Līgums par Konstitūciju Eiropai - Protokoli un Pielikumi - 4.Protokols par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0225 - 0246



4. PROTOKOLS PAR EIROPAS CENTRĀLO BANKU SISTĒMAS UN EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS STATŪTIEM AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, NOLŪKĀ pieņemt Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus, ko paredz Konstitūcijas I-30. pants un III-187. panta 2. punkts, IR VIENOJUŠĀS par šādiem noteikumiem, ko pievieno Līgumam par Konstitūciju Eiropai. I NODAĻA EIROPAS CENTRĀLO BANKU SISTĒMA 1. pants Eiropas Centrālo banku sistēma 1. Saskaņā ar Konstitūcijas I-30. panta 1. punktu Eiropas Centrālo banku sistēmu veido Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas. Eiropas Centrālā banka un to valstu centrālās bankas, kuru naudas vienība ir euro, veido Eurosistēmu. 2. Eiropas Centrālo banku sistēma un Eiropas Centrālā banka īsteno savas funkcijas un veic savu darbību saskaņā ar Konstitūciju un šiem statūtiem. II NODAĻA EIROPAS CENTRĀLO BANKU SISTĒMAS MĒRĶI UN UZDEVUMI 2. pants Mērķi Saskaņā ar Konstitūcijas I-30. panta 2. punktu un III-185. panta 1. punktu Eiropas Centrālo banku sistēmas galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti. Nekaitējot šim mērķim, Eiropas Centrālo banku sistēma Savienībā atbalsta vispārēju ekonomikas politiku, lai palīdzētu sasniegt Savienības mērķus, kas noteikti Konstitūcijas I-3. pantā. Eiropas Centrālo banku sistēma darbojas saskaņā ar principu, kas paredz atvērta tirgus ekonomiku, kurā valda brīva konkurence, veicinot resursu efektīvu sadali un respektējot Konstitūcijas III-177. pantā noteiktos principus. 3. pants Uzdevumi 1. Saskaņā ar Konstitūcijas III-185. panta 2. punktu, Eiropas Centrālo banku sistēmas pamatuzdevumi ir: a) noteikt un īstenot Savienības monetāro politiku; b) veikt valūtas maiņas operācijas atbilstīgi Konstitūcijas III-326. pantam; c) turēt un pārvaldīt dalībvalstu oficiālās ārvalstu valūtas rezerves; d) veicināt norēķinu sistēmu vienmērīgu darbību. 2. Saskaņā ar Konstitūcijas III-185. panta 3. punktu šā panta 1. punkta c) apakšpunkts neliedz dalībvalstu valdībām turēt un pārvaldīt apgrozāmos līdzekļus ārvalstu valūtā. 3. Saskaņā ar Konstitūcijas- III-185. panta 5. punktu Eiropas Centrālo banku sistēma palīdz veidot līdzsvarotu politiku, ko īsteno kompetentas iestādes, kas saistītas ar kredītiestāžu konsultatīvu uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti. 4. pants Padomdevējfunkcijas Saskaņā ar Konstitūcijas III-185. panta 4. punktu ar Eiropas Centrālo banku apspriežas: a) par visiem ierosinātiem Savienības aktiem jomās, kas ir Eiropas Centrālās bankas kompetencē, b) valstu iestādes - par visiem normatīvo aktu projektiem jomās, kas ir Eiropas Centrālās bankas kompetencē, taču ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, ko Padome paredzējusi saskaņā ar 41. pantā paredzēto procedūru. Jomās, kas ir tās kompetencē, Eiropas Centrālā banka var sniegt atzinumus attiecīgām Savienības iestādēm vai struktūrām, vai valstu iestādēm. 5. pants Statistikas informācijas vākšana 1. Lai veiktu Eiropas Centrālo banku sistēmas uzdevumus, Eiropas Centrālā banka ar valstu centrālo banku atbalstu vāc vajadzīgo statistikas informāciju no kompetentām valstu iestādēm vai tieši no uzņēmējiem. Šajā nolūkā tā sadarbojas ar Savienības iestādēm vai struktūrām un dalībvalstu vai trešo valstu kompetentām iestādēm, kā arī ar starptautiskām organizācijām. 2. Valstu centrālās bankas, cik iespējams, veic 1. punktā izklāstītos uzdevumus. 3. Vajadzības gadījumā Eiropas Centrālā banka palīdz saskaņot noteikumus un paņēmienus statistikas datu vākšanai, apkopošanai un izplatīšanai jomās, kas ir tās kompetencē. 4. Padome saskaņā ar 41. pantā paredzēto procedūru nosaka fiziskās un juridiskās personas, uz kurām attiecas prasība sniegt ziņojumus, kā arī konfidencialitātes režīmu un piemērotus īstenošanas noteikumus. 6. pants Starptautiska sadarbība 1. Eiropas Centrālā banka lemj par to, kā Eiropas Centrālo banku sistēma tiek pārstāvēta saistībā ar starptautisko sadarbību, kas attiecas uz Eiropas Centrālo banku sistēmas uzdevumiem. 2. Eiropas Centrālā banka un - ar Eiropas Centrālās bankas piekrišanu — valstu centrālās bankas var iekļauties starptautiskās monetārās iestādēs. 3. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, neskarot Konstitūcijas III-196. pantu. III NODAĻA EIROPAS CENTRĀLO BANKU SISTĒMAS UZBŪVE 7. pants Neatkarība Saskaņā ar Konstitūcijas III-188. pantu ne Eiropas Centrālā banka, ne valstu centrālās bankas, ne arī kāds no to lēmējinstitūciju locekļiem - īstenojot Konstitūcijas un šo statūtu piešķirtās pilnvaras un veicot uzticētos uzdevumus un pienākumus - nelūdz un nepieņem ne Savienības iestāžu vai struktūru, ne arī kādas dalībvalsts valdības vai citas struktūras norādījumus. Savienības iestādes vai struktūras un dalībvalstu valdības apņemas ievērot šo principu un nemēģināt iespaidot Eiropas Centrālās bankas vai valstu centrālo banku lēmējinstitūciju locekļus, kad viņi veic amata pienākumus. 8. pants Vispārējs princips Eiropas Centrālo banku sistēmu pārvalda Eiropas Centrālās bankas lēmējinstitūcijas. 9. pants Eiropas Centrālā banka 1. Eiropas Centrālajai bankai, kas saskaņā ar Konstitūcijas I-30. panta 3. punktu ir tiesību subjekts, visās dalībvalstīs ir visplašākā tiesībspēja, ko šo valstu tiesību akti paredz juridiskām personām. Eiropas Centrālā banka var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā. 2. Eiropas Centrālā banka nodrošina to, ka tos uzdevumus, kas atbilstīgi Konstitūcijas III-185. panta 2., 3. un 5. punktam uzticēti Eiropas Centrālo banku sistēmai, tā veic vai nu pati, ievērojot šos statūtus, vai arī ar valstu centrālo banku starpniecību, ievērojot 12. panta 1. punktu un 14. pantu. 