AKTS 
par Horv ātijas Republikas pievienošan ās nosac ījumiem un piel āgojumiem L īgum ā par Eiropas 
Savien ību, L īgum ā par Eiropas Savien ības darb ību un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas 
līgum ā 
PIRM Ā DA ĻA 
PRINCIPI 
1. pants 
Šaj ā akt ā: 
— termins “pamatl īgumi” noz īm ē: 
a) L īgumu par Eiropas Savien ību (LES) un Lī gumu par 
Eiropas Savien ības darb ību (LESD), ņemot v ērā grozī­
jumus vai papildin ājumus, kas izdar īti ar l īgumiem vai 
citiem aktiem, kuri st ājušies sp ēkā pirms Horv ātijas 
Republikas pievienošan ās; 
b) Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumu 
(EAEK l īgums), ņemot v ērā groz ījumus vai papildin āju­
mus, kas izdar īti ar l īgumiem vai citiem aktiem, kuri 
stājušies sp ēkā pirms Horv ātijas Republikas pievienoša ­
nās; 
— termins “pašreiz ējās dal ībvalstis” noz īm ē Beļģ ijas Karalisti, 
Bulg ārijas Republiku, Čehijas Republiku, D ānijas Karalisti, 
Vācijas Federat īvo Republiku, Igaunijas Republiku, Īriju, 
Grie ķijas Republiku, Sp ānijas Karalisti, Francijas Republiku, 
Itālijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, 
Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ung ārijas 
Republiku, Maltas Republiku, N īderlandes Karalisti, Austrijas 
Republiku, Polijas Republiku, Portugā les Republiku, Rum ā­
niju, Slov ēnijas Republiku, Slov ākijas Republiku, Somijas 
Republiku, Zviedrijas Karalisti un Lielbrit ānijas un Zieme ļ- 
īrijas Apvienoto Karalisti,  
— termins “Savien ība” noz īm ē Eiropas Savien ību, kuras pamat ā 
ir LES un LESD, un/vai attiec īgā gad ījum ā Eiropas Atom- 
ener ģijas kopienu,  
— termins “iest ādes” noz īm ē iest ādes, kas izveidotas ar LES.  
2. pants 
Pamatl īgumi un akti, ko iestā des pie ņēmušas pirms pievienoša ­
nās, no pievienošan ās dienas ir saistoši Horv ātijai un piem ēro­
jami taj ā atbilst īgi min ētajos L īgumos un šaj ā akt ā paredz ētajiem 
nosac ījumiem.  
Ja p ēc tam, kad Horv ātija ratific ējusi Pievienošan ās l īgumu, 
dal ībvalstu vald ību p ārst āvji saska ņā ar LES 48. panta 4. punktu ir vienojušies par groz ījumiem pamatl īgumos un ja šie groz ījumi 
līdz pievienošan ās dienai nav st ājušies sp ēkā, Horv ātija šos 
grozījumus ratific ē saska ņā ar sav ām konstitucion ālaj ām pras ī­
bām. 
3. pants  
1. Horv ātija pievienojas l ēmumiem un nol īgumiem, ko 
pie ņēmuši Padom ē san ākušie dal ībvalstu vai to vald ību vad ītāji. 
2. Horv ātija pievienojas l ēmumiem un nol īgumiem, ko 
pie ņēmuši Padom ē san ākušie dal ībvalstu vald ību pā rst āvji. 
3. Attiec ībā uz Eiropadomes vai Padomes deklar ācij ām un 
rezol ūcij ām vai cit ām nost ājām, ko t ās atbalst ījušas, k ā ar ī attie ­
cībā uz deklar ācij ām, rezol ūcij ām vai cit ām nost ājām, kas 
attiecas uz Savienī bu un kas pie ņemtas, dal ībvalst īm kop īgi 
vienojoties, Horv ātijas statuss ir t āds pats k ā pašreiz ējām dal īb­
valst īm. Horv ātija atbilst īgi iev ēros principus un pamatnost ād­
nes, kas izriet no š īm deklar ācij ām, rezolū cij ām vai cit ām nost ā­
jām, un veiks pas ākumus, kas var b ūt vajadz īgi, lai nodrošin ātu 
to īstenošanu.  
4. Horv ātija pievienojas I pielikum ā uzskait ītaj ām konven ­
cij ām un protokoliem. Attiec īb ā uz Horv ātiju š īs konvencijas 
un protokoli st ājas sp ēkā dien ā, ko Padome nosaka ar 5. punkt ā 
min ētajiem l ēmumiem.  
5. Padome p ēc Komisijas ieteikuma un p ēc apspriešan ās ar 
Eiropas Parlamentu vienpr ātīgi lemj par visiem piel āgojumiem, 
kas sakar ā ar pievienošanos j āveic 4. punkt ā min ētaj ās konven ­
cij ās un protokolos, un piel āgotos tekstus public ē Eiropas Savie ­
nības Ofici ālaj ā V ēstnesī . 
6. Attiec ībā uz 4. punkt ā min ētaj ām konvencij ām un proto ­
koliem Horv ātija ap ņemas ieviest administrat īvus un citus pas ā­
kumus, piem ēram, pas ākumus, ko l īdz pievienošan ās dienai 
pie ņēmušas pašreiz ējās dal ībvalstis vai Padome, un sekm ēt prak ­
tisku sadarb ību starp dal ībvalstu iest ādēm un organiz ācij ām. 
7. Padome p ēc Komisijas priekšlikuma ar vienpr ātīgu 
lēmumu var papildin āt I pielikumu ar attiec īgām konvencij ām, 
nol īgumiem un protokoliem, kas parakst īti pirms pievienošan ās 
dienas.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/21
4. pants 
1. Šengenas  acquis  noteikumi, kuri Eiropas Savien ības sist ēm ā 
iek ļauti ar Protokolu par Šengenas  acquis , kas pievienots LES un 
LESD (turpm āk “Šengenas protokols”), k ā ar ī akti, kuri pie ņemti 
atbilst īgi min ētajam  acquis  vai k ā cit ādi saist īti ar to un uzskait īti 
II pielikum ā, t āpat kā jebk ādi turpm āki š ādi akti, kuri pie ņemti 
pirms pievienošan ās dienas, ir saistoši Horv ātijai un piem ērojami 
taj ā no pievienošan ās dienas.  
2. Tie Šengenas  acquis  noteikumi, kas iek ļauti Eiropas Savie ­
nības sist ēm ā, k ā ar ī akti, kas pie ņemti atbilst īgi min ētajam  
acquis  vai k ā cit ādi saist īti ar to un nav min ēti š ā panta 1. 
punktā , lai ar ī no pievienošan ās dienas saistoši Horv ātijai, tie 
Horv ātij ā ir piem ērojami vien īgi saska ņā ar attiec īgu Padomes 
lēmumu, ko pie ņem p ēc tam, kad atbilst īgi sp ēkā esošaj ām 
Šengenas izv ērtēšanas proced ūrām ir konstat ēts, ka Horv ātij ā 
ir izpild īti visi nosac ījumi, kas vajadz īgi visu  acquis  attiec īgo 
da ļu piem ērošanai, tostarp, ka ir efekt īvi piem ērotas visas 
Šengenas normas saska ņā ar pie ņemtiem kop ējiem standartiem 
un pamatprincipiem. Padome min ēto l ēmumu pie ņem saska ņā 
ar piem ērojamaj ām Šengenas proced ūrām un ņ emot v ērā Komi­
sijas zi ņojumu, kur ā apstiprin āts, ka Horv ātija turpina izpild īt 
saist ības, ko t ā uz ņēmusies pievienošan ās sarun ās un kas attiecas 
uz Šengenas  acquis . 
Padome pē c apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu pie ņem 
lēmumu ar to locekļ u vienpr ātīgu balsojumu, kas p ārst āv t ādu 
dal ībvalstu vald ības, attiec īb ā uz kur ām šaj ā punkt ā min ētos 
noteikumus jau piem ēro, un Horv ātijas Republikas vald ību. 
Padomes locek ļi, kas pā rst āv Īrijas un Lielbrit ānijas un Zieme ļ- 
īrijas Apvienot ās Karalistes vald ības, piedal ās š āda l ēmuma 
pie ņemšan ā vien īgi tikt āl, cikt āl l ēmums attiecas uz š īm valst īm 
saistošiem Šengenas  acquis  noteikumiem vai š īm valst īm saisto ­ 
šiem aktiem, kas pie ņemti atbilst īgi Šengenas  acquis  vai k ā cit ādi 
saist īti ar to.  
5. pants 
Horv ātija no pievienošan ās dienas piedal ās Ekonomikas un 
monet āraj ā savien ībā k ā dal ībvalsts ar iz ņēmuma statusu LESD 
139. panta noz īm ē. 
6. pants 
1. Nol īgumi ar vienu vai vair ākām treš ām valst īm, starptau ­
tisk ām organiz ācij ām vai trešo valstu pilso ņiem, ko nosl ēgusi 
vai provizoriski piem ēro Savien ība, ir saistoši Horv ātijai atbilst īgi 
pamatl īgumos un šaj ā akt ā paredz ētajiem nosac ījumiem.  
2. Horv ātija ap ņemas atbilst īgi šaj ā akt ā paredz ētajiem nosa ­
cījumiem pievienoties nol īgumiem, ko pašreiz ējās dal ībvalstis un 
Savien ība nosl ēgušas vai parakst ījušas ar vienu vai vair ākām 
treš ām valst īm vai starptautisk ām organiz ācij ām. Ja vien š ā punkta pirmaj ā da ļā min ētajos nol īgumos nav 
noteikts cit ādi, par Horv ātijas pievienošanos š ādiem nol īgumiem 
vienojas protokolos, kurus pievieno š ādiem nol īgumiem un 
kurus nosl ēdz Padome, pie ņemot vienpr ātīgu l ēmumu un 
pārst āvot dal ībvalstis, un attiec īgā treš ā valsts vai treš ās valstis, 
vai starptautisk ā organiz ācija. Komisija vai – ja nol īgums piln ībā 
vai princip ā attiecas uz kopējo ārpolitiku un droš ības politiku – 
Augstais p ārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos 
(Augstais p ārst āvis) dal ībvalstu v ārd ā piedal ās sarun ās par 
šādiem protokoliem, pamatojoties uz sarunu nor ādēm, ko vien ­
pr ātīgi apstiprina Padome, un apspriežoties ar komiteju, kur ā ir 
dal ībvalstu p ārst āvji. Nosl ēdzamo protokolu projektus Komisija 
vai, attiec īgi, Augstais p ārst āvis iesniedz Padomei.  
Šī proced ūra neskar Savienī bas kompetenci un neiespaido 
kompetences sadal ījumu starp Savienī bu un dal ībvalst īm attie ­
cībā uz š ādu nol īgumu nosl ēgšanu n ākotn ē vai citiem groz īju­
miem, kas nav saist īti ar pievienošanos.  
3. No pievienošan ās dienas un l īdz 2. punkta otraj ā daļā 
min ēto nepieciešamo protokolu sp ēkā st āšan ās dienai Horv ātija 
piem ēro 2. punkta pirmaj ā da ļā min ētos nol īgumus, kas nosl ēgti 
vai ko provizoriski piem ēro pirms pievienošan ās dienas, 
izņemot Nol īgumu starp Eiropas Kopienu un t ās dal ībvalst īm, 
no vienas puses, un Šveices Konfederā ciju, no otras puses, par 
personu br īvu pā rvietošanos (  1 ). 
Kamē r nav st ājušies sp ēkā 2. punkta otraj ā daļā min ētie proto­
koli, Savien ība un dal ībvalstis kopīgi, vajadz ības gad ījum ā iev ē­
rojot savu attiec īgo kompetenci, veic jebk ādus atbilst īgus pas ā­
kumus.  
4. Horv ātija pievienojas 2000. gada 23. j ūnij ā Koton ū parak­
stītajam Partnerattiec ību nol īgumam starp Āfrikas, Kar ību j ūras 
reģiona un Klus ā oke āna valstu grupas locekļ iem, no vienas 
puses, un Eiropas Kopienu un t ās dal ībvalst īm, no otras 
puses (  2 ), kā ar ī diviem nol īgumiem, ar ko groza min ēto nol ī­
gumu un kas parakst īti un atv ērti parakst īšanai, attiec īgi, 2005. 
gada 25. j ūnij ā Luksemburg ā ( 3 ) un 2010. gada 22. j ūnij ā Vaga­
dugu (  4 ). 
5. Horv ātija ap ņemas atbilst īgi šaj ā akt ā paredz ētajiem nosa ­
cījumiem pievienoties L īgumam par Eiropas Ekonomikas 
zonu (  5 ), kā noteikts min ētā l īguma 128. pant ā. 
6. No pievienošan ās dienas Horv ātija piem ēro divpus ējos 
nol īgumus un vienošanā s par tekstilmateri āliem, kas nosl ēgtas 
starp Savien ību un treš ām valst īm.LV L 112/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.  
( 1 ) OV L 114, 30.4.2002., 6. lpp.  
( 2 ) OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.  
( 3 ) OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp., OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp. un 
OV L 168M, 21.6.2006., 33. lpp.  
( 4 ) OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.  
( 5 ) OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.
Kvantitat īvos ierobežojumus, ko Savien ība piem ēro attiec ībā uz 
tekstilmateri ālu un ap ģērbu izstr ādājumu importu, koriģē , lai 
ņemtu v ērā Horv ātijas pievienošanos Savien ībai. Šaj ā sakar ā 
Savien ība ir ties īga pirms pievienošan ās dienas risin āt sarunas 
ar attiec īgaj ām treš ām valst īm par š ā punkta pirmaj ā da ļā 
min ēto divpus ējo nol īgumu un vienošanos par tekstilmateri ā­
liem groz ījumiem.  
Ja divpus ējo nol īgumu un vienošanos par tekstilmateri āliem 
grozījumi nav st ājušies sp ēkā l īdz pievienošan ās dienai, Savie ­
nība veic vajadz īgos piel āgojumus tā s noteikumos par tekstilma ­
teri ālu un ap ģērbu izstr ādājumu importu no treš ām valst īm, lai 
ņemtu v ērā Horv ātijas pievienošanos.  
7. Kvantitat īvos ierobežojumus, ko Savien ība piem ēro attie ­
cībā uz t ērauda un t ērauda ražojumu importu, kori ģē, pamato­
joties uz to, cik liel ā apjom ā attiec īgo pieg ādātājvalstu izcelsmes 
tērauds un t ērauda ražojumi p ēd ējos gados importē ti Horv ātij ā. 
Šaj ā sakar ā pirms pievienošan ās dienas risina sarunas par groz ī­
jumiem divpus ējos nol īgumos un vienošan ās par t ērauda ražo ­
jumiem, kas nosl ēgtas starp Savienī bu un treš ām valst īm. 
Ja divpus ējo nol īgumu un vienošanos par t ēraudu groz ījumi nav 
stājušies sp ēkā l īdz pievienošan ās dienai, piem ēro šā punkta 
pirmo da ļu. 
8. Zvejniec ības nol īgumus, kas pirms pievienošan ās dienas 
nosl ēgti starp Horv ātiju un treš ām valst īm, no min ētās dienas 
pārvalda Savien ība. 
Laik ā, kam ēr min ēto nol īgumu spē kā esam ība provizoriski 
saglab ājas, Horv ātijas ties ības un pien ākumi, kas izriet no 
šādiem nol īgumiem, nemain ās. 
Tikl īdz iesp ējams, un noteikti l īdz laikam, kad sp ēku zaudē š ā 
punkta pirmaj ā da ļā min ētie nol īgumi, Padome p ēc Komisijas 
priekšlikuma ar kvalific ētu balsu vair ākumu katr ā konkr ētaj ā 
gad ījum ā pie ņem atbilst īgus l ēmumus, lai min ētajos nol īgumos 
paredz ētās zvejas darb ības var ētu turpin āties, un paredz iesp ēju 
dažus nol īgumus pagarin āt uz laikposmu, kas nep ārsniedz vienu 
gadu.  
9. Horv ātija pā rtrauc dal ību jebk ādos br īvās tirdzniec ības 
nol īgumos ar treš ām valst īm, tostarp Centrā leiropas Br īvās tirdz- 
niec ības l īgum ā, ņemot v ērā t ā grozījumus.  
Tikt āl, cikt āl nol īgumi starp Horv ātiju, no vienas puses, un vienu 
vai vair ākām treš ām valst īm, no otras puses, nav sader īgi ar pien ākumiem, kas izriet no š ā akta, Horv ātija veic visus atbil ­
stīgos pas ākumus, lai novērstu radušos nesader ību. Ja Horv ātijai 
rodas gr ūtības, piel āgojot k ādu nol īgumu, kas nosl ēgts ar vienu 
vai vair ākām treš ām valst īm, tad Horv ātija atbilst īgi min ētā nol ī­
guma noteikumiem p ārtrauc dal ību taj ā. 
Horv ātija veic visus vajadz īgos pas ākumus, lai no pievienošanā s 
dienas nodrošin ātu šaj ā punktā paredz ēto pien ākumu izpildi.  
10. Atbilst īgi šaj ā akt ā paredz ētajiem nosac ījumiem Horv ātija 
pievienojas starp pašreiz ējām dal ībvalst īm nosl ēgtajiem iekš ējiem 
nol īgumiem, kuru m ērķis ir īstenot 2. un 4. punkt ā min ētos 
nol īgumus.  
11. Horv ātija vajadz ības gad ījum ā veic atbilst īgus pas ākumus, 
lai savu nost āju attiec īb ā uz starptautiskaj ām organiz ācij ām un 
starptautiskajiem nol īgumiem, kuru l īgumslēdz ējas puses ir ar ī 
Savien ība vai citas dal ībvalstis, piel āgotu ties ībām un pien āku ­
miem, ko rada Horv ātijas pievienošan ās Savien ībai.  
Jo īpaši Horv ātija pā rtrauc savu dal ību starptautiskos zvejnie ­
cības nol īgumos un organiz ācij ās, kuru dal ībniece ir ar ī Savie­
nība, iz ņemot gad ījumus, kad Horv ātijas dal ība ir saist īta ar 
jaut ājumiem, kas neattiecas uz zvejniec ību. 
Horv ātija veic visus vajadz īgos pas ākumus, lai no pievienošanā s 
dienas nodrošin ātu šaj ā punktā paredz ēto pien ākumu izpildi.  
7. pants 
1. Ja vien šis akts neparedz cit ādi, t ā noteikumus nevar aptu ­
rēt, groz īt vai atcelt cit ādi, k ā vien īgi atbilst īgi pamatl īgumos 
paredz ētajai proced ūrai, ko piem ēro min ēto L īgumu p ārskat īša ­
nai. 
2. Akti, ko pie ņem iest ādes, uz kur ām attiecas šaj ā akt ā pare­
dz ētie pā rejas posma noteikumi, saglab ā savu ties ību akta 
statusu; jo īpaši, min ēto aktu groz īšanai paredz ētās proced ūras 
paliek sp ēkā. 
3. Šā akta noteikumiem, kuru m ērķis vai sekas ir iestāžu 
pie ņemto aktu atcelšana vai groz īšana un kuri p ēc b ūtības nav 
pārejas posma noteikumi, ir t āds pats tiesiskais statuss k ā notei ­
kumiem, ko tie atce ļ vai groza, un uz tiem attiecas t ādi paši 
noteikumi.  
8. pants  
Pārejas posm ā pamatl īgumus un iestāžu pie ņemtos aktus 
piem ēro, ņemot v ērā šaj ā akt ā paredz ētās atk āpes.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/23
OTR Ā DA ĻA 
LĪGUMU PIEL ĀGOJUMI  
I SADA ĻA 
ORGANIZATORISKI NOTEIKUMI  
9. pants 
LES, LESD un EAEK l īgumam pievienoto Protokolu par Eiropas 
Savien ības Tiesas stat ūtiem groza š ādi: 
1) protokola 9. panta pirmo da ļu aizst āj ar š ādu da ļu: 
“Ik pēc trijiem gadiem da ļēji nomainot tiesnešus, nomaina 
četrpadsmit tiesnešus.”;  
2) protokola 48. pantu aizst āj ar š ādu pantu:  
“48. pants  
Visp ārēj ā ties ā ir divdesmit asto ņi tiesneši.”  
10. pants  
LES un LESD pievienoto Protokolu par Eiropas Invest īciju 
bankas stat ūtiem groza š ādi: 
1) protokola 4. panta 1. punkta pirmaj ā daļā : 
a) ievadda ļu aizst āj ar š ādu ievadda ļu: 
“1. Bankas kapit āls ir EUR 233 247 390 000, ko veido 
šāds dal ībvalstu parakst ītais kapit āls:”; 
b) starp ierakstiem, kas attiecas uz Rum āniju un Slov ākiju, 
iek ļauj š ādu ierakstu:  
“Horv ātija 854 400 000”;  
2) protokola 9. panta 2. punkta pirmo, otro un trešo da ļu 
aizst āj ar š ādām da ļām: 
“2. Direktoru padom ē ir divdesmit devi ņi direktori un 
devi ņpadsmit direktoru aizst ājēji. 
Direktorus uz pieciem gadiem iece ļ Valde; katra dal ībvalsts 
un Komisija izvirza pa vienam kandid ātam.  Valde uz pieciem gadiem š ādi iece ļ direktoru aizst ājējus:  
— divus aizst ājējus, ko izvirza V ācijas Federat īvā Republika,  
— divus aizst ājējus, ko izvirza Francijas Republika,  
— divus aizst ājējus, ko izvirza It ālijas Republika,  
— divus aizst ājējus, ko izvirza Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas 
Apvienot ā Karaliste,  
— vienu aizst ājēju, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza 
Sp ānijas Karaliste un Portug āles Republika,  
— vienu aizst ājēju, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza 
Be ļģijas Karaliste, Luksemburgas Lielhercogiste un N īder ­
landes Karaliste,  
— divus aizst ājējus, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza 
Dānijas Karaliste, Grie ķijas Republika, Īrija un Rum ānija, 
— divus aizst ājējus, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza Igau ­
nijas Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, 
Austrijas Republika, Somijas Republika un Zviedrijas 
Karaliste,  
— četrus aizst ājējus, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza 
Bulg ārijas Republika, Čehijas Republika, Horv ātijas 
Republika, Kipras Republika, Ung ārijas Republika, Maltas 
Republika, Polijas Republika, Slov ēnijas Republika un 
Slov ākijas Republika, un  
— vienu aizst ājēju, ko izvirza Komisija.”  
11. pants 
EAEK l īguma 134. panta 2. punkta pirmo da ļu par Zin ātnes un 
tehnikas komitejas sast āvu aizst āj ar š ādu da ļu: 
“2. Komitej ā ir četrdesmit divi locek ļi, ko iece ļ Padome p ēc 
apspriešan ās ar Komisiju.”LV L 112/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
II SADA ĻA 
CITI PIEL ĀGOJUMI  
12. pants 
LESD 64. panta 1. punktam pievieno š ādu teikumu:  
“Attiec ībā uz ierobežojumiem, kas past āv atbilst īgi Horv ātijas 
ties ību aktiem, šis datums ir 2002. gada 31. decembris.”  
13. pants 
LES 52. panta 1. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“1. L īgumi attiecas uz Be ļģijas Karalisti, Bulg ārijas Repub ­
liku, Čehijas Republiku, D ānijas Karalisti, V ācijas Federat īvo 
Republiku, Igaunijas Republiku, Īriju, Grie ķijas Republiku, 
Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Horv ātijas Republiku, 
Itālijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, 
Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ung ārijas 
Republiku, Maltas Republiku, N īderlandes Karalisti, Austrijas 
Republiku, Polijas Republiku, Portugā les Republiku, Rum ā­
niju, Slov ēnijas Republiku, Slov ākijas Republiku, Somijas 
Republiku, Zviedrijas Karalisti un Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas 
Apvienoto Karalisti.”  14. pants  
1. LES 55. panta 1. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“1. Š ā L īguma ori ģin ālu vien ā eksempl ārā ang ļu, bulg āru, 
čehu, d āņu, fran ču, grie ķu, holandiešu, horv ātu, igau ņu, īru, 
itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, po ļu, portug āļu, rum āņu, 
slov āku, slov ēņu, somu, sp āņu, ung āru, v ācu un zviedru 
valod ā depon ē It ālijas Republikas vald ības arh īvā; visi teksti 
ir vienl īdz autentiski, un It ālijas Republikas vald ība izsniedz 
apliecin ātu kopiju visu p ārējo parakst ītājvalstu vald īb ām.” 
2. EAEK l īguma 225. panta otro da ļu aizst āj ar š ādu da ļu: 
“Saska ņā ar Pievienošan ās l īgumiem autentiski ir ar ī š ā 
Līguma teksti ang ļu, bulg āru, čehu, d āņu, grie ķu, horv ātu, 
igau ņu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, po ļu, portug āļu, 
rum āņu, slov āku, slov ēņu, somu, sp āņu, ung āru un zviedru 
valod ā.” 
TREŠ Ā DA ĻA 
PAST ĀVĪGI NOTEIKUMI 
15. pants 
Šā akta III pielikum ā uzskait ītos aktus piel āgo, kā paredz ēts min ētaj ā pielikum ā. 
16. pants 
Šā akta IV pielikum ā uzskait ītos pas ākumus piem ēro atbilst īgi nosac ījumiem, kas paredz ēti min ētaj ā pieli­
kum ā. 
17. pants  
Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu ar vienpr ātīgu l ēmumu var 
šaj ā akt ā paredz ētos noteikumus piel āgot attiec ībā uz kop ējo lauksaimniec ības politiku, ja š ādi piel āgojumi 
būtu vajadz īgi sakar ā ar Savien ības noteikumu izmai ņām. 
CETURT Ā DA ĻA 
PAGAIDU NOTEIKUMI  
I SADA ĻA 
PĀREJAS POSMA PAS ĀKUMI  
18. pants  
Šā akta V pielikum ā uzskait ītos pas ākumus Horv ātij ā piem ēro atbilst īgi min ētaj ā pielikum ā paredz ētajiem 
nosac ījumiem.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/25
II SADA ĻA 
ORGANIZATORISKI NOTEIKUMI  
19. pants 
1. Atk āpjoties no 2. panta Protokol ā par p ārejas noteiku ­
miem, kurš pievienots LES, LESD un EAEK l īgumam, un atkā p­
joties no Eiropas Parlamenta locek ļu maksim ālā skaita, kas 
noteikts LES 14. panta 2. punkta pirmaj ā da ļā, laikposm ā no 
pievienošan ās dienas l īdz Eiropas Parlamenta 2009.–2014. gada 
pilnvaru termi ņa beig ām Eiropas Parlamenta locekļ u skaitu 
palielina, paredzot 12 locek ļus no Horv ātijas, lai ņemtu v ērā 
tās pievienošanos.  
2. Atk āpjoties no LES 14. panta 3. punkta, l īdz pievieno ­ 
šan ās dienai Horv ātij ā notiek  ad hoc tiešas visp ārējas Eiropas 
Parlamenta v ēlēšanas, tautai iev ēlot š ā panta 1. punkt ā noteikto 
locek ļu skaitu saska ņā ar Savien ības  acquis . Tom ēr, ja pievieno ­ 
šan ās diena ir maz āk nek ā sešus m ēnešus l īdz n ākamaj ām 
Eiropas Parlamenta v ēlēšan ām, Horv ātijas pilso ņu pā rst āvjus 
Eiropas Parlament ā iece ļ Horv ātijas valsts parlaments no saviem 
locek ļiem, ar noteikumu, ka attiec īgās personas ir iev ēlētas tieš ās 
visp ārējās v ēlēšan ās. 
20. pants 
LES, LESD un EAEK l īgumam pievienot ā Protokola par pā rejas 
noteikumiem 3. panta 3. punktu aizstā j ar š ādu punktu:  
“3. L īdz 2014. gada 31. oktobrim sp ēkā ir turpm āk izkl ās­
tītie noteikumi, neskarot L īguma par Eiropas Savien ības 
darbī bu 235. panta 1. punkta otro da ļu. 
Eiropadomes un Padomes l ēmumiem, kam nepieciešams 
kvalific ēts balsu vair ākums, locek ļu balsis v ērt ē š ādi: 
Beļģ ija 12 
Bulg ārija 10 
Čehijas Republika  12  
Dānija 7  
Vācija 29 
Igaunija  4  
Īrija  7  
Grie ķija 12 
Spānija 27  
Francija  29 
Horv ātija 7  
Itālija 29 
Kipra  4  
Latvija  4  Lietuva  7  
Luksemburga  4  
Ung ārija 12 
Malta 3  
Nīderlande  13  
Austrija  10  
Polija 27 
Portug āle 12 
Rum ānija 14 
Slov ēnija 4  
Slov ākija 7  
Somija 7  
Zviedrija  10 
Apvienot ā Karaliste  29 
Gad ījumos, kad saska ņā ar L īgumiem akts ir j āpie ņem p ēc 
Komisijas priekšlikuma, tas ir pie ņemts, ja “par” ir vismaz 
260 balsis, kas p ārst āv locek ļu vair ākumu. Pā rējos gad ījumos 
lēmums ir pie ņemts, ja “par” ir vismaz 260 balsis, kas p ārst āv 
vismaz divas trešda ļas locek ļu. 
Ja Eiropadome vai Padome pie ņem aktu ar kvalific ētu balsu 
vair ākumu, Eiropadomes vai Padomes loceklis var l ūgt veikt 
pārbaudi, lai p ārliecin ātos par to, ka dal ībvalstis, kas veido 
kvalific ēto balsu vair ākumu, aptver vismaz 62 % no visiem 
Savien ības iedz īvot ājiem. Ja konstat ē, ka t ā nav, aktu nepie ­ 
ņem.”  
21. pants 
1. Komisijas locekli no Horv ātijas iece ļ amat ā laikposmam no 
pievienošan ās dienas l īdz 2014. gada 31. oktobrim. Jauno 
Komisijas locekli iece ļ Padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu, 
vienojoties ar Komisijas priekšs ēd ētāju un p ēc apspriešan ās ar 
Eiropas Parlamentu, saska ņā ar LES 17. panta 3. punkta otraj ā 
daļā paredz ētajiem krit ērijiem.  
2. Šā di iecelt ā locek ļa amata pilnvaru termi ņš beidzas vien ­
laikus ar to locek ļu amata pilnvaru termi ņu, kas ir Komisijas 
locek ļi pievienošan ās laik ā. 
22. pants  
1. Tiesas tiesneša un Visp ārējās tiesas tiesneša, kas atbilst īgi 
LES 19. panta 2. punkta trešajai da ļai l īdz ar pievienošanos ir 
iecelti no Horv ātijas, amata pilnvaru termi ņš beidzas, attiec īgi, 
2015. gada 6. oktobr ī un 2013. gada 31. august ā.LV L 112/26 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
2. Lietas, kuras Tiesai un Visp ārējai tiesai j āizskata no pievie ­
nošan ās dienas un attiec ībā uz kur ām mutisk ā lietas izskat īšanas 
da ļa ir sā kusies pirms min ētās dienas, Tiesas un Visp ārēj ās tiesas 
pl ēnums vai to pal ātas izlemj t ādā pašā sast āvā k ā pirms pievie ­
nošan ās un piem ēro reglamentu, kas ir bijis sp ēkā iepriekš ējā 
dien ā pirms pievienošan ās. 
23. pants  
1. Atk āpjoties no LESD 301. panta pirm ās da ļas, ar ko 
noteikts Ekonomikas un sociā lo lietu komitejas locek ļu maksi ­
m ālais skaits, LES, LESD un EAEK l īgumam pievienot ā Protokola 
par p ārejas noteikumiem 7. pantu aizstā j ar š ādu pantu:  
“7. pants 
Kamē r nav st ājies sp ēkā L īguma par Eiropas Savien ības 
darbī bu 301. pant ā min ētais l ēmums, Ekonomikas un soci ālo 
lietu komitejas locek ļu sadal ījums ir š āds: 
Beļģ ija 12 
Bulg ārija 12 
Čehijas Republika  12 
Dānija 9  
Vācija 24 
Igaunija  7  
Īrija  9  
Grie ķija 12 
Spānija 21  
Francija  24 
Horv ātija 9  
Itālija 24 
Kipra  6  
Latvija  7  
Lietuva  9  
Luksemburga  6  
Ung ārija 12 
Malta 5  
Nīderlande  12 
Austrija  12  
Polija 21 
Portug āle 12 
Rum ānija 15 
Slov ēnija  7  
Slov ākija 9  
Somija 9  
Zviedrija  12 
Apvienot ā Karaliste  24”  
2. Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju uz laiku paplašina 
līdz 353 locek ļiem, ņemot v ērā Horv ātijas pievienošanos, laikposmam no pievienošan ās dienas l īdz t ā amata pilnvaru 
termi ņa beig ām, kura laik ā Horv ātija pievienojas Savien ībai, 
vai l īdz LESD 301. panta otraj ā daļā min ētā l ēmuma sp ēkā 
stāšan ās dienai atkar ībā no t ā, kurš termi ņš ir agr āk. 
