ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Akts par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā - CETURTĀ DAĻA: PAGAIDU NOTEIKUMI - III SADAĻA:FINANŠU NOTEIKUMI - 32. pants



Oficiālais Vēstnesis L 157 , 21/06/2005 Lpp. 0215 - 0215



32. pants 1. Ar šo tiek izveidota naudas plūsma un Šengenas līdzekļi, kas ir pagaidu finanšu instruments, lai Bulgārijai un Rumānijai laikposmā no pievienošanās dienas līdz 2009. gada beigām palīdzētu finansēt darbības pie Savienības jaunajām ārējām robežām, īstenojot Šengenas acquis un kontroli pie ārējām robežām, un lai uzlabotu naudas plūsmu valstu budžetos. 2. Turpmāk paredzētās summas (2004. gada cenās) no pagaidu naudas plūsmas un Šengenas līdzekļiem laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Bulgārijai un Rumānijai dara pieejamas kā vienreizēju piešķīruma maksājumu: (miljonos EUR, 2004. gada cenās) | | 2007. | 2008. | 2009. | Bulgārija | 121,8 | 59,1 | 58,6 | Rumānija | 297,2 | 131,8 | 130,8. | 3. Vismaz 50 % no katras valsts daļas no pagaidu naudas plūsmas un Šengenas līdzekļiem izmanto, lai Bulgārijai un Rumānijai palīdzētu īstenot to saistības, kas paredz finansēt darbības pie Savienības jaunajām ārējām robežām, īstenojot Šengenas acquis un kontroli pie ārējām robežām. 4. Viena divpadsmito daļu no katras ikgadējās summas Bulgārijai un Rumānijai izmaksā atbilstošā gada katra mēneša pirmajā darbadienā. Vienreizējos piešķīruma maksājumus izmanto trīs gados no pirmā maksājuma dienas. Bulgārija un Rumānija - vēlākais, sešus mēnešus pēc trīs gadu perioda beigām - iesniedz visaptverošu pārskatu par to, kāds ir finansiālais izlietojums vienreizējiem piešķīruma maksājumiem no pagaidu naudas plūsmas Šengenas daļas un Šengenas līdzekļiem, pievienojot izdevumu pamatojumu. Komisija atgūst visus neizlietotos vai nepamatoti izlietotos līdzekļus. 5. Komisija var pieņemt jebkādus tehniskus noteikumus, kas vajadzīgi pagaidu naudas plūsmas un Šengenas līdzekļu izmantošanai. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - III DAĻA. SAVIENĪBAS POLITIKA UN DARBĪBA - VI SADAĻA. SAVIENĪBAS DARBĪBA - I NODAĻA. NOTEIKUMI PAR IESTĀDĒM - 1. iedaļa. Iestādes - 7. apakšiedaļa. Revīzijas palāta - III-385. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0166 - 0167



III-385. pants 1. Revīzijas palātas locekļus izraugās no personām, kas savās valstīs darbojušās vai darbojas neatkarīgās revīzijas iestādēs vai ir īpaši kvalificētas šim amatam. Viņu neatkarībai ir jābūt neapšaubāmai. 2. Revīzijas palātas locekļus amatā ieceļ uz sešiem gadiem. Viņus var iecelt amatā atkārtoti. Padome pēc savas iniciatīvas pieņem eirolēmumu, nosakot Palātas locekļu sarakstu, kas izveidots saskaņā ar katras dalībvalsts priekšlikumiem. Tā pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu. Revīzijas palātas locekļi uz trim gadiem no sava vidus ievēlē priekšsēdētāju. Viņu var ievēlēt atkārtoti. 3. Pildot pienākumus, Revīzijas palātas locekļi nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai citas struktūras norādījumus. Viņi atturas no jebkuras rīcības, kas nav saderīga ar viņu pienākumiem. 4. Revīzijas palātas locekļi amata pilnvaru laikā nedrīkst uzņemties nekādu citu algotu vai nealgotu darbu. Stājoties amatā, viņi svinīgi solās, ka gan pilnvaru laikā, gan vēlāk ievēros amata uzliktos pienākumus, jo īpaši pienākumu izturēties godīgi un apdomīgi attiecībā uz dažu amatu un priekšrocību pieņemšanu pēc tam, kad viņu pilnvaras ir beigušās. 5. Izņemot parastas nomaiņas vai nāves gadījumus, Revīzijas palātas locekļa amata pienākumi beidzas, kad viņš atkāpjas no amata vai viņu ar Tiesas lēmumu atbrīvo no amata saskaņā ar šā panta 6. punktu. Uz atlikušo amata pilnvaru laiku brīvajā amata vietā ieceļ jaunu Revīzijas palātas locekli. Izņemot gadījumus, kad Revīzijas palātas locekļus atbrīvo no amata, viņi paliek amatā līdz nomaiņai. 6. Revīzijas palātas locekli var atbrīvot no amata vai atņemt viņam tiesības uz pensiju vai citām priekšrocībām tikai tad, ja Tiesa pēc Revīzijas palātas lūguma konstatē, ka viņš vairs neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem vai nepilda amata pienākumus. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - Protokoli un Pielikumi - 18.Protokols par dažu Konstitūcijas III-130. panta aspektu piemērošanu Apvienotajai Karalistei un Īrijai



