ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Līgums par Konstitūciju Eiropai - I DAĻA - IV SADAĻA. SAVIENĪBAS IESTĀDES UN STRUKTŪRAS - I NODAĻA. IESTĀŽU SISTĒMA - I-21. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0019 - 0019



I-21. pants Eiropadome 1. Eiropadome rosina Savienības attīstību un nosaka atbilstīgus šīs attīstības vispārējos politiskos virzienus un prioritātes. Tā neveic likumdošanas funkciju. 2. Eiropadomē ir dalībvalstu vai to valdību vadītāji, tās priekšsēdētājs un Komisijas priekšsēdētājs. Tās darbā piedalās Savienības ārlietu ministrs. 3. Eiropadome sanāk reizi ceturksnī, un to sasauc tās priekšsēdētājs. Atkarībā no darba kārtības katrs Eiropadomes loceklis var pieņemt lēmumu par kāda ministra dalību, un Komisijas priekšsēdētājs — par Komisijas locekļa dalību. Vajadzības gadījumā priekšsēdētājs sasauc īpašu Eiropadomes sanāksmi. 4. Ja vien Konstitūcijā nav paredzēts citādi, Eiropadome lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - III DAĻA. SAVIENĪBAS POLITIKA UN DARBĪBA - III SADAĻA. IEKŠPOLITIKA UN RĪCĪBA - II NODAĻA. EKONOMIKAS POLITIKA UN MONETĀRĀ POLITIKA - 3. iedaļa. Organizatoriskie noteikumi - III-192. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0084 - 0085



III-192. pants 1. Lai veicinātu pilnīgu dalībvalstu politikas koordināciju, kas vajadzīga iekšējā tirgus darbībai, ar šo ir nodibināta Ekonomikas un finanšu komiteja. 2. Komitejai ir šādi uzdevumi: a) pēc Padomes vai Komisijas lūguma vai pēc savas iniciatīvas sniegt atzinumus minētajām iestādēm; b) pastāvīgi uzraudzīt dalībvalstu un Savienības ekonomikas un finanšu stāvokli un regulāri par to ziņot Padomei un Komisijai, jo īpaši attiecībā uz finanšu attiecībām ar trešām valstīm un starptautiskām iestādēm; c) neskarot III-344. pantu, palīdzēt sagatavot Padomes darbu, kā minēts III-159. pantā, III-179. panta 2., 3., 4. un 6. punktā, III-180., III-183. un III-184. pantā, III-185. panta 6. punktā, III-186. panta 2. punktā, III-187. panta 3. un 4. punktā, III-191. un III-196. pantā, III-198. panta 2. un 3. punktā, III-201. pantā, III-202. panta 2. un 3. punktā un III-322. un III-326. pantā, un veikt citus Padomes uzticētos uzdevumus, kas saistīti ar konsultācijām un jautājumu sagatavošanu; d) vismaz reizi gadā pārbaudīt stāvokli kapitāla aprites un maksājumu brīvības jomā, ko rada šī Konstitūcijas un Savienības aktu īstenošana; šī pārbaude attiecas uz visiem pasākumiem, kas saistīti ar kapitāla apriti un maksājumiem; Komiteja ziņo Komisijai un Padomei par pārbaudes iznākumu. Dalībvalstis, Komisija un Eiropas Centrālā banka katra ieceļ ne vairāk kā divus šīs komitejas locekļus. 3. Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem eirolēmumu, nosakot sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz Ekonomikas un finanšu komitejas sastāvu. Tā pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar Eiropas Centrālo banku un komiteju. Padomes priekšsēdētājs pieņemto lēmumu dara zināmu Eiropas Parlamentam. 4. Kamēr ir dalībvalstis, uz kurām attiecas III-197. pantā minētais izņēmums, Komiteja papildus 2. punktā izvirzītajiem uzdevumiem pārskata šo dalībvalstu monetāro un finansiālo stāvokli, kā arī vispārējo maksājumu sistēmu, un regulāri par to ziņo Padomei un Komisijai. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - NOBEIGUMA AKTS - B. Deklarācijas par protokoliem, kas pievienoti Konstitūcijai - Deklarācijas attiecībā uz Protokolu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas Pievienošanās līgumu un aktu - 38.Deklarācija par Kipru