3. Ja pievienošan ās dien ā jau ir pie ņemts LESD 301. panta 
otraj ā daļā min ētais l ēmums, atk āpjoties no LESD 301. panta 
pirmaj ā daļā noteikt ā Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas 
locek ļu maksim ālā skaita, Horv ātijai uz laiku pieš ķir atbilst īgu 
locek ļu skaitu l īdz t ā amata pilnvaru termi ņa beig ām, kura laik ā 
tā pievienojas Savien ībai.  
24. pants 
1. Atk āpjoties no LESD 305. panta pirm ās da ļas, ar ko 
noteikts Re ģionu komitejas locek ļu maksim ālais skaits, LES, 
LESD un EAEK l īgumam pievienot ā Protokola par pā rejas notei ­
kumiem 8. pantu aizst āj ar š ādu pantu:  
“8. pants 
Kamēr nav st ājies sp ēkā L īguma par Eiropas Savien ības 
darbī bu 305. punkt ā min ētais l ēmums, Re ģionu komitejas 
locek ļu sadal ījums ir š āds: 
Beļģ ija 12 
Bulg ārija 12 
Čehijas Republika  12  
Dānija 9  
Vācija 24 
Igaunija  7  
Īrija  9  
Grie ķija 12  
Spānija 21  
Francija  24 
Horv ātija 9  
Itālija 24  
Kipra  6  
Latvija  7  
Lietuva  9  
Luksemburga  6  
Ung ārija 12  
Malta  5  
Nīderlande  12 
Austrija  12  
Polija 21 
Portug āle 12 
Rum ānija 15LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/27
Slov ēnija  7  
Slov ākija 9  
Somija 9  
Zviedrija  12 
Apvienot ā Karaliste  24”  
2. Re ģionu komiteju uz laiku paplašina l īdz 353 locek ļiem, 
ņemot v ērā Horv ātijas pievienošanos, laikposmam no pievieno ­ 
šan ās dienas l īdz t ā amata pilnvaru termi ņa beig ām, kura laik ā 
Horv ātija pievienojas Savien ībai, vai l īdz LESD 305. panta otraj ā 
da ļā min ētā l ēmuma sp ēkā st āšan ās dienai atkar ībā no t ā, kurš 
termi ņš ir agr āk. 
3. Ja pievienošan ās dien ā jau ir pie ņemts LESD 305. panta 
otraj ā daļā min ētais l ēmums, atk āpjoties no LESD 305. panta 
pirm ās da ļas, ar ko noteikts Re ģionu komitejas locekļ u maksi ­
m ālais skaits, Horv ātijai uz laiku pieš ķir atbilst īgu locek ļu skaitu 
līdz t ā amata pilnvaru termi ņa beig ām, kura laik ā t ā pievienoj ās 
Savien ībai.  25. pants  
Horv ātijas izvirz ītā un pēc pievienošan ās saska ņā ar 9. panta 2. 
punkta otro da ļu Protokolā par Eiropas Invest īciju bankas Stat ū­
tiem amat ā iecelt ā Eiropas Invest īciju bankas Direktoru padomes 
direktora pilnvaru termi ņš beidzas t ās Valdes ikgad ējās san āk­
smes beig ās, kuras laik ā izskata gada p ārskatu par 2017. finanšu 
gadu.  
26. pants 
1. Ar pamatl īgumiem vai iest āžu aktiem izveidoto komiteju, 
grupu, a ģent ūru vai citu strukt ūru jaunos locek ļus iece ļ atbilst īgi 
nosac ījumiem un saska ņā ar proced ūrām, kas paredz ētas attie ­
cīgo komiteju, grupu, a ģent ūru vai citu strukt ūru locek ļu iecel ­ 
šanai. Š ādi ieceltu jauno locek ļu amata pilnvaru termi ņš beidzas 
vienlaikus ar to locekļ u amata pilnvaru termi ņu, kas ir attiec īgās 
komitejas, grupas vai citas strukt ūras locek ļi pievienošan ās laik ā. 
2. T ādu ar pamatl īgumiem vai iest āžu aktiem izveidoto 
komiteju, grupu, a ģent ūru vai citu strukt ūru sast āvu, kuru 
locek ļu skaits ir nemain īgs neatkar īgi no dal ībvalstu skaita, 
piln ībā atjauno, kad notiek pievienošan ās, ja vien pašreiz ējo 
locek ļu amata pilnvaru termi ņš nebeidzas 12 m ēnešos p ēc 
pievienošan ās. 
III SADA ĻA 
FINANŠU NOTEIKUMI  
27. pants 
1. No pievienošan ās dienas Horv ātija maks ā turpm āk nor ā­
dīto summu, kas atbilst t ās da ļai apmaks ātaj ā parakst ītaj ā kapi­
tālā, kā noteikts Eiropas Investī ciju bankas stat ūtu 4. pant ā: 
Horv ātija EUR 42 720 000  
Šo iemaksu veic asto ņos vien ādos maks ājumos, kuru termi ņi ir 
2013. gada 30. novembr ī, 2014. gada 30. novembr ī, 2015. 
gada 30. novembr ī, 2016. gada 31. maij ā, 2016. gada 
30. novembr ī, 2017. gada 31. maij ā, 2017. gada 30. novembr ī 
un 2018. gada 31. maij ā. 
2. Horv ātija veic iemaksas – asto ņos vien ādos maks ājumos, 
kuru termi ņi paredz ēti š ā panta 1. punkt ā – rezerv ēs un uzkr ā­
jumos, kas piel īdzin āmi rezerv ēm, k ā ar ī l īdzek ļos, kas v ēl j āie­
skaita rezerv ēs un uzkr ājumos un kas ir pe ļņas un zaudējumu 
pārskata saldo tā m ēneša beig ās, kurš ir pirms pievienošan ās, k ā 
tas iegr āmatots Eiropas Invest īciju bankas bilanc ē; iemaksas 
apjoms atbilst š ādai procentu ālajai daļ ai no rezervju un uzkr ā­
jumu apjoma:  
Horv ātija 0,368 %  
3. Kapit ālu un maks ājumus, kas paredz ēti 1. un 2. punkt ā, 
Horv ātija iemaks ā naud ā euro val ūtā, ja vien Eiropas Invest īciju 
bankas Valde iz ņēmuma k ārtā nav vienpr ātīgi nol ēmusi cit ādi. 4. Horv ātijai piem ērojam ās summas, kas min ētas š ā panta 1. 
punktā , kā ar ī 10. panta 1. punkt ā, var kori ģēt ar Eiropas 
Invest īciju bankas vad ības strukt ūru l ēmumu, kura pamat ā ir  
Eurostat  pirms pievienošan ās public ētiem jaun ākajiem gal īgajiem 
datiem par IKP.  
28. pants 
1. Horv ātija iemaks ā turpm āk nor ādīto summu Og ļu un 
tērauda izp ētes fond ā, kā min ēts Padom ē san ākušo dal ībvalstu 
vald ību p ārst āvju L ēmum ā 2002/234/EOTK (2002. gada 
27. febru āris) par EOTK l īguma izbeigšan ās finansi ālām sek ām 
un par Og ļu un t ērauda izp ētes fondu (  1 ): 
(EUR, pašreiz ējās cen ās) 
Horv ātija 494 000.  
2. Iemaksas Ogļ u un tērauda izp ētes fond ā veic četros 
maks ājumos, ko sā k veikt 2015. gad ā un veic atbilst īgi turpm āk 
nor ādītajam grafikam visos gadī jumos katra gada pirm ā m ēneša 
pirmaj ā darbadien ā:LV L 112/28 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.  
( 1 ) OV L 79, 22.3.2002., 42. lpp.
— 2015.: 15 %,  
— 2016.: 20 %,  
— 2017.: 30 %,  
— 2018.: 35 %.  
29. pants 
1. No pievienošan ās dienas Horv ātijas īstenošanas a ģent ūras 
pārvalda iepirkumus, pieš ķirt ās dot ācijas un pirmspievienošanā s 
finanšu pal īdz ības maks ājumus atbilst īgi Pirmspievienošan ās 
pal īdz ības instrumenta ( IPA), kas izveidots ar Padomes Regulu 
(EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. j ūlijs) (  1 ), P ārejas pal īdz ības 
un iest āžu veidošanas komponentam un P ārrobežu sadarb ības 
komponentam attiec ībā uz l īdzek ļiem, kas pieš ķirti pirms pievie ­
nošan ās, iz ņemot Horv ātijas–Ung ārijas un Horv ātijas–Slov ēnijas 
pārrobežu programmas, un pal īdz ību saska ņā ar 30. pant ā 
min ēto p ārejas l īdzek ļu programmu.  
Pie ņemot atbilst īgu Komisijas l ēmumu, Komisija atsak ās no  ex 
ante kontroles attiec ībā uz iepirkumiem un pieš ķirtaj ām dot āci­
jām, ja t ā ir p ārliecin ājusies par to, ka attiec īgā p ārvaldes un 
kontroles sist ēma darbojas efekt īvi un atbilst īgi krit ērijiem un 
nosac ījumiem, kas paredz ēti 56. panta 2. punkt ā Padomes 
Regul ā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. j ūnijs) 
par Finanšu regulu, ko piem ēro, ko piem ēro Eiropas Kopienu 
visp ārējam budžetam (  2 ), un 18. pant ā Komisijas Regul ā (EK) 
Nr. 718/2007 (2007. gada 12. j ūnijs), ar kuru īsteno Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošan ās 
pal īdz ības instrumentu ( IPA) ( 3 ). 
Ja Komisijas l ēmums atteikties no  ex ante kontroles netiek 
pie ņemts pirms pievienošan ās dienas, tad jebk ādi l īgumi, ko 
paraksta laikposm ā no pievienošan ās dienas l īdz Komisijas 
lēmuma pie ņemšanas dienai, nav atbilst īgi saska ņā ar š ā punkta 
pirmaj ā da ļā min ēto pirmspievienošan ās finanšu pal īdz ību un 
pārejas l īdzek ļu programmu.  
2. Budžeta saist ības, kas attiec ībā uz 1. punkt ā min ēto pirm ­
spievienošan ās finanšu pal īdz ību un p ārejas l īdzek ļu programmu 
raduš ās pirms pievienošan ās, tostarp l īgumu sl ēgšanu par 
turpm ākām individu ālām juridisk ām saist ībām un šo saist ību 
reģistr āciju, k ā ar ī p ēc pievienošan ās veiktos maks ājumus 
turpina reglament ēt noteikumi par pirmspievienošan ās finanšu 
instrumentiem, un l īdz attiec īgo programmu un projektu 
pabeigšanai š ādas saist ības sedz no atbilst īgaj ām budžeta sada ­ 
ļām. 
3. P ēc pievienošan ās dienas saist īb ā ar finansēšanas l ēmu ­
miem, kas pie ņemti pirms pievienošan ās, turpina piem ērot 
noteikumus par to, k ā īsteno budžeta saist ības attiec ībā uz 
finans ēšanas nol īgumiem par pirmspievienošanā s finanšu pal ī­
dz ību, kas min ēta 1. punkta pirmaj ā da ļā, un attiec ībā uz  IPA 
Lauku att īstības komponentu. Tos reglament ē noteikumi, ko 
piem ēro pirmspievienošan ās finanšu instrumentiem. Neskarot iepriekš izkl āstīto, publisk ā iepirkuma proced ūras, ko sā k p ēc 
pievienošan ās, īsteno saska ņā ar attiec īgaj ām Savien ības direkt ī­
vām. 
4. Pirmos divus gadus p ēc pievienošan ās no pirmspievieno ­ 
šan ās l īdzek ļiem var uz ņemties saist ības attiec ībā uz adminis ­
trat īvajiem izdevumiem, k ā min ēts 44. pant ā. Attiec ībā uz rev ī­
zijas un izv ērt ēšanas izmaks ām saist ības no pirmspievienošan ās 
līdzek ļiem var uzņ emties pirmos piecus gadus p ēc pievienoša ­
nās. 
30. pants 
1. Pirmaj ā gad ā p ēc pievienošan ās Savien ība sniedz Horv ātijai 
pagaidu finansi ālu pal īdz ību (turpm āk “pā rejas l īdzek ļu 
programma”), lai uzlabotu un stiprin ātu valsts administrat īvo 
iest āžu un tiesu iest āžu sp ēju Savien ības ties ību aktu īstenošan ā 
un piem ērošan ā un lai sekm ētu lab ākās pieredzes apmai ņu starp 
speci ālistiem. No š īs pal īdz ības finansē iest āžu veidošanas 
projektus un veic konkr ētus ar tiem saist ītus nelielus ieguld īju­
mus.  
2. Pal īdz ība ir v ērsta uz to, lai ar darb īb ām, ko nevar finans ēt 
no strukt ūrfondiem vai lauku att īst ības fondiem, stiprin ātu 
nepieciešamo organizatorisko spēju daž ās jom ās. 
3. Attiec ībā uz valsts p ārvaldes iest āžu divpus ējās sadarb ības 
projektiem, lai stiprin ātu iest ādes, turpina piem ērot proced ūru, 
saska ņā ar ko priekšlikumus iesniedz ar dalībvalstu kontaktper ­
sonu t īkla starpniec ību. 
4. Horv ātijas p ārejas l īdzek ļu programmas saist ību apropri ā­
ciju kopsumma, izteikta pašreiz ējās cen ās, ir EUR 29 miljoni 
2013. gad ā, un t ās paredz ētas, lai risin ātu ar valsts un horizon ­
tālā l īme ņa priorit ātēm saist ītus jaut ājumus.  
5. Pal īdz ības pieš ķiršanu no p ārejas l īdzek ļu programmas 
paredz un īsteno saska ņā ar Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1085/2006, vai ar ī saska ņā ar citiem tehniskiem noteiku ­
miem, kuri vajadz īgi p ārejas l īdzek ļu programmas darb ībai un 
kurus pie ņem Komisija.  
6. Īpašu uzman ību piev ērš tam, lai min ētā pal īdz ība un 
pl ānotais Eiropas Soci ālā fonda atbalsts, kas paredz ēts adminis ­
trat īvās reformas veikšanai un iestāžu r īcībsp ējas uzlabošanai, 
cits citu papildin ātu. 
31. pants 
1. Ar šo tiek izveidota Šengenas l īdzek ļu programma (turp- 
m āk “pagaidu Šengenas l īdzek ļu programma”), kas ir pagaidu 
instruments, lai Horv ātijai laikposm ā no pievienošan ās dienas 
līdz 2014. gada beig ām pal īdz ētu finansēt darb ības pie Savie ­
nības jaunaj ām ārējām robež ām, īstenojot Šengenas  acquis  un 
kontroli pie ārējām robež ām. 
2. Laikposm ā no 2013. gada 1. j ūlija l īdz 2014. gada 
31. decembrim saska ņā ar pagaidu Šengenas l īdzek ļu 
programmu Horv ātijai k ā vienreiz ēju pieš ķīruma maks ājumu 
dara pieejamas turpm āk nor ādītās summas (pašreiz ējās cen ās):LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/29  
( 1 ) OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.  
( 2 ) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.  
( 3 ) OV L 170, 29.6.2007., 1. lpp.
(miljonos EUR, pašreiz ējās cen ās) 
2013.  2014.  
Horv ātija 40  80  
3. Visu 2013. gadam paredz ēto summu Horv ātijai izmaks ā 
2013. gada 1. j ūlijā, un 2014. gadam paredz ēto summu dara 
pieejamu pirmaj ā darbadien ā p ēc 2014. gada 1. janv āra. 
4. Vienreiz ējos pieš ķīruma maks ājumus izmanto tr īs gados 
no pirm ā maks ājuma dienas. V ēlākais, sešus m ēnešus p ēc 
min ētā tr īs gadu termi ņa beig ām Horv ātija iesniedz visaptverošu 
pārskatu par to, k āds ir finansiā lais izlietojums pieš ķīruma 
maks ājumiem saska ņā ar pagaidu Šengenas l īdzek ļu 
programmu, p ārskatam pievienojot izdevumu pamatojumu. 
Komisija atgū st visus neizlietotos vai nepamatoti izlietotos 
līdzek ļus. 
5. Komisija var pie ņemt jebk ādus tehniskus noteikumus, kas 
vajadz īgi pagaidu Šengenas l īdzek ļu programmas darb ībai. 
32. pants 
1. Ar šo tiek izveidots naudas pl ūsmas meh ānisms (turpm āk 
“pagaidu naudas pl ūsmas meh ānisms”), kas ir pagaidu instru ­
ments, lai Horv ātijai laikposm ā no pievienošan ās dienas l īdz 
2014. gada beig ām pal īdz ētu uzlabot naudas pl ūsmu valsts 
budžet ā. 
2. Laikposm ā no 2013. gada 1. j ūlija l īdz 2014. gada 
31. decembrim saska ņā ar pagaidu naudas pl ūsmas meh ānismu 
Horv ātijai k ā vienreiz ēju pieš ķīruma maks ājumu dara pieejamas 
turpm āk nor ādītās summas (pašreiz ējās cen ās): 
(miljonos EUR, pašreiz ējās cen ās) 
2013. 2014.  
Horv ātija 75  28,6  
3. Katra gada kopsummu sadala vien ādos m ēneša maks āju­
mos, ko izmaks ā katra m ēneša pirmaj ā darbadien ā. 
33. pants 
1. Strukt ūrfondos un Koh ēzijas fond ā 2013. gad ā Horv ātijai 
rezerv ē EUR 449,4 miljonu apjom ā (pašreiz ējās cen ās) saist ību 
apropri ācij ās. 
2. Vienu trešda ļu no 1. punkt ā min ētā apjoma rezerv ē Koh ē­
zijas fondam.  
3. N ākam ās finanšu sh ēmas period ā summas, ko Horv ātijai 
saist ību apropri ācij ās dara pieejamas no strukt ūrfondiem un 
Koh ēzijas fonda, apr ēķina saska ņā ar tobr īd piem ērojamo Savie­
nības  acquis . Min ētās summas kori ģē saska ņā ar š ādu pak āpe­
niskas ieviešanas grafiku:  — 70 % 2014. gad ā, 
— 90 % 2015. gad ā, 
— 100 % no 2016. gada.  
4. Cikt āl to ļauj jaunaj ā Savien ības  acquis  noteikt ās robežv ēr­
tības, veic korekciju, lai nodrošin ātu finans ējuma palielin ājumu 
Horv ātijai, kas 2014. gad ā ir 2,33 reizes liel āks par 2013. gada 
apjomu un 2015. gad ā – 3 reizes liel āks par 2013. gada 
apjomu.  
34. pants 
1. Kop ējais apjoms, ko Horv ātijai dar īs pieejamu no Eiropas 
Zivsaimniec ības fonda 2013. gad ā, ir EUR 8,7 miljoni (pašrei ­
zējās cen ās) saist ību apropri ācij ās. 
2. Priekšfinans ējums no Eiropas Zivsaimniec ības fonda ir 
25 % no 1. punkt ā min ētā kop ējā apjoma, un to izmaks ā 
vien ā maks ājum ā. 
3. N ākam ās finanšu sh ēmas period ā summas, ko Horv ātijai 
dara pieejamas saist ību apropri ācij ās, apr ēķina saska ņā ar tobr īd 
piem ērojamo Savien ības acquis . Min ētās summas kori ģē saska ņā 
ar š ādu pak āpeniskas ieviešanas grafiku:  
— 70 % 2014. gad ā, 
— 90 % 2015. gad ā, 
— 100 % no 2016. gada.  
4. Cikt āl to ļauj jaunaj ā Savien ības  acquis  noteikt ās robežv ēr­
tības, veic korekciju, lai nodrošin ātu finans ējuma palielin ājumu 
Horv ātijai, kas 2014. gad ā ir 2,33 reizes liel āks par 2013. gada 
apjomu un 2015. gad ā – 3 reizes liel āks par 2013. gada 
apjomu.  
35. pants 
1. Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 
20. septembris) par atbalstu lauku att īst ībai no Eiropas Lauk ­
saimniec ības fonda lauku att īstībai (ELFLA) (  1 ) Horv ātijai nepie ­
m ēro vis ā 2007.–2013. gada pl ānošanas laikposm ā. 
2013. gad ā Horv ātijai pieš ķir EUR 27,7 miljonus (pašreiz ējās 
cen ās) no Lauku att īst ības komponenta, kas min ēts Padomes 
Regulas (EK) Nr. 1085/2006 12. pant ā. 
2. Uz laiku noteiktie papildu lauku attīst ības pas ākumi attie ­
cībā uz Horv ātiju ir izkl āstīti VI pielikum ā.LV L 112/30 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.  
( 1 ) OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. un OV L 286 M, 4.11.2010., 
26. lpp.
3. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pie ņemt notei ­
kumus, kas vajadz īgi VI pielikuma piem ērošanai. T ādus īsteno ­ 
šanas aktus pie ņem saska ņā ar proced ūru, kas paredz ēta 
Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 90. panta 2. punktā sais ­
tīb ā ar 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta 
un Padomes Regul ā (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februā­
ris), ar ko nosaka normas un visp ārīgus principus par dal īb­
valstu kontroles meh ānismiem, kuri attiecas uz Komi- sijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (  2 ), vai saska ņā ar atbil ­
stīgo proced ūru, kas noteikta sp ēkā esošajos ties ību aktos.  
4. Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās 
ar Eiropas Parlamentu vajadz ības gad ījum ā veic piel āgojumus VI 
pielikum ā, lai nodrošin ātu saska ņot ību ar noteikumiem par 
lauku att īstību. 
IV SADA ĻA 
CITI NOTEIKUMI  
36. pants 
1. Komisija r ūpīgi p ārrauga visas saist ības, ko Horv ātija ir 
uz ņēmusies sarunu laik ā, tostarp saist ības, kuras j āizpilda 
pirms pievienošan ās dienas vai pievienošan ās dien ā. Komisijas 
pārraudz ības pas ākumi ietver regul āri atjaunin ātas pā rraudz ības 
tabulas, dialogu saska ņā ar Stabiliz ācijas un asoci ācijas nol īgumu 
starp Eiropas Kopien ās un to dal ībvalst īm, no vienas puses, un 
Horv ātijas Republiku, no otras puses (  1 ) (turpm āk “SAN”), 
savstarp ējā sal īdzinoš ā izv ērtējuma veikšanai paredz ētas misijas, 
pirmspievienošan ās ekonomikas programmu, fisk ālos pazi ņo­
jumus un, vajadz ības gad ījum ā, agr īnas br īdin āšanas v ēstules 
Horv ātijas iest ādēm. Komisija 2011. gada ruden ī iesniedz 
Eiropas Parlamentam un Padomei progresa zi ņojumu. 2012. 
gada ruden ī t ā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispu ­
sīgu p ārraudz ības zi ņojumu. Komisija vis ā p ārraudz ības proces ā 
izmanto dal ībvalstu sniegtu inform āciju, k ā ar ī attiec īgos gad ī­
jumos ņem v ērā starptautisku un pilsonisk ās sabiedr ības orga ­
niz āciju sniegtu inform āciju. 
Veicot p ārraudz ību, Komisija īpaši piev ēršas saist ībām, ko 
Horv ātija uzņē musies tiesu iest āžu un pamatties ību jom ā (VII 
pielikums), tostarp turpinot apkopot rezult ātus saist ībā ar tiesu 
iest āžu reformu un efektivit āti, kara noziegumu lietu objekt īvu 
izskat īšanu un korupcijas apkarošanu.  
Veicot p ārraudz ību, Komisija piev ēršas ar ī br īvības, droš ības un 
tiesiskuma telpai, tostarp tam, k ā tiek īstenotas un pild ītas Savie ­
nības pras ības attiec īb ā uz ārējo robežu p ārvald ību, policijas 
sadarb ību, c īņu pret organiz ēto noziedz ību, tiesu iest āžu sadar ­
bību civilliet ās un krimin ālliet ās, k ā ar ī saist ībām konkurences 
politikas jom ā, tostarp saist īb ā ar ku ģub ūves nozares p ārstruk ­
tur ēšanu (VIII pielikums) un t ērauda nozares p ārstruktur ēšanu 
(IX pielikums).  
Kā daļ u no t ās regul āraj ām p ārraudz ības tabul ām un zi ņoju­
miem Komisija l īdz Horv ātijas pievienošan ās dienai sniedz 
sešu m ēnešu izv ērtējumus par saist ībām, ko Horv ātija ir uz ņē­
musies šaj ās jom ās. 2. Ja p ārraudz ības proces ā tiek konstat ēti problem ātiski jaut ā­
jumi, Padome p ēc Komisijas priekšlikuma ar kvalific ētu balsu 
vair ākumu var pie ņemt atbilst īgus pas ākumus. Pas ākumi ir 
sp ēkā ne ilg āk, k ā tas noteikti vajadz īgs, un Padome saska ņā 
ar to pašu proced ūru tos noteikti atce ļ tad, kad attiec īgie pro- 
blem ātiskie jaut ājumi ir patieš ām atrisin āti. 
37. pants 
1. Ja l īdz t ā laikposma beig ām, kas nep ārsniedz trīs gadus 
pēc pievienošan ās, rodas nopietnas gr ūtības, kas var ētu ilgstoši 
ietekm ēt k ādu ekonomikas nozari vai kas var ētu iev ērojami 
pasliktin āt ekonomikas stā vokli k ādā re ģion ā, Horv ātija var 
lūgt at ļauju veikt aizsardz ības pas ākumus, lai uzlabotu st āvokli 
un attiec īgo nozari piel āgotu iekš ējā tirgus ekonomikai.  
Tādos pašos apst ākļos ikviena pašreiz ējā dal ībvalsts var l ūgt 
atļauju veikt aizsardz ības pas ākumus attiec ībā uz Horv ātiju.  
2. P ēc attiec īgās dal ībvalsts l ūguma Komisija saska ņā ar stei ­
dzam ības proced ūru paredz aizsardz ības pas ākumus, kurus t ā 
atz īst par vajadz īgiem, preciz ējot tiem piem ērojamos nosac ī­
jumus un metodes.  
Ja rodas nopietnas ekonomikas grū tības un ja attiec īgā dal īb­
valsts viennoz īm īgi to l ūdz, Komisija l ēmumu pie ņem piec ās 
darbadien ās p ēc l ūguma un atbilst īgas pamatojuma inform ācijas 
sa ņemšanas. Š ādi paredz ētus pas ākumus piem ēro nekav ējoties, 
tajos ņem v ērā visu iesaist īto pušu intereses, un ar tiem nepa ­
redz robežkontroli.  
3. Pas ākumos, kas ir atļ auti saska ņā ar šo pantu, ir pie ļau­
jamas tikai t ādas atk āpes no LES, LESD un š ā akta noteikumiem 
un tikai uz tik ilgu laiku, kas noteikti vajadz īgs, lai sasniegtu 
attiec īgā aizsardz ības pas ākuma m ērķus. Priekšroka ir pas āku ­
miem, kas vismaz āk trauc ē iekš ējā tirgus darb ību.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/31  
( 2 ) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. ( 1 ) OV L 26, 28.1.2005., 3. lpp.
38. pants 
Ja Horv ātija neizpilda saist ības, ko t ā uz ņēmusies pievienošan ās 
sarun ās, tostarp jebk ādas saist ības attiec īb ā uz nozaru politiku, 
kas skar ekonomisk ās darb ības ar p ārrobežu ietekmi, un t ādējādi 
rada nopietnus trauc ējumus iekš ējā tirgus darb ībā vai apdraud 
Savien ības finanšu intereses, vai rada to nopietnu iesp ējam ību, 
Komisija var – pē c dal ībvalsts pamatota l ūguma vai pē c savas 
ierosmes – l īdz t ā laikposma beig ām, kas nep ārsniedz trī s gadus 
pēc pievienošan ās, veikt atbilst īgus pas ākumus.  
Min ētie pas ākumi ir sam ērīgi, un priekšroka ir pas ākumiem, kas 
vismaz āk trauc ē iekš ējā tirgus darb ību, un, attiec īgos gad ījumos, 
tādu aizsardz ības pas ākumu piem ērošanai, kas jau past āv attie ­
cīgaj ās nozarēs. Šaj ā pantā paredz ētos aizsardz ības pas ākumus 
nedr īkst piem ērot k ā patva ļīgas diskrimin ācijas vai sl ēptas iero ­
bežošanas l īdzek ļus attiec ībā uz tirdzniecī bu starp dal ībvalst īm. 
Uz droš ības klauzulu var atsaukties ar ī pirms pievienošan ās, 
pamatojoties uz p ārraudz ības secin ājumiem, un pie ņemtie pas ā­
kumi st ājas sp ēkā pievienošan ās dien ā, ja vien tajos nav pare ­
dz ēta k āda v ēlāka diena. Pas ākumus īsteno tikai tik ilgi, cik 
noteikti nepieciešams, un tos noteikti atce ļ, tikl īdz ir izpild ītas 
attiec īgās saist ības. Tom ēr tos var piem ērot ilg āk par š ā panta 
pirmaj ā daļā min ēto laikposmu, kam ēr nav izpild ītas attiec īgās 
saist ības. Atkar īb ā no Horv ātijas pan ākumiem saist ību izpild ē 
Komisija var pas ākumus atbilst īgi piel āgot. Komisija iepriekš 
laikus inform ē Padomi par aizsardz ības pas ākumu atcelšanu 
un attiec īgi ņem v ērā Padomes apsv ērumus šaj ā sakar ā. 
39. pants 
Ja past āv bū tiskas nepiln ības vai š ādu nepiln ību nopietna iesp ē­
jam ība attiec īb ā uz to, k ā Horv ātij ā tiek transpon ēti vai īstenoti 
akti, ko iest ādes ir pie ņēmušas atbilst īgi LESD treš ās da ļas V 
sada ļai, kā ar ī akti, ko iest ādes pirms Lisabonas l īguma st āšan ās 
sp ēkā ir pie ņēmušas saska ņā ar LES VI sada ļu vai Eiropas 
Kopienas dibin āšanas l īguma treš ās daļ as IV sada ļu, Komisija 
dr īkst – p ēc dal ībvalsts pamatota l ūguma vai pē c savas ierosmes, 
un iepriekš apspriežoties ar dal ībvalst īm – l īdz t ā laikposma 
beig ām, kas nep ārsniedz trīs gadus p ēc pievienošan ās, pie ņemt 
atbilst īgus pas ākumus, preciz ējot tiem piem ērojamos nosac ī­
jumus un metodes.  
Min ētie pas ākumi var b ūt attiec īgo noteikumu un l ēmumu 
piem ērošanas pagaidu aptur ēšana attiec ībās starp Horv ātiju un 
kādu citu dal ībvalsti vai cit ām dal ībvalst īm, neskarot turpm āku 
ciešu tiesu iest āžu sadarb ību. Uz droš ības klauzulu var atsaukties 
ar ī pirms pievienošan ās, pamatojoties uz p ārraudz ības secin āju­
miem, un pie ņemtie pas ākumi st ājas sp ēkā pievienošan ās dien ā, 
ja vien tajos nav paredz ēta k āda v ēlāka diena. Pas ākumus īsteno 
tikai tik ilgi, cik noteikti nepieciešams, un tos noteikti atce ļ, 
tiklī dz ir nov ērstas attiec īgās nepiln ības. Tom ēr tos var piem ērot 
ilg āk par š ā panta pirmaj ā daļā min ēto laikposmu, kam ēr nav nov ērstas attiec īgās nepiln ības. Atkar ībā no Horv ātijas pan āku ­
miem konstat ēto nepiln ību nov ēršan ā Komisija, iepriekš apsprie ­
dusies ar dal ībvalst īm, var pas ākumus atbilst īgi piel āgot. Komi­
sija iepriekš laikus inform ē Padomi par aizsardz ības pas ākumu 
atcelšanu un attiec īgi ņem v ērā Padomes apsv ērumus šaj ā 
sakar ā. 
40. pants 
Lai netrauc ētu iekš ējā tirgus pareizu darb ību, Horv ātijas notei ­
kumu īstenošana V pielikum ā min ētajos pā rejas posmos neietver 
dal ībvalstu savstarp ēju robežkontroli.  