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0351 - 0352



18. PROTOKOLS PAR DAŽU KONSTITŪCIJAS III-130. PANTA ASPEKTU PIEMĒROŠANU APVIENOTAJAI KARALISTEI UN ĪRIJAI AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, TIEKDAMĀS atrisināt dažus jautājumus, kas attiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju; ŅEMOT VĒRĀ TO, ka daudzus gadus pastāvējuši īpaši noteikumi par ceļošanu starp Apvienoto Karalisti un Īriju, IR VIENOJUŠĀS par šādiem noteikumiem, ko pievieno Līgumam par Konstitūciju Eiropai. 1. pants Neatkarīgi no Konstitūcijas III-30. un III-265. panta, no jebkādiem citiem Konstitūcijas noteikumiem, no pasākumiem, kas noteikti saskaņā ar Konstitūciju, un no jebkādiem starptautiskiem nolīgumiem, ko Savienība vai Savienība un tās dalībvalstis noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm, Apvienotā Karaliste attiecībā uz personām, kas vēlas ieceļot tās teritorijā, ir tiesīga pie Apvienotās Karalistes robežām ar citām dalībvalstīm veikt kontroli, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai: a) pārbaudītu, vai dalībvalstu pilsoņi un viņu apgādājamās personas, kas izmanto Savienības tiesību aktu piešķirtās tiesības, kā arī citu valstu pilsoņi, kuriem šādas tiesības dod kāds Apvienotajai Karalistei saistošs nolīgums, ir tiesīgi ieceļot Apvienotajā Karalistē; un b) izlemtu, vai citām personām dot atļauju ieceļot Apvienotajā Karalistē. Konstitūcijas III-130. un III-265. pants, jebkādi citi Konstitūcijas noteikumi vai jebkādi pasākumi, kas noteikti saskaņā ar Konstitūciju, neietekmē Apvienotās Karalistes tiesības noteikt vai īstenot šādu kontroli. Norādes uz Apvienoto Karalisti šajā pantā attiecas arī uz teritorijām, par kuru ārējām attiecībām ir atbildīga Apvienotā Karaliste. 2. pants Apvienotā Karaliste un Īrija var arī turpmāk veikt savstarpējus pasākumus attiecībā uz personu pārvietošanos starp šo valstu teritorijām ("Kopīgā ceļošanas telpa"), pilnīgi respektējot šā protokola 1. panta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto personu tiesības. Tādējādi, kamēr šādi pasākumi ir spēkā, šā protokola 1. panta noteikumi attiecas uz Īriju ar tādiem pašiem nosacījumiem kā uz Apvienoto Karalisti. Šādus pasākumus neietekmē Konstitūcijas III-130. un III-265. pants, jebkādi citi Konstitūcijas noteikumi vai jebkādi pasākumi, kas noteikti saskaņā ar Konstitūciju. 3. pants Lai sasniegtu tādus pašus mērķus, kā šā protokola 1. pantā noteiktie, pārējās dalībvalstis pie savām robežām vai jebkurā robežpārejas vietā ir tiesīgas veikt kontroli attiecībā uz personām, kuras vēlas ieceļot to teritorijā vai nu no Apvienotās Karalistes vai jebkuras teritorijas, par kuras ārējām attiecībām ir atbildīga Apvienotā Karaliste, vai no Īrijas, ciktāl šā protokola 1. pants attiecas uz Īriju. Pārējo dalībvalstu tiesības noteikt vai īstenot šādu kontroli neietekmē Konstitūcijas III-130. un III-265. pants, jebkādi citi Konstitūcijas noteikumi vai jebkādi pasākumi, kas noteikti saskaņā ar Konstitūciju. 4. pants Šis protokols attiecas arī uz aktiem, kas paliek spēkā saskaņā ar Konstitūcijas IV-438. pantu. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0046 - 0047



