteikumiem, kuri ir spēkā Pievienošanās līguma parakstīšanas dienā, ne arī noteikumus, kuri ir vairāk ierobežojoši nekā trešo valstu pilsoņiem piemērotie noteikumi. Uz pašnodarbinātiem zemniekiem, kas ir citas dalībvalsts pilsoņi un kas vēlas veikt uzņēmējdarbību un dzīvot Čehijas Republikā, neattiecina šā panta iepriekšējās daļas noteikumus vai jebkādas procedūras, ko neattiecina uz Čehijas Republikas pilsoņiem. Šo pārejas posmu pasākumu vispārēju pārskatīšanu veic trešajā gadā pēc pievienošanās dienas. Šajā sakarā Komisija iesniedz ziņojumu Padomei. Padome pēc Komisijas priekšlikuma var ar vienprātīgu lēmumu saīsināt vai pārtraukt šā panta pirmajā daļā paredzēto pārejas laiku. Ja ir pietiekami pierādījumi par to, ka pēc pārejas laika beigām būs nopietni traucējumi vai šādu traucējumu rašanās iespējamība Čehijas Republikas lauksaimniecības zemju tirgū, Komisija pēc Čehijas Republikas lūguma lemj par pārejas laika pagarināšanu par ne vairāk kā trim gadiem. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0456 - 0464



D. DZELZCEĻA TRANSPORTS 1. 31969 R 1192: Padomes Regula (EEK) Nr. 1192/69 ( 1969. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem uzskaites normalizēšanai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumos (OV L 156, 28.6.1969., 8. lpp.), ko groza: - 11972 B: Akts par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem — Dānijas Karalistes, Īrijas un Apvienotās Karalistes pievienošanās (OV L 73, 27.3.1972., 14. lpp.), - 11979 H: Akts par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem — Grieķijas Republikas pievienošanās (OV L 291, 19.11.1979., 17. lpp.), - 11985 I: Akts par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem — Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanās (OV L 302, 15.11.1985., 23. lpp.), - 31990 R 3572: Padomes 4.12.1990. Regula (EEK) Nr. 3572/90 (OV L 353, 17.12.1990., 12. lpp.), - 11994 N: Akts par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem — Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās (OV C 241, 29.8.1994., 21. lpp.). Regulas 3. panta 1. punktu papildina ar šādu tekstu: "— České dráhy (ČD) a.s.; Správa železniční dopravní cesty s.o.;" "— AS Eesti Raudtee, Edelaraudtee AS;" "— Valsts akciju sabiedrība "Latvijas Dzelzceļš" (LDZ);" "— Lietuvos geležinkeliai (LG);" "— Magyar Államvasutak Rt. (MÁV), — Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Rt. (GySEV);" "— PKP Polskie Linie Kolejowe S.A.; PKP Cargo S.A.; PKP InterCity sp. z o.o.; PKP Przewozy Regionalne sp. z o.o.;" "— Slovenske železnice (SŽ);" "— Železnice Slovenskej republiky (ŽSR);" . 2. 31991 L 0440: Padomes Direktīva 91/440/EEK ( 1991. gada 29. jūlijs) par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.), ko groza: - 32001 L 0012: Eiropas Parlamenta un Padomes 26.2.2001. Direktīva 2001/12/EK (OV L 75, 15.3.2001., 1. lpp.). a) Direktīvas I pielikuma ostu sarakstā starp tekstiem, kas attiecas uz Beļģiju un Dāniju, iekļauj šādu tekstu: "ČESKÁ REPUBLIKA" starp tekstiem, kas attiecas uz Vāciju un Grieķiju, iekļauj šādu tekstu: "EESTI Muuga sadam Paljassaare sadam Vanasadam Paldiski põhjasadam Paldiski lõunasadam Kopli põhjasadam Kopli lõunasadam Bekkeri sadam Kunda sadam" starp tekstiem, kas attiecas uz Itāliju un Luksemburgu, iekļauj šādu tekstu: "ΚΥΠΡΟΣ LATVIJA Rīga Ventspils Liepāja LIETUVA Klaipėda" starp tekstiem, kas attiecas uz Luksemburgu un Nīderlandi, iekļauj šādu tekstu: "MAGYARORSZÁG MALTA" starp tekstiem, kas attiecas uz Austriju un Portugāli, iekļauj šādu tekstu: "POLSKA Szczecin Świnoujście Gdańsk Gdynia" starp tekstiem, kas attiecas uz Portugāli un Somiju, iekļauj šādu tekstu: "SLOVENIJA Koper SLOVENSKO" . b) Direktīvas I pielikumā starp Beļģijas un Dānijas kartēm iekļauj šādu karti: +++++ TIFF +++++ starp Vācijas un Grieķijas kartēm iekļauj šādu karti: +++++ TIFF +++++ starp Itālijas un Luksemburgas kartēm iekļauj šādas kartes: +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ starp Luksemburgas un Nīderlandes kartēm iekļauj šādu karti: +++++ TIFF +++++ starp Austrijas un Portugāles kartēm iekļauj šādu karti: +++++ TIFF +++++ starp Portugāles un Somijas kartēm iekļauj šādas kartes: +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0822 - 0822