41. pants  
Ja t ādēļ, lai veicin ātu p āreju no Horv ātij ā past āvoš ās sist ēmas uz 
sist ēmu, ko paredz kop ējās lauksaimniec ības politikas piem ēro­ 
šana atbilst īgi šaj ā akt ā izkl āstītajiem nosac ījumiem, ir vajadz īgi 
pārejas posma pas ākumi, tad tā dus pie ņem Komisija saska ņā ar 
proced ūru, kas min ēta 195. panta 2. punkt ā Padomes Regul ā 
(EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido 
lauksaimniec ības tirgu kopī gu organiz āciju un paredz īpašus 
noteikumus dažiem lauksaimniec ības produktiem (Vienot ā 
TKO regula) (  1 ), saist ībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulas (ES) Nr. 182/2011 (  2 ) 13. panta 1. punkta b) apakšpun ­
ktu, vai saska ņā ar atbilst īgo proced ūru, kas noteikta sp ēkā 
esošajos ties ību aktos. Tos var pie ņemt trīs gados no pievieno ­ 
šan ās dienas, un tos piem ēro tikai min ētaj ā laikposm ā. Padome 
pēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas 
Parlamentu ar vienpr ātīgu l ēmumu var pagarin āt šo laikposmu.  
Šā panta pirmaj ā daļā min ētos p ārejas posma pas ākumus vaja ­
dz ības gad ījum ā var pie ņemt ar ī pirms pievienošan ās dienas. 
Tādus pas ākumus pie ņem Padome ar kvalific ētu balsu vair ā­
kumu un p ēc Komisijas priekšlikuma, vai ar ī – ja tie ietekm ē 
kādus Komisijas iepriekš pie ņemtus instrumentus – tos pieņ em 
Komisija saska ņā ar proced ūrām, kas vajadz īgas attiec īgo instru ­
mentu pie ņemšanai.  
42. pants  
Ja t ādēļ, lai veicin ātu p āreju no Horv ātij ā past āvoš ās sist ēmas uz 
sist ēmu, ko paredz Savien ības veterin ārijas, fitosanit ārijas un 
pārtikas nekait īguma noteikumu piem ērošana, ir vajadz īgi 
pārejas posma pas ākumi, tad tā dus pie ņem Komisija saska ņā 
ar attiec īgo proced ūru, kas noteikta sp ēkā esošajos ties ību aktos. 
Šos pas ākumus var pie ņemt tr īs gadu laikposm ā no pievieno ­ 
šan ās dienas, un tos piemē ro tikai min ētaj ā laikposm ā.LV L 112/32 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.  
( 1 ) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.  
( 2 ) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
43. pants 
Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalific ētu balsu vair ākumu paredz noteikumus par to, k ā: 
a) var atcelt pras ību iesniegt izvešanas kopsavilkuma deklar āciju attiec ībā uz LESD 28. panta 2. punkt ā 
min ētajiem ražojumiem, ko izved no Horv ātijas teritorijas, š ķērsojot Bosnijas un Hercegovinas teritoriju 
Neum ā (“Neumas koridors”);  
b) var atcelt pras ību iesniegt ievešanas kopsavilkuma deklar āciju attiec ībā uz ražojumiem, uz ko attiecas a) 
apakšpunkts, kad tie tiek ievesti atpaka ļ Horv ātijas teritorij ā p ēc Bosnijas un Hercegovinas teritorijas 
šķērsošanas Neum ā. 
44. pants  
Komisija var veikt visus atbilstī gos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka, ilg ākais, 18 m ēnešus p ēc pievienošan ās 
Horv ātij ā ir vajadz īgie štata darbinieki. Šaj ā laikposm ā uz ier ēdņiem, pagaidu darbiniekiem un l īgumdarbi ­
niekiem, kas pirms pievienošan ās iecelti amatos Horv ātij ā un kam j āpaliek darb ā Horv ātij ā p ēc pievienošan ās 
dienas, attiecina tos pašus finanšu un materi ālos nosac ījumus, k ādus pirms pievienošan ās piem ēroja saska ņā 
ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu P ārējo darbinieku nodarbināšanas 
kārtību, k ā noteikts Regul ā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (  1 ). Administrat īvos izdevumus, tostarp izde ­
vumus p ārējo nepieciešamo darbinieku alg ām, sedz no Eiropas Savien ības visp ārējā budžeta.  
PIEKT Ā DA ĻA 
NOTEIKUMI PAR Š Ā AKTA ĪSTENOŠANU 
I SADA ĻA 
IESTĀŽU REGLAMENTU PIEL ĀGOJUMI UN KOMITEJU NOTEIKUMU UN REGLAMENTU PIEL ĀGOJUMI  
45. pants 
Iest ādes saska ņā ar attiec īgām proced ūrām, kas paredz ētas pamatl īgumos, veic tā dus piel āgojumus savos 
reglamentos, k ādi vajadz īgi pievienošan ās sakar ā. 
Ar pamatl īgumiem izveidoto komiteju noteikumu un šo komiteju reglamentu pielā gojumus, kas vajadz īgi 
pievienošan ās sakar ā, veic iesp ējami īsā laik ā p ēc pievienošan ās. 
II SADA ĻA 
IESTĀŽU PIE ŅEMTO AKTU PIEM ĒROJAM ĪBA 
46. pants 
Pēc pievienošan ās Horv ātiju saska ņā ar pamatl īgumiem uzskata par direkt īvu un l ēmumu adres ātu LESD 
288. panta noz īm ē. Uzskata, ka Horv ātijai š ādas direkt īvas un š ādi l ēmumi ir pazi ņoti pievienojoties, šo 
noteikumu neattiecinot uz direkt īvām un l ēmumiem, kas st ājušies sp ēkā atbilst īgi LESD 297. panta 1. 
punkta trešajai da ļai un 297. panta 2. punkta otrajai da ļai. 
47. pants  
1. Horv ātija ievieš pas ākumus, kas vajadz īgi, lai t ā no pievienošan ās dienas izpild ītu noteikumus, kas 
ietverti direkt īvās un l ēmumos LESD 288. panta noz īm ē, ja vien šaj ā akt ā nav noteikts cits termiņš. 
Horv ātija šos pas ākumus dara zin āmus Komisijai l īdz pievienošan ās dienai vai, ja v ēlāk, šaj ā akt ā noteiktaj ā 
termi ņā.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/33  
( 1 ) OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.
2. Tikt āl, cikt āl šaj ā akt ā paredz ētie groz ījumi direkt īvās 
LESD 288. panta noz īm ē rada vajadz ību izdar īt groz ījumus 
pašreiz ējo dal ībvalstu normat īvajos un administrat īvajos aktos, 
pašreiz ējās dal ībvalstis īsteno pas ākumus, kas vajadz īgi, lai no 
Horv ātijas pievienošan ās dienas izpild ītu groz īto direkt īvu pras ī­
bas, ja vien šaj ā akt ā nav paredz ēts cits termi ņš. T ās šos pas ā­
kumus dara zin āmus Komisijai l īdz pievienošan ās dienai vai, ja 
vēlāk, šaj ā akt ā noteiktaj ā termi ņā. 
48. pants 
Atbilst īgi EAEK l īguma 33. pantam Horv ātija tr īs m ēnešos no 
pievienošan ās pazi ņo Komisijai normat īvo un administrat īvo 
aktu noteikumus, kuru m ērķis ir Horv ātij ā nodrošin āt darba 
ņēm ēju un plašas sabiedr ības vesel ības aizsardz ību pret joniz ē­
jošo starojumu rad ītiem apdraud ējumiem.  
49. pants  
Pēc Horv ātijas pien ācīgi pamatota l ūguma, kas iesniegts Komi ­
sijai ne v ēlāk k ā pievienošan ās dien ā, Padome p ēc Komisijas 
priekšlikuma vai Komisija, ja s ākotn ējo aktu ir pie ņēmusi Komi ­
sija, var veikt pas ākumus, ar kuriem pagaidu k ārtā atk āpjas no 
iest āžu aktiem, kas pie ņemti laikposm ā no 2011. gada 1. j ūlija 
līdz pievienošan ās dienai. Pas ākumus pie ņem saska ņā ar balso ­ 
šanas noteikumiem, kas reglament ē t ā akta pie ņemšanu, no kura tiek pras īta pagaidu atk āpe. Ja šā das atk āpes pie ņem p ēc pievie­
nošan ās, t ās var piem ērot no pievienošan ās dienas.  
50. pants 
Ja pirms pievienošan ās pie ņemtajos iest āžu aktos ir vajadz īgi 
piel āgojumi sakar ā ar pievienošanos un ja vajadz īgie piel āgojumi 
nav paredz ēti šaj ā akt ā vai t ā pielikumos, Padome p ēc Komisijas 
priekšlikuma ar kvalific ētu balsu vair ākumu vai Komisija, ja 
sākotn ējo aktu ir pie ņēmusi Komisija, pie ņem šim nol ūkam 
vajadz īgos aktus. Ja š ādus aktus pie ņem p ēc pievienošan ās, tos 
var piem ērot no pievienošan ās dienas.  
51. pants 
Ja vien šaj ā akt ā nav noteikts cit ādi, Padome p ēc Komisijas 
priekšlikuma ar kvalific ētu balsu vair ākumu pie ņem vajadz īgos 
pas ākumus, lai īstenotu š ā akta noteikumus.  
52. pants  
Pirms pievienošan ās pie ņemtie iest āžu akti, ko š īs iest ādes ir 
sagatavojušas horv ātu valod ā, no pievienošan ās dienas ir auten ­
tiski ar tā diem pašiem nosac ījumiem k ā teksti pašreiz ējās ofici ā­
laj ās valod ās. Tos public ē Eiropas Savien ības Ofici ālaj ā V ēstnes ī, ja 
tie t āpat ir public ēti pašreiz ējās ofici ālaj ās valod ās. 
III SADA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
53. pants 
Šim aktam pievienotais I l īdz IX pielikums, pielikumu papildi ­
nājumi un Protokols ir š ā akta sast āvda ļa. 
54. pants 
Itālijas Republikas vald ība izsniedz Horv ātijas Republikas 
vald ībai L īguma par Eiropas Savien ību, L īguma par Eiropas 
Savien ības darb ību un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin ā­ 
šanas l īguma apliecin ātu kopiju, k ā ar ī to L īgumu apliecin ātas 
kopijas, ar kuriem groza vai papildina min ētos L īgumus, tostarp 
Līguma par D ānijas Karalistes, Īrijas un Lielbrit ānijas un Zieme ļ- 
īrijas Apvienot ās Karalistes pievienošanos, L īguma par Grie ķijas 
Republikas pievienošanos, Līguma par Sp ānijas Karalistes un 
Portug āles Republikas pievienošanos, L īguma par Austrijas 
Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievie ­
nošanos, L īguma par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, 
Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, 
Ung ārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un Slovā kijas Republikas pievienošanos 
un L īguma par Bulg ārijas Republikas un Rumā nijas pievieno ­ 
šanos kopiju; tiek izsniegtas ang ļu, bulg āru, čehu, d āņu, fran ču, 
grie ķu, holandiešu, igau ņu, it āļu, īru, latviešu, lietuviešu, 
maltiešu, po ļu, portug āļu, rum āņu, slov āku, slov ēņu, somu, 
sp āņu, ung āru, v ācu un zviedru valod ā sagatavoto tekstu kopi ­
jas. 
Šā panta pirmaj ā da ļā min ēto L īgumu tekstus horv ātu valod ā 
pievieno šim aktam. Šie teksti ir autentiski ar t ādiem pašiem 
nosac ījumiem k ā min ēto L īgumu teksti pašreiz ējās ofici ālaj ās 
valod ās. 
55. pants  
Ģener ālsekret ārs izsniedz Horv ātijas Republikas vald ībai to 
starptautisko nol īgumu apliecin ātas kopijas, kuri depon ēti 
Padomes Ģener ālsekretari āta arh īvā.LV L 112/34 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
I PIELIKUMS  
To konvenciju un protokolu saraksts, kuriem Horv ātijas Republika pievienojas l īdz ar pievienošanos (k ā min ēts 
Pievienošanā s akta 3. panta 4. punkt ā) 
1. 1990. gada 23. j ūlija Konvencija par nodok ļu dubult ās uzlikšanas nov ēršanu sakar ā ar asoci ēto uz ņēmumu pe ļņas 
korekciju (OV L 225, 20.8.1990., 10. lpp.)  
— 1995. gada 21. decembra Konvencija par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievie ­
nošanos Konvencijai par nodok ļu dubult ās uzlikšanas nov ēršanu sakar ā ar asoci ēto uz ņēmumu pe ļņas korekciju 
(OV C 26, 31.1.1996., 1. lpp.)  
— 1999. gada 25. maija Protokols, ar ko groza 1990. gada 23. j ūlija Konvenciju par nodok ļu dubult ās uzlikšanas 
nov ēršanu sakar ā ar asoci ēto uz ņēmumu pe ļņas korekciju (OV C 202, 16.7.1999., 1. lpp.)  
— 2004. gada 8. decembra Konvencija par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas 
Republikas, Lietuvas Republikas, Ung ārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas 
un Slov ākijas Republikas pievienošanos Konvencijai par nodok ļu dubult ās uzlikšanas nov ēršanu sakar ā ar asoci ēto 
uz ņēmumu pe ļņas korekciju (OV C 160, 30.6.2005., 1. lpp.)  
2. 1995. gada 26. j ūlija Konvencija, kas izstr ādāta, pamatojoties uz L īguma par Eiropas Savien ību K3. pantu, par Eiropas 
Kopienu finanšu interešu aizsardz ību (OV C 316, 27.11.1995., 49. lpp.)  
— 1996. gada 27. septembra Protokols, kas izstr ādāts, pamatojoties uz K3. pantu L īgum ā par Eiropas Savien ību, un 
pievienots Konvencijai par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardz ību (OV C 313, 23.10.1996., 2. lpp.)  
— 1996. gada 29. novembra Protokols attiec ībā uz Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardz ību 
interpret āciju Eiropas Kopienu Ties ā ar prejudici ālu nol ēmumu pal īdz ību, kas sast ādīts, pamatojoties uz L īguma par 
Eiropas Savien ību K3. pantu (OV C 151, 20.5.1997., 2. lpp.)  
— 1997. gada 19. j ūnija Otrais protokols Konvencijai par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardz ību, kas izstr ādāts, 
pamatojoties uz L īguma par Eiropas Savien ību K3. pantu (OV C 221, 19.7.1997., 12. lpp.)  
3. 1997. gada 26. maija Konvencija, kas izstr ādāta, pamatojoties uz L īguma par Eiropas Savien ību K3. panta 2. punkta c) 
apakšpunktu, par c īņu pret korupciju, kurā iejauktas Eiropas Kopienu amatpersonas vai Eiropas Savien ības dal ībvalstu 
amatpersonas (OV C 195, 25.6.1997., 2. lpp.)  
4. 1997. gada 18. decembra Konvencija, kas izstr ādāta, pamatojoties uz L īguma par Eiropas Savien ību K3. pantu, par 
muitas p ārvalžu savstarp ēju pal īdz ību un sadarb ību (OV C 24, 23.1.1998., 2. lpp.)  
5. 1998. gada 17. j ūnija Konvencija par vad ītāja ties ību atņ emšanu, kas sast ādīta, pamatojoties uz K3. pantu L īgum ā par 
Eiropas Savien ību (OV C 216, 10.7.1998., 2. lpp.)  
6. 2000. gada 29. maija Konvencija par Eiropas Savien ības dal ībvalstu savstarp ēju pal īdz ību krimin ālliet ās, ko Padome 
pie ņēmusi saska ņā ar 34. pantu L īgum ā par Eiropas Savien ību (OV C 197, 12.7.2000., 3. lpp.)  
— 2001. gada 16. oktobra Protokols, kas pievienots Konvencijai par Eiropas Savien ības dal ībvalstu savstarp ēju 
pal īdz ību krimin ālliet ās, ko Padome izstr ādājusi saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ību 34. pantu 
(OV C 326, 21.11.2001., 2. lpp.)LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/35
II PIELIKUMS  
Šengenas  acquis noteikumi, kas iek ļauti Eiropas Savien ības sist ēm ā, k ā ar ī akti, kas pie ņemti atbilst īgi min ētajam 
acquis vai k ā cit ādi saistī ti ar to, kuri no pievienošan ās ir saistoši un piem ērojami Horv ātijas Republikai 
(k ā min ēts Pievienošanā s akta 4. panta 1. punkt ā) 
1. Nol īgums starp Beniluksa Ekonomikas savien ības valstu vald ībām, V ācijas Federat īvās Republikas vald ību un Francijas 
Republikas vald ību par pak āpenisku kontroles atcelšanu pie kop īgām robež ām (1985. gada 14. j ūnijs) (  1 ) 
2. Turpm āk norā dītie noteikumi 1990. gada 19. j ūnij ā Šengen ā parakst ītaj ā Konvencij ā, ar ko īsteno Šengenas 1985. 
gada 14. j ūnija L īgumu par pak āpenisku kontroles atcelšanu pie kop īgām robež ām, t ās Nobeiguma akts un kop īgās 
deklar ācijas (  2 ), ņemot v ērā grozī jumus, kas izdar īti ar dažiem š ā pielikuma 8. punkt ā uzskait ītajiem aktiem:  
konvencijas 1. pants, cikt āl tas attiecas uz š ā punkta noteikumiem; 26. pants; 39. pants; 44. l īdz 49. pants (iz ņemot 
47. panta 4. punktu un 49. panta a) apakšpunktu), 51. pants, 54. l īdz 58. pants; 62. panta 3. punkts; 67. l īdz 
69. pants; 71. un 72. pants; 75. un 76. pants; 82. pants; 91. pants; 126. l īdz 130. pants, cikt āl tie attiecas uz š ā 
punkta noteikumiem; un 136. pants; Nobeiguma akta 1. un 3. kop ējā deklar ācija.  
3. Turpm āk nor ādītie noteikumi nol īgumos par pievienošanos 1990. gada 19. j ūnij ā Šengen ā parakst ītajai Konvencijai, ar 
ko īsteno Šengenas 1985. gada 14. j ūnija L īgumu par pak āpenisku kontroles atcelšanu pie kop īgām robež ām, to 
Nobeiguma akti un attiec īgās deklar ācijas, ņemot vē rā grozī jumus, kas izdar īti ar dažiem š ā pielikuma 8. punkt ā 
uzskait ītajiem aktiem:  
a) 1996. gada 19. decembr ī parakst ītais Nol īgums par D ānijas Karalistes pievienošanos:  
— 5. panta 2. punkts un 6. pants;  
b) 1996. gada 19. decembr ī parakst ītais Nol īgums par Somijas Republikas pievienošanos:  
— 5. pants,  
— Somijas Republikas vald ības deklar ācija par Olandes sal ām Nobeiguma akta III da ļā; 
c) 1996. gada 19. decembr ī parakst ītais Nol īgums par Zviedrijas Karalistes pievienošanos:  
— 5. pants.  
4. Šā di nol īgumi un vienošan ās, kas pie ņemti atbilst īgi Šengenas  acquis  vai k ā cit ādi saist īti ar to:  
— 1999. gada 18. maija Nol īgums starp Eiropas Savien ības Padomi un Islandes Republiku un Norv ēģijas Karalisti par 
šo valstu asoci ēšanu Šengenas  acquis  īstenošan ā, piem ērošan ā un pilnveidošan ā, ar ī t ā pielikumi, Nobeiguma akts, 
deklar ācijas un tam pievienot ā v ēstu ļu apmai ņa; apstiprin āts ar Padomes L ēmumu 1999/439/EK (OV L 176, 
10.7.1999., 35. lpp.), 
— 1999. gada 30. j ūnija Nol īgums, ko nosl ēgušas Eiropas Savien ības Padome un Islandes Republika un Norv ēģijas 
Karaliste, par tiesī bu un pien ākumu noteikšanu starp Īriju un Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienoto Karalisti, no 
vienas puses, un Islandes Republiku un Norv ēģijas Karalisti, no otras puses, Šengenas  acquis  jom ās, kuras attiecas uz 
šīm valst īm; apstiprin āts ar Padomes L ēmumu 2000/29/EK (OV L 15, 20.1.2000., 1. lpp.),  
— Nol īgums starp Eiropas Savien ību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju par Šveices Konfeder ācijas asoci ēšanu 
Šengenas  acquis  īstenošan ā, piem ērošan ā un pilnveidošan ā; parakst īts 2004. gada 26. oktobr ī un apstiprin āts ar 
Padomes L ēmumu 2008/146/EK un Padomes Lē mumu 2008/149/TI (OV L 53, 27.2.2008., 1. un 50. lpp.),  
— Protokols starp Eiropas Savien ību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfeder āciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihten ­ 
šteinas Firstistes pievienošanos Nol īgumam starp Eiropas Savien ību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju par 
Šveices Konfeder ācijas asoci ēšanu Šengenas  acquis  īstenošan ā, piem ērošan ā un pilnveidošan ā; parakst īts 2008. gada 
28. febru ārī un apstiprin āts ar Padomes L ēmumu 2011/349/ES un Padomes L ēmumu 2011/350/ES (OV L 160, 
18.6.2011., 1. lpp. un 19. lpp.),LV L 112/36 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.  
( 1 ) OV L 239, 22.9.2000., 13. lpp.  
( 2 ) OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.
— Vienošanā s starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku un Norv ēģijas Karalisti par aspektiem šo valstu dal ībai 
Eiropas A ģent ūrā operat īvās sadarb ības vad ībai pie Eiropas Savien ības dalī bvalstu ārējām robež ām, ar ī tai pievie ­
not ās kop ējās deklar ācijas; parakst īta 2007. gada 1. febru ārī un apstiprin āta ar Padomes L ēmumu 2007/511/EK 
(OV L 188, 20.7.2007., 15. lpp.),  
— Nol īgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfeder āciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras 
puses, par aspektiem min ēto valstu dal ībai Eiropas A ģentū rā operat īvās sadarb ības vad ībai pie Eiropas Savien ības 
dal ībvalstu ārējām robež ām, ar ī t ā pielikums un tam pievienot ās kopē jās deklar ācijas; parakst īts 2009. gada 
30. septembr ī un apstiprin āts ar Padomes L ēmumu 2010/490/ES (OV L 243, 16.9.2010., 2. lpp.),  
— Nol īgums starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, Norv ēģijas Karalisti, Šveices Konfeder āciju un Lihtenšteinas 
Firstisti par papildu noteikumiem saist ībā ar Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada l īdz 2013. gadam, ar ī 
tam pievienot ās deklar ācijas; parakst īts 2010. gada 19. martā un apstiprin āts ar Padomes L ēmumu 2011/305/ES 
(OV L 137, 25.5.2011., 1. lpp.) (  1 ). 
5. Noteikumi turpm āk norā dītajos l ēmumos (sk. OV L 239, 22.9.2000., 1. lpp.), ko pie ņēmusi Izpildu komiteja, kura 
izveidota ar 1990. gada 19. j ūnij ā Šengen ā parakst īto Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas 1985. gada 14. j ūnija L īgumu 
par pak āpenisku kontroles atcelšanu pie kop īgām robež ām, ņemot vē rā groz ījumus, kas izdar īti ar dažiem š ā pielikuma 
8. punkt ā uzskait ītajiem aktiem:  
— Izpildu komitejas l ēmums (1993. gada 14. decembris) par ministru un valsts sekret āru deklar ācij ām (SCH/Com-ex 
(93) 10),  
— Izpildu komitejas l ēmums (1993. gada 14. decembris) par tiesu iestāžu praktisk ās sadarb ības uzlabošanu, lai 
apkarotu narkotiku tirdzniec ību (SCH/Com-ex (93) 14),  
— Izpildu komitejas l ēmums (1994. gada 21. novembris) par kop īgu iece ļošanas un izce ļošanas z īmogu ieg ādi 
(SCH/Com-ex (94) 16 rev.),  
— Izpildu komitejas l ēmums (1994. gada 22. decembris) par 75. pant ā paredz ēto sertifik ātu narkotisko un psihotropo 
vielu p ārvad āšanai (SCH/Com-ex (94) 28 rev.),  
— Izpildu komitejas l ēmums (1994. gada 22. decembris), ar ko nodrošina, ka st ājas sp ēkā 1990. gada 19. j ūnija 
Šengenas L īguma īstenošanas konvencija (SCH/Com-ex (94) 29 rev. 2),  
— Izpildu komitejas l ēmums (1995. gada 20. decembris) par ātru inform ācijas apmai ņu starp Šengenas valst īm, 
pazi ņojot statistikas datus un konkr ētus datus par iesp ējamiem darbī bas trauc ējumiem pie ārējām robež ām 
(SCH/Com-ex (95) 21),  
— Izpildu komitejas l ēmums (1998. gada 21. apr īlis) par darba grupas darb ībām (SCH/Com-ex (98) 1 rev. 2), cikt āl 
šis lē mums attiecas uz š ā pielikuma 2. punkt ā nor ādītajiem noteikumiem,  
— Izpildu komitejas l ēmums (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izv ērtēšanas un īstenošanas 
past āvīgo komiteju (SCH/Com-ex (98) 26 def.),  
— Izpildu komitejas l ēmums (1998. gada 27. oktobris) par pas ākumu ieviešanu c īņai pret neleg ālu imigr āciju 
(SCH/Com-ex (98) 37 def. 2), cikt āl šis l ēmums attiecas uz š ā pielikuma 2. punkt ā nor ādītajiem noteikumiem,  
— Izpildu komitejas l ēmums (1998. gada 16. decembris) attiec ībā uz Rokasgr āmatu par policijas p ārrobežu sadarb ību 
(SCH/Com-ex (98) 52), cikt āl šis l ēmums attiecas uz š ā pielikuma 2. punkt ā nor ādītajiem noteikumiem,  
— Izpildu komitejas l ēmums (1998. gada 16. decembris) par dokumentu konsultantu saska ņotu izmantošanu 
(SCH/Com-ex (98) 59 rev.),  
— Izpildu komitejas l ēmums (1999. gada 28. apr īlis) par st āvokli narkotiku jom ā (SCH/Com-ex (99) 1 rev 2),  
— Izpildu komitejas l ēmums (1999. gada 28. apr īlis) par Šengenas  acquis  attiec ībā uz telekomunik ācij ām (SCH/Com- 
ex (99) 6),  
— Izpildu komitejas l ēmums (1999. gada 28. apr īlis) par sadarb ības koordinatoriem (SCH/Com-ex (99) 7 Rev. 2),LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/37  
( 1 ) Kam ēr min ētais nol īgums v ēl nav nosl ēgts – vien īgi tikt āl, cikt āl to piem ēro provizoriski.
— Izpildu komitejas l ēmums (1999. gada 28. apr īlis) par visp ārējiem principiem, kas reglament ē informatoru atlī dz ību 
(SCH/Com-ex (99) 8 Rev. 2),  
— Izpildu komitejas l ēmums (1999. gada 28. apr īlis) par šaujamiero ču nelikum īgu tirdzniec ību (SCH/Com-ex (99) 
10). 
6. Turpm āk norā dītās deklar ācijas (sk. OV L 239, 22.9.2000., 1. lpp.), ko pie ņēmusi Izpildu komiteja, kura izveidota ar 
1990. gada 19. j ūnij ā Šengen ā parakst īto Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas 1985. gada 14. j ūnija L īgumu par 
pak āpenisku kontroles atcelšanu pie kop īgām robež ām, cikt āl š īs deklar ācijas attiecas uz š ā pielikuma 2. punkt ā 
nor ādītajiem noteikumiem:  
— Izpildu komitejas Deklar ācija (1996. gada 26. j ūnijs) par izdošanu (SCH/Com-ex (96) decl 6 rev 2),  
— Izpildu komitejas Deklar ācija (1998. gada 9. febru āris) par nepilngad īgu personu nolaup īšanu (SCH/Com-ex (97) 
decl. 13 rev 2).  
7. Turpm āk nor ādītie l ēmumi (sk. OV L 239, 22.9.2000., 1. lpp.), kurus pie ņēmusi Centr ālā grupa, kas izveidota ar 1990. 
gada 19. j ūnij ā Šengen ā parakst īto Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas 1985. gada 14. j ūnija L īgumu par pak āpenisku 
kontroles atcelšanu pie kop īgām robež ām, cikt āl šie l ēmumi attiecas uz š ā pielikuma 2. punkt ā nor ādītajiem notei ­
kumiem:  
— Centrā lās grupas lē mums (1998. gada 27. oktobris) par pas ākumu ieviešanu c īņai pret neleg ālu imigr āciju (SCH/C 
(98) 117),  
— Centrā lās grupas lē mums (1999. gada 22. marts) par visp ārējiem principiem attiec ībā uz informatoru atalgojumu 
(SCH/C(99) 25).  