45. pants 1. Katrai valstij, kas pievienojas, ir tiesības uz to, ka viens tās pilsonis ir Komisijas loceklis. 2. Neskarot EK līguma 213. panta 1. punkta otro daļu, un 214. panta 1. punkta pirmo daļu un 214. panta 2. punktu, kā arī Euratom līguma 126. panta pirmo daļu: a) Komisijas locekli no katras jaunās dalībvalsts ieceļ amatā no attiecīgās valsts pievienošanās dienas. Jaunos Komisijas locekļus ieceļ Padome ar kvalificētu balsu vairākumu, vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāju; b) to Komisijas locekļu amata pilnvaru laiks, kuri iecelti saskaņā ar a) apakšpunktu, kā arī to Komisijas locekļu amata pilnvaru laiks, kuri iecelti amatā no 2000. gada 23. janvāra, beidzas 2004. gada 31. oktobrī; c) jaunā Komisija, kurā ir viens pilsonis no katras dalībvalsts, sāk pildīt pienākumus 2004. gada 1. novembrī; šīs jaunās Komisijas locekļu amata pilnvaru laiks beidzas 2009. gada 31. oktobrī; d) Protokola par Eiropas Savienības paplašināšanos, kurš pievienots ES līgumam un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem, 4. panta 1. punktā datumu " 2005. gada 1. janvāris" aizstāj ar datumu " 2004. gada 1. novembris". 3. Komisija veic tādas izmaiņas savā reglamentā, kādas vajadzīgas pievienošanās sakarā. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0840 - 0841



6. ZIVSAIMNIECĪBA 31992 R 3760: Padomes Regula (EEK) Nr. 3760/92 ( 1992. gada 20. decembris), ar ko nosaka Kopienas zivsaimniecības un akvakultūras sistēmu (OV L 389, 31.12.1992., 1. lpp.) un ko groza: - 31998 R 1181: Padomes 4.6.1998. Regula (EK) Nr. 1181/98 (OV L 164, 9.6.1998., 1. lpp.). Regula (EEK) Nr. 3760/92 attiecas uz Lietuvu, ņemot vērā turpmāk izklāstītos īpašos noteikumus. Attiecībā uz krājumiem, kam piemēro nozvejas limitus, Lietuvai piešķiramo Kopienas nozvejas iespēju daļu nosaka atbilstīgi turpmāk izklāstītajam, iedalot pēc sugām un zonām: Sugas | ICES vai IBSFC zona | Lietuvas daļas (%) | Reņģes | III b, c, d [3], izņemot IBSFC 3. pārvaldības vienību | 2,271 | Brētliņas | III b, c, d [3] | 5,004 | Laši | III b, c, d [3], izņemot IBSFC 32. apakšrajonu | 1,549 | Mencas | III b, c, d [3] | 4,684 | Šīs daļas izmanto, pirmo reizi Lietuvai piešķirot nozvejas iespējas atbilstīgi procedūrai, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 3760/92 8. panta 4. punktā. Turklāt Lietuvas daļu Kopienas nozvejas iespējās NAFO uzraudzības apgabalā pēc Komisijas priekšlikuma noteiks Padome, lēmumu pieņemot ar kvalificētu balsu vairākumu, pamatojoties uz NAFO spēkā esošo sadalījumu laikposmā tieši pirms pievienošanās dienas. [3] Kopienas ūdeņi. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0848 - 0849