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0469 - 0470



38. Deklarācija par Kipru KONFERENCE, atkārtoti apliecinot apņēmību panākt Kipras problēmas pilnīgu atrisinājumu, kas saderētu ar attiecīgām Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijām, kā arī tās stingro atbalstu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra centieniem, lai to panāktu; atzīstot to, ka pilnīgs Kipras problēmas risinājums joprojām nav panākts; atzīstot to, ka tālab ir jāpārtrauc piemērot acquis tajos Kipras Republikas apvidos, ko Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē; atzīstot to, ka tā piemērošanas pārtraukšanu izbeigs, ja Kipras problēma būs atrisināta; atzīstot to, ka Savienība ir gatava akceptēt atrisinājuma noteikumus, kas atbilstu principiem, saskaņā ar kuriem ir dibināta Savienība; atzīstot to, ka ir jāparedz noteikumi, saskaņā ar kuriem piemērot attiecīgos Savienības tiesību aktus attiecībā uz līniju, kas šķir iepriekš minētās teritorijas no tām abām teritorijām, ko Kipras Republikas valdība faktiski kontrolē, un no Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes Suverēnās Austrumu bāzes teritorijas; apliecinot vēlmi, lai Kipras pievienošanās Savienībai dotu labumu visiem Kipras pilsoņiem un veicinātu sabiedrisku mieru un izlīgumu; atzīstot to, ka nekas II daļas X sadaļā Protokolā par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas Pievienošanās līgumu un aktu neliedz tālab piemērot pasākumus, lai to panāktu; atzīstot to, ka tādi pasākumi neiespaido acquis piemērošanu Kipras Republikas pārējā daļā atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti attiecīgajā Protokolā, NORĀDA, ka tālab īpaši noteikumi ir iekļauti otrās daļas X sadaļā Protokolā par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas Pievienošanās līgumu un aktu. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - III DAĻA. SAVIENĪBAS POLITIKA UN DARBĪBA - VI SADAĻA. SAVIENĪBAS DARBĪBA - I NODAĻA. NOTEIKUMI PAR IESTĀDĒM - 2. iedaļa. Savienības padomdevējas struktūras - 1. apakšiedaļa. Reģionu komiteja - III-388. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0167 - 0168



III-388. pants Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija apspriežas ar Reģionu komiteju Konstitūcijā paredzētos gadījumos, kā arī visos citos gadījumos, kad viena no šīm iestādēm to uzskata par lietderīgu, jo īpaši pārrobežu sadarbības jautājumos. Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija vajadzības gadījumā Komitejas atzinuma iesniegšanai nosaka laiku, kas nedrīkst būt mazāks par vienu mēnesi pēc dienas, kad priekšsēdētājs saņēmis par to paziņojumu. Ja līdz termiņa beigām atzinums nav iesniegts, tas neliedz veikt turpmāku rīcību. Ja Padome un Komisija apspriežas ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, tās lūgumu par atzinumu dara zināmu Reģionu komitejai. Reģionu komiteja var sniegt atzinumu, ja tā uzskata, ka attiecīgais jautājums skar īpašas reģionu intereses. Tā var izdot atzinumu arī pēc pašas iniciatīvas. Komitejas atzinumu kopā ar tās sēdes protokolu nodod Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0040 - 0040



25. pants 1. Atkāpjoties no EK līguma 189. panta otrās daļas un Euratom līguma 107. panta otrās daļas, kā arī ņemot vērā EK līguma 190. panta 2. punktu un Euratom līguma 108. panta 2. punktu, laikposmā no pievienošanās dienas līdz Eiropas Parlamenta 2004.-2009. gada pilnvaru termiņa sākumam jaunajām dalībvalstīm Eiropas Parlamentā ir šāds vietu skaits: Čehijas Republika | 24 | Igaunija | 6 | Kipra | 6 | Latvija | 9 | Lietuva | 13 | Ungārija | 24 | Malta | 5 | Polija | 54 | Slovēnija | 7 | Slovākija | 14 | 2. Atkāpjoties no EK līguma 190. panta 1. punkta un Euratom līguma 108. panta 2. punkta, jauno dalībvalstu tautu pārstāvjus Eiropas Parlamentā laikposmam no pievienošanās dienas līdz Eiropas Parlamenta 2004.-2009. gada pilnvaru termiņa sākumam ieceļ attiecīgo valstu parlamenti no saviem locekļiem un atbilstīgi procedūrai, kas paredzēta katrā no šīm valstīm. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0910 - 0911