8. Šā di akti, kas pie ņemti atbilst īgi Šengenas  acquis  vai k ā cit ādi saist īti ar to:  
— Padomes Regula (EK) Nr. 1683/95 (1995. gada 29. maijs), ar ko nosaka vienotu v īzu formu (OV L 164, 
14.7.1995., 1. lpp.), 
— Padomes L ēmums 1999/307/EK (1999. gada 1. maijs), ar ko nosaka s īki izstrā dātu k ārtību Šengenas Sekretari āta 
iek ļaušanai Padomes Ģener ālsekretari ātā (OV L 119, 7.5.1999., 49. lpp.),  
— Padomes L ēmums 1999/435/EK (1999. gada 20. maijs) par Šengenas  acquis  defin īciju, lai atbilst īgi Eiropas 
Kopienas dibin āšanas lī guma un L īguma par Eiropas Savien ību attiec īgajiem noteikumiem noteiktu tiesisko b āzi 
vis ām norm ām un lē mumiem, kas veido Šengenas  acquis  (OV L 176, 10.7.1999., 1. lpp.),  
— Padomes L ēmums 1999/436/EK (1999. gada 20. maijs), ar ko atbilst īgi Eiropas Kopienas dibin āšanas lī guma un 
Līguma par Eiropas Savien ību attiec īgajiem noteikumiem nosaka tiesisko b āzi vis ām norm ām un lē mumiem, kuri 
veido Šengenas  acquis  (OV L 176, 10.7.1999., 17. lpp.),  
— Padomes L ēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pas ākumiem, lai piem ērotu Eiropas Savien ības 
Padomes, Islandes Republikas un Norv ēģijas Karalistes Nol īgumu par abu min ēto valstu iesaist īšanos Šengenas  
acquis  īstenošan ā, piem ērošan ā un izstrā dē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.),  
— Padomes L ēmums 1999/848/EK (1999. gada 13. decembris) par Šengenas  acquis  piln īgu piem ērošanu Grie ķij ā 
(OV L 327, 21.12.1999., 58. lpp.),  
— Padomes L ēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes 
lūgumu piedal īties dažu Šengenas  acquis  noteikumu īstenošan ā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.),  
— Padomes L ēmums 2000/586/TI (2000. gada 28. septembris), ar ko paredz proced ūru, lai grozī tu 40. panta 4. un 
5. punktu, 41. panta 7. punktu un 65. panta 2. punktu Konvencij ā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. j ūnija Šengenas 
Līgumu par pak āpenisku kontroles atcelšanu pie kop īgām robež ām (OV L 248, 3.10.2000., 1. lpp.),  
— Padomes L ēmums 2000/777/EK (2000. gada 1. decembris) par Šengenas  acquis  piem ērošanu D ānij ā, Somij ā un 
Zviedrij ā, kā ar ī Island ē un Norv ēģijā (OV L 309, 9.12.2000., 24. lpp.),  
— Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilso ņiem, 
šķērsojot dalī bvalstu ārējās robežas, ir jā būt v īzām, k ā ar ī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilso ņiem š ī pras ība 
neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.),LV L 112/38 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
— Padomes Direkt īva 2001/51/EK (2001. gada 28. jū nijs), ar kuru papildina 26. pantu Konvencij ā, ar ko īsteno 1985. 
gada 14. j ūnija Šengenas L īgumu (OV L 187, 10.7.2001., 45. lpp.),  
— Padomes Regula (EK) Nr. 333/2002 (2002. gada 18. febru āris) par vienotas formas veidlap ām vī zu uzl īm ēšanai, ko 
dal ībvalstis izdevušas person ām, kur ām ir ce ļošanas dokumenti, ko neatz īst dal ībvalsts, kura izsniedz šo veidlapu 
(OV L 53, 23.2.2002., 4. lpp.),  
— Padomes L ēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februā ris) par Īrijas lū gumu piedal īties dažu Šengenas  acquis  
noteikumu īstenošan ā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.),  
— Padomes Regula (EK) Nr. 1030/2002 (2002. gada 13. j ūnijs), ar ko nosaka vienotu uzturēšan ās atļ auju formu trešo 
valstu pilso ņiem (OV L 157, 15.6.2002., 1. lpp.),  
— Padomes Pamatl ēmums 2002/946/TI (2002. gada 28. novembris) par krimin āltiesisk ās sist ēmas stiprin āšanu, lai 
nov ērstu neatļ autas iece ļošanas, tranz īta un uztur ēšan ās atbalst īšanu (OV L 328, 5.12.2002., 1. lpp.),  
— Padomes Direkt īva 2002/90/EK (2002. gada 28. novembris), ar ko defin ē neat ļautas iece ļošanas, tranz īta un 
uztur ēšanā s atbalst īšanu (OV L 328, 5.12.2002., 17. lpp.),  
— Padomes L ēmums 2003/170/TI (2003. gada 27. februā ris) par kop īgu to sadarb ības koordinatoru izmantošanu, ko 
dal ībvalstu ties ību aizsardz ības iest ādes norī kojušas darb ā ārzem ēs (OV L 67, 12.3.2003., 27. lpp.),  
— Padomes L ēmums 2003/725/TI (2003. gada 2. oktobris), ar kuru groza 40. panta 1. un 7. punktu Konvencij ā, ar 
ko īsteno 1985. gada 14. j ūnija Šengenas L īgumu par pak āpenisku kontroles atcelšanu pie kop īgām robež ām 
(OV L 260, 11.10.2003., 37. lpp.),  
— Padomes Direkt īva 2003/110/EK (2003. gada 25. novembris) par pal īdz ību tranz īta gad ījumos, lai veiktu izraid ī­ 
šanu pa gaisa ce ļu (OV L 321, 6.12.2003., 26. lpp.),  
— Padomes Regula (EK) Nr. 377/2004 (2004. gada 19. febru āris) par sadarb ības koordinatoru t īkla izveidi imigr ācijas 
jom ā (OV L 64, 2.3.2004., 1. lpp.),  
— Padomes Direkt īva 2004/82/EK (2004. gada 29. apr īlis) par p ārvad ātāju pien ākumu dar īt zin āmus datus par 
pasažieriem (OV L 261, 6.8.2004., 24. lpp.),  
— Padomes L ēmums 2004/573/EK (2004. gada 29. apr īlis) par kop ēju lidojumu organiz ēšanu ar m ērķi no divu vai 
vair āku dal ībvalstu teritorijas izraid īt trešo valstu pieder īgos, uz kuriem attiecas izraid īšanas pas ākumi (OV L 261, 
6.8.2004., 28. lpp.), 
— Padomes L ēmums 2004/512/EK (2004. gada 8. j ūnijs), ar ko izveido V īzu inform ācijas sist ēmu (VIS) (OV L 213, 
15.6.2004., 5. lpp. un OV L 142M, 30.5.2006., 60. lpp.),  
— Padomes Regula (EK) 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas a ģentū ru operat īvās sadarb ības 
vad ībai pie Eiropas Savien ības dal ībvalstu ārējām robež ām (OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp. un OV L 153M, 
7.6.2006., 136. lpp.), 
— Padomes Regula (EK) Nr. 2252/2004 (2004. gada 13. decembris) par droš ības elementu un biometrijas standartiem 
dal ībvalstu izdot ās pas ēs un ce ļošanas dokumentos (OV L 385, 29.12.2004., 1. lpp. un OV L 153M, 7.6.2006., 
375. lpp.), 
— Padomes L ēmums 2004/926/EK (2004. gada 22. decembris) par to, k ā Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ā 
Karaliste piem ēro da ļu no Šengenas  acquis  noteikumiem (OV L 395, 31.12.2004., 70. lpp.),  
— Padomes L ēmums 2005/267/EK (2005. gada 16. marts), ar ko izveido drošu t īmekl ī izvietotu inform ācijas un 
koordin ācijas t īklu dal ībvalstu migr ācijas p ārvaldes dienestiem (OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp. un OV L 159 M, 
13.6.2006., 288. lpp.),LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/39
— Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas 
Kodeksu par noteikumiem, kas reglament ē personu p ārvietošanos p ār robež ām (Šengenas Robežu kodekss) (OV 
L 105, 13.4.2006., 1. lpp.), iz ņemot 1. panta pirmo teikumu, 5. panta 4. punkta a) apakšpunktu, III sadaļ u un II 
sada ļas noteikumus un regulas pielikumus, kas attiecas uz Šengenas Inform ācijas sist ēmu ( SIS), 
— Padomes Pamatl ēmums 2006/960/TI (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Savienī bas dalī bvalstu ties ībaizsar ­
dz ības iest āžu inform ācijas un izl ūkdatu apmai ņas vienk āršošanu (OV L 386, 29.12.2006., 89. lpp.),  
— Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1931/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko nosaka viet ējās 
pierobežas satiksmes noteikumus pie dal ībvalstu ārējām sauszemes robež ām un ar ko groza Šengenas Konvencijas 
noteikumus (OV L 405, 30.12.2006., 1. lpp.), iz ņemot 4. panta b) apakšpunktu un 9. panta c) apakšpunktu,  
— Padomes L ēmums 2007/471/EK (2007. gada 12. j ūnijs) par to Šengenas  acquis  noteikumu, kas attiecas uz Šengenas 
Informā cijas sist ēmu, piem ērošanu Čehijas Republik ā, Igaunijas Republik ā, Latvijas Republik ā, Lietuvas Republik ā, 
Ung ārijas Republik ā, Maltas Republik ā, Polijas Republik ā, Slov ēnijas Republik ā un Slovā kijas Republik ā (OV L 179, 
7.7.2007., 46. lpp.),  
— Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 863/2007 (2007. gada 11. jū lijs), ar ko izveido meh ānismu ātrās 
rea ģēšanas robežapsardzes vien ību izveidei un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecī bā uz šo 
meh ānismu, k ā ar ī reglament ē pieaicin āto amatpersonu pien ākumus un pilnvaras (OV L 199, 31.7.2007., 30. lpp.), 
izņemot 6. panta 8. un 9. punkta noteikumus, ciktā l tie attiecas uz to, ka tiek sniegta piek ļuve Šengenas 
Informā cijas sist ēmai, 
— Padomes L ēmums 2007/801/EK (2007. gada 6. decembris) par Šengenas  acquis  noteikumu piln īgu piem ērošanu 
Čehijas Republik ā, Igaunijas Republik ā, Latvijas Republik ā, Lietuvas Republik ā, Ung ārijas Republik ā, Maltas Repub ­
lik ā, Polijas Republik ā, Slov ēnijas Republik ā un Slovā kijas Republik ā (OV L 323, 8.12.2007., 34. lpp.),  
— Padomes L ēmums 2008/421/EK (2008. gada 5. j ūnijs) par t ādu Šengenas  acquis  noteikumu piem ērošanu Šveices 
Konfeder ācij ā, kuri attiecas uz Šengenas Inform ācijas sist ēmu (OV L 149, 7.6.2008., 74. lpp.),  
— 6. pants Padomes L ēmum ā 2008/633/TI (2008. gada 23. j ūnijs) par izraudz īto dal ībvalstu iest āžu un Eiropola 
piek ļuvi V īzu inform ācijas sist ēmai (VIS) konsult āciju nol ūkos, lai nov ērstu, atkl ātu un izmekl ētu teroristu noda ­
rījumus un citus smagus noziedz īgus nodar ījumus (OV L 218, 13.8.2008., 129. lpp.),  
— Padomes L ēmums 2008/903/EK (2008. gada 27. novembris) par Šengenas  acquis  noteikumu piln īgu piem ērošanu 
Šveices Konfeder ācij ā (OV L 327, 5.12.2008., 15. lpp.),  
— Padomes Pamatl ēmums 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par t ādu personas datu aizsardz ību, ko apstr ādā, 
policijas un tiesu iest ādēm sadarbojoties krimin ālliet ās (OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.),  
— Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kop īgiem standartiem un 
proced ūrām dal ībvalst īs attiec ībā uz to trešo valstu valstspieder īgo atgriešanu, kas dal ībvalst ī uzturas nelikum īgi 
(OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.),  
— 3. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regul ā (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. j ūlijs), ar ko izveido Kopienas 
Vīzu kodeksu (V īzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.),  
— Padomes L ēmums 2010/252/ES (2010. gada 26. apr īlis), ar ko papildina Šengenas Robežu kodeksu attiec ībā uz 
jūras ārējo robežu uzraudz ību saist ībā ar operat īvo sadarb ību, kuru koordin ē Eiropas A ģent ūra operat īvās sadar ­
bības vad ībai pie Eiropas Savien ības dal ībvalstu ārējām robež ām (OV L 111, 4.5.2010., 20. lpp.),  
— Padomes L ēmums 2010/365/ES (2010. gada 29. j ūnijs) par Šengenas  acquis noteikumu īstenošanu saist ībā ar 
Šengenas Inform ācijas sist ēmu Bulg ārijas Republik ā un Rum ānij ā (OV L 166, 1.7.2010., 17. lpp.).LV L 112/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
III PIELIKUMS  
Pievienošanā s akta 15. pant ā min ētais saraksts: iest āžu pie ņemto aktu piel āgojumi 
1. PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS BR ĪVĪBA 
32005 L 0036: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktī va 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesion ālo 
kvalifik āciju atz īšanu (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.)  
a) Direkt īvas 23. panta 5. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“5. Neskarot 43.b pantu, ikviena dal ībvalsts atz īst dal ībvalstu pilso ņu ārsta kvalifik āciju apliecinošos dokumentus, 
kas ļauj s ākt profesion ālo darb ību k ā ārstam ar pamatapm ācību un specializ ētam ārstam, k ā ar ī visp ārējās apr ūpes 
m āsas, zob ārsta, specializ ēta zob ārsta, veterin ārārsta, vecm ātes, farmaceita un arhitekta kvalifik āciju apliecinošos doku ­
mentus, kuri izsniegti bijušaj ā Dienvidsl āvij ā vai kuru apmā cība: 
a) attiec ībā uz Slovē niju s ākta pirms 1991. gada 25. jū nija; un  
b) attiec ībā uz Horv ātiju s ākta pirms 1991. gada 8. oktobra,  
ja min ētās dal ībvalsts iest ādes apstiprina, ka – attiec ībā uz ārsta ar pamatapm ācību, specializ ēta ārsta, visp ārējās 
apr ūpes m āsas, zob ārsta, specializ ēta zob ārsta, veterin ārārsta un vecm ātes profesion ālās darb ības, 45. panta 2. punkt ā 
min ētās farmaceita profesion ālās darb ības un 48. pantā min ētās arhitekta profesion ālās darb ības s ākšanu un veikšanu – 
tās teritorij ā šiem kvalifik āciju apliecinošajiem dokumentiem ir t āds pats juridiskais sp ēks k ā š īs dal ībvalsts izsniegta ­
jiem kvalifik āciju apliecinošajiem dokumentiem un – attiec ībā uz arhitektiem – k ā kvalifik āciju apliecinošajiem doku ­
mentiem, kas attiec ībā uz šo dal ībvalsti nor ādīti VI pielikuma 6. punkt ā. 
Šādam apstiprin ājumam j āpievieno to pašu iest āžu izsniegts sertifik āts, kur ā apstiprina, ka piecos gados pirms serti ­
fik āta izsniegšanas dienas attiec īgā persona š īs dal ībvalsts teritorij ā vismaz tr īs gadus p ēc k ārtas ir faktiski un likum īgi 
veikusi konkr ēto profesion ālo darb ību.”  
b) Iek ļauj š ādu pantu:  
“43.b pants 
Ieg ūtās ties ības uz vecm āšu kvalifik āciju neattiecas uz š ādām kvalifik ācij ām, kas g ūtas Horv ātij ā l īdz 2013. gada 
1. j ūlijam: viša medicinska sestra ginekološko-opstetrièkog smjera  (ginekoloģijas un dzemdniec ības virsm āsa), medicinska 
sestra ginekološko-opstetrièkog smjera  (ginekoloģijas un dzemdniec ības m āsa), viša medicinska sestra primaljskog smjera  
(virsm āsa ar vecm ātes izgl ītību), medicinska sestra primaljskog smjera  (medic īnas m āsa ar vecm ātes izgl ītību), gineko­
loško-opstetri čka primalja  (ginekoloģijas un dzemdniec ības vecm āte) un  primalja  (vecm āte).” 
2. INTELEKTU ĀLĀ ĪPAŠUMA TIES ĪBAS  
I. KOPIENAS PRE ČU Z ĪME 
32009 R 0207: Padomes Regula (EK) Nr. 207/2009 (2009. gada 26. febru āris) par Kopienas pre ču z īmi (OV L 78, 
24.3.2009., 1. lpp.) 
Regulas 165. panta 1. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“1. No Bulg ārijas, Čehijas Republikas, Igaunijas, Horv ātijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ung ārijas, Maltas, Polijas, 
Rum ānijas, Slov ēnijas un Slov ākijas (turpm āk “jaun ās dal ībvalstis”) pievienošan ās dienas Kopienas pre ču z īme, kas 
atbilst īgi šai regulai re ģistr ēta vai pieteikta re ģistr ācijai pirms attiec īgās valsts pievienošan ās dienas, attiecas ar ī uz 
iepriekšmin ēto dalī bvalstu teritorij ām, lai t ādējādi nodrošin ātu t ās vien ādu darb ību vis ā Kopien ā.” 
II. PAPILDU AIZSARDZ ĪBAS SERTIFIK ĀTI 
1. 31996 R 1610: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1610/96 (1996. gada 23. j ūlijs) par papildu 
aizsardz ības sertifik āta ieviešanu attiec ībā uz augu aizsardz ības l īdzek ļiem (OV L 198, 8.8.1996., 30. lpp.)  
a) Regulas 19.a pantam pievieno š ādu punktu:  
“m) ikvienam augu aizsardz ības l īdzeklim, ko aizsarg ā sp ēkā esošs pamatpatents un kam pirm ā tirdzniec ības at ļauja 
kā augu aizsardz ības l īdzeklim ir sa ņemta p ēc 2003. gada 1. janv āra, var Horv ātij ā piešķ irt sertifik ātu ar 
nosac ījumu, ka pieteikums sertifik āta sa ņemšanai ir iesniegts sešos m ēnešos no pievienošan ās dienas.”LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/41
b) Regulas 20. panta 2. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“2. Šo regulu piem ēro attiec ībā uz papildu aizsardz ības sertifik ātiem, kas atbilst īgi attiec īgo valstu ties ību aktiem 
līdz pievienošan ās dienai pieš ķirti Čehijas Republik ā, Igaunij ā, Horv ātij ā, Kipr ā, Latvij ā, Lietuv ā, Malt ā, Polij ā, 
Rum ānij ā, Slov ēnij ā un Slovā kij ā.” 
2. 32009 R 0469: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 469/2009 (2009. gada 6. maijs) par papildu 
aizsardz ības sertifik ātu z ālēm (OV L 152, 16.6.2009., 1. lpp.)  
a) Regulas 20. pantam pievieno š ādu punktu:  
“m) vis ām z ālēm, ko aizsarg ā sp ēkā esošs pamatpatents un kam pirm ā at ļauja t ās laist tirg ū k ā z āles ir sa ņemta p ēc 
2003. gada 1. janv āra, var Horv ātij ā piešķ irt sertifik ātu ar nosac ījumu, ka pieteikums sertifik āta sa ņemšanai ir 
iesniegts sešos m ēnešos no pievienošan ās dienas.”  
b) Regulas 21. panta 2. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“2. Šo regulu piem ēro attiec ībā uz papildu aizsardz ības sertifik ātiem, kas atbilst īgi attiec īgo valstu ties ību aktiem 
līdz attiec īgās valsts pievienošan ās dienai pieš ķirti Čehijas Republik ā, Igaunij ā, Horv ātij ā, Kipr ā, Latvij ā, Lietuv ā, 
Malt ā, Polij ā, Rum ānij ā, Slov ēnij ā un Slovā kij ā.” 
III. KOPIENAS DIZAINPARAUGI  
32002 R 0006: Padomes Regula (EK) Nr. 6/2002 (2001. gada 12. decembris) par Kopienas dizainparaugiem (OV L 3, 
5.1.2002., 1. lpp.)  
Regulas 110.a panta 1. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“1. No Bulg ārijas, Čehijas Republikas, Igaunijas, Horv ātijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ung ārijas, Maltas, Polijas, 
Rum ānijas, Slovē nijas un Slov ākijas (turpm āk “jaun ās dal ībvalstis”) pievienošan ās dienas Kopienas dizainparaugi, kas 
atbilst īgi šai regulai aizsarg āti vai pieteikti pirms attiec īgās valsts pievienošan ās dienas, attiecas ar ī uz iepriekšmin ēto 
dal ībvalstu teritorij ām, lai t ādējādi nodrošin ātu t ās vien ādu darb ību vis ā Kopien ā.” 
3. FINANŠU PAKALPOJUMI  
32006 L 0048: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktī va 2006/48/EK (2006. gada 14. j ūnijs) par kred ītiest āžu darbī bas 
sākšanu un veikšanu (p ārstr ādāta versija) (OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.)  
Direkt īvas 2. pant ā p ēc teksta, kas attiecas uz Franciju, iek ļauj š ādu tekstu:  
“— Horv ātij ā “kreditne unije” un  “Hrvatska banka za obnovu i razvitak” ,”. 
4. LAUKSAIMNIEC ĪBA 
1. 31991 R 1601: Padomes Regula (EEK) Nr. 1601/91 (1991. gada 10. j ūnijs), ar ko nosaka visp ārīgus noteikumus par 
aromatiz ētu v īnu, aromatiz ētus v īnus saturošu dz ērienu un aromatiz ētus v īnus saturošu koktei ļu defin ēšanu un to 
nosaukumu un noform ējumu veidošanu (OV L 149, 14.6.1991., 1. lpp.).  
Regulas II pielikum ā aiz ģeogr āfisk ā nosaukuma  “Nürnberger Glühwein” iek ļauj š ādu tekstu:  
“Samoborski bermet” . 
2. 32007 R 1234: Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniec ības tirgu 
kop īgu organiz āciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniec ības produktiem (“Vienot ā TKO regula”) (OV 
L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).  
a) Regulas 66. pant ā iek ļauj š ādu punktu:  
“4.a Horv ātijai izveido īpašu restrukturiz ācijas rezervi, k ā paredz ēts IX pielikuma 2. punkt ā. Šo rezervi izmanto 
no 1. apr īļa pirmaj ā kvotas gad ā p ēc pievienošanā s t ādā apjom ā, par kā du laikposm ā no 2008. gada lī dz 2012. 
gadam ir samazin ājies piena un piena produktu pat ēriņš saimniec ībās Horv ātij ā. 
Lēmumu par rezerves izmantošanu un par t ās sadal ījumu starp pieg ādes kvotu un tieš ās p ārdošanas kvotu pie ņem 
Komisija saska ņā ar 195. panta 2. punkt ā paredz ēto proced ūru, pamatojoties uz izv ērtējumu par zi ņojumu, ko 
Horv ātija iesniedz l īdz 2013. gada 31. decembrim. Zi ņojum ā preciz ē pašreiz ējā restrukturiz ācijas procesa rezult ātus 
un tendences Horv ātijas piena nozarē , un jo īpaši p ārej ā no ražošanas saimniec ības vajadz ībām uz ražošanu 
tirgum.”LV L 112/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
b) Regulas 103.k panta 1. punktam pievieno š ādu da ļu: 
“Šo punktu nepiem ēro Horv ātijai 2013. finanšu gad ā. Horv ātija iesniedz Komisijai piecu gadu atbalsta programmas 
projektu 2014.–2018. gada programmas periodam.”  
c) Regulas III pielikuma II da ļas 13. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“13. “Pilna laika rafin ētājs” ir ražotne:  
— kuras vien īgā darb ība ir import ēta cukurniedru j ēlcukura rafin ēšana 
vai 
— kura 2004./2005. tirdzniec ības gad ā rafin ēja vismaz 15 000 tonnu importē ta cukurniedru j ēlcukura. Šaj ā 
ievilkum ā attiec ībā uz Horv ātiju tirdzniec ības gads ir 2007./2008. tirdzniec ības gads.”  
d) Regulas VI pielikumu aizst āj ar š ādu pielikumu:  
“VI PIELIKUMS  
VALSTU UN RE ĢIONU KVOTAS  
no 2010./2011. tirdzniec ības gada  
(tonn ās) 
Dalī bvalstis vai re ģioni Cukurs  Izoglikoze  Inul īna s īrups  
Be ļģija 676 235,0  114 580,2  0  
Bulg ārija 0  89 198,0  
Čehijas Republika  372 459,3  
Dānija 372 383,0  
Vācija 2 898 255,7  56 638,2  
Īrija 0  
Grie ķija 158 702,0  0  
Sp ānija 498 480,2  53 810,2  
Francija 
(kontinent ālā) 3 004 811,15  0  
Francijas aizj ūras departa ­
menti  432 220,05  
Horv ātija 192 877,0  
Itālija 508 379,0  32 492,5  
Latvija  0  
Lietuva  90 252,0  
Ung ārija 105 420,0  220 265,8  
Nīderlande  804 888,0  0  0  
Austrija  351 027,4  
Polija 1 405 608,1  42 861,4LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/43
(tonn ās) 
Dalī bvalstis vai re ģioni  Cukurs  Izoglikoze  Inul īna s īrups  
Portug āle 
(kontinent ālā) 0 12 500,0  
Azoru salu autonomais 
reģions  9 953,0  
Rum ānija 104 688,8  0  
Slov ēnija 0  
Slov ākija 112 319,5  68 094,5  
Somija 80 999,0  0  
Zviedrija  293 186,0  
Apvienot ā Karaliste  1 056 474,0  0  
KOP Ā 13 529 618,20  690 440,8  0”  
e) Regulas IX pielikuma 1. punkt ā aiz teksta, kas attiecas uz Franciju, iek ļauj š ādu tekstu:  
“Dal ībvalsts  2008/09  2009/10  2010/11  2011/12  2012/13  2013/14  2014/15  
Horv ātija 765 000  765 000”  
f) Regulas IX pielikuma 2. punkt ā tabulu aizst āj ar š ādu tabulu:  
Dalī bvalsts  Tonnas  
“Bulg ārija 39 180  
Horv ātija 15 000  
Rum ānija 188 400”  
g) Regulas X pielikum ā aiz teksta, kas attiecas uz Franciju, iek ļauj š ādu tekstu: 
“Horv ātija 40,70”  
h) Regulas Xb pielikumam pievieno š ādu tabulu:  
tūkstošos EUR  
“Budžeta gads  2013  2014  2015  2016  no 2017. gada  
HR 0  11 885  11 885  11 885  10 832”  
i) Regulas XIb pielikuma papildin ājuma 2. punktam pievieno š ādu apakšpunktu:  
“h) Horv ātij ā – ar v īnogul ājiem apst ādītas plat ības š ādos apakšre ģionos: Moslavina, Prigorje Bilogora, Plešivica, Pokuplje  
un Zagorje Me đimurje .” 
j) Regulas XIb pielikuma papildin ājuma 3. punktam pievieno š ādu apakšpunktu:  
“h) Horv ātij ā – ar v īnogul ājiem apst ādītas plat ības š ādos apakšre ģionos: Hrvatsko Podunavlje un  Slavonija .”LV L 112/44 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
k) Regulas XIb pielikuma papildin ājuma 4. punktam pievieno š ādu apakšpunktu:  
“g) Horv ātij ā – ar v īnogul ājiem apst ādītas plat ības š ādos apakšre ģionos: Hrvatska Istra,  Hrvatsko primorje, 
Dalmatinska zagora, Sjeverna Dalmacija  un Srednja i Južna Dalmacija .” 
3. 32008 R 0110: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janvā ris) par stipro 
alkoholisko dz ērienu defin īciju, aprakstu, noform ējumu, mar ķējumu un ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu aizsardz ību un 
ar ko atce ļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.).  
a) Regulas 20. pantam pievieno š ādu punktu:  
“4. Š ā panta 1. punkt ā min ētās tehnisk ās dokument ācijas iesniegšanas termi ņš attiecas ar ī uz III pielikum ā 
uzskait ītaj ām Horv ātijas ģeogr āfiskaj ām izcelsmes nor ādēm.” 
b) Regulas III pielikuma 9. punktā iek ļauj š ādas ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes: 
“Hrvatska loza  Horv ātija 
Hrvatska stara šljivovica  Horv ātija 
Slavonska šljivovica  Horv ātija”  
c) Regulas III pielikuma 32. punktā iek ļauj š ādu ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādi: 
“Hrvatski pelinkovac  Horv ātija”  
d) Regulas III pielikum ā iek ļauj š ādu punktu: 
“39. Maraschino/ Marrasquino/ 
Maraskino  Zadarski maraschino  Horv ātija”  
e) Regulas III pielikum ā produktu kategorij ā “Citi stiprie alkoholiskie dz ērieni” pievieno š ādu ģeogr āfisk ās izcelsmes 
nor ādi: 
“Hrvatska travarica  Horv ātija”  
4. 32009 R 0073: Padomes Regula (EK) Nr. 73/2009 (2009. gada 19. janv āris), ar ko paredz kop ējus noteikumus tieš ā 
atbalsta sh ēm ām saska ņā ar kopē jo lauksaimniec ības politiku un izveido dažas atbalsta shē mas lauksaimniekiem, k ā ar ī 
groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atce ļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV 
L 30, 31.1.2009., 16. lpp.).  
a) Regulas 2. panta g) apakšpunktu aizst āj ar š ādu apakšpunktu:  
“g) “jaun ās dal ībvalstis” ir Bulg ārija, Čehijas Republika, Igaunija, Horv ātija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ung ārija, Malta, 
Polija, Rum ānija, Slov ēnija un Slov ākija;”.  
b) Regulas 6. panta 2. punkta pirmo da ļu aizst āj ar š ādu da ļu: 
“2. Dal ībvalstis, kuras nav jaun ās dal ībvalstis, nodrošina to, ka zeme, kuru izmantoja pastā vīgaj ām ganī bām 
dien ā, kas paredz ēta plat ībatkar īgā atbalsta pieteikumos par 2003. gadu, tiek saglab āta past āvīgaj ām ganī bām. 
Jaun ās dal ībvalstis, izņ emot Bulg āriju, Horv ātiju un Rumā niju, nodrošina, ka zeme, kuru izmantoja past āvīgaj ām 
ganī bām 2004. gada 1. maij ā, tiek saglab āta past āvīgaj ām ganī bām. Bulg ārija un Rumā nija nodrošina to, ka zeme, 
kuru izmantoja past āvīgaj ām ganī bām 2007. gada 1. janv ārī, tiek saglab āta past āvīgaj ām ganī bām. Horv ātija 
nodrošina to, ka zeme, kuru izmantoja past āvīgaj ām gan ībām 2013. gada 1. j ūlijā, tiek saglab āta past āvīgaj ām 
ganī bām.” 
c) Regulas 33. panta 1. punkta b) apakšpunkta iv) punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“iv) saska ņā ar 47. panta 2. punktu, 57.a un 59. pantu, 64. panta 2. punkta trešo da ļu, 65. pantu un 68. panta 4. 
punkta c) apakšpunktu.”  
d) Regulas 51. panta 1. punktam pievieno š ādu da ļu: 
“Horv ātija var nolemt izmantot iesp ējas, kas ir paredz ētas š īs regulas 52. pantā un 53. panta 1. punkt ā. L ēmumu 
Komisijai pazi ņo l īdz 2013. gada 15. j ūlijam.”LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/45
e) Regulas 51. panta 2. punktam pievieno š ādu da ļu: 
“Atk āpjoties no š ā punkta otr ās da ļas, min ētā maksim ālā summa attiec ībā uz Horv ātiju ir noteikta, pamatojoties uz 
104. panta 4. punkt ā un 112. panta 5. punkt ā min ētajiem valstij noteiktajiem maksim ālajiem apjomiem, attiec ībā 
uz 52. un 53. pant ā min ētajiem maks ājumiem par aitas un kazas ga ļu un maks ājumiem par liellopu un te ļa ga ļu, 
ņemot v ērā 121. pant ā noteikto tiešo maksā jumu ieviešanas grafiku.”  
f) Regulas 52. pant ā aiz pirm ās da ļas iek ļauj š ādu da ļu: 
“Atk āpjoties no š ā panta pirm ās da ļas, Horv ātija var saglab āt l īdz 50 % no summas, ko apr ēķina, iev ērojot 51. 
panta 2. punkta trešaj ā da ļā min ēto maksim ālo apjomu, lai katru gadu veiktu papildu maks ājumus lauksaimnie ­
kiem.”  
g) Regulas 53. panta 1. punkt ā aiz pirm ās da ļas iek ļauj š ādu da ļu: 
“Atk āpjoties no š ā punkta pirm ās da ļas, Horv ātija var saglab āt visu vai da ļu no summas, ko apr ēķina, iev ērojot š īs 
regulas 51. panta 2. punkta trešaj ā da ļā min ēto maksim ālo apjomu, lai katru gadu veiktu papildu maks ājumus 
lauksaimniekiem.”  
h) Regulas III sada ļas 3. noda ļas virsrakstu aizst āj ar š ādu virsrakstu:  
“Īstenošana jaunaj ās dal ībvalstī s, kuras piem ērojušas vienot ā plat ībmaks ājuma sh ēmu, un Horv ātij ā”. 
i) Regulas 55. panta virsrakstu aizstā j ar š ādu tekstu:  
“Vienot ā maks ājuma sh ēmas ieviešana dal ībvalst īs, kuras piem ērojušas vienot ā plat ībmaks ājuma sh ēmu, un Horv ātijā”. 
j) Regulas 55. panta 1. punkta pirmo da ļu aizst āj ar š ādu da ļu: 
“1. Ja šaj ā noda ļā nav paredz ēts cit ādi, šo sada ļu piem ēro jaunaj ās dal ībvalst īs, kuras ir piem ērojušas vienot ā 
plat ībmaksā juma sh ēmu, kas noteikta V sada ļas 2. noda ļā, un Horv ātij ā.” 
k) Regulas 57. panta 1. punktam pievieno š ādu teikumu:  
“Horv ātijai min ētais samazin ājums nav liel āks par 20 % no VIII pielikuma 3. tabulā min ētā maksim ālā apjoma 
gad ā.” 
l) Regulas 57. panta 3. punktam pievieno š ādus teikumus:  
“Komisija ar īstenošanas aktu bez 141. pant ā min ētās komitejas pal īdz ības at ļauj Horv ātij ā izmantot valsts rezervi. 
Komisija jo īpaši izskata valsts tieš ā maks ājuma sh ēmas ieviešanu, ko piem ēro pirms pievienošan ās dienas, un t ā 
piem ērošanas nosac ījumus. Horv ātija l īdz 2013. gada 15. j ūlijam iesniedz Komisijai l ūgumu at ļaut izmantot valsts 
rezervi.”  
m) Regul ā iek ļauj š ādu pantu:  
“57.a pants 
Atm īnētās zemes apstr ādei paredz ēta īpaša valsts rezerve Horv ātij ā 
1. Horv ātija izveido atm īnētās zemes apstr ādei paredz ētu īpašu valsts rezervi, ko izmanto, lai desmit gadus p ēc 
pievienošanā s – atbilst īgi objekt īviem krit ērijiem, nodrošinot vienl īdz īgu attieksmi pret lauksaimniekiem un izvai ­
roties no tirgus un konkurences izkrop ļojumiem – ties ības uz maks ājumu pieš ķirtu tiem lauksaimniekiem, kuriem 
pieder zeme, kas ir atm īnēta un ko atkal izmanto lauksaimniec ības darbī bām. 
2. Zeme, par kuru saska ņā ar šo pantu var pieš ķirt ties ības uz maksā jumu, nav atbilst īga, lai pretend ētu uz 59. 
un 61. pant ā noteiktaj ām ties ībām uz maks ājumu.  
3. Maks ājums, ko pieš ķir saska ņā ar šaj ā pant ā noteiktaj ām ties ībām, nav liel āks par summu, ko pieš ķir saska ņā 
ar 59. un 61. pant ā noteiktaj ām ties ībām uz maks ājumu.  
4. Maksim ālā summa, kas pieš ķirta atm īnētās zemes apstr ādei paredz ētajai īpašajai valsts rezervei, ir 
EUR 9 600 000, un tai piem ēro 121. pant ā noteikto tiešo maksā jumu ieviešanas grafiku. Gada maksim ālās 
summas ir š ādas:LV L 112/46 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
(tūkstošos EUR) 
Horv ātija 2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  
Atm īnētās zemes 
apstr ādei paredz ētās 
īpaš ās valsts rezerves 
maksim ālā summa  2 400  2 880  3 360  3 840  4 800  5 760  6 720  7 680  8 640  9 600  
5. Pirmaj ā gad ā, kad tiek īstenota vienotā maks ājuma sh ēma, Horv ātija pieš ķir ties ības uz maks ājumu lauk ­
saimniekiem, ņemot vē rā zemi, kas ir atm īnēta un ko lauksaimnieki ir deklar ējuši pal īdz ības pieteikumos, kurus 
iesniedz pirmaj ā gad ā, kad tiek īstenota vienot ā maks ājuma sh ēma, un ko atkal izmantoja lauksaimniec ības 
darb ībām laikposm ā no 2005. gada 1. janv āra l īdz 2012. gada 31. decembrim.  