3. Saskaņā ar Konstitūcijas III.-187. panta 1. punktu Eiropas Centrālās bankas lēmējinstitūcijas ir Padome un Valde. 10. pants Padome 1. Saskaņā ar Konstitūcijas III-382. panta 1. punktu, Eiropas Centrālās bankas Padomē ir Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļi un to dalībvalstu centrālo banku vadītāji, kurām nav izņēmuma statusa, kas paredzēts Konstitūcijas III-197. pantā. 2. Katram Eiropas Centrālās bankas Padomes loceklim ir viena balss. No dienas, kad Eiropas Centrālās bankas Padomes locekļu skaits pārsniedz 21, katram Valdes loceklim ir viena balss, un balsstiesības ir 15 valstu centrālo banku vadītājiem. Šo balsstiesību piešķiršanas un rotācijas kārtība ir šāda: a) no dienas, kad valstu centrālo banku vadītāju skaits pārsniedz 15, līdz dienai, kad tas sasniedz 22, vadītājus iedala divās grupās atbilstīgi tam, kāds ir attiecīgās valsts centrālās bankas dalībvalsts īpatsvars tirgus cenās noteiktā iekšzemes kopprodukta kopapjomā un tās īpatsvars visu to dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, monetāro finanšu iestāžu kopsavilkuma bilancē. Dalībvalsts īpatsvaram tirgus cenās noteiktā iekšzemes kopprodukta kopapjomā un monetāro finanšu iestāžu kopsavilkuma bilancē piemēro, attiecīgi, 5/6 un 1/6 svērumu. Pirmajā grupā ir pieci valstu centrālo banku vadītāji, un otrajā grupā ir pārējie valstu centrālo banku vadītāji. Pirmās grupas valstu centrālo banku vadītāju balsstiesību intervāls nav mazāks par otrās grupas vadītāju balsstiesību intervālu. Ievērojot iepriekšējo teikumu, pirmajai grupai piešķir četras balsis un otrajai grupai vienpadsmit balsis; b) no dienas, kad valstu centrālo banku vadītāju skaits sasniedz 22, šos vadītājus iedala trīs grupās atbilstīgi iepriekš izklāstītajiem kritērijiem. Pirmajā grupā ir pieci valstu centrālo banku vadītāji, un tai piešķir četras balsis. Otrajā grupā ir puse no visu valstu centrālo banku vadītāju kopskaita, noapaļojot uz augšu uz tuvāko veselo skaitli, un tai piešķir astoņas balsis. Trešajā grupā ir pārējie valstu centrālo banku vadītāji, un tai piešķir trīs balsis; c) katrā atsevišķā grupā valstu centrālo banku vadītājiem ir balsstiesības uz vienādu laikposmu; d) aprēķinot īpatsvaru tirgus cenās noteiktā iekšzemes kopprodukta kopapjomā, piemēro 29. panta 2. punktu. Monetāro finanšu iestāžu kopsavilkuma bilanci aprēķina atbilstīgi statistikas sistēmai, ko aprēķināšanas laikā piemēro Savienībā; e) ikreiz, kad tirgus cenās noteikto iekšzemes kopprodukta kopapjomu koriģē saskaņā ar 29. panta 3. punktu vai kad valstu centrālo banku vadītāju skaits palielinās, grupu skaitu un/vai sastāvu pielāgo atbilstīgi iepriekš izklāstītajiem principiem; f) Eiropas Centrālās bankas Padome - pieņemot lēmumu ar divu trešdaļu savu locekļu balsu vairākumu, neatkarīgi no tā, vai viņiem ir balsstiesības, vai nē - paredz visus vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu šajā daļā izklāstītos principus, un tā var nolemt rotācijas sistēmas ieviešanu atlikt līdz dienai, kad valstu centrālo banku vadītāju skaits pārsniedz 18. Balsstiesības īsteno personiski. Atkāpjoties no šā noteikuma, 12. panta 3. punktā minētajā reglamentā var noteikt, ka Eiropas Centrālās bankas Padomes locekļi drīkst balsot telekonferencē. Reglamentā paredz arī to, ka tie Eiropas Centrālās bankas Padomes locekļi, kas ilgāku laiku nevar piedalīties Eiropas Centrālās bankas Padomes sanāksmēs, var iecelt sev aizstājējus dalībai Eiropas Centrālās bankas Padomē. Šā punkta pirmā un otrā daļa neskar Eiropas Centrālās bankas Padomes locekļu - neatkarīgi no tā, vai viņiem ir balsstiesības, vai nē - balsstiesības, kas paredzētas šā panta 3. punktā un 40. panta 2. un 3. punktā. Ja vien šajos statūtos nav noteikts citādi, Eiropas Centrālās bankas Padome lēmumus pieņem ar balsstiesīgo locekļu vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsis dalās vienādi, izšķirošā ir priekšsēdētāja balss. Lai Eiropas Centrālās bankas Padome varētu balsot, vajadzīgais kvorums ir divas trešdaļas balsstiesīgo locekļu. Ja kvoruma nav, priekšsēdētājs var sasaukt ārkārtas sanāksmi, kurā lēmumu pieņem, neņemot vērā kvorumu. 3. Pieņemot lēmumus saskaņā ar 28., 29., 30., 32., 33. un 49. pantu, Eiropas Centrālās bankas Padomes locekļu balsis vērtē atbilstīgi valstu centrālo banku daļām Eiropas Centrālās bankas parakstītajā kapitālā. Valdes locekļu balsīm ir nulles vērtība. Lēmumus, kuru pieņemšanai vajadzīgs kvalificēts balsu vairākums, pieņem, ja "par" nodotās balsis pārstāv vismaz divas trešdaļas no Eiropas Centrālās bankas parakstītā kapitāla un vismaz pusi no tās akcionāriem. Ja kāds vadītājs nevar piedalīties sanāksmē, viņš var izraudzīties aizstājēju, kas balso viņa vietā. 4. Sanāksmes ir konfidenciālas. Eiropas Centrālās bankas Padome var pieņemt lēmumu apspriežu iznākumu darīt zināmu atklātībai. 5. Eiropas Centrālās bankas Padome sanāk vismaz desmit reizes gadā. 11. pants Valde 1. Saskaņā ar Konstitūcijas III-382. panta 2. punkta pirmo daļu Valdē ir priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un četri citi locekļi. Šie locekļi pilda pienākumus pilnas darba slodzes apjomā. Neviens no locekļiem neuzņemas nekādu algotu vai nealgotu darbu, ja vien Eiropas Centrālās bankas Padome izņēmuma kārtā viņiem nav ļāvusi to darīt. 