7. SOCIĀLĀ POLITIKA UN NODARBINĀTĪBA 1. 31986 L 0188: Padomes Direktīva 86/188/EEK ( 1986. gada 12. maijs) par darbinieku aizsardzību pret risku, kas saistīts ar troksni darbā (OV L 137, 24.5.1986., 28. lpp.), ko groza: - 31998 L 0024: Padomes 7.4.1998. Direktīva 98/24/EK (OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.). Līdz 2005. gada 31. decembrim Slovēnijā nepiemēro Direktīvu 86/188/EEK. No pievienošanās dienas līdz iepriekšminētā termiņa beigām Slovēnija turpinās sniegt Komisijai regulāri atjauninātu informāciju par grafiku un pasākumiem, kas tiek īstenoti, lai nodrošinātu atbilstību minētajai direktīvai. 2. 31991 L 0322: Komisijas Direktīva 91/322/EEK ( 1991. gada 29. maijs) par orientējošu robežvērtību ieviešanu, īstenojot Padomes Direktīvu 80/1107/EEK par darbinieku aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķīmisku, fizikālu un bioloģisku vielu iedarbību darba vietā (OV L 177, 5.7.1991., 22. lpp.). Līdz 2005. gada 31. decembrim Slovēnijā nepiemēro Direktīvu 91/322/EEK. No pievienošanās dienas līdz iepriekšminētā termiņa beigām Slovēnija turpinās sniegt Komisijai regulāri atjauninātu informāciju par grafiku un pasākumiem, kas tiek īstenoti, lai nodrošinātu atbilstību minētajai direktīvai. 3. 31998 L 0024: Padomes Direktīva 98/24/EK ( 1998. gada 7. aprīlis) par darbinieku veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (četrpadsmitā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu) (OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.). Līdz 2005. gada 31. decembrim Slovēnijā nepiemēro Direktīvu 98/24/EK. No pievienošanās dienas līdz iepriekšminētā termiņa beigām Slovēnija turpinās sniegt Komisijai regulāri atjauninātu informāciju par grafiku un pasākumiem, kas tiek īstenoti, lai nodrošinātu atbilstību minētajai direktīvai. 4. 32000 L 0039: Komisijas Direktīva 2000/39/EK ( 2000. gada 8. jūnijs), ar ko izveido darba vietā pieļaujamo orientējošo robežvērtību pirmo sarakstu, lai īstenotu Padomes Direktīvu 98/24/EK par darbinieku veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (OV L 142, 16.6.2000., 47. lpp.). Līdz 2005. gada 31. decembrim Slovēnijā nepiemēro Direktīvu 2000/39/EK. No pievienošanās dienas līdz iepriekšminētā termiņa beigām Slovēnija turpinās sniegt Komisijai regulāri atjauninātu informāciju par grafiku un pasākumiem, kas tiek īstenoti, lai nodrošinātu atbilstību minētajai direktīvai. 5. 32000 L 0054: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/54/EK ( 2000. gada 18. septembris) par darbinieku aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (septītā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu) (OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.). Līdz 2005. gada 31. decembrim Slovēnijā nepiemēro Direktīvu 2000/54/EK. No pievienošanās dienas līdz iepriekšminētā termiņa beigām Slovēnija turpinās sniegt Komisijai regulāri atjauninātu informāciju par grafiku un pasākumiem, kas tiek īstenoti, lai nodrošinātu atbilstību minētajai direktīvai. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0855 - 0855