6. No 2013. gada lī dz 2022. gadam ties ības uz maksā jumu lauksaimniekiem pieš ķir, ņemot v ērā zemi, kas ir 
atm īnēta un ko lauksaimnieki ir deklar ējuši attiec īgaj ā gad ā, ar nosac ījumu, ka š ādu zemi atkal izmantoja lauk ­
saimniec ības darbī bām iepriekš ējā kalend āraj ā gad ā, un ka par to pazi ņo Komisijai saska ņā ar 9. punktu.  
7. Lai nodrošin ātu Savien ības fondu piem ērotu izmantošanu, Komisija saska ņā ar 141. panta 2. punkt ā min ēto 
proced ūru groza VIII pielikuma 3. tabulā noteikto maksim ālo apjomu, lai attiec īgi pievienotu atm īnētās zemes 
apstr ādei paredz ētās īpaš ās valsts rezerves summas, kuras ir pieš ķirtas lī dz 2022. gada 31. decembrim.  
8. Visai zemei, kas deklar ēta saska ņā ar šo pantu, ir jā atbilst 34. pantā 2. punkt ā dotajai defin īcijai attiec ībā uz 
hekt āru, par kuru ir ties ības pretend ēt uz atbalstu.  
9. Horv ātija l īdz 2013. gada 15. j ūlijam pazi ņo Komisijai par zemi, par kuru ir ties ības pretend ēt uz atbalstu 
saska ņā ar 5. punktu, nor ādot gan zemi, par kuru ir ties ības sa ņemt atbalsta apjomus saska ņā ar 59. pantu, gan 
zemi, par kuru ir ties ības sa ņemt atbalsta apjomus saska ņā ar 61. pantu. Pazi ņojum ā ir j āiek ļauj ar ī inform ācija par 
attiec īgajiem budžeta pieš ķīrumiem un neizmantotaj ām summ ām. S ākot no 2014. gada, pazi ņojums ar t ādu pašu 
inform āciju j ānosū ta Komisijai ne v ēlāk k ā katra gada 31. janv ārī, un taj ā j āaptver iepriekš ējais kalendā rais gads, 
sniedzot inform āciju par zemi, ko atkal izmanto lauksaimniec ības darbī bām, un attiec īgajiem budžeta pieš ķīru ­
miem.  
10. L īdz 2012. gada 31. decembrim visa m īnētā un atm īnētā zeme, par ko lauksaimnieki var ētu sa ņemt 
ties ībām uz maks ājumu no atm īnētās zemes apstr ādei paredz ētās īpašā s valsts rezerves, ir j āiek ļauj integr ētā 
vad ības un kontroles sist ēm ā, ko izveido saska ņā ar II sada ļas 4. noda ļu.” 
n) Regulas 59. pantam pievieno š ādu punktu:  
“4. Komisija saska ņā ar 141. panta 2. punkt ā min ēto proced ūru pie ņem noteikumus par ties ībām uz maks ā­
jumu s ākotn ējo piešķ iršanu Horv ātij ā.” 
o) Regulas 61. pantam pievieno š ādu da ļu: 
“Attiec ībā uz Horv ātiju š ā panta pirm ās da ļas a) un b) punkt ā min ētie termi ņi ir 2011. gada 30. j ūnijs.”  
p) Regulas 69. panta 1. punkta pirmajai da ļai pievieno š ādu tekstu:  
“Horv ātija lī dz pievienošan ās dienai var nolemt no vienot ā maks ājuma sh ēmas piem ērošanas pirm ā gada, k ā 
noteikts 59. panta 2. punkt ā, izmantot lī dz 10 % no valstij noteikt ā maksim ālā apjoma, kas min ēts 40. pant ā, 
kā nor ādīts VIII pielikuma 3. tabulā .” 
q) Regulas 69. panta 9. punkta pirmaj ā da ļā p ēc a) apakšpunkta iek ļauj š ādu apakšpunktu:  
“aa) kas paredz ēts 2022. gadam attiec ībā uz Horv ātiju;”.  
r) Regulas 104. panta 4. punktu aizst āj ar š ādu punktu:LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/47
“4. Piem ēro šā dus valstij noteiktos maksim ālos apjomus:  
Dalī bvalsts  Valstij noteiktais maksim ālais apjoms  
Bulg ārija 2 058 483  
Čehijas Republika  66 733  
Dānija 104 000  
Igaunija  48 000  
Sp ānija 19 580 000  
Francija  7 842 000  
Horv ātija 542 651  
Kipra  472 401  
Latvija  18 437  
Lietuva  17 304  
Ung ārija 1 146 000  
Polija 335 880  
Portug āle 2 690 000  
Rum ānija 5 880 620  
Slov ēnija 84 909  
Slov ākija 305 756  
Somija 80 000  
Kop ā 41 273 174”  
s) Regulas 112. panta 5. punkt ā aiz teksta, kas attiecas uz Franciju, iek ļauj š ādu tekstu: 
“Horv ātija 105 270”  
t) Regulas 121. pantu aizst āj ar š ādu pantu:  
“121. pants 
Tiešo maks ājumu ieviešana 
Jaunaj ās dal ībvalst īs, iz ņemot Bulg āriju, Horv ātiju un Rumā niju, tiešos maksā jumus ievieš saska ņā ar turpm āk 
paredz ēto pieaugumu sh ēmu, izsakot k ā procentu ālo da ļu no š ādu maks ājumu apjoma, ko attiec īgaj ā laik ā piem ēro 
pārējās dal ībvalst īs, iz ņemot jaun ās dalī bvalstis:  
— 60 % 2009. gad ā, 
— 70 % 2010. gad ā, 
— 80 % 2011. gad ā, 
— 90 % 2012. gad ā, 
— 100 % no 2013. gada.  
Bulg ārij ā un Rum ānij ā tiešos maks ājumus ievieš saska ņā ar turpm āk paredz ēto pieaugumu sh ēmu, izsakot k ā 
procentu ālo da ļu no š ādu maks ājumu apjoma, ko attiec īgaj ā laik ā piem ēro p ārējās dal ībvalst īs, iz ņemot jaun ās 
dal ībvalstis:  
— 35 % 2009. gad ā, 
— 40 % 2010. gad ā,LV L 112/48 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
— 50 % 2011. gad ā, 
— 60 % 2012. gad ā, 
— 70 % 2013. gad ā, 
— 80 % 2014. gad ā, 
— 90 % 2015. gad ā, 
— 100 % no 2016. gada.  
Horv ātij ā tiešos maks ājumus ievieš saska ņā ar turpm āk paredz ēto pieaugumu sh ēmu, izsakot k ā procentu ālo da ļu 
no š ādu maks ājumu apjoma, ko attiec īgaj ā laik ā piem ēro p ārējās dal ībvalst īs, iz ņemot jaun ās dal ībvalstis:  
— 25 % 2013. gad ā, 
— 30 % 2014. gad ā, 
— 35 % 2015. gad ā, 
— 40 % 2016. gad ā, 
— 50 % 2017. gad ā, 
— 60 % 2018. gad ā, 
— 70 % 2019. gad ā, 
— 80 % 2020. gad ā, 
— 90 % 2021. gad ā, 
— 100 % no 2022. gada.”  
u) Regulas 132. panta 2. punkt ā p ēc otr ās da ļas iek ļauj š ādu da ļu: 
“Atk āpjoties no š ā punkta pirm ās da ļas a) un b) apakšpunkta, Horv ātijai ir iesp ēja papildin āt tiešos maks ājumus 
līdz 100 % no maks ājumu apjoma, ko piem ēro p ārējās dal ībvalst īs, kas nav jaun ās dal ībvalstis.”  
v) Regulas VII pielikum ā aiz teksta, kas attiecas uz Franciju, iek ļauj š ādu tekstu: 
“Horv ātija 100  1”  
w) Regulas VIII pielikumam pievieno š ādu tabulu:  
“3. tabula  (*) 
Dalībvalsts  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  
Horv ātija 93 250  111 900  130 550  149 200  186 500  223 800  261 100  298 400  335 700  373 000  
___________  
(*) Maksim ālais apjoms apr ēķin āts, ņemot vē rā 121. pant ā paredz ēto pieaugumu sh ēmu.”  
5. ZIVSAIMNIEC ĪBA 
1. 32002 R 2371: Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniec ības resursu 
saglab āšanu un ilgtsp ējīgu izmantošanu saska ņā ar kopē jo zivsaimniec ības politiku (OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.).  
Regulas I pielikumam pievieno š ādas da ļas:LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/49
“11. HORV ĀTIJAS PIEKRASTES ŪDE ŅI (*)  
Ģeogr āfiskais apgabals  Dal ībvalsts  Sugas  Noz īm īgums vai īpašas paz īmes 
12 j ūdzes, ko ierobežo Horv ātijas 
suverenit ātē esošs j ūras apgabals uz 
zieme ļiem no 45 gr ādu un 10 
min ūšu zieme ļu platuma paral ēles 
gar Istras rietumu krastu, s ākot no 
Horv ātijas teritori ālo j ūras ūdeņu 
ārējās robežas tur, kur š ī paral ēle 
sasniedz sauszemi Istras rietumu 
piekrast ē (Grgatov rt Funtana zemes ­
rags)  Slov ēnija Bentisk ās un maz ās pela­ 
ģisk ās sugas, tostarp 
sard īnes un anšovi  100 tonnas uz maksimums 
25 zvejas ku ģiem, ietverot 5 
zvejas ku ģus, kuri apr īkoti 
ar tra ļu t īkliem  
___________  
(*) Min ēto rež īmu piem ēro no dienas, kad piln ībā tiek īstenots š ķīrējtiesas nol ēmums, kas izriet no Stokholm ā 2009. 
gada 4. novembr ī parakst ītā Š ķīrējtiesas nol īguma starp Slov ēnijas Republikas vald ību un Horv ātijas Republikas 
vald ību. 
12. SLOV ĒNIJAS PIEKRASTES ŪDE ŅI (*)  
Ģeogr āfiskais apgabals  Dal ībvalsts  Sugas  Noz īm īgums vai īpašas paz īmes 
12 j ūdzes, ko ierobežo Slov ēnijas 
suverenit ātē esošs j ūras apgabals uz 
zieme ļiem no 45 gr ādu un 10 
min ūšu zieme ļu platuma paral ēles 
gar Istras rietumu krastu, s ākot no 
Horv ātijas teritori ālo j ūras ūdeņu 
ārējās robežas tur, kur š ī paral ēle 
sasniedz sauszemi Istras rietumu 
piekrast ē (Grgatov rt Funtana zemes ­
rags)  Horv ātija Bentisk ās un maz ās pela­ 
ģisk ās sugas, tostarp 
sard īnes un anšovi  100 tonnas uz maksimums 
25 zvejas ku ģiem, ietverot 5 
zvejas ku ģus, kuri apr īkoti 
ar tra ļu t īkliem  
___________  
(*) Min ēto rež īmu piem ēro no dienas, kad piln ībā tiek īstenots š ķīrējtiesas nol ēmums, kas izriet no Stokholm ā 2009. 
gada 4. novembr ī parakst ītā Š ķīrējtiesas nol īguma starp Slov ēnijas Republikas vald ību un Horv ātijas Republikas 
vald ību.”  
2. 32006 R 1198: Padomes Regula (EK) Nr. 1198/2006 (2006. gada 27. j ūlijs) par Eiropas Zivsaimniec ības fondu (OV 
L 223, 15.8.2006., 1. lpp.)  
a) Regulas 27. pantam pievieno š ādu punktu:  
“5. EZF var l īdzfinans ēt atseviš ķu piemaksu sh ēmu, kuras tiek pieš ķirtas tiem zvejniekiem, kas g ūs labumu no 
pieejas rež īma, kurš noteikts I pielikuma 11. da ļā Regul ā (EK) Nr. 2371/2002, kas groz īta ar Horv ātijas Pievieno ­ 
šan ās aktu. Šo sh ēmu var piem ērot tikai laikposm ā no 2014. gada lī dz 2015. gadam vai, ja to piem ēro agr āk, l īdz 
dienai, kad piln ībā tiek īstenots š ķīr ējtiesas nol ēmums, kas izriet no Stokholm ā 2009. gada 4. novembr ī parakst ītā 
Šķīrējtiesas nol īguma starp Slov ēnijas Republikas vald ību un Horv ātijas Republikas vald ību.”  
b) Regulas 29. panta 3. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“3. Atk āpjoties no 2. punkta, visatt ālākajos reģionos un noma ļus esošaj ās Grie ķijas sal ās, k ā ar ī Horv ātijas Dugi 
Otokas, Visas, Mļ etas un Lastovas sal ās atbalstu var sniegt visiem uz ņēmumiem.”  
c) Regulas 35. panta 4. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“4. Atk āpjoties no 3. punkta, visatt ālākajos reģionos un noma ļus esošaj ās Grie ķijas sal ās, k ā ar ī Horv ātijas Dugi 
Otokas, Visas, Mļ etas un Lastovas sal ās atbalstu var sniegt visiem uz ņēmumiem.”  
d) Regulas 53. panta 9. punkta pirmo da ļu aizst āj ar š ādu da ļu:LV L 112/50 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
“9. Darb ībām, ko no EZF finansē noma ļus esošaj ās Grie ķijas sal ās, kuras ir nelabv ēlīgā st āvoklī to teritori ālās 
noš ķirt ības d ēļ, un visatt ālākajos re ģionos, k ā ar ī Horv ātijas Dugi Otokas, Visas, M ļetas un Lastovas sal ās, EZF 
maksim ālo ieguld ījumu katram priorit ārajam virzienam palielina, augst ākais, par 10 procentu punktiem re ģionos, 
kas ir atbilst īgi saska ņā ar konver ģences m ērķi, un, augst ākais, par 35 procentu punktiem re ģionos, kas nav 
atbilst īgi saska ņā ar konver ģences m ērķi.” 
e) Regulas II pielikuma a) punktā tabulu aizst āj ar š ādu tabulu:  
1. grupa  2. grupa  3. grupa  4. grupa  
“Reģioni, uz ko attiecas 
konver ģences m ērķis, un 
noma ļus esoš ās Grie ķijas 
salas un Horv ātijas Dugi 
Otokas, Visas, Mļ etas un 
Lastovas salas  A ≤ 100 % 
B ≥ 0 % A ≤ 40 % 
B ≥ 60 % (*) (**)  A ≤ 80 % 
B ≥ 20 %  A ≤ 60 % 
B ≥ 40 % (***)  
Re ģioni, uz ko neattiecas 
konver ģences m ērķis A ≤ 100 % 
B ≥ 0 %  A ≤ 40 % 
B ≥ 60 % (*) (**)  A ≤ 60 % 
B ≥ 40 %  A ≤ 40 % 
B ≥ 60 % (***)  
Visatt ālākie re ģioni A ≤ 100 % 
B ≥ 0 % A ≤ 50 % 
B ≥ 50 % (*) (**)  A ≤ 80 % 
B ≥ 20 %  A ≤ 75 % 
B ≥ 25 %  
(*) Attiec ībā uz 25. panta 3. punkt ā min ētaj ām darb īb ām 2. grupas (B) likmes palielina par 20 procentu punktiem. Atbilst īgi 
samazina (A) likmes. 
(**) Attiec ībā uz 26. panta 2. punkt ā min ētaj ām darb īb ām (ieguld ījumi piekrastes s īkzvejas kuģ os 25. panta noz īm ē) (B) likmes 2. 
grupai var samazin āt par 20 procentu punktiem. Atbilst īgi palielina (A) likmes. 
(***) Attiec ībā uz 29. un 35. pant ā min ētaj ām darb īb ām, kuras veic uz ņēmumi, uz ko neattiecas defin īcija 3. panta f) punktā un 
kur str ādā maz āk nek ā 750 darbinieku, vai kura apgroz ījums ir maz āks par EUR 200 miljoniem, re ģionos, uz ko attiecas 
konver ģences m ērķis, iz ņemot noma ļus esoš ās Grie ķijas salas un Horv ātijas Dugi Otokas, Visas, M ļetas un Lastovas salas, (B) 
likmes ir palielin ātas par 30 procentu punktiem un re ģionos, uz ko neattiecas konver ģences m ērķis – par 20 procentu 
punktiem. Atbilst īgi samazina (A) likmes.”  
f) Regulas II pielikuma a) punktā sada ļas “2. grupa” otro da ļu aizst āj ar š ādu da ļu: 
“Attiec ībā uz (*) un (**) piem ērošanu, kad EZF finansē 25. panta 3. punkt ā min ētās darb ības piekrastes s īkzvejas 
atbalstam, 2. grupai (B) likmes b ūs: 
— re ģioniem, uz ko attiecas konver ģences m ērķis, noma ļus esošaj ām Grie ķijas sal ām un Horv ātijas Dugi Otokas, 
Visas, M ļetas un Lastovas sal ām, un re ģioniem, uz ko neattiecas konver ģences m ērķis, – 60 procentu punkti vai 
vair āk (B ≥ 60 %),  
un 
— visatt ālākajiem re ģioniem – 50 procentu punkti vai vair āk (B ≥ 50 %).”  
6. NODOK ĻU POLITIKA  
1. 32006 L 0112: Padomes Direkt īva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kop ējo pievienot ās v ērtības nodok ļa 
sist ēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).  
Direkt īvas 287. pantam pievieno š ādu punktu:  
“19) Horv ātija: EUR 35 000.”  
2. 32008 L 0118: Padomes Direkt īva 2008/118/EK (2008. gada 16. decembris) par akcī zes nodok ļa piem ērošanas 
visp ārēju rež īmu, ar ko atce ļ Direkt īvu 92/12/EEK (OV L 9, 14.1.2009., 12. lpp.).  
Direkt īvas 46. panta 3. punktu aizst āj ar š ādu: 
“3. Neskarot 32. pantu, dal ībvalstis, kas nav min ētas Direkt īvas 92/79/EEK 2. panta 2. punkta trešaj ā un 
ceturtaj ā da ļā, attiec ībā uz cigaret ēm, kuras var ievest to teritorij ā bez papildu akc īzes nodok ļa samaksas, var 
no 2014. gada 1. janv āra piem ērot daudzuma ierobežojumu vismaz 300 vien ību apjom ā cigaret ēm, kuras ieved 
no dal ībvalsts, kas atbilst īgi min ētās direkt īvas 2. panta 2. punkta trešajai un ceturtajai da ļai piem ēro zem āku 
akc īzes nodokli nek ā to, kas paredz ēts t ās 2. panta 2. punkta pirmaj ā da ļā.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/51
Direkt īvas 92/79/EEK 2. panta 2. punkta trešajā un ceturtaj ā da ļā min ētās dal ībvalstis, kuras neatkar īgi no vid ējās 
sv ērtās mazumtirdzniec ības cenas uzliek akc īzes nodokli vismaz EUR 77 apjom ā par 1 000 cigaret ēm, no 2014. 
gada 1. janv āra var piem ērot daudzuma ierobežojumu vismaz 300 vien ību apjom ā cigaret ēm, kuras bez papildu 
akc īzes nodok ļa samaksas ieved no dal ībvalsts, kas atbilst īgi min ētās direkt īvas 2. panta 2. punkta trešajai da ļai 
piem ēro zem āku akc īzes nodokli.  
Dal ībvalstis, kuras atbilst īgi š ā punkta pirmajai un otrajai da ļai piem ēro daudzuma ierobežojumu, par to inform ē 
Komisiju. T ās var veikt vajadz īgās p ārbaudes, ja š ādas p ārbaudes neietekm ē iekš ējā tirgus pien ācīgu darb ību.”  
7. RE ĢION ĀLĀ POLITIKA UN STRUKTUR ĀLO INSTRUMENTU KOORDIN ĀCIJA 
1. 32006 R 1083: Padomes Regula (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. j ūlijs), ar ko paredz visp ārīgus noteikumus par 
Eiropas Re ģionā lās att īstības fondu, Eiropas Soci ālo fondu un Koh ēzijas fondu un atce ļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 
(OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.)  
a) Regulas 15. panta 4. punkt ā otrajai da ļai pievieno š ādu teikumu:  
“Attiec ībā uz Horv ātiju š īs p ārbaudes termi ņš ir 2017. gada 31. decembris.”  
b) Regulas 18. panta 1. punkta pirmo da ļu aizst āj ar š ādu da ļu: 
“1. Fondu saist ībām pieejamie lī dzek ļi laikposmam no 2007. l īdz 2013. gadam ir EUR 308 417 037 817 – 
2004. gada cen ās saska ņā ar I pielikum ā nor ādīto gada sadal ījumu.”  
c) Regulas 19. pantu aizst āj ar š ādu pantu:  
“19. pants 
Konver ģences mē rķa lī dzek ļi 
Konver ģences m ērķim paredz ēto l īdzek ļu kopapjoms ir 81,5 % no 18. panta 1. punkt ā min ētajiem lī dzek ļiem (t. i., 
kop ā EUR 251 529 800 379), un to sadal ījums starp daž ādām sast āvda ļām ir š āds: 
a) 70,50 % (t. i., kop ā EUR 177 324 921 223) – 5. panta 1. punkt ā min ētajam finans ējumam, atbilst īgo iedz ī­
vot āju skaitu, re ģiona labkl ājību, valsts labklā jību un bezdarba l īmeni izmantojot k ā krit ērijus, lai apr ēķin ātu 
indikat īvo sadal ījumu starp dal ībvalst īm; 
b) 4,98 % (t. i., kop ā EUR 12 521 289 405) – 8. panta 1. punkt ā min ētajam p ārejas posma un īpašajam atbal­
stam, atbilst īgo iedz īvot āju skaitu, re ģiona labkl ājību, valsts labklā jību un bezdarba l īmeni izmantojot k ā 
krit ērijus, lai apr ēķin ātu indikat īvo sadal ījumu starp dal ībvalst īm; 
c) 23,23 % (t. i., kop ā EUR 58 433 589 750) – 5. panta 2. punkt ā min ētajam finans ējumam, iedzī vot āju skaitu, 
valsts labkl ājību un plat ību izmantojot k ā krit ērijus, lai apr ēķin ātu indikat īvo sadal ījumu starp dal ībvalst īm; 
d) 1,29 % (t. i., kop ā EUR 3 250 000 000) – 8. panta 3. punkt ā min ētajam p ārejas posma un īpašajam atbalstam.”  
d) Regulas 20. panta ievadda ļu aizst āj ar š ādu ievadda ļu: 
“Reģionā lās konkur ētsp ējas un nodarbin ātības m ērķim paredz ēto l īdzek ļu kopapjoms ir 15,93 % no 18. panta 1. 
punkt ā min ētajiem lī dzek ļiem (t. i., kop ā EUR 49 127 784 318), un to sadal ījums starp daž ādām sast āvda ļām ir 
šāds:”.  
e) Regulas 21. panta 1. un 2. punktu aizstā j ar š ādiem punktiem:  
“1. Eiropas teritori ālās sadarb ības m ērķim paredz ēto l īdzek ļu kopapjoms ir 2,52 % no 18. panta 1. punkt ā 
min ētajiem lī dzek ļiem (t. i., kop ā EUR 7 759 453 120), un neskaitot II pielikuma 22. punkt ā min ēto summu, to 
starp daž ādām sast āvda ļām sadala š ādi: 
a) 73,86 % (t. i., kop ā EUR 5 583 386 893) – 7. panta 1. punkt ā min ētās p ārrobežu sadarb ības finans ēšanai, 
atbilst īgo iedz īvot āju skaitu izmantojot k ā krit ēriju, lai apr ēķin ātu indikat īvo sadal ījumu starp dal ībvalst īm;LV L 112/52 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
b) 20,95 % (t. i., kop ā EUR 1 583 594 654) – 7. panta 2. punktā min ētās starpvalstu sadarb ības finans ēšanai, 
atbilst īgo iedz īvot āju skaitu izmantojot k ā krit ēriju, lai apr ēķin ātu indikat īvo sadal ījumu starp dal ībvalst īm; 
c) 5,19 % (t. i., kop ā EUR 392 471 574) – 7. panta 3. punkt ā min ētās starpre ģionu sadarb ības, sadarb ības t īklu un 
pieredzes apmai ņas finans ēšanai. 
2. ERAF ieguld ījums p ārrobežu un j ūras baseina programm ās saist ībā ar Eiropas Kaimi ņattiec ību un partner ības 
instrumentu un p ārrobežu programm ās saist ībā ar Pirmspievienošan ās pal īdz ības instrumentu un saska ņā ar 
Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ir EUR 817 691 234, ko ieg ūst no katras iesaist ītās dal ībvalsts indikā cijas, kas 
atskait īta no to pieš ķīrumiem, kas paredz ēti 1. punkta a) apakšpunkt ā. Šos ERAF ieguld ījumus nep ārdala starp 
attiec īgaj ām dalī bvalst īm.” 
f) Regulas 22. pantam pievieno š ādu da ļu: 
“Atk āpjoties no š ā panta pirm ās da ļas, Horv ātija savu finansi ālo piešķīrumu saska ņā ar Eiropas teritori ālās sadar ­
bības m ērķi var sadal īt starp 21. panta 1. punkta a) l īdz c) apakšpunkt ā min ētaj ām trim sast āvda ļām, lai pan āktu 
augstu efektivit ātes un vienk āršošanas lī meni.”  
g) Regulas 23. pantu aizst āj ar š ādu pantu:  
“23. pants 
Līdzek ļi snieguma rezervei  
Tr īs procentus no 19. panta a) un b) apakšpunkt ā un 20. pant ā min ētajiem lī dzek ļiem var pieš ķirt dal ībvalst īm, 
izņemot Horv ātiju, saska ņā ar 50. pantu.”  
h) Regulas 28. pantu groza š ādi: 
i) panta 1. punkt ā p ēc pirm ās da ļas iek ļauj š ādu da ļu: 
“Attiec ībā uz Horv ātiju valsts strat ēģiskais ietvardokuments attiecas uz laikposmu no pievienošan ās dienas lī dz 
2013. gada 31. decembrim.”;  
ii) panta 2. punkt ā p ēc pirm ās da ļas iek ļauj š ādu da ļu: 
“Horv ātija valsts strat ēģisko ietvardokumentu nos ūta Komisijai tr īs m ēnešos no pievienošan ās dienas.”  
i) Regulas 29. pantam pievieno š ādu punktu:  
“5. Š ā panta 1. l īdz 4. punktu nepiem ēro Horv ātijai.”  
j) Regulas 32. panta 3. punktam pievieno š ādu da ļu: 
“Attiec ībā uz Horv ātiju Komisija ne v ēlāk k ā 2013. gada 31. decembr ī pie ņem l ēmumu, ar ko apstiprina darb ības 
programmu, kuru finans ē 2007.–2013. gada pl ānošanas period ā. Šaj ā darb ības programm ā Horv ātija ņem v ērā 
jebk ādas Komisijas izteiktas piez īmes un iesniedz to Komisijai ne v ēlāk k ā tr īs m ēnešus p ēc pievienošanā s dienas.”  
k) Regulas 33. panta 1. punktam pievieno š ādu da ļu: 
“Attiec ībā uz Horv ātiju darbī bas programmas, kas pie ņemtas pirms pievienošan ās dienas, var groz īt vien īgi nol ūkā 
pan ākt liel āku atbilst ību šai regulai.”  
l) Regulas 49. panta 3. punktam pievieno š ādu da ļu: 
“Attiec ībā uz Horv ātijas darbī bas programm ām ex post izv ērtējumu pabeidz l īdz 2016. gada 31. decembrim.”  
m) Iekļ auj š ādu pantu:  
“51.a pants  
Šīs regulas 50. un 51. pantu nepiem ēro Horv ātijai.”  
n) Regulas 53. panta 3. punktu aizst āj ar š ādu punktu:LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/53
“3. Eiropas teritori ālās sadarb ības m ērķa darb ības programm ās, kur vismaz viens dal ībnieks ir no dal ībvalsts, 
kuras vid ējais IKP uz vienu iedz īvot āju 2001.–2003. gad ā bija maz āk nek ā 85 % no ES-25 vid ējā r ādītāja taj ā pašā 
laikposm ā, vai šā dās programm ās, kur ās iesaist ītā valsts ir Horv ātija, ERAF ieguld ījums nav liel āks par 85 % no 
atbilst īgajiem izdevumiem. Vis ās p ārējās darb ības programm ās ERAF ieguld ījums nav liel āks par 75 % no atbil ­
stīgajiem izdevumiem, ko l īdzfinans ē ERAF.”  
o) Regulas 56. panta 1. punktam pievieno š ādu da ļu: 
“Attiec ībā uz Horv ātiju izdevumi ir atbilst īgi fondu atbalstam laikposm ā no izdevumu atbilst ības s ākuma dienas, 
kas noteikta saska ņā ar instrumentiem, kuri pie ņemti ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006, l īdz 2016. gada 31. decem ­
brim. Tom ēr izdevumi darb ības programm ām, kas pie ņemtas p ēc pievienošanā s, ir atbilst īgi fondu atbalstam no 
pievienošan ās dienas, ja vien l ēmum ā par attiec īgo darb ības programmu nav noteikta v ēlāka diena.”  
p) Regulas 56. panta 3. punktam pievieno š ādu da ļu: 
“Neskarot 105.a pant ā paredz ētos īpašos noteikumus par atbilst ību, darbī bas programmu uzraudz ības komitejas 
noteiktos krit ērijus attiec ībā uz Horv ātiju nepiem ēro darb ībām, kuru apstiprin āšanas lē mums pie ņemts lī dz 
pievienošan ās dienai un kuras ir da ļa no instrumentiem, kas pie ņemti saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006.”  
q) Regulas 62. panta 1. punktu groza š ādi: 
i) punkta c) apakšpunkt ā p ēc pirm ās da ļas iek ļauj š ādu da ļu: 
“Attiec ībā uz Horv ātiju darb ības programmas rev īzijas iestā de tr īs m ēnešos no pievienošan ās dienas iesniedz 
Komisijai atjaunin ātu gada rev īzijas darba pl ānu, kas min ēts 29. panta 2. punkta a) apakšpunkt ā Komisijas 
Regul ā (EK) Nr. 718/2007 (2007. gada 12. j ūnijs), ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko 
izveido Pirmspievienošan ās pal īdz ības instrumentu (IPA) (*)  
___________  
(*) OV L 170, 29.6.2007., 1. lpp.”;  
ii) punkta d) apakšpunkta i) punktam pievieno š ādu da ļu: 
“Attiec ībā uz Horv ātiju pirmo gada kontroles zi ņojumu iesniedz l īdz 2013. gada 31. decembrim par laik ­
posmu no 2012. gada 1. oktobra l īdz 2013. gada 30. j ūnijam. N ākamos zi ņojumus par laikposmiem no 
2013. gada 1. j ūlija l īdz 2014. gada 30. j ūnijam, no 2014. gada 1. j ūlija l īdz 2015. gada 30. j ūnijam un no 
2015. gada 1. j ūlija l īdz 2016. gada 30. j ūnijam Komisijai iesniedz, attiec īgi, l īdz 2014. gada 31. decembrim, 
2015. gada 31. decembrim un 2016. gada 31. decembrim. Inform āciju par rev īzij ām, ko veic p ēc 2016. gada 
1. j ūlija, iek ļauj noslē guma kontroles zi ņojum ā, kas papildina e) apakšpunkt ā min ēto nosl ēguma deklar āciju;”;  
iii) punkta e) apakšpunktam pievieno š ādu da ļu: 
“Attiec ībā uz Horv ātiju nosl ēguma deklar āciju, tai pievienojot nosl ēguma kontroles zi ņojumu, Komisijai 
iesniedz lī dz 2018. gada 31. martam.”  
r) Regulas 67. panta 1. punktam pievieno š ādu da ļu: 
“Attiec ībā uz Horv ātiju vadoš ā iest āde nosl ēguma zi ņojumu par darbī bas programmas īstenošanu nos ūta l īdz 
2018. gada 31. martam.”  