2. Saskaņā ar Konstitūcijas III-382. panta 2. punktu Valdes priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku un pārējos locekļus pēc Padomes priekšlikuma, ko tā sniedz pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Eiropas Centrālās bankas Padomi, Eiropadome - lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu - ieceļ no personām ar nevainojamu reputāciju un profesionālu pieredzi monetāros vai banku jautājumos. Viņu amata pilnvaru laiks ir astoņi gadi, un to nepagarina. Tikai dalībvalstu pilsoņi var būt Valdes locekļi. 3. Valdes locekļu darba noteikumus un nosacījumus, jo īpaši atalgojumu, pensijas un citus sociālās nodrošināšanas pabalstus, paredz Eiropas Centrālās bankas noslēgtos darba līgumos, un tos apstiprina Eiropas Centrālās bankas Padome pēc tādas komitejas priekšlikuma, kurā ir trīs Eiropas Centrālās bankas Padomes iecelti locekļi un trīs Padomes iecelti locekļi. Valdes locekļiem nav tiesību balsot par šajā punktā minētajiem jautājumiem. 4. Ja kāds Valdes loceklis vairs neatbilst prasībām, kas vajadzīgas pienākumu veikšanai, vai ir izdarījis smagu pārkāpumu, Tiesa pēc Eiropas Centrālās bankas Padomes vai Valdes lūguma var viņu atbrīvot no amata. 5. Katram Valdes loceklim, kas piedalās sanāksmē, ir balsstiesības, un šajā nolūkā viņam ir viena balss. Ja vien nav noteikts citādi, Valde pieņem lēmumus ar vienkāršu nodoto balsu vairākumu. Ja balsis dalās vienādi, izšķirošā ir priekšsēdētāja balss. Balsošanas procedūru precizē 12. panta 3. punktā minētajā reglamentā. 6. Valde ir atbildīga par Eiropas Centrālās bankas ikdienas vadību. 7. Visas brīvās vietas Valdē aizpilda, ieceļot jaunus locekļus saskaņā ar šā panta 2. punktu. 12. pants Lēmējinstitūciju pienākumi 1. Eiropas Centrālās bankas Padome pieņem pamatnostādnes un lēmumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to uzdevumu izpildi, kurus Konstitūcija un šie statūti paredz Eiropas Centrālo banku sistēmai. Eiropas Centrālās bankas Padome nosaka Savienības monetāro politiku, vajadzības gadījumā lemjot par starpposma monetārajiem mērķiem, procentu pamatlikmēm un Eiropas Centrālo banku sistēmas rezervēm, kā arī izstrādā vajadzīgās pamatnostādnes šo lēmumu īstenošanai. Valde īsteno monetāro politiku saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Padomes pieņemtām pamatnostādnēm un lēmumiem. Īstenojot monetāro politiku, Valde dod vajadzīgos norādījumus valstu centrālajām bankām. Turklāt ar Eiropas Centrālās bankas Padomes lēmumu konkrētas pilnvaras var deleģēt Valdei. Neskarot šo pantu, Eiropas Centrālā banka, lai veiktu operācijas, kas ir daļa no Eiropas Centrālo banku sistēmas uzdevumiem, vēršas pēc palīdzības valstu centrālajās bankās, ciktāl tā atzīst, kas tas ir iespējams un vēlams. 2. Valde atbild par Eiropas Centrālās bankas Padomes sanāksmju sagatavošanu. 3. Eiropas Centrālās bankas Padome pieņem reglamentu, kurā nosaka Eiropas Centrālās bankas un tās lēmējinstitūciju iekšējo uzbūvi. 4. Eiropas Centrālās bankas Padome pilda 4. pantā minētās padomdevējfunkcijas. 5. Eiropas Centrālās bankas Padome pieņem 6. pantā minētos lēmumus. 13. pants Priekšsēdētājs 1. Eiropas Centrālās bankas Padomi un Valdi vada priekšsēdētājs vai, viņa prombūtnes laikā, priekšsēdētāja vietnieks. 2. Neskarot 38. pantu, priekšsēdētājs vai viņa norīkota persona pārstāv Eiropas Centrālo banku ārējās attiecībās. 14. pants Valstu centrālās bankas 1. Saskaņā ar Konstitūcijas III-189. pantu katra dalībvalsts nodrošina, ka tās tiesību akti, tostarp tās centrālās bankas statūti, ir saderīgi ar Konstitūciju un šiem statūtiem. 2. Valstu centrālo banku statūti paredz, ka valsts centrālās bankas vadītāja amata pilnvaru laiks ir vismaz pieci gadi. Vienīgi tad, ja vadītājs vairs neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi pienākumu veikšanai, vai ir izdarījis smagu pārkāpumu, viņu var atbrīvot no amata. Attiecīgais vadītājs vai Eiropas Centrālās bankas Padome var apstrīdēt šo lēmumu Tiesā, pamatojoties uz Konstitūcijas vai jebkura tās īstenošanai pieņemta akta pārkāpumu. To var apstrīdēt divos mēnešos, skaitot - attiecīgi - no lēmuma publicēšanas, tā paziņošanas prasītājam vai, ja tas nav paziņots, no dienas, kad prasītājs ir uzzinājis par šo lēmumu. 3. Valstu centrālās bankas ir Eiropas Centrālo banku sistēmas sastāvdaļa un darbojas saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas pamatnostādnēm un norādījumiem. Eiropas Centrālās bankas Padome veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu Eiropas Centrālās bankas pamatnostādņu un norādījumu ievērošanu, un prasa iesniegt visu vajadzīgo informāciju. 4. Valstu centrālās bankas var veikt arī uzdevumus, kas nav minēti šajos statūtos, ja vien Eiropas Centrālās bankas Padome ar divu trešdaļu balsu vairākumu nenolemj, ka tie ir pretrunā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas mērķiem un uzdevumiem. Valstu centrālās bankas šos uzdevumus veic, pašas uzņemoties atbildību un risku, un tos neuzskata par daļu no Eiropas Centrālo banku sistēmas uzdevumiem. 15. pants Pienākumi sniegt ziņojumus 1. Vismaz reizi ceturksnī Eiropas Centrālā banka sagatavo un publicē ziņojumus par Eiropas Centrālo banku sistēmas darbību. 2. Konsolidētu Eiropas Centrālo banku sistēmas finanšu pārskatu publicē katru nedēļu. 3. Saskaņā ar Konstitūcijas III-383. panta 3. punktu Eiropas Centrālā banka iesniedz Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei un Komisijai gada ziņojumu par Eiropas Centrālo banku sistēmas darbību un monetāro politiku gan par iepriekšējo, gan kārtējo gadu. 4. Šajā pantā minētie ziņojumi un pārskati ir bez maksas pieejami visām ieinteresētajām personām. 