B. ŪDENS KVALITĀTE 1. 31991 L 0271: Padomes Direktīva 91/271/EEK ( 1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.), ko groza: - 31998 L 0015: Komisijas 27.2.1998. Direktīva 98/15/EK (OV L 67, 7.3.1998., 29. lpp.). a) Atkāpjoties no Direktīvas 91/271/EEK 3., 4. panta un 5. panta 2. punkta un atbilstīgi turpmāk paredzētajiem starpposma mērķiem, Ungārijā līdz 2015. gada 31. decembrim pilnībā nepiemēro prasības attiecībā uz komunālo notekūdeņu kanalizācijas sistēmām un attīrīšanu: - attiecībā uz paaugstināta riska apvidu aglomerācijām, kuru iedzīvotāju skaits ir 10000 vai vairāk, atbilstību direktīvas noteikumiem nodrošina līdz 2008. gada 31. decembrim; - attiecībā uz normāla riska apvidu aglomerācijām, kuru iedzīvotāju skaits ir 15000 vai vairāk, atbilstību direktīvas noteikumiem nodrošina līdz 2010. gada 31. decembrim. b) Atkāpjoties no Direktīvas 91/271/EEK 13. panta, prasības, kas noteiktas attiecībā uz bioloģiski attīrāmiem rūpnieciskajiem notekūdeņiem no rūpniecības uzņēmumiem, kuri pieder III pielikumā uzskaitītajām rūpniecības nozarēm, Ungārijā līdz 2008. gada 31. decembrim pilnībā neattiecina uz šādiem uzņēmumiem: - Pannontej Rt., Répcelak - Bácsbokodi Tejüzem, Bácsbokod - Papp Kereskedelmi Kft. Konzervgyár, Nyírtas - Vépisz Szövetkezet, Konzervüzem, Csegöld - Szatmári Konzervgyár Kft., Tyukod - PETISFOOD Kft. Konzervüzem, Vasmegyer - Atev Rt., Debrecen-Bánk - Mirsa Rt., Albertirsa - Makói Tejüzem, Makó - Zalka Tej Rt., Nagybánhegyes. 2. 31998 L 0083: Padomes Direktīva 98/83/EK ( 1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 98/83/EK 9. panta 1. punkta, Ungārija līdz 2009. gada 25. decembrim var noteikt atkāpes no arsēna parametra lieluma, šādu lēmumu nepaziņojot Komisijai. Ja Ungārija vēlas šādu atkāpi saglabāt arī pēc minētās dienas, piemēro direktīvas 9. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Šāda atkāpe neattiecas uz pārtikas rūpniecībā izmantoto dzeramo ūdeni. Direktīvas 9. panta 2. punktā paredzēto procedūru piemēro arī tad, ja Ungārija pēc 2006. gada 25. decembra vēlas noteikt atkāpes no 9. panta 1. punkta attiecībā uz boru, fluorīdu un nitrītu. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0843 - 0843



D. RŪPNIECISKĀ PIESĀRŅOJUMA KONTROLE UN RISKA PĀRVALDĪBA 32001 L 0080: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK ( 2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 2001/80/EK 4. panta 3. punkta, kā arī IV un VI pielikuma A daļas, sēra dioksīda slāpekļa oksīdu emisijas robežvērtības līdz 2015. gada 31. decembrim Lietuvā nepiemēro attiecībā uz Viļņas kombinēto siltuma un elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu CHP-3, Kauņas kombinēto siltuma un elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu un Mažeiķu kombinēto siltuma un elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu. Šajā pārejas laikposmā kopapjoms sēra dioksīda un slāpekļa oksīdu emisijas, kas saistītas ar elektroenerģijas ražošanu Lietuvas termoelektrostacijā, Viļņas kombinētajā siltuma un elektroenerģijas ražošanas uzņēmumā CHP-3, Kauņas kombinētajā siltuma un elektroenerģijas ražošanas uzņēmumā un Mažeiķu kombinētajā siltuma un elektroenerģijas ražošanas uzņēmumā (neņemot vērā siltumenerģijas ražošanu un citus emisiju avotus), nepārsniedz šādas robežvērtības: - 2005: 28300 tonnas SO2/gadā; 4600 tonnas Nox/gadā - 2008: 21500 tonnas SO2/gadā; 5000 tonnas Nox/gadā - 2010: 30500 tonnas SO2/gadā; 10500 tonnas Nox/gadā - 2012: 29000 tonnas SO2/gadā; 10800 tonnas Nox/gadā Līdz 2007. gada 1. janvārim un tad līdz 2012. gada 1. janvārim Lietuva iesniedz Komisijai atjauninātu plānu, tostarp ieguldījumu plānu, atlikušo neatbilstīgo iekārtu pakāpeniskai pielāgošanai, skaidri norādot konkrētus posmus acquis piemērošanai. ES ņem vērā to, ka paredzamā vispārējā ekonomikas attīstība Lietuvā, no tās izrietošās iespējas turpmākus ieguldījumus finansēt pirms plānotajiem termiņiem un paredzamās pārmaiņas enerģētikas nozarē ļaus arī turpmāk samazināt emisiju uz vienu saražotās elektroenerģijas vienību. Tādēļ ES ņem vērā, ka šiem plāniem būtu jānodrošina emisijas turpmāka samazināšana līdz līmenim, kas ir nozīmīgi mazāks par iepriekš izklāstītajiem starpposma mērķiem, jo īpaši attiecībā uz emisiju laikposmā no 2012. gada līdz 2015. gadam. Ja Komisija, jo īpaši ņemot vērā iespaidu uz vidi un vajadzību samazināt pārejas pasākumu izraisītos konkurences traucējumus iekšējā tirgū, konstatē to, ka šie plāni nav pietiekami noteikto mērķu sasniegšanai, tā informē Lietuvu. Turpmākajos trīs mēnešos Lietuva paziņo pasākumus, ko tā veikusi, lai sasniegtu minētos mērķus. Ja Komisija pēc tam, apspriežoties ar dalībvalstīm, konstatē to, ka šie pasākumi nav pietiekami noteikto mērķu sasniegšanai, tā sāk pārkāpuma procedūru, kā paredzēts EK līguma 226. pantā. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0819 - 0820