s) Regulas 71. pantu groza š ādi: 
i) iek ļauj š ādu punktu:  
“1.a Neskarot 1. punktu, Horv ātija iesp ējami dr īz p ēc pievienošanā s dienas vai, v ēlākais, pirms Komisija veic 
jebk ādu maks ājumu iesniedz Komisijai sist ēmu aprakstu, ietverot min ētā punkta a) un b) apakšpunkt ā izkl ās­
tītos elementus.”;  
ii) iek ļauj š ādu punktu:  
“2.a Horv ātijai 2. punktu piem ēro mutatis mutandis. Š ā panta 2. punkta pirmaj ā da ļā min ēto zi ņojumu 
uzskata par pie ņemtu ar t ādiem pašiem nosac ījumiem k ā tie, kas izkl āstīti 2. punkta otraj ā da ļā. Tom ēr š āda 
pie ņemšana ir priekšnosac ījums 82. pant ā min ētajam avansa maks ājuma apjomam.”LV L 112/54 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
t) Regulas 75. pantā iek ļauj š ādu punktu:  
“1.a Attiec ībā uz Horv ātiju atbilst īgās budžeta saist ības, kas 2013. gadam paredz ētas ERAF, Koh ēzijas fond ā un 
ESF, piem ēro, pamatojoties uz 28. panta 3. punkt ā min ēto l ēmumu, v ēl pirms Komisija ir pie ņēmusi jebk ādu 
lēmumu par pie ņemt ās darb ības programmas p ārskat īšanu. Š īs regulas 28. panta 3. punkt ā min ētais lē mums ir 
finans ēšanas lē mums Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 75. panta noz īm ē attiec ībā uz jebk ādām budžeta 
saist ībām, kas piem ērojamas Horv ātijai.”  
u) Regulas 78. panta 2. punkta c) apakšpunktam pievieno š ādu teikumu:  
“Attiec ībā uz Horv ātiju tie ir segti ar izdevumiem, kurus atbalsta sa ņēm ēji veikuši, īstenojot projektu, un kuri ir 
pamatoti ar kvit ētiem r ēķiniem vai ar gr āmatved ības dokumentiem ar l īdzv ērtīgu pier ādījuma v ērtību, vē lākais, tr īs 
gadus p ēc avansa maks ājuma gada vai 2016. gada 31. decembr ī atkar ībā no t ā, kurš termi ņš ir agr āk; ja t ā nav, 
attiec īgi kori ģē n ākamo izdevumu deklar āciju.”  
v) Regulas 82. pantā iek ļauj š ādu 1.a punktu:  
“1.a Attiec ībā uz Horv ātiju p ēc tam, kad ir pie ņemts 71. panta 2.a punkt ā min ētais zi ņojums, un p ēc 75. panta 
1.a punkt ā min ētaj ām atbilst īgaj ām budžeta saist ībām vienreiz ēju avansa maks ājuma summu atlikušajam laik ­
posmam no 2007. gada lī dz 2013. gadam izmaks ā vienreiz ējā maks ājum ā š ādi: 30 % no strukt ūrfondu ieguld ī­
juma un 40 % no Koh ēzijas fonda ieguld ījuma darbī bas programm ā.” 
w) Regulas 89. panta 1. punktam pievieno š ādu da ļu: 
“Attiec ībā uz Horv ātiju a) apakšpunkta i) l īdz iii) punkt ā min ētos maks ājuma pieteikuma dokumentus nos ūta l īdz 
2018. gada 31. martam.”  
x) Regulas 93. pantā iek ļauj š ādu punktu:  
“3.a Atk āpjoties no 1. lī dz 3. punkta, attiec ībā uz Horv ātiju Komisija piem ēro 1. punkt ā paredz ēto saist ību 
atcelšanas mehā nismu š ādi: 
i) termi ņš jebkurai 2010. gada past āvošajai saist ību da ļai ir 2013. gada 31. decembris;  
ii) termi ņš jebkurai 2011. gada past āvošajai saist ību da ļai ir 2014. gada 31. decembris;  
iii) termi ņš jebkurai 2012. gada past āvošajai saist ību da ļai ir 2015. gada 31. decembris;  
iv) to 2013. gada saist ību da ļu, kas joproj ām past āv 2016. gada 31. decembr ī, automā tiski atce ļ, ja Komisija l īdz 
2018. gada 31. martam par to nav sa ņēmusi pie ņemamu maks ājuma pieteikumu.”  
y) Regulas 95. pantā p ēc otr ās da ļas iek ļauj š ādu da ļu: 
“Atk āpjoties no š ā panta pirm ās un otrā s da ļas, attiec ībā uz Horv ātiju 93. panta 3.a punkt ā min ētie termi ņi tiek 
aptur ēti, iev ērojot š ā panta pirm ās da ļas nosac ījumus, attiec ībā uz summ ām, kuras attiecas uz min ētaj ām darb ī­
bām.” 
z) Regulas 98. panta 2. punktam pievieno š ādu da ļu: 
“Attiec ībā uz Horv ātiju š ādi atbr īvotos l īdzek ļus no fondiem t ā var atk ārtoti izmantot l īdz 2016. gada 31. decem ­
brim.”  
za) Iekļ auj š ādu pantu:  
“105.a pants 
Īpaši noteikumi p ēc Horv ātijas pievienošan ās 
1. Programmas un lielus projektus, kuri Horv ātijas pievienošan ās dien ā ir apstiprin āti saska ņā ar Regulu (EK) 
Nr. 1085/2006 un kuru īstenošana lī dz min ētajai dienai v ēl nav pabeigta, uzskata par programm ām un lieliem 
projektiem, ko Komisija ir apstiprin ājusi atbilst īgi šai regulai, iz ņemot programmas, kuras ir apstiprin ātas atbilstoši 
Regulas (EK) Nr. 1085/2006 3. panta 1. punkta a) un e) apakšpunkt ā min ētajiem komponentiem.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/55
Turkl āt neiek ļauj ar ī š ādas programmas, kuras atbilst Regulas (EK) Nr. 1085/2006 3. panta 1. punkta b) apakš ­
punkt ā min ētajam komponentam:  
a) IPA p ārrobežu sadarb ības programma  “Adriatic” ; 
b) p ārrobežu programma “Horv ātija – Bosnija un Hercegovina”;  
c) p ārrobežu programma “Horv ātija – Melnkalne”;  
d) p ārrobežu programma “Horv ātija – Serbija”.  
Neskarot 2. lī dz 7. punktu, uz min ētaj ām darb ībām un lieliem projektiem attiecas noteikumi, kas reglament ē 
atbilst īgi šai regulai apstiprin ātu darb ību un lielu projektu īstenošanu.  
2. Jebk ādas iepirkuma proced ūras, kuras attiecas uz darb ībām vai lieliem projektiem, kas veicami saska ņā ar 1. 
punkt ā min ētaj ām programm ām, un saist ībā ar kur ām pievienošanā s dien ā jau izsludin āts uzaicin ājums uz 
konkursu, kas public ēts Eiropas Savien ības Ofici ālaj ā V ēstnes ī, īsteno atbilst īgi noteikumiem, kas paredz ēti š ādā 
uzaicin ājum ā uz konkursu. Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 165. pantu nepiem ēro. 
Jebk ādas iepirkuma proced ūras, kuras attiecas uz darb ībām vai lieliem projektiem, kas veicami saska ņā ar 1. 
punkt ā min ētaj ām programm ām, un saist ībā ar kur ām pievienošanā s dien ā v ēl nav izsludin āts uzaicin ājums uz 
konkursu, kas public ēts Eiropas Savien ības Ofici ālaj ā V ēstnes ī, īsteno saska ņā ar L īgumiem vai aktiem, kas pie ņemti 
atbilst īgi L īgumiem, k ā ar ī saska ņā ar š īs regulas 9. pantu.  
Citas darbī bas, kuras nav š ā punkta pirmaj ā un otraj ā da ļā min ētās darb ības un saist ībā ar kur ām uzaicin ājums uz 
konkursu bija izsludin āts saska ņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 718/2007 158. pantu vai pieteikums bija iesniegts 
kompetentaj ām iest ādēm l īdz pievienošan ās dienai, un kuras var ētu apstiprin āt tikai p ēc min ētās dienas, īsteno 
saska ņā ar nosac ījumiem un atbilst ības noteikumiem, kas public ēti attiec īgaj ā uzaicin ājum ā uz konkursu vai 
iepriekš dar īti zin āmi iesp ējamajiem atbalsta sa ņēm ējiem.  
3. Komisijas veiktus maks ājumus saist ībā ar 1. punkt ā min ētaj ām programm ām uzskata par fondu ieguld ījumu 
saska ņā ar šo regulu, un tos attiecina uz saist ībām, kas raduš ās visagr āk tostarp IPA saist ībām. 
Jebkuru saist ību da ļu, ko Komisija uz ņēmusies saska ņā ar 1. punkt ā min ētaj ām programm ām un kas joproj ām 
past āv pievienošanā s dien ā, no pievienošan ās dienas reglament ē š ī regula.  
4. Darb ībām, kuras apstiprin ātas saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006 un attiec ībā uz kur ām v ēl l īdz 
pievienošan ās dienai ir dota piekrišana vai ir parakst īti attiec īgi dotā cijas nol īgumi ar tiešajiem atbalsta sa ņēm ējiem, 
turpina piem ērot noteikumus par izdevumu atbilstī bu, kas paredz ēti Komisijas Regul ā (EK) Nr. 718/2007 vai 
pamatojas uz to, iz ņemot pien ācīgi pamatotos gad ījumos, par kuriem p ēc Horv ātijas piepras ījuma lemj Komisija.  
Šā punkta pirmaj ā da ļā paredz ēto noteikumu par atbilst ību piem ēro ar ī 1. punkt ā min ētajiem lielajiem projektiem, 
attiec ībā uz kuriem divpus ēji projektu nol īgumi bija parakst īti l īdz pievienošan ās dienai.  
5. Attiec ībā uz Horv ātiju jebk ādas atsauces uz 1. panta otraj ā da ļā defin ētajiem fondiem uzskata par atsauc ēm, 
kas ietver ar ī Pirmspievienošan ās pal īdz ības instrumentu, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006.  
6. Konkr ētie termi ņi, kurus piem ēro Horv ātijai, attiecas ar ī uz š ādām p ārrobežu programm ām, kuras atbilst 
Regulas (EK) Nr. 1085/2006 3. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā min ētajam komponentam un kur ās Horv ātija ir 
iesaist ītā valsts:  
a) p ārrobežu programma “Ung ārija – Horv ātija”; un  
b) p ārrobežu programma “Slov ēnija – Horv ātija”.  
Konkr ētie termi ņi, kurus Horv ātijai piem ēro saska ņā ar šo regulu, neattiecas uz darb ības programm ām, kuras 
īsteno saska ņā ar Eiropas teritori ālās sadarb ības m ērķa starptautiskajiem un starpre ģionu komponentiem un kur ās 
Horv ātija ir iesaist ītā valsts.LV L 112/56 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
7. Ja ir vajadz īgi k ādi pas ākumi, lai sekm ētu Horv ātijas p āreju no pirmspievienošan ās rež īma uz rež īmu, kas 
izriet no š ā panta piem ērošanas, Komisija pie ņem vajadz īgos pas ākumus.”  
zb) Regulas I pielikumu aizst āj ar š ādu pielikumu:  
“I PIELIKUMS  
Saist ību apropri āciju sadal ījums pa gadiem – no 2007. gada l īdz 2013. gadam  
(k ā min ēts 18. pant ā) 
(EUR, 2004. gada cen ās) 
2007.  2008.  2009.  2010.  2011.  2012.  2013.  
42 863 000 000  43 318 000 000  43 862 000 000  43 860 000 000  44 073 000 000  44 723 000 000  45 718 037 817”  
zc) Regulas II pielikumu groza š ādi: 
i) pielikuma 5. punktam pievieno š ādus apakšpunktus:  
“c) attiec ībā uz Horv ātiju p ārrobežu sadarb ībai paredz ētie l īdzek ļi ir EUR 7 028 744 (2004. gada cen ās); 
d) attiec ībā uz Horv ātiju starpvalstu sadarb ībai paredz ētie l īdzek ļi ir EUR 1 874 332 (2004. gada cenā s).”; 
ii) iek ļauj š ādu punktu:  
“7.a Attiec ībā uz Horv ātiju p ārskait ījumu maksim ālais apjoms no fondiem ir 3,5240 % no t ās IKP.”;  
iii) iek ļauj š ādu punktu:  
“9.a Attiec ībā uz Horv ātiju IKP apr ēķini, ko veic Komisija, pamatosies uz statistikas datiem, kas public ēti 
2011. gada maij ā.” 
zd) Regulas III pielikumu aizstā j ar š ādu pielikumu:  
“III PIELIKUMS  
Līdzfinans ējuma likm ēm piem ērojamie maksim ālie apjomi  
(k ā min ēts 53. pant ā) 
Krit ēriji Dal ībvalstis  ERAF un ESF 
Procentos no atbilst īgajiem 
izdevumiem  Koh ēzijas fonds 
Procentos no 
atbilst īgajiem 
izdevumiem  
1. Dal ībvalstis, kuru vid ējais 
IKP uz vienu iedz īvot āju 
laikposm ā no 2001. gada 
līdz 2003. gadam bija zem 
85 % no ES 25 vid ējā r ādī­
tāja taj ā pašā laikposm ā Bulg ārija, Čehijas Republika, 
Igaunija, Grie ķija, Horv ātija, 
Kipra, Latvija, Lietuva, 
Ung ārija, Malta, Polija, 
Portug āle, Rum ānija, Slovē­
nija, Slovā kija 85 % konver ģences 
m ērķim un re ģionā lās 
konkur ētsp ējas un nodar ­
bin ātības m ērķim  85 % 
2. Dal ībvalstis, kas nav min ētas 
1. punkt ā un kas 2007. 
gada 1. janv ārī ir atbilst īgas 
Koh ēzijas fonda p ārejas rež ī­
mam  Sp ānija 80 % konver ģences 
m ērķim un pak āpeniskas 
attiecin āšanas re ģioniem 
saska ņā ar re ģionā lās 
konkur ētsp ējas un nodar ­
bin ātības m ērķi 
50 % re ģionā lās konkur ēt­
sp ējas un nodarbin ātības 
m ērķim ārpus pak āpe­
niskas attiecin āšanas re ģio­
niem  85 %LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/57
Krit ēriji Dal ībvalstis  ERAF un ESF 
Procentos no atbilst īgajiem 
izdevumiem  Koh ēzijas fonds 
Procentos no 
atbilst īgajiem 
izdevumiem  
3. Dal ībvalstis, kas nav min ētas 
1. un 2. punkt ā Be ļģija, D ānija, V ācija, Fran ­
cija, Īrija, It ālija, Luksem ­
burga, N īderlande, Austrija, 
Somija, Zviedrija un Apvie ­
not ā Karaliste  75 % konver ģences 
m ērķim — 
4. Dal ībvalstis, kas nav min ētas 
1. un 2. punkt ā Be ļģija, D ānija, V ācija, Fran ­
cija, Īrija, It ālija, Luksem ­
burga, N īderlande, Austrija, 
Somija, Zviedrija un Apvie ­
not ā Karaliste  50 % re ģionā lās konkur ēt­
sp ējas un nodarbin ātības 
m ērķim — 
5. LESD 349. pantā min ētie 
att ālākie re ģioni, kas sa ņem 
papildu piešķīrumu šiem 
reģioniem, k ā paredz ēts II 
pielikuma 20. punkt ā Sp ānija, Francija un Portu ­
gāle 50 %  —  
6. LESD 349. pantā min ētie 
att ālākie re ģioni  Sp ānija, Francija un Portu ­
gāle 85 % konver ģences 
m ērķim un re ģionā lās 
konkur ētsp ējas un nodar ­
bin ātības m ērķim  —” 
2. 32006 R 1084: Padomes Regula (EK) Nr. 1084/2006 (2006. gada 11. j ūlijs) par Koh ēzijas fonda izveidi un Regulas 
(EK) Nr. 1164/94 atcelšanu (OV L 210, 31.7.2006., 79. lpp.)  
Iek ļauj š ādu pantu:  
“5.a pants  
Īpaši noteikumi p ēc Horv ātijas pievienošan ās 
1. Pas ākumus, uz kuriem Horv ātijas pievienošan ās dien ā attiecas Komisijas l ēmumi par pal īdz ību atbilst īgi 
Padomes Regulai (EK) Nr. 1267/1999 (1999. gada 21. j ūnijs), ar ko paredz Pirmspievienošan ās strukt ūrpolitikas 
programmu (*), un kuru īstenošana lī dz min ētajai dienai v ēl nav pabeigta, uzskata par pas ākumiem, ko Komisija 
apstiprin ājusi atbilst īgi šai regulai.  
Neskarot 2. lī dz 5. punktu, uz š ā punkta pirmaj ā da ļā min ētajiem pas ākumiem attiecas noteikumi, kas reglament ē 
atbilst īgi šai regulai un Regulai (EK) Nr. 1083/2006 apstiprin ātu darb ību īstenošanu.  
2. Jebk ādas iepirkuma proced ūras, kuras attiecas uz 1. punktā min ētajiem pas ākumiem un saist ībā ar kur ām 
pievienošanā s dien ā jau izsludin āts uzaicin ājums uz konkursu, kas public ēts Eiropas Savien ības Ofici ālaj ā V ēstnes ī, 
īsteno atbilst īgi noteikumiem, kas paredz ēti š ādā uzaicin ājum ā uz konkursu. Nepiem ēro 165. pantu Padomes 
Regul ā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. j ūnijs) par Finanšu regulu, ko piem ēro Eiropas Kopienu 
visp ārējam budžetam (**)  
Jebk ādas iepirkuma proced ūras, kuras attiecas uz 1. punktā min ētajiem pas ākumiem un saist ībā ar kur ām 
pievienošanā s dien ā v ēl nav izsludin āts uzaicin ājums uz konkursu, kas public ēts Eiropas Savien ības Ofici ālaj ā 
Vēstnes ī, īsteno saska ņā ar L īgumiem vai aktiem, kas pie ņemti atbilst īgi L īgumiem, k ā ar ī saska ņā ar Regulas 
(EK) Nr. 1083/2006 9. pantu.  
3. Komisijas veiktus maks ājumus saist ībā ar 1. punkt ā min ētajiem pas ākumiem uzskata par fonda ieguld ījumu 
saska ņā ar šo regulu.  
Komisijas veiktus maks ājumus saist ībā ar 1. punkt ā min ētajiem pas ākumiem attiecina uz visagr ākaj ām past āvo­ 
šaj ām saist ībām, kas raduš ās, pirmk ārt, atbilst īgi Regulai (EK) Nr. 1267/1999 un, otrk ārt, atbilst īgi šai regulai un 
Regulai (EK) Nr. 1083/2006.LV L 112/58 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
Noteikumi par starpposma maksā jumiem un nosl ēguma maks ājumu ir izkl āstīti Regulas (EK) Nr. 1164/94 II 
pielikuma D panta 2. punkta b) l īdz d) apakšpunkt ā un 3. lī dz 5. punkt ā. 
4. Šā panta 1. punkt ā min ētajiem pas ākumiem turpina piem ērot noteikumus par izdevumu atbilstī bu, kas 
paredz ēti Regul ā (EK) Nr. 1267/1999 vai īpaši noteikti attiec īgos finans ēšanas nol īgumos, izņ emot pien ācīgi 
pamatotos gad ījumos, par kuriem p ēc Horv ātijas piepras ījuma lemj Komisija.  
5. Ja ir vajadz īgi k ādi pas ākumi, lai sekm ētu Horv ātijas p āreju no pirmspievienošan ās rež īma uz rež īmu, kas 
izriet no š ā panta piem ērošanas, Komisija pie ņem vajadz īgos pas ākumus.  
___________  
(*) OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.  
(**) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.’.  
8. VIDE  
1. 32003 L 0087: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka 
sist ēmu siltumn īcas efektu izraisošo g āzu emisijas kvotu tirdzniecī bai Kopien ā un groza Padomes Direkt īvu 96/61/EK 
(OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.)  
a) Direkt īvas 9. panta pirmajai da ļai pievieno š ādu teikumu:  
“Horv ātijas pievienošan ās rezult ātā Kopienas kvotu kopapjomu palielina tikai par kvotu apjomu, ko Horv ātija izsola 
saska ņā ar 10. panta 1. punktu.”  
b) Direkt īvas IIa pielikum ā p ēc ieraksta attiec ībā uz Sp āniju iek ļauj š ādu ierakstu: 
“Horv ātija 26 %”.  
2. 32009 D 0406: Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmums Nr. 406/2009/EK (2009. gada 23. apr īlis) par dal ībvalstu 
pas ākumiem siltumn īcas efektu izraisošu g āzu emisiju samazin āšanai, lai izpild ītu Kopienas saist ības siltumn īcas efektu 
izraisošu g āzu emisiju samazin āšanas jom ā l īdz 2020. gadam (OV L 140, 5.6.2009., 136. lpp.)  
Lēmuma II pielikum ā p ēc ieraksta attiec ībā uz Franciju iek ļauj š ādu ierakstu: 
“Horv ātija 11 %”.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/59
IV PIELIKUMS  
Pievienošanā s akta 16. pant ā min ētais saraksts: citi pastā vīgi noteikumi 
1. INTELEKTU ĀLĀ ĪPAŠUMA TIES ĪBAS  
Līgums par Eiropas Savien ības darbī bu, Treš ās da ļas II sada ļa, Br īva pre ču aprite 
ĪPAŠIE PAS ĀKUMI 
Attiec ībā uz Horv ātiju t āda z āļu patenta vai papildu aizsardz ības sertifik āta (PAS) īpašnieks vai labuma guv ējs, kura 
sa ņemšanai pieteikums ir iesniegts k ādā dal ībvalst ī laik ā, kad š ādu aizsardz ību š īm z ālēm nebija iesp ējams sa ņemt 
Horv ātij ā, var atsaukties uz ties ībām, ko pieš ķir š āds patents vai papildu aizsardz ības sertifik āts, lai t ādējādi nov ērstu 
attiec īgo z āļu importu un tirdzniec ību dalī bvalst ī vai dal ībvalst īs, kur ās uz š īm z ālēm attiecas patenta aizsardz ība vai PAS 
aizsardz ība; tas attiecas ar ī uz gad ījumiem, kad attiec īgās z āles Horv ātij ā pirmo reizi laidis tirg ū pats īpašnieks, vai ar ī tas 
noticis ar īpašnieka piekrišanu.  
Ikviena persona, kas z āles, uz kurā m attiecas iepriekš ējā da ļa, paredz import ēt vai tirgot dal ībvalst ī, kur ā z ālēm ir patenta 
aizsardz ība vai PAS aizsardz ība, kompetentaj ām iestā dēm iesniegtaj ā pieteikum ā par šo importu pier āda, ka ī pašnieks vai 
labuma guv ējs, uz ko attiecas š āda aizsardz ība, ir inform ēts vienu m ēnesi iepriekš.  
2. KONKURENCES POLITIKA  
Līgums par Eiropas Savien ības darbī bu, Treš ās da ļas VII sada ļas 1. noda ļa, Konkurences noteikumi  
1. Turpm āk norā dītās atbalsta sist ēmas un individu ālo atbalstu, ko Horv ātij ā ir s ākts īstenot pirms pievienošan ās dienas 
un ko joproj ām īsteno p ēc min ētās dienas, p ēc pievienošanā s uzskata par past āvošu atbalstu LESD 108. panta 1. 
punkta noz īm ē: 
a) atbalsta pas ākumi, kuru īstenošana s ākta pirms 2002. gada 1. marta;  
b) atbalsta pas ākumi, kas uzskait īti š ā pielikuma papildin ājum ā; 
c) atbalsta pas ākumi, kurus Horv ātijas Konkurences a ģentū ra l īdz pievienošan ās dienai ir izvē rtējusi un atzinusi par 
sader īgiem ar Savien ības acquis  un pret kuriem Komisija – atbilstī gi 2. punkt ā izkl āstītajai proced ūrai – nav iebildusi, 
pamatojoties uz nopietn ām šaub ām par šo pas ākumu sader ību ar iekš ējo tirgu.  
Piem ērojot LESD 108. panta 3. punktu, p ēc pievienošanā s par jaunu atbalstu uzskata visus pas ākumus, ko turpina 
īstenot p ēc pievienošanā s dienas un kas ir valsts atbalsts, un neatbilst iepriekš izkl āstītajiem nosac ījumiem.  
Iepriekš izkl āstītie noteikumi neattiecas uz atbalstu darb ībām, kas saist ītas ar LES un LESD I pielikum ā uzskait īto 
produktu ražošanu, p ārstr ādi vai tirdzniec ību. 
2. Ja Horv ātija v ēlas, lai Komisija atbilst īgi 1. punkta c) apakšpunkt ā paredz ētajai proced ūrai p ārbauda k ādu atbalsta 
pas ākumu, t ā Komisijai regul āri iesniedz:  
a) sarakstu ar esoš ā atbalsta pas ākumiem, kurus Horv ātijas Konkurences a ģent ūra ir izv ērtējusi un atzinusi par 
sader īgiem ar Savien ības acquis ; un  
b) jebk ādu citu inform āciju, kas ir noz īm īga, izv ērtējot p ārbaud ām ā atbalsta pas ākuma sader ību; 
iepriekš norā dīto inform āciju iesniedz pā rskata form ā, ko nosaka Komisija.  
Ja Komisija – tr īs m ēnešos p ēc piln īgas inform ācijas sa ņemšanas par esošo atbalsta pas ākumu vai p ēc t āda Horv ātijas 
pazi ņojuma sa ņemšanas, kur ā t ā inform ē Komisiju, ka uzskata sniegto inform āciju par piln īgu, jo piepras ītā papildu 
inform ācija nav pieejama vai ir jau sniegta – neiebilst pret to, pamatojoties uz nopietn ām šaub ām par pas ākuma 
sader ību ar iekš ējo tirgu, tad uzskata, ka Komisijai nav iebildumu pret to.  
Uz visiem atbalsta pas ākumiem, kas pirms pievienošan ās dienas iesniegti Komisijai atbilstī gi 1. punkta c) apakšpunkt ā 
aprakst ītajai proced ūrai, attiecas min ētā proced ūra, ne ņemot v ērā faktu, ka izskat īšanas laik ā Horv ātija jau k ļuvusi par 
Savien ības dal ībvalsti.  
3. Komisijas lē mumu, ar kuru t ā iebilst pret k ādu pas ākumu 1. punkta c) apakšpunkta noz īm ē, uzskata par lē mumu s ākt 
ofici ālu izmekl ēšanas proced ūru, k ā t ā defin ēta Padomes Regul ā (EK) Nr. 659/1999 (1999. gada 22. marts), ar ko 
nosaka s īki izstr ādātus noteikumus EK l īguma 93. panta piem ērošanai (  1 ) (tagad LESD 108. pants).LV L 112/60 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.  
( 1 ) OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.
Ja šā du l ēmumu pie ņem pirms pievienošan ās dienas, tad l ēmums stā jas sp ēkā tikai pievienošan ās dien ā. 
3. LAUKSAIMNIEC ĪBA 
a) L īgums par Eiropas Savien ības darbī bu, Treš ās da ļas III sada ļa, Lauksaimniec ība un zivsaimniec ība 
1. Valsts rezerves, kas uz pievienošan ās dienu ir izveidotas Horv ātij ā, pamatojoties uz t ās tirgus atbalsta politiku, 
pārņem Savien ība atbilst īgi v ērtībai, kuru nosaka, piem ērojot 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu un VIII pielikumu 
Komisijas Regul ā (EK) Nr. 884/2006 (2006. gada 21. j ūnijs), ar ko nosaka sī ki izstr ādātus piem ērošanas noteikumus 
Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiec ībā uz intervences kr ājumu glab āšanas pas ākumu finansēšanu, ko veic 
Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fonds (ELGF), un intervences kr ājumu glab āšanas darb ību iegr āmatošanu, ko 
īsteno dal ībvalstu maksā jumu a ģentū ras (  1 ). Min ētās rezerves p ārņem vien īgi tad, ja valsts intervence attiec ībā uz 
konkrē tajiem produktiem tiek piem ērota Savien ībā un ja rezerves atbilst Savien ības intervences pras ībām. 
2. Attiec ībā uz vis ām rezerv ēm – gan priv ātām, gan publisk ām – kas pievienošan ās dien ā Horv ātij ā ir br īvā apgroz ībā 
un kas p ārsniedz daudzumu, kuru var uzskat īt par rezervju norm ālu p ārņemšanu, Horv ātija veic iemaksas Eiropas 
Savien ības visp ārējā budžetā . 
Maks ājuma apjomu nosaka t ādā l īmen ī, lai b ūtu ņemtas v ērā izmaksas saist ībā ar sek ām, ko lauksaimniec ības 
produktu tirgiem rada liek ās rezerves.  
Lieko produktu rezervju l īmeni nosaka katram atseviš ķam produktam, iev ērojot t ā īpatn ības un attiec īgos tirgus, k ā 
ar ī Savien ības ties ību aktus, kas uz to attiecas.  
3. Iepriekš 1. punkt ā min ētās rezerves atskaita no daudzuma, kas p ārsniedz norm ālās p ārņemšanas rezerves.  
4. Komisija īsteno un piem ēro 1. l īdz 3. punkt ā izkl āstītos pas ākumus saska ņā ar proced ūru, kas paredz ēta 41. panta 
2. punkt ā Padomes Regul ā (EK) Nr. 1290/2005 (2005. gada 21. j ūnijs) par kop ējās lauksaimniec ības politikas 
finans ēšanu (  2 ), vai attiec īgos gad ījumos saska ņā ar proced ūru, kas min ēta 195. panta 2. punkt ā Padomes Regul ā 
(EK) Nr. 1234/2007, vai ar attiec īgo komitejas proced ūru, k ā paredz ēts piem ērojamos ties ību aktos.  
b) L īgums par Eiropas Savien ības darbī bu, Treš ās da ļas VII sada ļas 1. noda ļa, Konkurences noteikumi  
Neskarot proced ūras, kas attiec ībā uz esošo atbalstu paredz ētas LESD 108. pantā , t ādas atbalsta sist ēmas un pieš ķirto 
individu ālo atbalstu darb ībām saist ībā ar LES un LESD I pielikum ā uzskait īto produktu – kas nav zivsaimniec ības 
produkti un to p ārstr ādes produkti – ražošanu un tirdzniecī bu, kuru īstenošana Horv ātij ā s ākta pirms pievienošan ās 
dienas un kuri ir sp ēkā ar ī p ēc min ētās dienas, atbilst īgi turpm āk izkl āstītajiem nosac ījumiem uzskata par esošo 
atbalstu LESD 108. panta 1. punkta noz īm ē: 
— atbalsta pas ākumus pazi ņo Komisijai četros m ēnešos no pievienošan ās dienas. Š ādā pazi ņojum ā ir inform ācija par 
katra pas ākuma tiesisko pamatojumu. Attiec ībā uz esošajiem atbalsta pas ākumiem un pl āniem, kas paredz pieš ķirt 
vai grozī t atbalstu un kas l īdz pievienošan ās dienai ir pazi ņoti Komisijai, uzskata, ka tie pazi ņoti pievienošan ās 
dien ā. Komisija public ē š ādu atbalsta pas ākumu sarakstu.  
Šādus atbalsta pas ākumus tr īs gadus p ēc pievienošanā s dienas uzskata par “esošo” atbalstu LESD 108. panta 1. punkta 
noz īm ē. 
Tr īs gados no pievienošan ās dienas Horv ātija vajadz ības gad ījum ā groza šos atbalsta pas ākumus, lai nodrošin ātu to 
atbilst ību Komisijas piem ērotaj ām pamatnost ādn ēm. P ēc min ētā termi ņa beig ām jebk ādu atbalstu, ko atz īst par neat ­
bilst īgu min ētaj ām pamatnost ādn ēm, uzskata par jaunu atbalstu.  
4. ZIVSAIMNIEC ĪBA 
Līgums par Eiropas Savien ības darbī bu, Treš ā da ļas VII sada ļas 1. noda ļa, Konkurences noteikumi  
Neskarot proced ūras, kas attiec ībā uz esošo atbalstu paredz ētas LESD 108. pant ā, t ādas atbalsta sh ēmas un pieš ķirto 
individu ālo atbalstu darb ībām saist ībā ar LES un LESD I pielikum ā uzskait īto zivsaimniec ības produktu un to p ārstr ādes 
produktu ražošanu un tirdzniec ību, kuru īstenošana Horv ātij ā s ākta pirms pievienošan ās dienas un kuri ir sp ēkā ar ī p ēc 
min ētās dienas, atbilst īgi turpm āk izkl āstītajiem nosac ījumiem uzskata par esošo atbalstu LESD 108. panta 1. punkta 
noz īm ē: 
— atbalsta pas ākumus pazi ņo Komisijai četros m ēnešos no pievienošan ās dienas. Š ādā pazi ņojum ā ir inform ācija par 
katra pas ākuma tiesisko pamatojumu. Attiec ībā uz esošajiem atbalsta pas ākumiem un pl āniem, kas paredz pieš ķirt vai 
grozī t atbalstu un kas l īdz pievienošan ās dienai ir pazi ņoti Komisijai, uzskata, ka tie pazi ņoti pievienošan ās dien ā. 