16. pants Banknotes Saskaņā ar Konstitūcijas III-186. panta 1. punktu vienīgi Eiropas Centrālās bankas Padomei ir tiesības dot pilnvaras emitēt euro banknotes Savienībā. Banknotes drīkst emitēt Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas. Eiropas Centrālās bankas un valstu centrālo banku emitētās banknotes ir vienīgās naudaszīmes, kam Savienībā ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss. Cik iespējams, Eiropas Centrālā banka ņem vērā pieredzi attiecībā uz banknošu emisiju un noformējumu. IV NODAĻA EIROPAS CENTRĀLO BANKU SISTĒMAS MONETĀRĀS FUNKCIJAS UN OPERĀCIJAS 17. pants Konti Eiropas Centrālajā bankā un valstu centrālajās bankās Lai veiktu operācijas, Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas atver kontus kredītiestādēm, publisko tiesību subjektiem un citiem tirgus dalībniekiem un kā nodrošinājumu pieņem aktīvus, tostarp reģistrētus vērtspapīrus. 18. pants Atvērta tirgus operācijas un aizdevumu operācijas 1. Lai sasniegtu Eiropas Centrālo banku sistēmas mērķus un veiktu tās uzdevumus, Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas var: a) finanšu tirgos pirkt un pārdot tieši (tūlītējos darījumos vai nākotnes darījumos), vai slēdzot atpirkšanas līgumus, un aizdot vai aizņemties prasījumus un tirgojamus finanšu instrumentus euro valūtā vai citās valūtās, kā arī dārgmetālos; b) veikt aizdevumu operācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem, pamatojoties uz atbilstīgu nodrošinājumu. 2. Eiropas Centrālā banka nosaka vispārējus principus, kā tā vai valstu centrālās bankas veic atvērta tirgus operācijas un aizdevumu operācijas, tostarp principus, kā paredzēt nosacījumus, atbilstīgi kuriem tās drīkst veikt šādas operācijas. 19. pants Obligātās rezerves 1. Ņemot vērā 2. pantu, atbilstīgi mērķiem monetārās politikas jomā Eiropas Centrālā banka var pieprasīt, lai dalībvalstu kredītiestādes deponē Eiropas Centrālajā bankā un valstu centrālajās bankās obligātas rezerves. Eiropas Centrālās bankas Padome var noteikt to, kā aprēķināt un noteikt obligāto rezervju vajadzīgo apjomu. Neievērošanas gadījumā Eiropas Centrālajai bankai ir tiesības piemērot soda procentus un citas sankcijas ar līdzīgu iedarbību. 2. Lai piemērotu šo pantu, Padome saskaņā ar 41. pantā paredzēto procedūru nosaka obligāto rezervju bāzi un maksimālo pieļaujamo attiecību starp šīm rezervēm un to bāzi, kā arī atbilstīgas sankcijas neievērošanas gadījumam. 20. pants Citi monetārās kontroles līdzekļi Eiropas Centrālās bankas Padome ar divu trešdaļu nodoto balsu vairākumu pieņem lēmumus par citu monetāras kontroles metožu izmantošanu, kuras tā uzskata par mērķtiecīgām, ņemot vērā 2. pantu. Padome saskaņā ar 41. pantā paredzēto procedūru nosaka šo metožu izmantošanas jomu, ja tās rada saistības trešām personām. 21. pants Darījumi ar publisko tiesību subjektiem 1. Saskaņā ar Konstitūcijas III-181. pantu Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas nedrīkst piešķirt konta pārtēriņu vai jebkāda cita veida aizdevumu Savienības iestādēm vai struktūrām, kā arī dalībvalstu valdībām, reģionālām vai vietējām iestādēm, citām publiskām iestādēm, citām struktūrām vai uzņēmumiem, kas ir publisko tiesību subjekti. Tāpat Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas nedrīkst tieši pirkt no iepriekš uzskaitītajiem subjektiem to parāda instrumentus. 2. Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas var darboties kā 1. punktā uzskaitīto subjektu fiskālie aģenti. 3. Šis pants neattiecas uz kredītiestādēm ar valsts kapitāla līdzdalību, kurām - saistībā ar valstu centrālo banku nodotajiem aktīviem - valstu centrālās bankas un Eiropas Centrālā banka piemēro tādu pašu režīmu kā privātām kredītiestādēm. 22. pants Tīrvērtes un norēķinu sistēmas Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas var nodrošināt iespējas, un Eiropas Centrālā banka var pieņemt noteikumus, lai gan Savienībā, gan attiecībās ar trešām valstīm nodrošinātu tīrvērtes un norēķinu sistēmu efektivitāti un drošību. 23. pants Ārējās operācijas Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas var: a) nodibināt sakarus ar citu valstu centrālajām bankām un finanšu iestādēm un, vajadzības gadījumā, ar starptautiskām organizācijām; b) iegādāties un pārdot tūlītējos darījumos un nākotnes darījumos jebkādus ārvalstu valūtas aktīvus un dārgmetālus. Termins "ārvalstu valūtas aktīvi" ietver vērtspapīrus un jebkādus citus aktīvus jebkuras valsts valūtā vai norēķinu vienībās, lai kādā formā tie tiek turēti; c) turēt un pārvaldīt šajā pantā minētos aktīvus; d) veikt jebkādas banku operācijas ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, tostarp aizņēmumu un aizdevumu operācijas. 24. pants Citas operācijas Papildus operācijām, kas izriet no Eiropas Centrālās bankas un valstu centrālo banku uzdevumiem, tās var veikt operācijas administratīvām vajadzībām vai savu darbinieku interesēs. V NODAĻA KONSULTATĪVA UZRAUDZĪBA 25. pants Konsultatīva uzraudzība 1. Eiropas Centrālā banka var sniegt padomus, un Padome, Komisija un kompetentas dalībvalstu iestādes var ar to apspriesties par tādu Savienības juridiski saistošo aktu darbības jomu un piemērošanu, kuri attiecas uz kredītiestāžu konsultatīvu uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti. 2. Saskaņā ar visiem eirolikumiem, kas pieņemti atbilstīgi Konstitūcijas III-185. panta 6. punktam, Eiropas Centrālā banka var veikt īpašus uzdevumus attiecībā uz politiku, kas skar kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu konsultatīvu uzraudzību; izņēmums ir apdrošināšanas uzņēmumi. VI NODAĻA EIROPAS CENTRĀLO BANKU SISTĒMAS FINANŠU NOTEIKUMI 26. pants Finanšu pārskati 1. Eiropas Centrālās bankas un valstu centrālo banku finanšu gads sākas janvāra pirmajā dienā un beidzas decembra pēdējā dienā. 2. Eiropas Centrālās bankas gada pārskatus sagatavo Valde saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Padomes noteiktiem principiem. Pārskatus apstiprina Eiropas Centrālās bankas Padome, un pēc tam tos publicē. 