A. TIESĪBU AKTI LAUKSAIMNIECĪBAS JOMĀ 1. Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, VI sadaļas 1. nodaļa — Konkurences noteikumi. Neskarot EK līguma 87. un 88. pantu, Kipra var piecus gadus no pievienošanās dienas sniegt valsts atbalstu, lai nodrošinātu to, ka ģimenes vidējie ienākumi dažos trūcīgos apvidos nekļūst zemāki par 80 % no ģimenes vidējiem ienākumiem valstī. Šādu atbalstu sniedz vienīgi lauksaimniekiem, kuri piedalās lauku attīstības shēmās, kas nav shēmas, kuras attiecas uz 4., 5., 6., 7., 25., 26., 27. un 28. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1257/1999, ar ko paredz atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF), kā arī groza un atceļ dažas regulas [1]. Kipra iesniedz Komisijai gada ziņojumu par valsts atbalsta pasākumu īstenošanu, norādot atbalsta veidu un apjomus. 2. 31996 R 2200: Padomes Regula (EK) Nr. 2200/96 ( 1996. gada 28. oktobris) par augļu un dārzeņu tirgus kopīgo organizāciju (OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp.), kurā jaunākos grozījumus izdara: - 32002 R 1881: Padomes 14.10.2002. Regula (EK) Nr. 1881/2002 (OV L 285, 23.10.2002., 13. lpp.). Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2200/96 23. panta 4. punkta, maksimālos apjomus, kas izņemšanas kompensācijām noteikti 23. panta 3. punktā, Kiprā piemēro 5 gadus no pievienošanās dienas. No 2004./2005. tirdzniecības gada līdz 2008./2009. tirdzniecības gadam maksimālais izņemšanas kompensāciju apjoms attiecībā uz āboliem, bumbieriem, persikiem un galda vīnogām ir 20 % no pārdotā daudzuma un attiecībā uz citrusaugļiem — 10 % no pārdotā daudzuma. 3. 31997 R 2597: Padomes Regula (EK) Nr. 2597/97 ( 1997. gada 18. decembris), ar ko paredz papildu noteikumus piena un piena produktu tirgus kopīgajai organizācijai attiecībā uz dzeramo pienu (OV L 351, 23.12.1997., 13. lpp.) un kurā jaunākos grozījumus izdara: - 31999 R 1602: Padomes 19.7.1999. Regula (EK) Nr. 1602/1999 (OV L 189, 22.7.1999., 43. lpp.). Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2597/97 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta, prasības attiecībā uz pilnpiena minimālo tauku saturu piecus gadus pēc pievienošanās dienas nepiemēro attiecībā uz Kiprā ražotu dzeramo pienu. Dzeramo pienu, kas neatbilst prasībām attiecībā uz tauku saturu, var tirgot vienīgi Kiprā vai eksportēt uz kādu trešo valsti. 4. 31999 R 1254: Padomes Regula (EK) Nr. 1254/1999 ( 1999. gada 17. maijs) par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp.), kurā jaunākos grozījumus izdara: - 32001 R 2345: Komisijas 30.11.2001. Regula (EK) Nr. 2345/2001 (OV L 315, 1.12.2001., 29. lpp.). Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1254/1999 12. panta 1. punkta, prasības attiecībā uz ganāmpulka blīvumu Kiprā piemēro pakāpeniski un atbilstīgi lineāram grafikam, sākot no 4,5 ganāmpulka vienībām uz hektāru pirmajā gadā pēc pievienošanās līdz 1,8 ganāmpulka vienībām uz hektāru piektajā gadā pēc pievienošanās. [1] OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp. --------------------------------------------------
12006M027