Komisija public ē š ādu atbalsta pas ākumu sarakstu.  
Šādus atbalsta pas ākumus tr īs gadus p ēc pievienošanā s dienas uzskata par “esošo” atbalstu LESD 108. panta 1. punkta 
noz īm ē.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/61  
( 1 ) OV L 171, 23.6.2006., 35. lpp. un OV L 326M, 10.12.2010., 70. lpp.  
( 2 ) OV L 209, 11.08.2005., 1. lpp.
Tr īs gados no pievienošan ās dienas Horv ātija vajadz ības gad ījum ā groza šos atbalsta pas ākumus, lai nodrošin ātu to 
atbilst ību Komisijas piem ērotaj ām pamatnost ādn ēm. P ēc min ētā termi ņa beig ām jebk ādu atbalstu, ko atz īst par 
neatbilst īgu min ētaj ām pamatnost ādn ēm, uzskata par jaunu atbalstu.  
5. MUITAS SAVIEN ĪBA 
Līgums par Eiropas Savien ības darbī bu, Treš ās da ļas II sada ļa – Br īva pre ču aprite, 1. noda ļa – Muitas savien ība 
31992 R 2913: Padomes Regula (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV 
L 302, 19.10.1992., 1. lpp.)  
31993 R 2454: Komisijas Regula (EEK) Nr. 2454/1993 (1993. gada 2. j ūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus 
Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.)  
Padomes Regula (EEK) Nr. 2913/92 un Komisijas Regula (EEK) Nr. 2454/93 attiecas uz Horv ātiju, iev ērojot š ādus īpašos 
noteikumus.  
SAVIEN ĪBAS STATUSA APLIECIN ĀJUMS (TIRDZNIEC ĪBA PAPLAŠIN ĀTĀ SAVIEN ĪBĀ) 
1. Neskarot Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 20. pantu, t ādas preces, kuras pievienošan ās dien ā paplašin ātaj ā 
Savien ībā atrodas pagaidu uzglab āšan ā vai attiec ībā uz kur ām tiek īstenots k āds no muitas rež īmiem vai proced ūrām, 
kas paredz ētas min ētās regulas 4. panta 15. punkta b) apakšpunktā vai 16. punkta b) l īdz h) apakšpunkt ā, vai kuras 
paplašin ātaj ā Savien ībā tiek transport ētas p ēc tam, kad attiec ībā uz t ām jau veiktas eksporta formalit ātes, ir atbr īvotas 
no muitas nodok ļiem un citiem muitas pas ākumiem, laižot t ās br īvā apgroz ībā paplašin ātā Savien ībā, ja tiek uzr ādīts 
kāds no turpm āk norā dītajiem apliecin ājumiem:  
a) preferenci ālas izcelsmes apliecin ājums, kas izdots pirms pievienošan ās dienas saska ņā ar SAN; 
b) k āds no Komisijas Regulas Nr. 2454/93 (EEK) 314.c pant ā min ētajiem Savien ības statusa apliecin ājumiem;  
c) ATA karnete, kas pirms pievienošan ās dienas izdota k ādā pašreiz ējā dalī bvalst ī vai Horv ātij ā. 
2. Izdodot 1. punkta b) apakšpunkt ā min ētos apliecin ājumus, ja atsaucas uz st āvokli pievienošanā s dien ā, un papildus 
Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 4. panta 7. punktam, “Kopienas preces” ir preces:  
— kuras piln ībā ieg ūtas Horv ātij ā apst ākļos, kas atbilst Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 23. pant ā nor ādītajiem 
apst ākļiem, un kuras neietver preces, kas import ētas no cit ām valst īm vai teritorij ām, 
— kuras import ētas no valst īm vai teritorij ām, kas nav Horv ātija, un laistas br īvā apgroz ībā Horv ātij ā, vai 
— kuras Horv ātij ā ieg ūtas vai ražotas vai nu tikai no otraj ā ievilkum ā min ētaj ām prec ēm, vai ar ī no pirmaj ā un otraj ā 
ievilkum ā min ētaj ām prec ēm. 
3. P ārbaudot 1. punkta a) apakšpunkt ā min ētos apliecin ājumus, piem ēro noteikumus par “izcelsmes pre ču” defin īciju un 
SAN paredz ētās administrat īvās sadarb ības metodes. Piepras ījumus veikt š ādu apliecin ājumu turpm āku p ārbaudi 
pašreiz ējo dal ībvalstu un Horv ātijas kompetent ās muitas iest ādes pie ņem tr īs gadus p ēc attiec īgā izcelsmes aplieci ­
nājuma izdošanas vai sagatavošanas, un min ētās iest ādes š ādus piepras ījumus var iesniegt tr īs gados p ēc tam, kad 
sa ņemts izcelsmes apliecin ājums saist ībā ar deklar āciju pre ču laišanai br īvā apgroz ībā. 
PREFERENCI ĀLAS IZCELSMES APLIECIN ĀJUMS (TIRDZNIEC ĪBA AR TREŠ ĀM VALST ĪM, TOSTARP TURCIJU, ATBIL ­
ST ĪGI PREFERENCI ĀLIEM NOL ĪGUMIEM PAR LAUKSAIMNIEC ĪBAS, OG ĻU UN T ĒRAUDA IZSTR ĀDĀJUMIEM)  
4. Neskarot t ādu pas ākumu piem ērošanu, kuri izriet no kop ējās tirdzniec ības politikas, Horv ātij ā pie ņem izcelsmes 
apliecin ājumus, kas treš ās valst īs izdoti vai sagatavoti atbilst īgi preferenci āliem nol īgumiem, kurus Horv ātija nosl ēgusi 
ar š īm treš ām valst īm, ar nosac ījumu, ka:  
a) pamatojoties uz preferenci ālo tarifu pas ākumiem, kurus paredz nol īgumi vai vienošan ās, ko Savien ība nosl ēgusi ar 
šīm treš ām valst īm vai trešo valstu grup ām vai pie ņēmusi attiec ībā uz t ām, š ādas izcelsmes ieg ūšana paredz 
preferenci ālu tarifu rež īmu, k ā paredz ēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 20. panta 3. punkta d) un e) 
apakšpunkt ā; 
b) izcelsmes apliecin ājums un p ārvad ājuma dokumenti ir izdoti vai sagatavoti, v ēlākais, dien ā pirms pievienošan ās 
dienas; un  
c) izcelsmes apliecin ājums ir iesniegts muitas dienestos četros m ēnešos no pievienošan ās dienas.  
Ja preces ir deklar ētas laišanai brī vā apgroz ībā Horv ātij ā pirms pievienošan ās dienas, Horv ātij ā var pie ņemt ar ī 
izcelsmes apliecin ājumus, kas retrospekt īvi izdoti vai sagatavoti atbilst īgi preferenci āliem nol īgumiem, kas Horv ātij ā 
ir sp ēkā dien ā, kad preces tiek laistas br īvā apgroz ībā, ar nosac ījumu, ka muitas iest ādēm to iesniedz četros m ēnešos 
no pievienošanā s dienas.LV L 112/62 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
5. Horv ātija ir ties īga saglab āt at ļaujas, ar kur ām ir pieš ķirts “atz īta eksport ētāja” statuss atbilst īgi nol īgumiem, kas 
nosl ēgti ar treš ām valst īm, ja: 
a) š ādu noteikumu paredz ar ī nol īgumi vai vienošan ās, ko Savien ība pirms pievienošan ās dienas ir nosl ēgusi ar 
šādām treš ām valst īm vai trešo valstu grup ām vai pie ņēmusi attiec ībā uz t ām; un  
b) atz ītie eksport ētāji piem ēro izcelsmes noteikumus, ko paredz min ētie nol īgumi vai vienošan ās. 
Vēlākais, vienu gadu p ēc pievienošanā s dienas Horv ātija š īs at ļaujas aizst āj ar jaun ām at ļauj ām, kas izdotas atbilst īgi 
Savien ības tiesī bu aktiem.  
6. P ārbaudot 4. punkt ā min ētos apliecin ājumus, piem ēro noteikumus par “izcelsmes pre ču” defin īciju un administrat īvās 
sadarb ības metodes, ko paredz attiec īgie nol īgumi vai vienošan ās. Piepras ījumus veikt š ādu izcelsmes apliecin ājumu 
turpm āku p ārbaudi pašreiz ējo dal ībvalstu un Horv ātijas kompetent ās muitas iest ādes pie ņem tr īs gadus p ēc attiec īgā 
izcelsmes apliecin ājuma izdošanas vai sagatavošanas, un min ētās iestā des š ādus piepras ījumus var iesniegt tr īs gados 
pēc tam, kad sa ņemts izcelsmes apliecin ājums saist ībā ar deklar āciju pre ču laišanai br īvā apgroz ībā. 
7. Neskarot t ādu pas ākumu piem ērošanu, kuri izriet no kop ējās tirdzniec ības politikas, t ādus izcelsmes apliecin ājumus, 
kuri treš ās valst īs retrospekt īvi izdoti vai sagatavoti, iev ērojot preferenci ālus nol īgumus vai vienošan ās, ko Savien ība 
nosl ēgusi ar š īm treš ām valst īm vai pie ņēmusi attiec ībā uz t ām, Horv ātij ā pie ņem t ādu pre ču laišanai br īvā apgroz ībā, 
kuras pievienošan ās dien ā tiek vai nu transport ētas, vai atrodas pagaidu uzglab āšan ā muitas noliktav ā vai br īvaj ā zon ā 
kādā no š īm treš ām valst īm vai Horv ātij ā, ar nosac ījumu, ka laik ā, kad tika izdoti p ārvad ājuma dokumenti, Horv ātijai 
ar trešo valsti nav bijis sp ēkā esoša br īvas tirdzniec ības nol īguma par attiec īgaj ām prec ēm, un ja:  
a) pamatojoties uz preferenci ālo tarifu pas ākumiem, kurus paredz nol īgumi vai vienošan ās, ko Savien ība nosl ēgusi ar 
treš ām valst īm vai trešo valstu grup ām vai pie ņēmusi attiec ībā uz t ām, š ādas izcelsmes ieg ūšana paredz prefe ­
renci ālu tarifu rež īmu, k ā paredz ēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 20. panta 3. punkta d) un e) apakš ­
punkt ā; 
b) p ārvad ājuma dokumenti ir izdoti, v ēlākais, dien ā pirms pievienošan ās dienas; un  
c) izcelsmes apliecin ājums, kas izdots vai sagatavots retrospekt īvi, ir iesniegts muitas iest ādēm četros m ēnešos no 
pievienošanā s dienas.  
8. P ārbaudot 7. punkt ā min ētos apliecin ājumus, piem ēro noteikumus par “izcelsmes pre ču” defin īciju un administrat īvās 
sadarb ības metodes, ko paredz attiec īgie nol īgumi vai vienošan ās. 
STATUSA APLIECIN ĀJUMS SASKA ŅĀ AR NOTEIKUMIEM PAR R ŪPNIEC ĪBAS IZSTR ĀDĀJUMU BR ĪVU APGROZ ĪBU 
ES UN TURCIJAS MUITAS SAVIEN ĪBĀ 
9. Izcelsmes apliecin ājumus, ko izdevusi vai sagatavojusi vai nu Turcija, vai Horv ātija atbilst īgi preferenci āliem tirdz- 
niec ības nol īgumiem, kuri piem ērojami starp t ām, un kas saist ībā ar attiec īgaj ām prec ēm aizliedz muitas nodok ļu 
jebk ādu atmaks āšanu vai atbr īvošanu no tiem, attiec īgaj ās valst īs pie ņem k ā statusa apliecin ājumu saska ņā ar notei ­
kumiem par r ūpniec ības izstr ādājumu laišanu br īvā apgroz ībā, kas paredz ēti EK un Turcijas Asoci ācijas padomes 
Lēmum ā Nr. 1/95 (1995. gada 22. decembris) par Muitas savien ības p ēdējā posma ieviešanu (  1 ) (turpmā k “L ēmums 
Nr. 1/95”), ja: 
a) izcelsmes apliecin ājums un p ārvad ājuma dokumenti ir izdoti vai sagatavoti, v ēlākais, dien ā pirms pievienošan ās 
dienas; un  
b) izcelsmes apliecin ājums ir iesniegts muitas iest ādēm četros m ēnešos no pievienošan ās dienas.  
Ja preces ir deklar ētas laišanai br īvā apgroz ībā Turcij ā vai Horv ātij ā pirms pievienošan ās dienas atbilst īgi š ā punkta 
pirmaj ā da ļā min ētajiem preferenci ālajiem nol īgumiem, var pie ņemt ar ī izcelsmes apliecin ājumus, kas retrospekt īvi 
izdoti vai sagatavoti saska ņā ar šiem nol īgumiem, ar nosac ījumu, ka muitas iest ādēm tos iesniedz četros m ēnešos no 
pievienošanā s dienas.  
10. P ārbaudot 9. punkt ā min ētos apliecin ājumus, piem ēro noteikumus par “izcelsmes pre ču” defin īciju un administrat īvās 
sadarb ības metodes, kas noteiktas attiec īgajos preferenci ālajos nol īgumos. Piepras ījumus veikt š ādu apliecin ājumu 
turpm āku p ārbaudi pašreiz ējo dal ībvalstu un Horv ātijas kompetent ās muitas iest ādes pie ņem tr īs gadus p ēc attiec īgā 
izcelsmes apliecin ājuma izdošanas vai sagatavošanas, un min ētās iestā des š ādus piepras ījumus var iesniegt tr īs gados 
pēc tam, kad pie ņemts izcelsmes apliecin ājums saist ībā ar deklar āciju pre ču laišanai br īvā apgroz ībā.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/63  
( 1 ) OV L 35, 13.2.1996., 1. lpp.
11. Neskarot t ādu pas ākumu piem ērošanu, kuri izriet no kop ējās tirdzniec ības politikas, t ādas A.TR pre ču p ārvad ājumu 
atļaujas, kas izdotas atbilst īgi noteikumiem par r ūpniec ības izstrā dājumu laišanu br īvā apgroz ībā, kuri izkl āstīti 
Lēmum ā Nr. 1/95, Horv ātij ā pie ņem t ādu pre ču laišanai br īvā apgroz ībā, kuras pievienošan ās dien ā tiek vai nu 
transport ētas p ēc tam, kad attiec ībā uz t ām jau veiktas eksporta formalit ātes Savien ībā vai Turcij ā, vai ar ī Turcij ā vai 
Horv ātij ā atrodas pagaidu uzglab āšan ā vai t ām piem ēro kā du muitas proced ūru, kas min ēta Padomes Regulas (EEK) 
Nr. 2913/92 4. panta 16. punkta b) l īdz h) apakšpunkt ā, ja: 
a) par attiec īgaj ām prec ēm neiesniedz 9. punkt ā min ētos izcelsmes apliecin ājumus;  
b) preces atbilst nosac ījumiem, lai īstenotu noteikumus par rū pniec ības izstr ādājumu br īvu apriti; 
c) p ārvad ājuma dokumenti ir izdoti, v ēlākais, dien ā pirms pievienošan ās dienas; un  
d) A.TR pre ču p ārvad ājumu at ļauja ir iesniegta muitas iest ādēm četros m ēnešos no pievienošan ās dienas.  
12. P ārbaudot 11. punkt ā min ētās A.TR pre ču p ārvad ājumu at ļaujas, piem ēro noteikumus par  A.TR pre ču p ārvad ājumu 
atļauju izdošanu un administrat īvās sadarb ības metodes, kas noteiktas EK un Turcijas Muitas sadarb ības komitejas 
Lēmum ā Nr. 1/2006 (2006. gada 26. j ūlijs), ar kuru paredz sī ki izstr ādātus noteikumus EK un Turcijas Asoci ācijas 
padomes L ēmuma Nr. 1/95 īstenošanai (  1 ). 
MUITAS PROCED ŪRAS 
13. Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 4. panta 16. punkta b) l īdz h) apakšpunkt ā min ēto pagaidu uzglab āšanu un 
muitas proced ūras, kas s āktas pirms pievienošan ās, pabeidz vai izpilda saska ņā ar Savien ības ties ību aktos paredz ē­
tajiem nosac ījumiem.  
Ja, proced ūru pabeidzot vai izpildot, rodas muitas par āds, maks ājam ā ievedmuitas summa ir t ā, kas ir sp ēkā muitas 
par āda rašanā s laik ā saska ņā ar Kop ējo muitas tarifu, un samaks āto summu uzskata par Savien ības pašu resursiem.  
14. Proced ūras attiec ībā uz ievešanu muitas noliktav ā, kuras paredz ētas Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 84. l īdz 90. 
un 98. lī dz 113. pant ā, kā ar ī Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 496. l īdz 535. pant ā, Horv ātij ā piem ēro, ņemot 
vērā š ādus īpašos noteikumus:  
— ja muitas par āda summu nosaka, pamatojoties uz import ējamo pre ču iez īm ēm, un ja deklar ācija par proced ūras 
piem ērošanu prec ēm ir apstiprin āta pirms pievienošan ās dienas, tad import ējamo pre ču tarifu klasifik āciju, 
daudzumu, muitas v ērtību un izcelsmi laik ā, kad t ām piem ēroja proced ūru, nosaka atbilst īgi tiesī bu aktiem, ko 
Horv ātij ā piem ēro dien ā, kad muitas iest ādes pie ņēma deklar āciju.  
15. Proced ūras attiec ībā uz ievešanu p ārstr ādei, kuras paredz ētas Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 84. l īdz 90. un 
114. l īdz 129. pant ā, kā ar ī Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 496. l īdz 523. un 536. l īdz 550. pant ā, Horv ātij ā 
piem ēro, ņemot v ērā š ādus īpašos noteikumus:  
— ja muitas par āda summu nosaka, pamatojoties uz import ējamo pre ču iez īm ēm, un ja deklar ācija par proced ūras 
piem ērošanu prec ēm ir apstiprin āta pirms pievienošan ās dienas, tad import ējamo pre ču tarifu klasifik āciju, 
daudzumu, muitas v ērtību un izcelsmi laik ā, kad t ām piem ēroja proced ūru, nosaka atbilst īgi tiesī bu aktiem, ko 
Horv ātij ā piem ēro dien ā, kad muitas iest ādes pie ņēma deklar āciju,  
— ja proced ūras pabeigšanas izn ākum ā rodas muitas par āds, tad – nol ūkā nodrošin āt vienl īdz ību starp pašreiz ējās 
dal ībvalst īs re ģistr ētajiem at ļauju īpašniekiem un š ādiem īpašniekiem Horv ātij ā – par ievedmuitu, kas no pievie ­
nošanā s dienas j āmaks ā atbilst īgi Savien ības ties ību aktiem, maksā kompens ācijas procentus,  
— ja deklar ācija par ievešanu p ārstr ādei ir apstiprin āta atbilst īgi nodok ļu atmaks āšanas sist ēmai, nodok ļu atmaks ā­ 
šanu veic Horv ātija uz sava r ēķina un atbilst īgi Savien ības ties ību aktiem, ja muitas par āds, attiec ībā uz kuru ir 
lūgta nodok ļa atmaks āšana, ir radies pirms pievienošan ās dienas.  
16. Proced ūras attiec ībā uz pagaidu ievešanu, kuras paredz ētas Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 84. l īdz 90. un 137. 
līdz 144. pant ā, kā ar ī Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 496. l īdz 523. un 553. l īdz 584. pant ā, Horv ātij ā 
piem ēro, ņemot v ērā š ādus īpašos noteikumus:  
— ja muitas par āda summu nosaka, pamatojoties uz import ējamo pre ču iez īm ēm, un ja deklar ācija par proced ūras 
piem ērošanu prec ēm ir apstiprin āta pirms pievienošan ās dienas, tad import ējamo pre ču tarifu klasifik āciju, 
daudzumu, muitas v ērtību un izcelsmi laik ā, kad t ām piem ēroja proced ūru, nosaka atbilst īgi tiesī bu aktiem, ko 
Horv ātij ā piem ēro dien ā, kad muitas iest ādes pie ņēma deklar āciju,LV L 112/64 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.  
( 1 ) OV L 265, 26.9.2006., 18. lpp.
— ja proced ūras pabeigšanas izn ākum ā rodas muitas par āds, tad – nol ūkā nodrošin āt vienl īdz ību starp pašreiz ējās 
dal ībvalst īs re ģistr ētajiem at ļauju īpašniekiem un š ādiem īpašniekiem Horv ātij ā – par ievedmuitu, kas no pievie ­
nošanā s dienas j āmaks ā atbilst īgi Savien ības ties ību aktiem, maksā kompens ācijas procentus.  
17. Proced ūras attiec ībā uz izvešanu p ārstr ādei, kuras paredz ētas Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 84. l īdz 90. un 
145. l īdz 160. pant ā, kā ar ī Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 496. l īdz 523. un 585. l īdz 592. pant ā, Horv ātij ā 
piem ēro, ņemot v ērā š ādus īpašos noteikumus:  
— Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 591. panta otr ā da ļa mutatis mutandis attiecas uz pagaidu eksporta prec ēm, 
kas pirms pievienošan ās dienas uz laiku eksport ētas no Horv ātijas.  
CITI NOTEIKUMI 
18. At ļaujas, ko pirms pievienošan ās dienas Horv ātija ir pieš ķīrusi Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 4. panta 16. 
punkta d), e) un g) apakšpunkt ā min ēto muitas proced ūru izmantošanai, vai 5.a panta 2. punkt ā min ētais atz ītā 
komersanta statuss ir sp ēkā l īdz to der īguma termi ņa beig ām vai ar ī vienu gadu p ēc pievienošanā s dienas atkar ībā no 
tā, kurš termi ņš ir agr āk. 
19. Proced ūras, kas attiecas uz muitas par āda rašanos, t ā iegr āmatošanu un atg ūšanu p ēc muitošanas un kas paredz ētas 
Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 201. l īdz 232. pant ā un Komisijas Regulas (EEK) 2454/93 859. l īdz 876.a 
pant ā, Horv ātij ā piem ēro, ņemot v ērā š ādus īpašos noteikumus:  
— atg ūšanu īsteno atbilst īgi Savien ības ties ību aktos paredz ētajiem nosac ījumiem. Tom ēr gad ījumos, kad muitas 
par āds radies pirms pievienošan ās dienas, atg ūšanu īsteno Horv ātija sav ā lab ā un atbilst īgi nosac ījumiem, kas 
Horv ātij ā bija sp ēkā pirms pievienošan ās. 
20. Proced ūras attiec ībā uz muitas nodok ļa atmaks āšanu un atbrī vojumu, kuras paredz ētas Padomes Regulas (EEK) Nr. 
2913/92 235. l īdz 242. pant ā un Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 877. l īdz 912. pant ā, Horv ātij ā piem ēro, 
ņemot vē rā š ādus īpašos noteikumus:  
— atmaks āšanu un atbr īvojumu īsteno atbilst īgi Savien ības ties ību aktos paredz ētajiem nosac ījumiem. Tom ēr gad ī­
jumos, kad nodok ļi, attiec ībā uz kuriem l ūdz piem ērot atmaks āšanu vai atbr īvojumu, ir saist īti ar muitas par ādu, 
kas radies pirms pievienošan ās dienas, nodok ļu atmaks āšanu un atbrī vojumu īsteno Horv ātija uz sava r ēķina un 
atbilst īgi nosac ījumiem, kas Horv ātij ā bija sp ēkā pirms pievienošan ās.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/65
IV PIELIKUMA papildin ājums 
Esošo atbalsta pas ākumu saraksts, kas min ēts 2. sada ļā (“Konkurences politika”) paredz ētās esošā atbalsta 
sist ēmas 1. punkta b) apakšpunkt ā 
Piezī me: Piem ērojot esoš ā atbalsta sistē mu, kas izkl āstīta 2. sada ļā, šaj ā pielikuma papildin ājum ā uzskait ītos atbalsta 
pas ākumus uzskata par esošo atbalstu vienī gi tiktā l, cikt āl uz tiem attiecas min ētās sist ēmas pirm ā da ļa. 
Re ģistr ācijas Nr.  
Nosaukums (ori ģinālvalod ā) Horv ātijas Konku ­
rences a ģent ūras 
apstiprin ājuma 
datums  Ilgums  
DV Nr. Gads  
HR 1. 2011.  Zakon o slobodnim zonama (NN 44/96, 92/05 i 85/08)  17.6.2008.  31.12.2016.  
HR 3. 2011.  Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji (NN 137/10)  21.10.2010.  Nav noteikts  
HR 4. 2011.  Odluka o otvorenosti Zra čne luke Osijek d.o.o. u razdoblju 
od 2009. do 2013. godine, od 20. velja če 2009. i 24. 
travnja 2009  25.5.2009.  31.12.2013.  
HR 5. 2011.  Program financiranja nakladništva od 2011. do 2013  10.2.2011.  31.12.2013.  
HR 6. 2011.  Naknadno odobrenje državnih potpora poduzetniku 
Rockwool Adriatic d.o.o.  30.12.2010.  31.12.2015.  
HR 9. 2011.  Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju 
(NN 123/03, 198/03, 105/04, 174/04, 46/07)  1.2.2007.  31.12.2014.  
HR 10. 2011.  Odluka o obvezi otvorenosti Zra čne luke Rijeka d.o.o. za 
javni zra čni promet u razdoblju od 2010. do 2014., od 
25. sije čnja 2010. i 3. studenoga 2010  10.3.2011.  31.12.2014.LV L 112/66 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
V PIELIKUMS  
Pievienošanā s akta 18. pant ā min ētais saraksts: p ārejas posma pas ākumi 
1. BR ĪVA PRE ČU APRITE  
32001 L 0083: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktī va 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, 
kas attiecas uz cilv ēkiem paredz ētām z ālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.)  
Atk āpjoties no Direkt īvā 2001/83/EK noteiktaj ām kvalit ātes, droš ības un efektivit ātes pras ībām, t ādām z ālēm, uz kur ām 
neattiecas 3. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko 
nosaka cilv ēkiem paredz ēto un veterin āro z āļu re ģistr ēšanas un uzraudzī bas Kopienas proced ūras un izveido Eiropas Z āļu 
aģentū ru (  1 ), un kuras ir iek ļautas sarakst ā (šā pielikuma papildin ājum ā, kā to iesniedza Horv ātija), atbilst īgi Horv ātijas 
ties ību aktiem pirms pievienošan ās dienas izsniegt ās tirdzniec ības at ļaujas paliek sp ēkā, l īdz t ās atjauno atbilst īgi Savie ­
nības acquis , vai četrus gadus pē c pievienošanā s dienas atkar ībā no t ā, kurš termi ņš ir agr āk. 
Uz tirdzniec ības at ļauj ām, ko aptver š ī atkā pe, neattiecas savstarp ēja atz īšana dal ībvalst īs, pirms š īs z āles nav sa ņēmušas 
atļauju saska ņā ar Direkt īvu 2001/83/EK.  
Valsts tirdzniec ības atļ aujas, kas atbilst īgi valsts ties ību aktiem pieš ķirtas pirms pievienošan ās un uz ko neattiecas š ī atk āpe, 
un ikviena jauna tirdzniec ības at ļauja no pievienošanā s dienas atbilst Direkt īvai 2001/83/EK.  
2. PERSONU P ĀRVIETOŠAN ĀS BR ĪVĪBA 
Līgums par Eiropas Savien ības darbī bu 
31996 L 0071: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktī va 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēm ēju 
nor īkošanu darb ā pakalpojumu sniegšanas jom ā (OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.)  
32004 L 0038: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktī va 2004/38/EK (2004. gada 29. apr īlis) par Savien ības pilso ņu un 
viņu ģimenes locek ļu tiesī bām br īvi p ārvietoties un uztur ēties dal ībvalstu teritorij ā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 
1612/68 un atce ļ Direkt īvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 
90/365/EEK un 93/96/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.)  
32011 R 0492: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 492/2011 (2011. gada 5. apr īlis) par darba ņēm ēju br īvu 
pārvietošanos Savien ībā (OV L 141, 27.5.2011., 1. lpp.)  
1. Attiec ībā uz darba ņēm ēju p ārvietošan ās br īvību un pakalpojumu sniegšanas br īvību, kas saist īta ar darba ņēm ēju 
pagaidu p ārvietošanos, k ā t ā defin ēta Direkt īvas 96/71/EK 1. pant ā, LESD 45. pantu un 56. panta pirmo da ļu 
attiec ībās starp Horv ātiju, no vienas puses, un katru pašreiz ējo dal ībvalsti, no otras puses, piln ībā piem ēro, vien īgi 
iev ērojot 2. l īdz 13. punkt ā paredz ētos p ārejas posma noteikumus.  
2. Atk āpjoties no Regulas (ES) Nr. 492/2011 1. l īdz 6. panta, pašreiz ējās dal ībvalstis divus gadus p ēc pievienošanā s 
dienas piem ēros attiec īgo valstu pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no divpus ējiem nol īgumiem, kuri reglament ē 
Horv ātijas valstspieder īgo piek ļuvi šo valstu darba tirgiem. Pašreiz ējās dal ībvalstis var turpin āt šo pas ākumu īsteno ­ 
šanu piecus gadus pē c pievienošanā s dienas.  
Horv ātijas valstspieder īgie, kas pievienošan ās dien ā likum īgi str ādā k ādā no pašreiz ējām dal ībvalst īm un kam p ēc 
pievienošanā s uz nep ārtrauktu 12 m ēnešu vai ilg āku laikposmu ir likum īga piek ļuve attiec īgās dal ībvalsts darba 
tirgum, saglab ās piek ļuvi attiec īgās dal ībvalsts darba tirgum, bet ne citu t ādu dal ībvalstu darba tirgiem, kuras īsteno 
savus iekš ējos pas ākumus.  
Horv ātijas valstspieder īgajiem, kam p ēc pievienošanā s uz nep ārtrauktu 12 m ēnešu vai ilg āku laikposmu ir piek ļuve 
kādas pašreiz ējās dal ībvalsts darba tirgum, ar ī ir t ādas pašas ties ības. 
Šā punkta otraj ā un trešaj ā da ļā min ētie Horv ātijas valstspieder īgie zaud ē min ētaj ās da ļās min ētās ties ības, ja vi ņi 
br īvpr ātīgi atst āj attiec īgās dal ībvalsts darba tirgu.  
Šā punkta otraj ā un trešaj ā da ļā min ēto ties ību nav Horv ātijas valstspieder īgajiem, kas k ādā no pašreiz ējām dal ībval­
stīm likum īgi str ādā pievienošan ās dien ā vai laikposm ā, kad tiek īstenoti attiec īgās valsts pas ākumi, un kam piek ļuve 
attiec īgās dal ībvalsts darba tirgum ir uz laikposmu, kas īsāks par 12 m ēnešiem.  
3. Pirms beidzas divu gadu laikposms no pievienošan ās dienas, Padome, pamatojoties uz Komisijas zi ņojumu, p ārskata 
2. punkt ā paredz ēto p ārejas posma noteikumu darb ību. 
Pēc min ētās p ārskat īšanas un ne v ēlāk k ā beidzoties divu gadu laikposmam no pievienošan ās dienas pašreiz ējās 
dal ībvalstis pazi ņo Komisijai, vai t ās turpin ās īstenot attiec īgos valstu pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no 
divpus ējiem nol īgumiem, vai ar ī turpm āk piem ēros Regulas (ES) Nr. 492/2011 1. l īdz 6. pantu. Ja š āds pazi ņojums 
netiek sniegts, piem ēro Regulas (ES) Nr. 492/2011 1. l īdz 6. pantu.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/67  
( 1 ) OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.
4. P ēc Horv ātijas lū guma var veikt vienu papildu p ārskat īšanu. Piem ēro 3. punkt ā izkl āstīto proced ūru, un p ārskat īšanu 
pabeidz sešos m ēnešos p ēc Horv ātijas l ūguma sa ņemšanas.  
5. Dal ībvalstis, kuras turpina īstenot attiec īgos valsts pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no divpus ējiem nol īgumiem, 
2. punkt ā min ētā piecu gadu laikposma beig ās var – ja past āv nopietni darba tirgus trauc ējumi vai to rašan ās iesp ēja 
un iepriekš pazi ņojot Komisijai – turpin āt piem ērot min ētos pas ākumus septi ņus gadus p ēc pievienošanā s dienas. Ja 
šāds pazi ņojums netiek sniegts, piem ēro Regulas (ES) Nr. 492/2011 1. l īdz 6. pantu.  