3. Analītiskām un darbības vajadzībām Valde sagatavo Eiropas Centrālo banku sistēmas konsolidēto bilanci, ietverot tādu valstu centrālo banku aktīvus un pasīvus, kuras veido Eiropas Centrālo banku sistēmu. 4. Šā panta piemērošanai Eiropas Centrālās bankas Padome pieņem vajadzīgos noteikumus, lai standartizētu procedūras grāmatvedības uzskaitei un ziņojumu sniegšanai saistībā ar valstu centrālo banku veiktajām operācijām. 27. pants Revīzijas 1. Eiropas Centrālās bankas un valstu centrālo banku pārskatus pārbauda Eiropas Centrālās bankas Padomes ieteikti un Padomes apstiprināti pieaicināti neatkarīgi revidenti. Revidenti ir pilnvaroti pārbaudīt visus Eiropas Centrālās bankas un valstu centrālo banku grāmatvedības dokumentus un pārskatus un iegūt pilnīgu informāciju par to operācijām. 2. Konstitūcijas III-384. pants attiecas tikai uz Eiropas Centrālās bankas vadības darbības efektivitātes pārbaudi. 28. pants Eiropas Centrālās bankas kapitāls 1. Eiropas Centrālās bankas kapitāls ir 5 miljardi euro. Kapitālu var palielināt ar eirolēmumu, ko Eiropas Centrālās bankas Padome pieņem ar 10. panta 3. punktā paredzēto kvalificēto balsu vairākumu, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, ko Padome paredz saskaņā ar 41. pantā noteikto procedūru. 2. Vienīgi valstu centrālās bankas var būt Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstītājas un turētājas. Kapitāla parakstīšana notiek atbilstīgi kapitāla parakstīšanas atslēgai, ko nosaka saskaņā ar 29. pantu. 3. Eiropas Centrālās bankas Padome ar 10. panta 3. punktā paredzēto kvalificēto balsu vairākumu nosaka kapitāla apmaksāšanas apjomu un formu. 4. Izņemot šā panta 5. punktā paredzēto gadījumu, valstu centrālo banku daļas Eiropas Centrālās bankas parakstītajā kapitālā nedrīkst ne nodot, ne ieķīlāt, un tām nedrīkst uzlikt arestu. 5. Ja tiek koriģēta 29. pantā minētā kapitāla parakstīšanas atslēga, valstu centrālās bankas savstarpēji nodot kapitāla daļas tā, lai to sadalījums atbilstu koriģētajai kapitāla parakstīšanas atslēgai. Eiropas Centrālās bankas Padome sīkāk paredz šādas nodošanas noteikumus. 29. pants Kapitāla parakstīšanas atslēga 1. Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgu, kuru pirmoreiz noteica 1998. gadā, kad tika izveidota Eiropas Centrālo banku sistēma, nosaka, katras valsts centrālajai bankai piešķirot procentuālo daļu, kas ir šādu lielumu summa: - 50 % no attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju īpatsvara Savienības iedzīvotāju kopskaitā priekšpēdējā gadā pirms Eiropas Centrālo banku sistēmas izveidošanas, - 50 % no attiecīgās dalībvalsts iekšzemes kopprodukta īpatsvara Savienības iekšzemes kopproduktā tirgus cenās, kas reģistrēts pēdējos piecos gados līdz priekšpēdējam gadam pirms Eiropas Centrālo banku sistēmas izveidošanas. Procentus noapaļo uz augšu vai uz leju līdz tuvākajam skaitlim, kas bez atlikuma dalās ar 0,0001. 2. Šā panta piemērošanai vajadzīgos statistikas datus Komisija sniedz atbilstīgi noteikumiem, ko Padome pieņem saskaņā ar 41. pantā noteikto procedūru. 3. Valstu centrālajām bankām piešķirtās procentuālās daļas koriģē katru piekto gadu pēc Eiropas Centrālo banku sistēmas izveides analogi tam, kā paredzēts 1. punktā. Koriģēto kapitāla parakstīšanas atslēgu piemēro ar nākamā gada pirmo dienu. 4. Eiropas Centrālās bankas Padome veic visus citus pasākumus, kas vajadzīgi šā panta piemērošanai. 30. pants Ārvalstu valūtas rezervju aktīvu nodošana Eiropas Centrālajai bankai 1. Neskarot 28. pantu, valstu centrālās bankas nodod Eiropas Centrālajai bankai ārvalstu valūtas rezervju aktīvus valūtās, kas nav dalībvalstu valūtas, euro valūta, Starptautiskā valūtas fonda rezervju pozīcijas un speciālās aizņēmumtiesības, līdz summai, kas ir 50 miljardu euro ekvivalents. Eiropas Centrālās bankas Padome nosaka proporcionālās daļas, ko Eiropas Centrālā banka prasa iemaksāt. Eiropas Centrālajai bankai ir visas tiesības turēt un pārvaldīt tai nodotos ārvalstu valūtas rezervju aktīvus un izmantot tos šajos statūtos paredzētajiem mērķiem. 2. Katras valsts centrālās bankas iemaksu nosaka proporcionāli tās daļai Eiropas Centrālās bankas parakstītajā kapitālā. 3. Katras valsts centrālajai bankai pret Eiropas Centrālo banku ir prasījums, kas ir vienāds ar attiecīgās valsts centrālās bankas iemaksu. Eiropas Centrālās bankas Padome nosaka šādu prasījumu denomināciju un to, kā tos atmaksāt. 4. Saskaņā ar 2. punktu Eiropas Centrālā banka, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, ko Padome paredz saskaņā ar 41. pantā noteikto procedūru, var pieprasīt papildu rezervju aktīvus, kas pārsniedz 1. punktā noteikto summu. 5. Eiropas Centrālā banka var turēt un pārvaldīt rezervju pozīcijas Starptautiskajā valūtas fondā un speciālās aizņēmumtiesības, kā arī veidot šādu aktīvu uzkrājumu. 6. Eiropas Centrālās bankas Padome veic visus citus pasākumus, kas vajadzīgi šā panta piemērošanai. 31. pants Ārvalstu valūtas rezervju aktīvi valstu centrālajās bankās 1. Saskaņā ar 23. pantu valstu centrālās bankas drīkst veikt darījumus, pildot savas saistības pret starptautiskām organizācijām. 2. Pārsniedzot noteiktu summu, ko paredz saskaņā ar 3. punktu, visām citām operācijām ar ārvalstu valūtas rezervju aktīviem, kas paliek valstu centrālajās bankās pēc 30. pantā paredzētās nodošanas, un dalībvalstu operācijām ar apgrozāmiem līdzekļiem ārvalstu valūtā ir vajadzīgs Eiropas Centrālās bankas apstiprinājums, lai nodrošinātu to atbilstību valūtas maiņas kursa politikai un Savienības monetārajai politikai. 