D. RŪPNIECISKĀ PIESĀRŅOJUMA KONTROLE UN RISKA PĀRVALDĪBA 32001 L 0080: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK ( 2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 2001/80/EK 4. panta 3. punkta un IV pielikuma A daļas, uz katliem, kas 2002. gada septembrī tiek izmantoti Dhekelia un Vasilikos sadedzināšanas iekārtās, attiecas emisijas robežvērtības 1700 mg/Nm3 apjomā, kamēr nav iestājies viens no šādiem apstākļiem: - šie katli tiek uzlaboti vai nozīmīgi pārveidoti, - uz salas kļūst pieejama dabasgāze, - Kipra kļūst par elektroenerģijas eksportētāju, - pašlaik ekspluatācijā esošos katlus pārstāj izmantot. Kamēr tiek piemērotas emisijas robežvērtības 1700 mg/Nm3 apjomā, pēc pievienošanās Kipra līdz katra gada 31. martam iesniedz Komisijai ziņojumu par izmantotā kurināmā kvalitāti, sēra dioksīda emisijas gada apjomu un to, kāds ir šo sēra emisijas paredzamais iespaids uz emisiju kaimiņvalstīs. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0866 - 866



I. TIESĪBU AKTI VETERINĀRIJAS JOMĀ 1. 31992 L 0046: Padomes Direktīva 92/46/EEK ( 1992. gada 16. jūnijs), ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus attiecībā uz svaigpiena, termiski apstrādāta piena un piena produktu ražošanu un laišanu tirgū (OV L 268, 14.9.1992., 1. lpp.), kurā jaunākos grozījumus izdara: - 31996 L 0023: Padomes 29.4.1996. Direktīva 96/23/EK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.). a) Līdz 2009. gada 31. decembrim pielikuma B papildinājumā uzskaitītie piena pārstrādes uzņēmumi var saņemt svaigpiena piegādes, kas neatbilst Direktīvas 92/46/EEK A pielikuma IV nodaļas prasībām vai kas ir no piena pārstrādes saimniecībām, kuras neatbilst minētās direktīvas A pielikuma I un II nodaļas prasībām, ja šādas saimniecības ir norādītas sarakstā, ko šim nolūkam veido Maltas iestādes. b) Kamēr vien iepriekš a) punktā minētie uzņēmumi izmanto šā panta noteikumus, produktus, kuru izcelsme ir šajos uzņēmumos, var — neatkarīgi no dienas, kad produktu laiž tirgū — laist vienīgi vietējā tirgū. Šie produkti jāmarķē ar īpašu veselības marķējumu. c) Malta nodrošina, ka pakāpeniski tiek panākta piena pārstrādes saimniecību atbilstība Direktīvas 92/46/EEK A pielikumam, un iesniedz Komisijas gada ziņojumus par attīstību, kāda panākta katras saimniecības modernizēšanā un pārstrukturēšanā, kā arī mastīta kontrolē ganāmpulkos, lai tādējādi nodrošinātu atbilstību Direktīvā 92/46/EEK paredzētajām higiēnas un kvalitātes prasībām. d) Sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus, lai nodrošinātu iepriekš izklāstītā pārejas režīma sekmīgu piemērošanu, pieņem saskaņā ar Direktīvas 92/46/EEK 31. pantu. 2. 31999 L 0074: Padomes Direktīva 1999/74/EK ( 1999. gada 19. jūlijs), ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai (OV L 203, 3.8.1999., 53. lpp.). Pielikuma C papildinājumā uzskaitītie 12 Maltas uzņēmumi ir tiesīgi līdz 2006. gada 31. decembrim turpināt lietot būrus, kas neatbilst minimālajām prasībām, kuras attiecībā uz mazāk būtiskiem konstrukcijas elementiem (vienīgi augstumu un grīdas slīpumu) paredzētas Direktīvas 1999/74/EK 5. panta 1. punkta 4. un 5. apakšpunktā, ar nosacījumu, ka būru augstums vismaz 65 % būru kopplatības ir vismaz 36 cm un nevienā vietā nav mazāks par 33 cm, un ka grīdas slīpums nepārsniedz 16 %. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0817 - 0818