3. BRĪVA KAPITĀLA APRITE Līgums par Eiropas Savienību; Eiropas Kopienas dibināšanas līgums. 1. Neskarot pienākumus, kas noteikti Līgumos, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, Ungārija var piecus gadus no pievienošanās dienas paturēt spēkā tādus ierobežojumus attiecībā uz otro mājokļu iegādi, kas šā Akta parakstīšanas dienā paredzēti Ungārijas tiesību aktos noteikumus. Uz dalībvalstu pilsoņiem un Eiropas Ekonomikas zonas nolīguma līgumslēdzēju valstu pilsoņiem, kas vismaz četrus gadus pēc kārtas likumīgi dzīvojuši Ungārijā, neattiecina šā panta iepriekšējās daļas noteikumus un jebkādus noteikumus un procedūras, ko neattiecina uz Ungārijas pilsoņiem. Pārejas posmā Ungārija var uz otro mājokļu iegādi attiecināt atļaujas saņemšanas procedūras, piemērojot objektīvus, stabilus, atklātus un publiskus kritērijus. Šos kritērijus piemēro nediskriminējot, un tie ir vienādi visu dalībvalstu pilsoņiem, kas dzīvo Ungārijā. 2. Neskarot pienākumus, kas noteikti Līgumos, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, Ungārija var septiņus gadus no pievienošanās dienas paturēt spēkā tādus aizliegumus attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi, kas šā Akta parakstīšanas dienā paredzēti Ungārijas tiesību aktos un kas attiecas uz fiziskām personām, kuras nav Ungārijas iedzīvotāji vai pilsoņi, un uz juridiskām personām. Attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi dalībvalstu pilsoņiem vai juridiskām personām, kas izveidotas saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, nekādā gadījumā nedrīkst piemērot noteikumus, kas ir nelabvēlīgāki par noteikumiem, kuri ir spēkā Pievienošanās līguma parakstīšanas dienā. Dalībvalstu pilsoņiem nekādā gadījumā nedrīkst piemērot noteikumus, kas ir vairāk ierobežojoši nekā trešo valstu pilsoņiem piemērotie noteikumi. Uz citu dalībvalstu pilsoņiem, kas vēlas veikt uzņēmējdarbību kā pašnodarbināti zemnieki un dzīvot Ungārijā un kas vismaz trīs gadus pēc kārtas likumīgi dzīvojuši un kā zemnieki aktīvi darbojušies Ungārijā, neattiecina šā panta iepriekšējās daļas noteikumus un jebkādus noteikumus un procedūras, ko neattiecina uz Ungārijas pilsoņiem. Šo pārejas posma pasākumu vispārēju pārskatīšanu veic trešajā gadā pēc pievienošanās dienas. Šajā sakarā Komisija iesniedz ziņojumu Padomei. Padome ar vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma var saīsināt vai pārtraukt pārejas laikposmu, kas paredzēts 2. punkta pirmajā daļā. Ja pārejas posmā Ungārija uz lauksaimniecības zemes iegādi attiecina atļaujas saņemšanas procedūras, tām jābūt balstītām uz objektīviem, stabiliem, atklātiem un publiskiem kritērijiem. Šos kritērijus piemēro nediskriminējot, un tie ir vienādi visu dalībvalstu pilsoņiem, kas dzīvo Ungārijā. Ja ir pietiekami pierādījumi par to, ka pēc pārejas posma beigām būs nopietni traucējumi vai šādu traucējumu rašanās iespējamība Ungārijas lauksaimniecības zemju tirgū, Komisija pēc Ungārijas lūguma lemj par pārejas laikposma pagarināšanu par ne vairāk kā trim gadiem. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0814 - 0814



2. PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS BRĪVĪBA 1. 31994 L 0019: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/19/EK ( 1994. gada 30. maijs) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 94/19/EK 7. panta 1. punkta, līdz 2007. gada 31. decembrim uz Igauniju neattiecas garantiju minimālais apjoms. Igaunija nodrošina, ka tās noguldījumu garantiju sistēma nodrošina segumu, kas līdz 2005. gada 31. decembrim ir vismaz EUR 6391 un laikposmā no 2006. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim — vismaz EUR 12782. Pārejas laikā pārējās dalībvalstis saglabās tiesības apturēt savā teritorijā izveidotu Igaunijas kredītiestāžu filiāļu darbību, kamēr šādas filiāles nepievienojas oficiāli atzītai noguldījumu garantiju sistēmai attiecīgajā dalībvalstī, lai tādējādi segtu starpību starp Igaunijas garantiju apjomu un 7. panta 1. punktā minēto obligāto apjomu. Prasību, ka Igaunijas kredītiestādes filiālei, kas darbojas kādā dalībvalstī, jānodrošina Direktīvas 7. panta 1. punktā minētais obligātais garantijas apjoms, var izpildīt, izmantojot arī Igaunijas noguldījumu garantiju sistēmu. 2. 31997 L 0009: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/9/EK ( 1997. gada 3. marts) par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 97/9/EK 4. panta 1. punkta, līdz 2007. gada 31. decembrim uz Igauniju neattiecas minimālais kompensācijas apjoms. Igaunija nodrošina, ka tās ieguldītāju kompensēšanas sistēma nodrošina segumu, kas līdz 2005. gada 31. decembrim ir vismaz EUR 6391 un laikposmā no 2006. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim — vismaz EUR 12782. Pārejas laikā pārējās dalībvalstis saglabās tiesības apturēt savā teritorijā izveidotu Igaunijas ieguldījumu sabiedrību filiāļu darbību, kamēr šādas filiāles nepievienojas oficiāli atzītai ieguldītāju kompensēšanas sistēmai attiecīgajā dalībvalstī, lai tādējādi segtu starpību starp Igaunijas kompensācijas apjomu un 4. panta 1. punktā minēto obligāto apjomu. Prasību, ka Igaunijas ieguldījumu sabiedrības filiālei, kas darbojas kādā dalībvalstī, jānodrošina 4. panta 2. punktā minētais obligātais kompensācijas apjoms, var izpildīt, izmantojot arī Igaunijas ieguldītāju kompensācijas sistēmu. --------------------------------------------------
Līguma par Eiropas Savienību konsolidētā versija - V SADAĻA: VISPĀRĪGI NOTEIKUMI PAR SAVIENĪBAS ĀRĒJO DARBĪBU UN ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR KOPĒJO ĀRPOLITIKU UN DROŠĪBAS POLITIKU - 2. nodaļa: Īpaši noteikumi par kopējo ārpolitiku un drošības politiku - 31. pants (bijušais LES 23. pants)



Oficiālais Vēstnesis 115 , 09/05/2008 Lpp. 0033 - 0034



31. pants (bijušais LES 23. pants) 1. Lēmumus, kas noteikti šajā nodaļā, Eiropadome un Padome pieņem vienprātīgi, ja vien šajā nodaļā nav paredzēts citādi. Leģislatīvu aktu pieņemšana nav paredzēta. Ikviens Padomes loceklis, kas atturas no balsošanas, var kvalificēt savu atturēšanos, oficiāli par to paziņojot saskaņā ar šo apakšpunktu. Šādā gadījumā tam lēmums nav jāpiemēro, bet jāatzīst, ka lēmums uzliek saistības Savienībai. Savstarpējas solidaritātes garā attiecīgā dalībvalsts atturas no jebkādas rīcības, kas varētu būt pretrunā vai traucēt Savienības rīcībai, kura pamatojas uz šo lēmumu, un pārējās dalībvalstis respektē tās nostāju. Ja Padomes locekļi, kuri šādi kvalificē savu atturēšanos, pārstāv vismaz vienu trešo daļu dalībvalstu, kas savukārt aptver vismaz vienu trešo daļu Savienības iedzīvotāju, lēmumu nepieņem. 2. Atkāpjoties no 1. punkta noteikumiem, Padome lēmumus pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, kad tā: - pieņem lēmumus par Savienības rīcību un nostāju, pamatojoties uz Eiropadomes pieņemtu lēmumu, kas attiecas uz Savienības stratēģiskajām interesēm un mērķiem, kuri minēti 22. panta 1. punktā; - pieņem lēmumus par Savienības rīcību un nostāju, pamatojoties uz Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu, kas iesniegts pēc īpaša lūguma, ar ko Eiropadome vēršas pie viņa pēc pašas vai pēc Augstā pārstāvja iniciatīvas; - pieņem lēmumus, lai īstenotu lēmumu par Savienības rīcību un nostāju; - izvirza īpašu pārstāvi saskaņā ar 33. pantu. Ja kāds Padomes loceklis paziņo, ka būtisku un pamatotu iemeslu dēļ, kas saistīti ar valsts politiku, viņš vēlas iebilst pret kāda lēmuma pieņemšanu ar kvalificētu balsu vairākumu, balsošana nenotiek. Augstais pārstāvis ciešā saziņā ar iesaistīto dalībvalsti meklē tai pieņemamu risinājumu. Ja tas neizdodas, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieprasīt, lai šo lietu nodod izlemt Eiropadomei ar vienprātīgi pieņemtu lēmumu. 3. Eiropadome var vienprātīgi pieņemt lēmumu, ar ko nosaka, ka Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu gadījumos, kas nav minēti 2. punktā. 4. 2. un 3. punkts neattiecas uz lēmumiem, kas saistīti ar militāriem un aizsardzības jautājumiem. 5. Par procedūras jautājumiem Padome pieņem lēmumu ar savu locekļu balsu vairākumu. --------------------------------------------------
12006M016