3. Lai sekmētu minēto operāciju veikšanu, Eiropas Centrālās bankas Padome pieņem pamatnostādnes. 32. pants Valstu centrālo banku monetāro ienākumu sadalījums 1. Ienākumus, ko valstu centrālās bankas gūst, veicot Eiropas Centrālo banku sistēmas monetārās politikas uzdevumus (turpmāk "monetārie ienākumi"), katra finanšu gada beigās sadala saskaņā ar šo pantu. 2. Katras valsts centrālās bankas monetārie ienākumi ir gada ienākumi, ko attiecīgā valsts centrālā banka guvusi no aktīviem, kuri atbilst apgrozībā esošo banknošu vērtībai, un no saistībām, kuras rodas no kredītiestāžu iemaksām. Šos aktīvus valstu centrālās bankas iezīmē saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Padomes pieņemtām pamatnostādnēm. 3. Ja trešā posma sākumā Eiropas Centrālās bankas Padome konstatē, ka valstu centrālo banku bilanču struktūras neļauj piemērot 2. punktu, Eiropas Centrālās bankas Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var nolemt, ka, atkāpjoties no 2. punkta, laikposmā, kas nepārsniedz piecus gadus, monetāros ienākumus aprēķina, izmantojot alternatīvu metodi. 4. Katras valsts centrālās bankas monetāros ienākumus samazina par summu, kas atbilst procentiem, kurus šī centrālā banka maksā par saistībām, kas rodas no kredītiestāžu iemaksām atbilstīgi 19. pantam. Eiropas Centrālās bankas Padome var nolemt atlīdzināt valstu centrālajām bankām banknošu emisijas izdevumus vai, izņēmuma gadījumos, īpašus zaudējumus, ko radījušas monetārās politikas operācijas, kuras banka veikusi Eiropas Centrālo banku sistēmas uzdevumā. Atlīdzības formu pēc saviem ieskatiem nosaka Eiropas Centrālās bankas Padome. Attiecīgās summas var kompensēt ar valstu centrālo banku monetārajiem ienākumiem. 5. Valstu centrālo banku kopējos monetāros ienākumus sadala starp valstu centrālajām bankām proporcionāli to apmaksātajām daļām Eiropas Centrālās bankas kapitālā, ņemot vērā visus lēmumus, ko Eiropas Centrālās bankas Padome pieņēmusi saskaņā ar 33. panta 2. punktu. 6. Tīvērti un norēķinus par atlikumiem, ko rada monetāro ienākumu sadale, veic Eiropas Centrālā banka saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Padomes pieņemtām pamatnostādnēm. 7. Eiropas Centrālās bankas Padome veic visus citus pasākumus, kas vajadzīgi šā panta piemērošanai. 33. pants Eiropas Centrālās bankas tīrās peļņas un tīro zaudējumu sadalīšana 1. Eiropas Centrālās bankas tīro peļņu pārskaita šādi: a) Eiropas Centrālās bankas Padomes noteiktu summu, kas nepārsniedz 20 % no tīrās peļņas, pārskaita vispārējo rezervju fondā, nepārsniedzot 100 % no kapitāla, b) pārējo tīro peļņu sadala Eiropas Centrālās bankas akcionāriem proporcionāli to apmaksātajām kapitāla daļām. 2. Ja Eiropas Centrālajai bankai ir zaudējumi, tos sedz no Eiropas Centrālās bankas vispārējo rezervju fonda un vajadzības gadījumā - pēc Eiropas Centrālās bankas Padomes lēmuma — no attiecīgā finanšu gada monetārajiem ienākumiem proporcionāli summām, kas sadalītas valstu centrālajām bankām saskaņā ar 32. panta 5. punktu, un nepārsniedzot šīs summas. VII NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 34. pants Normatīvie akti 1. Saskaņā ar Konstitūcijas III-190. pantu, Eiropas Centrālā banka pieņem: a) eiroregulas tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs, lai veiktu uzdevumus, kas noteikti šo statūtu 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 19. panta 1. punktā, 22. pantā vai 25. panta 2. punktā, kā arī gadījumos, kas noteikti 41. pantā minētajās eiroregulās un eirolēmumos; b) eirolēmumus, kas vajadzīgi, lai veiktu uzdevumus, kuri Konstitūcijā un šajos statūtos paredzēti Eiropas Centrālo banku sistēmai, c) ieteikumus un atzinumus. 2. Eiropas Centrālā banka var nolemt publicēt savus eirolēmumus, ieteikumus un atzinumus. 3. Ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, ko Padome paredz saskaņā ar 41. pantā noteikto procedūru, Eiropas Centrālā banka ir tiesīga uzlikt uzņēmumiem sodanaudu un kavējuma naudu gadījumā, ja uzņēmumi neizpilda Eiropas Centrālās bankas pieņemtās eiroregulas un eirolēmumus. 35. pants Tiesu iestāžu veikta kontrole un ar to saistīti jautājumi 1. Konstitūcijā paredzētajos gadījumos un atbilstīgi tajā paredzētajiem nosacījumiem Eiropas Savienības Tiesa var izskatīt vai interpretēt Eiropas Centrālās bankas darbību vai bezdarbību. Eiropas Centrālā banka var ierosināt lietu Konstitūcijā paredzētajos gadījumos un atbilstīgi tajā paredzētajiem nosacījumiem. 2. Strīdus starp Eiropas Centrālo banku, no vienas puses, un tās kreditoriem, debitoriem vai jebkurām citām personām, no otras puses, izšķir kompetentas valstu tiesas, izņemot gadījumus, kad jurisdikcija ir piešķirta Eiropas Savienības Tiesai. 3. Uz Eiropas Centrālo banku attiecas atbildības režīms, kas paredzēts Konstitūcijas III-337. pantā. Valstu centrālo banku atbildību reglamentē šo valstu attiecīgie tiesību akti. 4. Eiropas Savienības Tiesas kompetencē ir lemt atbilstīgi jebkurai arbitrāžas klauzulai, kas ietverta publisko tiesību vai privāttiesību līgumā, kuru noslēgusi Eiropas Centrālā banka vai kurš noslēgts tās vārdā. 5. Eiropas Centrālās bankas lēmumu vērsties Eiropas Savienības Tiesā pieņem Eiropas Centrālās bankas Padome. 6. Eiropas Savienības Tiesas kompetencē ir izšķirt strīdus par to, kā valstu centrālās bankas pilda pienākumus, ko tām uzliek Konstitūcija un šie statūti. Ja Eiropas Centrālā banka uzskata, ka kāda valsts centrālā banka nav izpildījusi kādu no Konstitūcijā vai šajos statūtos paredzētajiem pienākumiem, tā sniedz pamatotu atzinumu par šo jautājumu, iepriekš dodot iespēju attiecīgajai valsts centrālajai bankai izteikt savus apsvērumus. Ja attiecīgā valsts centrālā banka Eiropas Centrālās bankas noteiktajā laikā nodrošina atbilstību šim atzinumam, Eiropas Centrālā banka var vērsties Eiropas Savienības Tiesā. 