Līguma par Eiropas Savien (konsolidētā versija) - V sadaļa - Noteikumi par kopējo ārpolitiku un drošības politiku - 27. pants



Oficiālais Vēstnesis C 321 E , 29/12/2006 Lpp. 0021 - 0021

Oficiālais Vēstnesis C 325 , 24/12/2002 Lpp. 0019 - Konsolidēta versija

Oficiālais Vēstnesis C 340 , 10/11/1997 Lpp. 0161 - Konsolidēta versija
12006M024

Līguma par Eiropas Savien (konsolidētā versija) - V sadaļa - Noteikumi par kopējo ārpolitiku un drošības politiku - 24. pants



Oficiālais Vēstnesis C 321 E , 29/12/2006 Lpp. 0020 - 0021

Oficiālais Vēstnesis C 325 , 24/12/2002 Lpp. 0018 - Konsolidēta versija

Oficiālais Vēstnesis C 340 , 10/11/1997 Lpp. 0161 - Konsolidēta versija
5.

Atkāpjoties no Līguma par Eiropas Savienību 52. panta un šā panta 1. līdz 4. punkta: a) Līgumi neattiecas uz Farēru salām; b) Līgumi neattiecas uz Apvienotās Karalistes Akrotiri un Dhekelia Suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā, izņemot tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu to pasākumu īstenošanu, kas paredzēti Protokolā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes Suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā, kurš pievienots Aktam par nosacījumiem, ar kādiem Čehijas Republika, Igaunijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Polijas Republika, Slovēnijas Republika un Slovākijas Republika pievienojas Eiropas Savienībai, un saskaņā ar minētā protokola noteikumiem; c) Līgumi attiecas uz Normandijas salām un Menas salu tikai tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu to noteikumu īstenošanu, kas attiecas uz minētajām salām un ko paredz 1972. gada 22. janvārī parakstītais Līgums par jaunu dalībvalstu pievienošanos Eiropas Ekonomikas kopienai un Eiropas Atomenerģijas kopienai.
Līguma par Eiropas Savienības darbību konsolidētā versija - TREŠĀ DAĻA: SAVIENĪBAS IEKŠPOLITIKA UN RĪCĪBA - III SADAĻA: LAUKSAIMNIECĪBA UN ZIVSAIMNIECĪBA - 43. pants (bijušais EKL 37. pants)



Oficiālais Vēstnesis 115 , 09/05/2008 Lpp. 0064 - 0065



43. pants (bijušais EKL 37. pants) 1. Komisija iesniedz priekšlikumus par kopējas lauksaimniecības politikas izstrādi un ieviešanu, tostarp paredzot aizstāt valstu lauksaimniecības tirgu organizācijas ar vienu no 40. panta 1. punktā paredzētajām kopīgās organizācijas formām, kā arī priekšlikumus par to, kā īstenot šajā sadaļā izklāstītos pasākumus. Izstrādājot šos priekšlikumus, ņem vērā šajā sadaļā iztirzāto lauksaimniecības jautājumu savstarpējo atkarību. 2. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izveido lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju, kas paredzēta 40. panta 1. punktā, kā arī citus noteikumus, kas vajadzīgi kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanai. 3. Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšanu, kā arī par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu. 4. Valstu tirgus organizācijas saskaņā ar 1. punktu var aizstāt ar tirgus kopīgo organizāciju, kas paredzēta 40. panta 1. punktā, ja: a) tām dalībvalstīm, kas neatbalsta šo pasākumu un kam ir pašām savas organizācijas konkrētām ražošanas nozarēm, lauksaimniecības tirgu kopīgā organizācija piedāvā līdzvērtīgus attiecīgo ražotāju nodarbinātības un dzīves līmeņa aizsargpasākumus, ņemot vērā iespējamus pielāgojumus un specializāciju, kas būs vajadzīga laika gaitā; b) šāda organizācija tirdzniecībai Savienībā nodrošina līdzīgus nosacījumus tiem, kas pastāv attiecīgās valsts tirgū. 5. Ja kādām izejvielām ievieš lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju, pirms tā ieviesta attiecīgajiem pārstrādes produktiem, tad no trešām valstīm var importēt Savienībā tās izejvielas, ko izmanto pārstrādes produktiem, kurus paredz eksportēt uz trešām valstīm. --------------------------------------------------