Līguma par Eiropas Savien (konsolidētā versija) - V sadaļa - Noteikumi par kopējo ārpolitiku un drošības politiku - 16. pants



Oficiālais Vēstnesis C 321 E , 29/12/2006 Lpp. 0016 - 0016

Oficiālais Vēstnesis C 325 , 24/12/2002 Lpp. 0015 - Konsolidēta versija

Oficiālais Vēstnesis C 340 , 10/11/1997 Lpp. 0157 - Konsolidēta versija

Oficiālais Vēstnesis C 191 , 29/07/1992 Lpp. 0060
12006M037

Līguma par Eiropas Savien (konsolidētā versija) - VI sadaļa - Noteikumi par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās - 37. pants



Oficiālais Vēstnesis C 321 E , 29/12/2006 Lpp. 0028 - 0028

Oficiālais Vēstnesis C 325 , 24/12/2002 Lpp. 0026 - Konsolidēta versija

Oficiālais Vēstnesis C 340 , 10/11/1997 Lpp. 0166 - Konsolidēta versija

Oficiālais Vēstnesis C 191 , 29/07/1992 Lpp. 0062
12006M030

Līguma par Eiropas Savien (konsolidētā versija) - VI sadaļa - Noteikumi par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās - 30. pants



Oficiālais Vēstnesis C 321 E , 29/12/2006 Lpp. 0024 - 0025

Oficiālais Vēstnesis C 325 , 24/12/2002 Lpp. 0022 - Konsolidēta versija

Oficiālais Vēstnesis C 340 , 10/11/1997 Lpp. 0163 - Konsolidēta versija

Oficiālais Vēstnesis C 191 , 29/07/1992 Lpp. 0061
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 202/179

307. pants

(bijušais EKL 265. pants)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija apspriežas ar Reģionu komiteju Līgumos paredzētos gadījumos, kā arī visos citos gadījumos, kad viena no šīm iestādēm uzskata to par lietderīgu, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbību.

Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija, ja uzskata to par vajadzīgu, Komitejas atzinuma iesniegšanai nosaka termiņu, kas nedrīkst būt mazāks par vienu mēnesi no dienas, kad priekšsēdētājs saņēmis par to paziņojumu. Ja līdz termiņa beigām atzinums nav iesniegts, tas neliedz veikt turpmāku rīcību.

Ja atbilstīgi 304. pantam apspriežas ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, tad Eiropas Parlaments, Padome un Komisija lūgumu sniegt atzinumu dara zināmu Reģionu komitejai. Reģionu komiteja var sniegt atzinumu, ja tā uzskata, ka attiecīgais jautājums skar īpašas reģionu intereses.

Tā pēc savas ierosmes var sniegt atzinumu, ja uzskata to par lietderīgu.

Komitejas atzinumu kopā ar sēdes protokolu nodod Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 202/190

329. pants

(bijušais LES 27.a līdz 27.e, 40. līdz 40.b un 43. līdz 45. pants un bijušais EKL 11. un 11.a pants)

1. Dalībvalstis, kuras savā starpā vēlas izveidot ciešāku sadarbību kādā no jomām, uz ko attiecas Līgumi, izņemot ekskluzīvas kompetences jomas un kopējo ārpolitiku un drošības politiku, adresē lūgumu Komisijai, precizējot ierosinātās ciešākās sadarbības jomu un mērķus. Komisija šajā nolūkā var iesniegt priekšlikumu Padomei. Ja Komisija priekšlikumu neiesniedz, tā informē attiecīgās dalībvalstis par šādas rīcības iemesliem.