36. pants Personāls 1. Eiropas Centrālās bankas Padome pēc Valdes priekšlikuma izstrādā Eiropas Centrālās bankas personāla nodarbināšanas kārtību. 2. Ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, ko paredz nodarbināšanas kārtība, Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir visi strīdi starp Eiropas Centrālo banku un tās darbiniekiem. 37. pants Dienesta noslēpums 1. Eiropas Centrālās bankas un valstu centrālo banku vadības iestāžu locekļi un personāls arī pēc amata pienākumu pildīšanas beigām nedrīkst izpaust informāciju, uz ko attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu. 2. Personām, kam pieejami dati, uz kuriem attiecas juridiski saistošs Savienības akts, ar ko paredz pienākumu ievērot dienesta noslēpumu, šāds pienākums ir saistošs. 38. pants Parakstītāji Eiropas Centrālās bankas juridiskās saistības pret trešām personām uzņemas ar priekšsēdētāja parakstu vai divu Valdes locekļu parakstiem, vai ar divu tādu Eiropas Centrālās bankas darbinieku parakstiem, kurus priekšsēdētājs atbilstīgi pilnvarojis parakstīt dokumentus Eiropas Centrālās bankas vārdā. 39. pants Privilēģijas un imunitāte Dalībvalstu teritorijā Eiropas Centrālajai bankai ir privilēģijas un imunitāte, kas vajadzīgas, lai veiktu tās uzdevumus, atbilstīgi nosacījumiem, kuri ietverti Protokolā par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti. VIII NODAĻA STATŪTU GROZĪJUMI UN PAPILDNOTEIKUMI 40. pants Vienkāršota grozījumu procedūra 1. Saskaņā ar Konstitūcijas III-187. panta 3. punktu šo statūtu 5. panta 1., 2. un 3. punktu, 17. un 18. pantu, 19. panta 1. punktu, 22., 23., 24. un 26. pantu, 32. panta 2., 3., 4. un 6. punktu, 33. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 36. pantu var grozīt ar eirolikumu: a) vai nu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Centrālo banku, b) vai arī pēc Eiropas Centrālās bankas ieteikuma un pēc apspriešanās ar Komisiju. 2. Šo statūtu 10. panta 2. punktu var grozīt ar Eiropadomes vienprātīgi pieņemtu eirolēmumu vai nu pēc Eiropas Centrālās bankas ieteikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, vai arī pēc Komisijas ieteikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Eiropas Centrālo banku. Šie grozījumi nestājas spēkā, kamēr tos nav apstiprinājušas dalībvalstis saskaņā ar savām konstitucionālajām prasībām. 3. Šajā pantā paredzētajiem Eiropas Centrālās bankas ieteikumiem ir nepieciešams Eiropas Centrālās bankas Padomes vienprātīgs lēmums. 41. pants Papildnoteikumi Saskaņā ar Konstitūcijas III-187. panta 4. punktu Padome pieņem eiroregulas un eirolēmumus, ar ko paredz šo statūtu 4. pantā, 5. panta 4. punktā, 19. panta 2. punktā, 20. pantā, 28. panta 1. punktā, 29. panta 2. punktā, 30. panta 4. punktā un 34. panta 3. punktā minētos pasākumus. Padome lemj pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu: a) vai nu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Centrālo banku, b) vai arī pēc Eiropas Centrālās bankas ieteikuma un pēc apspriešanās ar Komisiju. IX NODAĻA PĀREJAS NOTEIKUMI UN CITI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ EIROPAS CENTRĀLO BANKU SISTĒMU 42. pants Vispārēji noteikumi 1. Konstitūcijas III-197. panta 1. punktā paredzētais izņēmuma statuss nozīmē, ka attiecīgajām dalībvalstīm nepiešķir tiesības un neuzliek saistības šādi šo statūtu noteikumi: 3. un 6. pants, 9. panta 2. punkts, 12. panta 1. punkts, 14. panta 3. punkts, 16., 18., 19., 20., 22. un 23. pants, 26. panta 2. punkts, 27., 30., 31., 32., 33., 34. un 50. pants. 2. Centrālās bankas tajās dalībvalstīs, kurām ir izņēmuma statuss, kas paredzēts Konstitūcijas III-197. panta 1. punktā, monetārās politikas jomā saglabā pilnvaras saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem. 3. Saskaņā ar Konstitūcijas II-197. panta 2. punkta otro daļu šo statūtu 3. pantā, 11. panta 2. punktā un 19. pantā termins "dalībvalstis" nozīmē dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro. 4. Šo statūtu 9. panta 2. punktā, 10. panta 2. un 3. punktā, 12. panta 1. punktā, 16., 17., 18., 22., 23., 27., 30., 31. un 32. pantā, 33. panta 2. punktā un 50. pantā termins "valstu centrālās bankas" nozīmē to dalībvalstu centrālās bankas, kuru naudas vienība ir euro. 5. Šo statūtu 10. panta 3. punktā un 33. panta 1. punktā termins "akcionāri" nozīmē to dalībvalstu centrālās bankas, kuru naudas vienība ir euro. 6. Šo statūtu 10. panta 3. punktā un 30. panta 2. punktā termins "parakstītais kapitāls" nozīmē Eiropas Centrālās bankas kapitālu, ko parakstījušas to dalībvalstu centrālās bankas, kuru naudas vienība ir euro. 43. pants Eiropas Centrālās bankas pārejas posma uzdevumi Eiropas Centrālā banka pārņem līdzšinējās Eiropas Monetārā institūta funkcijas, kuras paredzētas Konstitūcijas III-199. panta 2. punktā un kuras sakarā ar izņēmuma statusu, kas ir vienai vai vairākām dalībvalstīm, joprojām tiek īstenotas pēc euroieviešanas. Eiropas Centrālā banka sniedz atzinumus, kad tiek veikti Konstitūcijas III-198. pantā paredzētie priekšdarbi izņēmuma statusa atcelšanai. 44. pants Eiropas Centrālās bankas Ģenerālpadome 1. Neskarot Konstitūcijas III-187. panta 1. punktu, Ģenerālpadomi izveido kā Eiropas Centrālās bankas trešo lēmējinstitūciju. 2. Ģenerālpadomē ir Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un valstu centrālo banku vadītāji. Ģenerālpadomes sanāksmēs bez balsstiesībām var piedalīties arī citi Valdes locekļi. 3. Ģenerālpadomes pienākumi pilnībā ir uzskaitīti 46. pantā. 