A. GAISA KVALITĀTE 31994 L 0063: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/63/EK ( 1994. gada 20. decembris) par kontroli attiecībā uz gaistošu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko rada benzīna glabāšana un nosūtīšana no termināliem uz degvielas uzpildes stacijām (OV L 365, 31.12.1994., 24. lpp.). 1. Atkāpjoties no Direktīvas 94/63/EK 3. panta un I pielikuma, prasības, kas noteiktas attiecībā uz glabāšanas iekārtām terminālos, Igaunijā nepiemēro: - līdz 2005. gada 31. decembrim — glabāšanas iekārtām OÜ Tarkoil, Rakvere un OÜ Tarkoil, Haapsalu, - līdz 2006. gada 31. decembrim — glabāšanas iekārtām AS Tartu Terminaal, Kärkna, Tartu maakond. 2. Atkāpjoties no Direktīvas 94/63/EK 4. panta un II pielikuma, prasības, kas noteiktas attiecībā uz iekraušanu esošajos pārvietojamos konteineros un izkraušanu no tiem terminālos, Igaunijā nepiemēro: - līdz 2005. gada 31. decembrim — OÜ Tarkoil, Rakvere un OÜ Tarkoil, Haapsalu termināliem, - līdz 2006. gada 31. decembrim — AS Tartu Terminaal, Kärkna, Tartu maakond. 3. Atkāpjoties no Direktīvas 94/63/EK 6. panta un III pielikuma, līdz 2006. gada 31. decembrim Igaunijā nepiemēro prasības, kas noteiktas attiecībā uz iekraušanu esošajās glabāšanas iekārtās degvielas uzpildes stacijās, kuru apgrozījums ir mazāks par 1000 m3/gadā. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0038 - 0038



17. pants Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 18 par Eiropas centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem 49. pantam pievieno šādu punktu: "49.3. Pēc tam, kad viena valsts vai vairākas valstis kļūst par dalībvalstīm un attiecīgo valstu centrālās bankas kļūst par daļu no ECBS, automātiski tiek palielināts ECB parakstītais kapitāls un limits ārvalstu rezerves aktīviem, ko var pārskaitīt uz ECB. Palielinājumu nosaka atbilstīgi procentuālajām daļām palielinātajā kapitālā, tajā laikā noteiktos attiecīgos apjomus reizinot ar koeficientu, kas ir attiecība starp to valstu centrālo banku procentuālo daļu, kuras pievienojas, un to valstu centrālo banku procentuālo daļu, kuras jau ir ECBS locekles. Katras valsts centrālās bankas procentuālo daļu kapitālā aprēķina atbilstīgi 29.1. pantam un saskaņā ar 29.2. pantu. References laikposmi, ko izmanto statistikas datiem, ir tādi paši kā laikposmi, ko izmanto procentuālo daļu pēdējam piecgadu pielāgojumam atbilstīgi 29.3. pantam." --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0044 - 0044