Šā punkta pirmajā daļā minēto atļauju īstenot ciešāku sadarbību piešķir Padome pēc Komisijas priekšlikuma un pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas.

2. To dalībvalstu lūgumu, kuras savā starpā vēlas izveidot ciešāku sadarbību kopējā ārpolitikā un drošības politikā, adresē Padomei. To nosūta Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, kas dod atzinumu par to, vai ierosinātā ciešākā sadarbība ir saderīga ar Savienības kopējo ārpolitiku un drošības politiku, un Komisijai, kura sniedz atzinumu par to, vai ciešāka sadarbība ir saderīga ar Savienības politiku. To nosūta arī Eiropas Parlamentam informācijai.

Atļauju īstenot ciešāku sadarbību piešķir ar Padomes vienprātīgi pieņemtu lēmumu.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 326/1

LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU KONSOLIDĒTĀ VERSIJA

SESTĀ DAĻA

NOTEIKUMI PAR IESTĀDĒM UN FINANŠU NOTEIKUMI

I SADAĻA

NOTEIKUMI PAR IESTĀDĒM

3. NODAĻA

SAVIENĪBAS PADOMDEVĒJAS STRUKTŪRAS

2. IEDAĻA

REĢIONU KOMITEJA

307. pants

(bijušais EKL 265. pants)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija apspriežas ar Reģionu komiteju Līgumos paredzētos gadījumos, kā arī visos citos gadījumos, kad viena no šīm iestādēm uzskata to par lietderīgu, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbību.

Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija, ja uzskata to par vajadzīgu, Komitejas atzinuma iesniegšanai nosaka termiņu, kas nedrīkst būt mazāks par vienu mēnesi no dienas, kad priekšsēdētājs saņēmis par to paziņojumu. Ja līdz termiņa beigām atzinums nav iesniegts, tas neliedz veikt turpmāku rīcību.

Ja atbilstīgi 304. pantam apspriežas ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, tad Eiropas Parlaments, Padome un Komisija lūgumu sniegt atzinumu dara zināmu Reģionu komitejai. Reģionu komiteja var sniegt atzinumu, ja tā uzskata, ka attiecīgais jautājums skar īpašas reģionu intereses.

Tā pēc savas ierosmes var sniegt atzinumu, ja uzskata to par lietderīgu.

Komitejas atzinumu kopā ar sēdes protokolu nodod Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.
Līguma par Eiropas Savienības darbību konsolidētā versija - TREŠĀ DAĻA: SAVIENĪBAS IEKŠPOLITIKA UN RĪCĪBA - X SADAĻA: SOCIĀLĀ POLITIKA - 156. pants (bijušais EKL 140. pants)



Oficiālais Vēstnesis 115 , 09/05/2008 Lpp. 0117 - 0117



156. pants (bijušais EKL 140. pants) Lai sasniegtu 151. pantā izvirzītos mērķus, kā arī neskarot citus Līgumu noteikumus, Komisija rosina dalībvalstu sadarbību un palīdz koordinēt to rīcību visās sociālās politikas jomās, uz ko attiecas šī nodaļa, īpaši jautājumos, kas attiecas uz: - nodarbinātību; - darba tiesībām un darba apstākļiem; - arodmācību pamatiem un kvalifikācijas celšanu; - sociālo nodrošinājumu; - nelaimes gadījumu darbā un arodslimību profilaksi; - darba higiēnu; - tiesībām apvienoties un rīkot kolektīvas sarunas starp darba devējiem un darba ņēmējiem. Lai to panāktu, Komisija cieši sadarbojas ar dalībvalstīm, veicot pētījumus, sniedzot atzinumus un rīkojot apspriedes gan par problēmām, kas rodas valsts līmenī, gan par tām, kurās ieinteresētas starptautiskas organizācijas, jo īpaši par iniciatīvām, kuru mērķis ir pamatnostādņu un rādītāju noteikšana, paraugprakses apmaiņas organizēšana un nepieciešamo faktoru nodrošināšana periodiskai apsekošanai un izvērtēšanai. Par to pilnībā informē Eiropas Parlamentu. Komisija apspriežas ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, pirms sniedz atzinumus, ko paredz šis pants. --------------------------------------------------