45. pants Ģenerālpadomes darbība 1. Eiropas Centrālās bankas Ģenerālpadomi vada Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētājs vai, viņa prombūtnes laikā, Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja vietnieks. 2. Padomes priekšsēdētājs un viens Komisijas loceklis bez balsstiesībām var piedalīties Ģenerālpadomes sanāksmēs. 3. Priekšsēdētājs sagatavo Ģenerālpadomes sanāksmes. 4. Atkāpjoties no 12. panta 3. punkta, Ģenerālpadome pieņem savu reglamentu. 5. Eiropas Centrālā banka nodrošina Ģenerālpadomei sekretariāta pakalpojumus. 46. pants Ģenerālpadomes pienākumi 1. Ģenerālpadome: a) veic 43. pantā minētos uzdevumus, b) palīdz īstenot 4. pantā un 25. panta 1. punktā minētās padomdevējfunkcijas. 2. Ģenerālpadome palīdz: a) nodrošināt 5. pantā paredzēto statistikas informācijas vākšanu; b) sagatavot 15. pantā paredzētos Eiropas Centrālās bankas darbības ziņojumus; c) sagatavot 26. panta 4. punktā paredzētos noteikumus, kas vajadzīgi 26. panta piemērošanai; d) veikt visus citus 29. panta 4. punktā paredzētos pasākumus, kas vajadzīgi 29. panta piemērošanai; e) izstrādāt 36. pantā paredzēto Eiropas Centrālās bankas personāla nodarbināšanas kārtību. 3. Ģenerālpadome palīdz veikt vajadzīgos priekšdarbus, lai neatsaucami fiksētu maiņas kursus to dalībvalstu valūtām, kurām ir izņēmuma statuss, attiecībā pret euro, kā paredzēts Konstitūcijas III-198. panta 3. punktā. 4. Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētājs informē Ģenerālpadomi par Eiropas Centrālās bankas Padomes lēmumiem. 47. pants Pārejas noteikumi, kas attiecas uz Eiropas Centrālās bankas kapitālu Saskaņā ar 29. pantu katras valsts centrālajai bankai ir noteikta procentuālā daļa Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā. Atkāpjoties no 28. panta 3. punkta, to dalībvalstu centrālās bankas, kurām ir izņēmuma statuss, neapmaksā parakstīto kapitālu, ja vien Ģenerālpadome ar balsu vairākumu, kas pārstāv vismaz divas trešdaļas no Eiropas Centrālās bankas parakstītā kapitāla un vismaz pusi no akcionāriem, nenosaka to, ka jāapmaksā minimālā daļa, lai piedalītos Eiropas Centrālās bankas darbības izmaksu segšanā. 48. pants Eiropas Centrālās bankas kapitāla, rezervju un uzkrājumu atliktie maksājumi 1. Tās dalībvalsts centrālā banka, kurai izņēmuma statuss ir atcelts, apmaksā savu parakstīto daļu Eiropas Centrālās bankas kapitālā tādā pašā apjomā kā centrālās bankas pārējās dalībvalstīs, kuru naudas vienība ir euro, un saskaņā ar 30. panta 1. punktu nodod ārvalstu valūtas rezervju aktīvus Eiropas Centrālajai bankai. Nododamo summu nosaka, saskaņā ar 30. panta 1. punktu Eiropas Centrālajai bankai jau pārskaitīto ārvalstu valūtas rezervju aktīvu vērtību, kas izteikta euro valūtā pēc spēkā esošā maiņas kursa, reizinot ar koeficientu, kas ir attiecība starp kapitāla daļu skaitu, uz ko attiecīgā valsts centrālā banka parakstījusies, un kapitāla daļu skaitu, ko citas centrālās bankas jau apmaksājušas. 2. Papildus 1. punktā paredzētajiem maksājumiem attiecīgā valsts centrālā banka veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs, uzkrājumos, kas pielīdzināmi rezervēm, kā arī līdzekļos, kas vēl jāieskaita rezervēs un uzkrājumos un kas ir peļņas un zaudējumu pārskata saldo 31. decembrī iepriekšējā gadā pirms izņēmuma statusa atcelšanas. Iemaksas summu nosaka, reizinot iepriekš definēto un apstiprinātajā Eiropas Centrālās bankas bilancē uzrādīto rezervju apjomu ar koeficientu, kas ir attiecība starp kapitāla daļu skaitu, uz ko attiecīgā valsts centrālā banka parakstījusies, un kapitāla daļu skaitu, ko citas centrālās bankas jau apmaksājušas. 3. Ja viena vai vairākas valstis kļūst par dalībvalstīm un ja attiecīgās valstu centrālās bankas pievienojas Eiropas Centrālo banku sistēmai, automātiski tiek palielināts Eiropas Centrālās bankas parakstītais kapitāls un limits ārvalstu valūtas rezervju aktīviem, ko var pārskaitīt uz Eiropas Centrālo banku. Palielinājumu nosaka, pašlaik spēkā esošās summas reizinot ar koeficientu, kas - atbilstīgi palielinātā kapitāla parakstīšanas atslēgai - ir attiecība starp to valstu centrālo banku procentuālo daļu, kuras pievienojas, un to valstu centrālo banku procentuālo daļu, kuras jau ir Eiropas Centrālo banku sistēmas locekles. Katras valsts centrālās bankas procentuālo daļu kapitāla parakstīšanas atslēgā aprēķina pēc analoģijas ar 29. panta 1. punktu un saskaņā ar 29. panta 2. punktu. References laikposmi, ko izmanto statistikas datiem, ir tādi paši kā laikposmi, ko izmanto procentuālo daļu pēdējai piecgadu korekcijai, kas paredzēta 29. panta 3. punktā. 49. pants Atkāpe no 32. panta 1. Ja trešā posma sākumā Eiropas Centrālās bankas Padome pieņem lēmumu, ka 32. panta piemērošana rada lielas pārmaiņas valstu centrālo banku relatīvajās ienākumu pozīcijās, tad ienākumu summu, kas jāsadala saskaņā ar 32. pantu, samazina par vienādiem procentiem, kas pirmajā finanšu gadā pēc trešā posma sākuma nepārsniedz 60 % un kas katrā nākamajā finanšu gadā samazinās vismaz par 12 procentu punktiem. 2. Šā panta 1. punktu nepiemēro ilgāk kā piecus finanšu gadus pēc trešā posma sākuma. 50. pants Dalībvalstu valūtās denominētu banknošu maiņa Pēc tam, kad saskaņā ar Konstitūcijas III-198. panta 3. punktu maiņas kursi ir neatsaucami fiksēti, Eiropas Centrālās bankas Padome veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka banknotes, kas denominētas dalībvalstu valūtās, kuru maiņas kursi ir neatsaucami fiksēti, valstu centrālās bankas maina pēc to nominālvērtības. 51. pants Pārejas noteikumu piemērošana Šo statūtu 43. līdz 48. pantu piemēro, ja ir kāda dalībvalsts, kurai ir izņēmuma statuss, un tik ilgi, kamēr kādai dalībvalstij ir šis izņēmuma statuss. --------------------------------------------------