34. pants 1. Laikposmā starp pievienošanās dienu un 2006. gada beigām Savienība nodrošina pagaidu finansiālo palīdzību, turpmāk "pārejas līdzekļus", jaunajām dalībvalstīm, lai attīstītu un stiprinātu to administratīvās spējas attiecībā uz Kopienas tiesību aktu ieviešanu un īstenošanu, kā arī attiecībā uz speciālistu labākās pieredzes apmaiņu. 2. Palīdzība ir vērsta uz to, lai ar darbībām, ko nevar finansēt no struktūrfondiem, stiprinātu nepieciešamo organizatorisko spēju dažās jomās, jo īpaši šādās jomās: - tieslietu un iekšlietu jomā (tiesu iestāžu sistēmas stiprināšana, ārējo robežu kontrole, korupcijas novēršanas stratēģija, tiesību aktu piemērošanas spējas stiprināšana), - finanšu kontrole, - Kopienu finanšu interešu aizsardzība un krāpšanas apkarošana, - iekšējais tirgus, tostarp muitas savienība, - vide, - veterinārais dienests un administratīvās spējas stiprināšana pārtikas nekaitīguma jomā, - administratīvās un kontroles struktūras, kas saistītas ar lauksaimniecības un lauku attīstību, tostarp Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS), - kodoldrošība (kodoldrošības iestāžu un to tehniskā atbalsta organizāciju, kā arī valsts radioaktīvo atkritumu pārvaldības aģentūru efektivitātes un kompetences stiprināšana), - statistika, - valsts pārvaldes stiprināšana atbilstīgi vajadzībām, kas konstatētas Komisijas vispārējās uzraudzības ziņojumā un uz kurām neattiecas struktūrfondi. 3. Par palīdzības piešķiršanu no pārejas līdzekļiem lemj atbilstīgi procedūrai, kas paredzēta 8. pantā Padomes Regulā (EEK) Nr. 3906/89 par ekonomisku atbalstu dažām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm [21]. 4. Programmu īsteno saskaņā ar 53. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [22]. Attiecībā uz valsts pārvaldes iestāžu divpusējās sadarbības projektiem, kuru mērķis ir iestāžu stiprināšana, turpina piemērot procedūru, saskaņā ar ko priekšlikumus iesniedz ar dalībvalstu kontaktpersonu tīkla starpniecību un kas paredzēta vispārējos nolīgumos ar pašreizējām dalībvalstīm par pirmspievienošanās palīdzību. Pārejas līdzekļu saistību apropriācijas 1999. gada cenās ir 2004. gadā — EUR 200 miljoni, 2005. gadā — EUR 120 miljoni un 2006. gadā — EUR 60 miljoni. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot finanšu plānu. [21] OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr.2500/2001 (OV L 342, 27.12.2001., 1. lpp.). [22] Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.). --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0870 - 0871



11. MUITAS SAVIENĪBA 31987 R 2658: Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 ( 1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un par Kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.), kurā jaunākos grozījumus izdara: - 32002 R 0969: Komisijas 6.6.2002. Regula (EK) Nr. 969/2002 (OV L 149, 7.6.2002., 20. lpp.). a) Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2658/87 5. panta 1. punkta, Malta var vai nu piecus gadus pēc pievienošanās dienas, vai arī līdz 2008. gada 31. decembrim, atkarībā no tā, kurš termiņš beidzas agrāk, noteikt gada tarifu kvotas audumiem no vilnas ķemmdzijas vai dzīvnieku smalko matu ķemmdzijas (KN kods 51121110), denīma audumam (KN kods 52094200), audumiem no mākslīgu pavedienu dzijas (KN kods 54082210) un citiem gatavajiem apģērba piederumiem (KN kods 62171000), ņemot vērā šādu plānojumu: - pirmajā un otrajā gadā — nulles likme; - trešajā un ceturtajā gadā — viena trešdaļa no ES dominējošās likmes ad valorem; - piektajā gadā — divas trešdaļas no ES dominējošās likmes ad valorem; un attiecinot uz šādiem daudzumiem: - KN kodam 51121110: lielākais 20000 kvadrātmetriu gadā; - KN kodam 52094200: lielākais 1200000 kvadrātmetriu gadā; - KN kodam 54082210: lielākais 110000 kvadrātmetriu gadā; - KN kodam 62171000: lielākais 5000 kilogramu gadā, ar nosacījumu, ka attiecīgās preces: - izmanto Maltā vīriešu un zēnu virsdrēbju (izņemot adītas vai tamborētas) ražošanai, un - paliek muitas kontrolē atbilstīgi attiecīgajiem Kopienas noteikumiem par īpašu izlietošanu, kā paredzēts 21. un 82. pantā Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas Kodeksa pieņemšanu [8]. b) Iepriekš izklāstītos noteikumus piemēro vienīgi tad, ja ievešanas deklarācijai par laišanu brīvā apgrozībā ir pievienota licence, ko izdevušas Maltas attiecīgās iestādes, norādot, ka uz konkrētajām precēm attiecas iepriekš izklāstītie noteikumi. c) Komisija un Maltas kompetentās iestādes veiks jebkādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka attiecīgās preces tiek izmantotas vīriešu un zēnu virsdrēbju (izņemot adītas vai tamborētas) ražošanai Maltā. [8] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2700/2000 (OV L 311, 12.12.2000., 17. lpp.). --------------------------------------------------