6. Septi ņu gadu laikposm ā p ēc pievienošanā s dienas t ās dal ībvalstis, kur ās saska ņā ar 3., 4. vai 5. punktu attiec ībā uz 
Horv ātijas valstspieder īgajiem piem ēro Regulas (ES) Nr. 492/2011 1. l īdz 6. pantu un kuras min ētaj ā laikposm ā 
Horv ātijas valstspieder īgajiem uzskaites nol ūkā izsniedz darba at ļaujas, min ētās at ļaujas izsniegs autom ātiski.  
7. Dal ībvalstis, kur ās atbilst īgi 3., 4. vai 5. punktam attiec ībā uz Horv ātijas valstspieder īgajiem piem ēro Regulas (ES) Nr. 
492/2011 1. l īdz 6. pantu, lī dz t ā laikposma beig ām, kas ir septi ņi gadi no pievienošan ās dienas, var izmantot š ā 
punkta otraj ā un trešaj ā da ļā izkl āstītās proced ūras. 
Ja kā dā no š ā punkta pirmaj ā da ļā min ētaj ām dalī bvalst īm ir vai ir paredzami darba tirgus trauc ējumi, kas var ētu 
nopietni apdraud ēt dz īves vai nodarbin ātības l īmeni k ādā konkrē tā re ģionā vai profesij ā, tad š ī dalī bvalsts par to 
inform ē Komisiju un p ārējās dal ībvalstis, sniedzot visu attiec īgo inform āciju. Pamatojoties uz šo inform āciju, dal īb­
valsts var lū gt, lai Komisija nosaka, ka Regulas (ES) Nr. 492/2011 1. l īdz 6. panta piem ērošana piln īgi vai da ļēji 
jāaptur, lai attiec īgaj ā reģionā vai profesij ā atjaunotu norm ālo situ āciju. Par piem ērošanas aptur ēšanu, k ā ar ī aptur ē­ 
šanas ilgumu un apjomu Komisija lemj, v ēlākais, divas ned ēļas p ēc š āda l ūguma sa ņemšanas un savu l ēmumu dara 
zin āmu Padomei. Ikviena dal ībvalsts var div ās ned ēļās p ēc Komisijas lē muma pie ņemšanas dienas lū gt Padomi atcelt 
vai grozī t attiec īgo l ēmumu. Par š ādiem lū gumiem Padome div ās ned ēļās pie ņem l ēmumu ar kvalific ētu balsu 
vair ākumu.  
Steidzamos un iz ņēmuma gad ījumos š ā punkta pirmaj ā da ļā min ētā dalī bvalsts var aptur ēt Regulas (ES) Nr. 492/2011 
1. l īdz 6. panta piem ērošanu, t ūlīt p ēc tam iesniedzot Komisijai pamatotu  ex post pazi ņojumu.  
8. Kam ēr atbilst īgi 2. l īdz 5. punktam un 7. punktam ir aptur ēta Regulas (ES) Nr. 492/2011 1. l īdz 6. panta piem ē­
rošana, Horv ātij ā attiec ībā uz pašreiz ējo dal ībvalstu valstspieder īgajiem un pašreiz ējās dalī bvalst īs attiec ībā uz Horv ā­
tijas valstspieder īgajiem piem ēro Direkt īvas 2004/38/EK 23. pantu, ņ emot v ērā š ādus nosac ījumus, cikt āl tas attiecas 
uz darba ņēm ēju ģimenes locek ļu ties ībām str ādāt algotu darbu:  
— darba ņēm ēja laul ātajam un vi ņu p ēcn ācējiem vecum ā l īdz 21 gadam vai apg ādājamiem, kuri kop ā ar darba 
ņēm ēju pievienošan ās dien ā likum īgi dz īvo kā dā dal ībvalst ī, p ēc pievienošanā s ir t ūlītēja piek ļuve darba tirgum 
šaj ā dal ībvalst ī. Tas neattiecas uz t ādu darba ņē m ēju ģimenes locek ļiem, kam piek ļuve attiec īgās dal ībvalsts darba 
tirgum ir at ļauta uz laikposmu l īdz 12 m ēnešiem,  
— darba ņēm ēja laul ātajam un vi ņu p ēcn ācējiem vecum ā l īdz 21 gadam vai apg ādājamiem, kuri kop ā ar darba 
ņēm ēju likum īgi dz īvo kā dā dal ībvalst ī no dienas, kas ir pē c pievienošanā s dienas, ta ču laikposm ā, kad tiek 
piem ēroti iepriekš izkl āstītie p ārejas posma noteikumi, ir piek ļuve attiec īgās dal ībvalsts darba tirgum, tikl īdz 
viņi vismaz 18 m ēnešus ir dz īvojuši attiec īgaj ā dal ībvalst ī vai ar ī trešaj ā gad ā p ēc pievienošanā s dienas atkar ībā 
no t ā, kurš termi ņš ir agr āk. 
Šie noteikumi neskar labv ēlīgākus pas ākumus, ko paredz attiec īgās valsts ties ību akti vai kas izriet no divpus ējiem 
nol īgumiem.  
9. Ja dažus Direkt īvas 2004/38/EK noteikumus, ar ko p ārņem noteikumus no Padomes Direkt īvas 68/360/EEK (1968. 
gada 15. oktobris) par ierobežojumu atcelšanu attiec ībā uz dalī bvalstu darba ņēm ēju un vi ņu ģime ņu p ārvietošanos 
un dz īvesvietu Kopien ā ( 1 ), nav iesp ējams noš ķirt no Regulas (ES) Nr. 492/2011 noteikumiem, kurus nepiem ēro 
atbilst īgi 2. lī dz 5. un 7. l īdz 8. punktam, tad Horv ātija un pašreiz ējās dal ībvalstis drī kst atk āpties no min ētajiem 
noteikumiem tikt āl, cikt āl tas vajadz īgs, lai piem ērotu 2. lī dz 5. un 7. lī dz 8. punktu.  
10. Visos gad ījumos, kad atbilst īgi iepriekš izkl āstītajiem p ārejas posma noteikumiem pašreiz ējās dal ībvalstis īsteno valsts 
pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no divpus ējiem nol īgumiem, Horv ātija var patur ēt sp ēkā l īdzv ērtīgus pas ākumus 
attiec ībā uz konkr ētās dal ībvalsts vai konkr ēto dalī bvalstu valstspieder īgajiem.  
11. Pašreiz ējās dalī bvalstis, kas atbilst īgi 2. l īdz 5. un 7. l īdz 9. punktam īsteno savas valsts pas ākumus, var atbilst īgi 
saviem ties ību aktiem noteikt plaš āku p ārvietošanā s br īvību nekā past āv pievienošanā s dien ā, tostarp paredz ēt piln īgu 
piek ļuvi darba tirgum. S ākot ar trešo gadu p ēc pievienošanā s dienas, ikviena pašreiz ējā dal ībvalsts, kas īsteno savas 
valsts pas ākumus, var jebkur ā laik ā nolemt, ka min ēto pas ākumu viet ā piem ēros Regulas (ES) Nr. 492/2011 1. l īdz 6. 
pantu. Par jebkuru š ādu l ēmumu inform ē Komisiju.LV L 112/68 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.  
( 1 ) OV L 257, 19.10.1968., 13. lpp. Direkt īvā jaun ākie groz ījumi izdar īti ar 2003. gada Pievienošan ās aktu (OV L 236, 23.9.2003., 
33. lpp.), un t ā atcelta no 2006. gada 30. apr īļa ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2004/38/EK (OV L 158, 30.4.2004., 
77. lpp.).
12. Lai atseviš ķās jut īgās pakalpojumu jom ās V ācijas un Austrijas darba tirg ū nov ērstu nopietnus trauc ējumus vai š ādu 
trauc ējumu rašan ās iesp ēju, ko dažos re ģionos var izrais īt starptautiska pakalpojumu sniegšana, k ā t ā defin ēta 
Direkt īvas 96/71/EK 1. pantā , un tikt āl, cikt āl t ās atbilst īgi iepriekš izkl āstītajiem p ārejas posma noteikumiem attiec ībā 
uz Horv ātijas darba ņēm ējiem īsteno savas valsts pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no divpus ējiem nol īgumiem, 
Vācija un Austrija var – iepriekš par to inform ējot Komisiju – atk āpties no LESD 56. panta, lai saist ībā ar pakalpo ­
jumiem, kurus sniedz sabiedr ības, kas veic uz ņēm ējdarb ību Horv ātij ā, ierobežotu t ādu darba ņē m ēju pagaidu p ārvie ­
tošanos, kuru ties ībām str ādāt V ācij ā un Austrij ā piem ērojami šo valstu iekš ējie pas ākumi.  
Pakalpojumu jomas, uz kur ām var attiecin āt min ēto atkā pi, ir š ādas: 
— V ācij ā 
Joma NACE (*) kods, ja nav nor ādīts cit ādi 
Būvniec ība, tostarp saist ītās nozares  45.1.–4.; 
Darb ības jomas, kas uzskait ītas Direkt īvas 
96/71/EK pielikum ā 
Ēku t īrīšana un uzkopšana  74.70. Ēku t īrīšana un uzkopšana  
Citi pakalpojumi  74.87. Vien īgi iekštelpu taps ētāju darb ība 
(*) NACE : skat. 31990 R 3037: Padomes Regula (EEK) Nr. 3037/90 (1990. gada 9. oktobris) par saimniecisko 
darb ību statistisko klasifik āciju Eiropas Kopien ā (OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp.),  
— Austrij ā 
Joma NACE (*) kods, ja nav nor ādīts cit ādi 
Dārzkop ības pakalpojumi  01.41.  
Akmens sadal īšana, apstr āde un apdare  26.7. 
Met āla b ūvkonstrukciju un to da ļu ražošana  28.11.  
Būvniec ība, tostarp saist ītās nozares  45.1.–4.; 
Darb ības jomas, kas uzskait ītas Direkt īvas 
96/71/EK pielikum ā 
Apsardzes darb ība 74.60. 
Ēku t īrīšana un uzkopšana  74.70.  
M ājas apr ūpe 85.14.  
Soci ālā pal īdz ība un darb ības bez izmitin āšanas  85.32.  
(*) NACE : skat. 31990 R 3037: Padomes Regula (EEK) Nr. 3037/90 (1990. gada 9. oktobris) par saimnie ­
cisko darbī bu statistisko klasifik āciju Eiropas Kopien ā (OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp.).  
Tikt āl, cikt āl V ācija vai Austrija saska ņā ar š ā punkta pirmo un otro da ļu atk āpjas no LESD 56. panta pirm ās da ļas, 
Horv ātija var veikt l īdzv ērtīgus pas ākumus, par to iepriekš pazi ņojot Komisijai.  
Šā punkta piem ērošanas sekas nedr īkst b ūt t ādi darba ņēm ēju pagaidu p ārvietošan ās nosac ījumi saist ībā ar pakalpo ­
jumu starptautisku sniegšanu Vā cij ā vai Austrij ā un Horv ātij ā, kas b ūtu vair āk ierobežojoši k ā nosac ījumi, kuri ir 
sp ēkā Pievienošan ās l īguma parakst īšanas dienā . 
13. Š īs sada ļas 2. l īdz 5. punkt ā un 7. lī dz 11. punkt ā izkl āstīto noteikumu piem ērošanas sekas nedr īkst b ūt t ādi 
nosac ījumi Horv ātijas valstspieder īgo piek ļuvei pašreiz ējo dal ībvalstu darba tirgiem, kas b ūtu vair āk ierobežojoši k ā 
nosac ījumi, kuri ir sp ēkā Pievienošan ās l īguma parakst īšanas dien ā. 
Neskarot 1. lī dz 12. punkt ā izkl āstīto noteikumu piem ērošanu, visos laikposmos, kad tiek piem ēroti attiec īgo valstu 
pas ākumi vai pas ākumi, kas izriet no divpus ējiem nol īgumiem, pašreiz ējās dalī bvalstis saist ībā ar piek ļuvi savam darba 
tirgum dod priekšroku darba ņēm ējiem, kas ir dal ībvalstu valstspieder īgie, nevis darba ņēm ējiem, kas ir trešo valstu 
valstspieder īgie.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/69
Rež īms, ko piem ēro Horv ātijas migr ējošiem darba ņēm ējiem un vi ņu ģimen ēm, kas likum īgi dz īvo un str ādā k ādā cit ā 
dal ībvalst ī, vai citu dal ībvalstu migr ējošiem darba ņēm ējiem un vi ņu ģimen ēm, kas likum īgi dz īvo un str ādā Horv ātij ā, 
nedr īkst b ūt vair āk ierobežojošs k ā tas rež īms, ko piem ēro trešo valstu darba ņēm ējiem, kas dz īvo un str ādā, attiec īgi, 
konkr ētaj ā dal ībvalst ī vai Horv ātij ā. Turkl āt, piem ērojot principu, ka priekšroka tiek dota Savien ībai, rež īms, ko 
piem ēro t ādiem migr ējošiem darba ņēm ējiem no treš ām valst īm, kas dz īvo un str ādā Horv ātij ā, nedr īkst b ūt labv ē­
līgāks k ā rež īms, ko piem ēro Horv ātijas valstspieder īgajiem.  
3. KAPIT ĀLA BR ĪVA APRITE  
Līgums par Eiropas Savien ību un L īgums par Eiropas Savien ības darbī bu 
Neskarot pien ākumus, kuri noteikti Lī gumos, kas ir Eiropas Savien ības pamat ā, Horv ātija septi ņus gadus p ēc pievienošanā s 
dienas var patur ēt sp ēkā ierobežojumus, kas paredz ēti Lauksaimniec ības zemes akt ā (OG 152/08) (redakcij ā, kura ir sp ēkā 
Pievienošan ās l īguma parakst īšanas dien ā), attiec ībā uz to, k ā lauksaimniec ības zemi ieg ādājas citas dal ībvalsts valstspie ­
der īgie, Eiropas Ekonomikas zonas nol īguma (EEZN) l īgumsl ēdz ēju valstu valstspieder īgie un juridiskas personas, kas 
dibinā tas saska ņā ar citas dal ībvalsts vai EEZN valsts ties ību aktiem. Tom ēr nekā dā gad ījum ā pret k ādas dal ībvalsts 
valstspieder īgajiem vai juridisk ām person ām, kas ir dibin ātas saska ņā ar citas dal ībvalsts ties ību aktiem, lauksaimniec ības 
zemes ieg ādes jaut ājum ā nevar iztur ēties maz āk labv ēlīgi nek ā pret attiec īgaj ām person ām iztur ētos Pievienošan ās l īguma 
parakst īšanas dien ā – vai iztur ēties pret t ām nelabv ēlīgāk nek ā pret trešo valstu valstspieder īgajiem vai juridisk ām 
person ām. 
Pašnodarbin ātiem zemniekiem, kas ir citas dal ībvalsts valstspieder īgie un kas v ēlas veikt uz ņēm ējdarb ību un dz īvot 
Horv ātij ā, nepiem ēro pirmo da ļu vai noteikumus un proced ūras, ko nepiem ēro Horv ātijas valstspieder īgajiem.  
Min ēto p ārejas posma pas ākumu visp ārēju p ārskat īšanu veic lī dz treš ā gada beig ām p ēc pievienošanā s dienas. Lai to 
nodrošin ātu, Komisija iesniedz zi ņojumu Padomei. Padome p ēc Komisijas priekšlikuma var ar vienpr ātīgu lē mumu sa īsin āt 
vai p ārtraukt iepriekš pirmaj ā da ļā paredz ēto p ārejas posmu.  
Ja ir pietiekami pier ādījumi, ka p ārejas posma beig ās Horv ātijas lauksaimniec ības zemes tirg ū b ūs nopietni trauc ējumi vai 
tam draud ēs nopietni trauc ējumi, Komisija p ēc Horv ātijas lū guma lemj par p ārejas posma pagarin āšanu par tr īs gadiem. 
Šādu pagarin ājumu drī kst attiecin āt ar ī tikai uz daž ām īpaši skart ām ģeogr āfiskaj ām teritorij ām. 
4. LAUKSAIMNIEC ĪBA 
I. P ĀREJAS POSMA PAS ĀKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ HORV ĀTIJU 
1. 32001 L 0113: Padomes Direkt īva 2001/113/EK (2001. gada 20. decembris), kas attiecas uz cilv ēku uzturam 
paredz ētiem aug ļu džemiem, želej ām un marmel ādēm un saldin ātu kasta ņu biezeni (OV L 10, 12.1.2002., 67. lpp.)  
Atk āpjoties no 8. pant ā paredz ētā pien ākuma, Horv ātijas tirg ū ir atļ auts tirgot produktus, kas apz īm ēti ar nosaukumu 
“doma ća marmelada ” un “ ekstra doma ća marmelada ”, kam ēr beidzas to kr ājumi, kas bija pieejami pievienošan ās dien ā. 
2. 32006 R 0510: Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniec ības produktu un p ārtikas 
produktu ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardz ību (OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. un OV 
L 335M, 13.12.2008., 213. lpp.)  
a) Regulas 5. panta 8. punkta otro da ļu aizst āj ar š ādu da ļu: 
“Bulg ārija, Rum ānija un Horv ātija ievieš min ētos normat īvos un administrat īvos aktus, v ēlākais, vienu gadu pē c to 
attiec īgās pievienošanā s dienas.”  
b) Regulas 5. panta 11. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“11. Attiec ībā uz Bulg āriju, Rum āniju un Horv ātiju to pievienošan ās dien ā past āvošo ģeogr āfisk ās izcelsmes 
nor āžu un cilmes vietu nosaukumu valsts aizsardz ību var turpin āt divpadsmit m ēnešus p ēc to attiec īgās pievieno ­ 
šan ās dienas.”  
3. 32007 R 1234: Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniec ības tirgu 
kop īgu organiz āciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniec ības produktiem (Vienot ā TKO regula) (OV 
L 299, 16.11.2007., 1. lpp.)  
a) Regulas 118.m pantam pievieno š ādu punktu:  
“5. Atk āpjoties no 1. lī dz 4. punkta, Horv ātija var laist tirg ū Horv ātij ā vai eksport ēt uz treš ām valst īm v īnu ar 
nosaukumu “ Mlado vino portugizac ”, kam ēr beidzas kr ājumi, kas past āv pievienošanā s dien ā. Horv ātija izveido 
datoriz ētu datub āzi ar inform āciju par pievienošan ās dien ā past āvošajiem kr ājumiem un nodrošina, ka šie kr ājumi 
tiek p ārbaud īti un deklar ēti Komisijai.”LV L 112/70 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
b) Regulas 118.s pantam pievieno š ādu punktu:  
“5. Attiec ībā uz Horv ātiju v īnu nosaukumi, kas public ēti 2011. gada 14. apr īļa OV C 116, ir aizsarg āti saska ņā 
ar šo regulu, ja iebildumu proced ūrai ir labv ēlīgs rezult āts. Komisija ieraksta tos 118.n pant ā paredz ētaj ā re ģistr ā. 
Šā panta 2. l īdz 4. punktu piem ēro ar š ādiem nosac ījumiem: 3. punkt ā min ētais termi ņš ir viens gads p ēc Horv ātijas 
pievienošanā s dienas; 4. punkt ā min ētais termi ņš ir četri gadi p ēc Horv ātijas pievienošan ās dienas.”  
4. 32009 R 0073: Padomes Regula (EK) Nr. 73/2009 (2009. gada 19. janv āris), ar ko paredz kop ējus noteikumus tieš ā 
atbalsta sh ēm ām saska ņā ar kop ējo lauksaimniec ības politiku un izveido dažas atbalsta sh ēmas lauksaimniekiem, k ā ar ī 
groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atce ļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV 
L 30, 31.1.2009., 16. lpp.)  
a) Atk āpjoties no Regulas (EK) Nr. 73/2009 4. panta 1. punkta paredz ētā pien ākuma iev ērot regulas II pielikum ā 
min ētās likum ā noteikt ās p ārvald ības pras ības, lauksaimnieki Horv ātij ā, kuri sa ņem tiešos maksā jumus, II pielikuma 
A, B un C punkt ā izkl āstītās likum ā noteikt ās p ārvald ības pras ības iek ļauj savstarp ējās atbilst ības jom ā saska ņā ar 
šādu grafiku: attiec ībā uz A punktu – no 2014. gada 1. janv āra; attiec ībā uz B punktu – no 2016. gada 1. janv āra; 
attiec ībā uz C punktu – no 2018. gada 1. janv āra. 
b) Regulas (EK) Nr. 73/2009 V sada ļā aiz 1. noda ļas iek ļauj š ādu noda ļas nosaukumu un pantu:  
“1.a NODA ĻA 
Vienot ā maks ājuma sh ēma 
121.a pants 
Vienot ā maks ājuma sh ēma Horv ātij ā 
Horv ātijai lī dz 2013. gada 31. decembrim nav oblig āti j āpiem ēro 4., 5., 23., 24. un 25. pants, cikt āl šie noteikumi 
attiecas uz likum ā noteiktaj ām p ārvald ības pras ībām. Lauksaimniekiem, kas Horv ātij ā sa ņem maks ājumus saska ņā ar 
vienot ā maks ājuma sh ēmu, II pielikum ā min ētās likum ā noteikt ās p ārvald ības pras ības no 2014. gada 1. janv āra 
jāiev ēro atbilst īgi š ādam grafikam:  
a) pras ības, kas min ētas II pielikuma A punkt ā, piem ēro no 2014. gada 1. janv āra; 
b) pras ības, kas min ētas II pielikuma B punkt ā, piem ēro no 2016. gada 1. janv āra; 
c) pras ības, kas min ētas II pielikuma C punkt ā, piem ēro no 2018. gada 1. janv āra.” 
II. P ĀREJAS POSMA TARIFA KVOTA RAFIN ĒŠANAI PAREDZ ĒTAM CUKURNIEDRU J ĒLCUKURAM 
Horv ātijai rezerv ēs autonomu  erga omnes gada importa kvotu 40 000 tonnu apjom ā rafin ēšanai paredz ētam cukurniedru 
jēlcukuram uz laiku, kas nepā rsniedz tr īs tirdzniec ības gadus p ēc Horv ātijas pievienošan ās ES, nosakot importa nodevu 
EUR 98,00 apjom ā par tonnu. Ja saska ņā ar Visp ārējās vienošanā s par tarifiem un tirdzniec ību XXIV.6 pantu risin ātās 
sarun ās ar cit ām Pasaules Tirdzniec ības organiz ācijas dal ībvalst īm par kompens ējošu korekciju pē c Horv ātijas pievieno ­ 
šan ās tiks pan ākta vienošan ās atv ērt kompens ācijas cukura kvotas pirms p ārejas perioda beig ām, Horv ātijai atv ēlēto kvotu 
40 000 tonnu apjom ā piln ībā vai da ļēji p ārst ās piem ērot tad, kad tiks atv ērtas kompens ācijas cukura kvotas. Komisija 
pie ņem vajadz īgos īstenošanas pas ākumus saska ņā ar proced ūru, kas min ēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. 
panta 2. punkt ā, saist ībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 13. panta 1. punkta b) apakš ­
punktu.  
III. PAGAIDU TIEŠ Ā MAKS ĀJUMA NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ HORV ĀTIJU  
Lauksaimniekiem pieš ķirto tiešo maksā jumu atmaks āšana par 2013. gadu notiks ar nosac ījumu, ka Horv ātija pirms 
pievienošanā s piem ēro noteikumus, kas ir identiski noteikumiem, kuri attiec ībā uz š ādiem tiešajiem maksā jumiem ir 
paredz ēti Padomes Regul ā (EK) Nr. 73/2009, k ā ar ī Komisijas Regul ā (EK) Nr. 1120/2009 (2009. gada 29. oktobris), ar ko 
nosaka s īki izstrā dātus noteikumus par to, k ā īstenot vienot ā maks ājuma sh ēmu, kas paredz ēta III sada ļā Padomes Regul ā 
(EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kop ējus noteikumus tieš ā atbalsta sh ēm ām saska ņā ar kopē jo lauksaimniec ības politiku un 
izveido dažas atbalsta sh ēmas lauksaimniekiem (  1 ), Komisijas Regul ā (EK) Nr. 1121/2009 (2009. gada 29. oktobris), ar ko 
nosaka s īki izstr ādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV un V sada ļā paredz ēto noteikumu piem ērošanai 
atbalsta sh ēm ām lauksaimniekiem (  2 ), un Komisijas Regul ā (EK) Nr. 1122/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko paredz 
sīki izstrā dātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiec ībā uz savstarp ēju atbilst ību, modul āciju 
un integr ēto administr ēšanas un kontroles sist ēmu saska ņā ar min ētaj ā regul ā paredz ētaj ām tieš ā atbalsta sh ēm ām 
lauksaimniekiem, k ā ar ī, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiec ībā uz savstarp ēju atbilst ību saska ņā ar 
vīna nozar ē paredz ēto atbalsta sh ēmu (  3 ).LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/71  
( 1 ) OV L 316, 2.12.2009., 1. lpp. 
( 2 ) OV L 316, 2.12.2009., 27. lpp.  
( 3 ) OV L 316, 2.12.2009., 65. lpp.
5. P ĀRTIKAS NEKAIT ĪGUMA, VETERIN ĀRĀ UN FITOSANIT ĀRĀ POLITIKA  
I. D ĒJĒJVISTAS 
31999 L 0074: Padomes Direkt īva 1999/74/EK (1999. gada 19. j ūlijs), ar ko paredz minim ālos standartus d ējējvistu 
aizsardz ībai (OV L 203, 3.8.1999., 53. lpp.)  
Atk āpjoties no Padomes Direkt īvas 1999/74/EK 6. panta, attiec ībā uz Horv ātiju d ējējvistas, kas uz pievienošan ās dienu 
tiek izmantotas olu ražošanai, var tur ēt b ūros, kas neatbilst min ētaj ā pant ā izkl āstītaj ām struktur ālaj ām pras ībām. Horv ā­
tija nodrošina, lai š ādus b ūrus vairs neizmanto, v ēlākais, 12 m ēnešus p ēc pievienošanā s. 
Šādos neuzlabotos b ūros d ētās olas laiž tikai Horv ātijas valsts tirg ū. Šādām ol ām un to iesai ņojumam ir skaidras nor ādes 
ar īpašu mar ķējumu, kas ļauj veikt vajadz īgās kontroles. Š āda īpaš ā mar ķējuma skaidru aprakstu pazi ņo Komisijai ne v ēlāk 
kā vienu gadu pirms pievienošan ās. 
II. UZ ŅĒMUMI (GA ĻAS, PIENA, ZIVJU UN DZĪ VNIEKU IZCELSMES BLAKUSPRODUKTU NOZARE)  
32004 R 0852: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. apr īlis) par p ārtikas produktu 
higi ēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.)  
32004 R 0853: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. apr īlis), ar ko nosaka īpašus 
higi ēnas noteikumus attiec ībā uz dz īvnieku izcelsmes p ārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.)  
32009 R 1069: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka 
vesel ības aizsardz ības noteikumus attiec ībā uz dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasin ātajiem produktiem, kuri 
nav paredz ēti cilv ēku pat ēriņam, un ar ko atce ļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dz īvnieku blakusproduktu regula) (OV 
L 300, 14.11.2009., 1. lpp.)  
1. Struktur ālās pras ības, kas noteiktas:  
a) Eiropas Parlamenta un Padomes Regul ā (EK) Nr. 852/2004:  
— II pielikuma II noda ļā, 
b) Eiropas Parlamenta un Padomes Regul ā (EK) Nr. 853/2004:  
— III pielikuma I sada ļas II un III noda ļā, 
— III pielikuma II sada ļas II un III noda ļā, 
— III pielikuma V sada ļas I noda ļā; 
c) Komisijas Regul ā (ES) Nr. 142/2011 (2011. gada 25. februā ris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka vesel ības aizsardz ības noteikumus attiec ībā uz dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktiem un atvasin ātajiem produktiem, kuri nav paredz ēti cilv ēku pat ēriņam, un īsteno Padomes Direk ­
tīvu 97/78/EK attiec ībā uz dažiem paraugiem un prec ēm, kam uz robežas neveic veterin ārās p ārbaudes atbilst īgi 
min ētajai direkt īvai (  1 ): 
— IV pielikuma I nodaļā , 
— IX pielikuma I, II un III noda ļā, 
— X pielikuma I un II noda ļā, un  
— XIII pielikum ā, 
Horv ātij ā nepiem ēro konkrē tiem ga ļas, piena, zivju un dzī vnieku izcelsmes blakusproduktu nozares uz ņēmumiem lī dz 
2015. gada 31. decembrim saska ņā ar zem āk izkl āstītajiem noteikumiem.  
2. Kam ēr vien uz 1. punkt ā min ētajiem uz ņēmumiem attiecas min ētais punkts, produktus, kuru izcelsme ir šajos 
uz ņēmumos, neatkar īgi no tirdzniec ības dienas laiž tirg ū tikai Horv ātijas valsts tirg ū vai trešo valstu tirgos saska ņā 
ar attiec īgiem Savien ības ties ību aktiem vai ar ī izmanto turpm ākai p ārstr ādei Horv ātijas uz ņēmumos, uz kuriem ar ī 
attiecas 1. punkts.  
3. P ārtikai, ko ražo uz ņēmumos, kas min ēti 1. punkt ā, piešķ ir vesel ības vai identifik ācijas mar ķējumu, kas atš ķiras no t ā, 
kurš noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004 5. pant ā. Šā da atš ķirīga vesel ības vai identifik ācijas mar ķējuma skaidru 
aprakstu pazi ņo Komisijai ne v ēlāk k ā vienu gadu pirms pievienošan ās dienas.  
4. Šī s da ļas 2. un 3. punkts attiecas ar ī uz visiem produktiem, kuru izcelsme ir integr ētos ga ļas, piena vai zivju produktu 
ražošanas uz ņēmumos, ja uz k ādu š āda uz ņēmuma da ļu attiecas 1. punkts.  
5. Horv ātija nep ārtraukti p ārrauga valsts uzņē mumu moderniz ēšanas programmas īstenošanu un sniedz Komisijai pro- 
gresa gada pl ānu šaj ā jom ā. Horv ātija nodrošina, ka katram no šiem uz ņēmumiem tiek izstr ādāts atseviš ķs moderni ­
zēšanas pl āns ar termi ņu struktur ālo pras ību labošanai un ka tas pē c piepras ījuma tiek dar īts pieejams Komisijai.LV L 112/72 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.  
( 1 ) OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.
6. Komisija laikus pirms pievienošan ās sagatavo 1. punkt ā min ēto uz ņēmumu sarakstu. Šo sarakstu publisko, un taj ā 
ietver katra uz ņēmuma nosaukumu un adresi.  
7. Horv ātija nodrošina to, ka darb ību beidz uzņē mumi, kas l īdz pievienošan ās dienai nav pan ākuši piln īgu atbilst ību 
Savien ības acquis  p ārtikas produktu droš ības jom ā, iz ņemot gad ījumus, kad uz tiem attiecas noteikumi par šo p ārejas 
posma pas ākumu.  
8. Īstenošanas noteikumus, kas paredz ēti, lai nodrošinā tu p ārejas rež īma sekm īgu piem ērošanu saska ņā ar Regul ām (EK) 
Nr. 852/2004 un (EK) Nr. 853/2004, var pie ņemt saska ņā ar, attiec īgi, 12. panta otro da ļu un 9. panta otro da ļu. 
9. Īstenošanas noteikumus, kas paredz ēti, lai pan āktu p ārejas rež īma sekm īgu piem ērošanu saist ībā ar Regulu (EK) Nr. 
1069/2009, var pie ņemt saska ņā ar min ētās regulas 52. panta 4. punktu.  
III. SĒ KLU TIRDZNIEC ĪBA 
32002 L 0053: Padomes Direkt īva 2002/53/EK (2002. gada 13. jū nijs) par lauksaimniec ības augu š ķirņu kopē jo katalogu 
(OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp.)  
32002 L 0055: Padomes Direkt īva 2002/55/EK (2002. gada 13. jū nijs) par d ārze ņu s ēklu tirdzniec ību (OV L 193, 
20.7.2002., 33. lpp.) 
Horv ātija var lī dz 2014. gada 31. decembrim atlikt Direktī vas 2002/53/EK 4. panta 1. punkta un Direkt īvas 2002/55/EK 
4. panta 1. punkta piem ērošanu sav ā teritorij ā attiec ībā uz to š ķirņu s ēklu tirdzniec ību sav ā teritorij ā, kuras ir iek ļautas 
Horv ātijas attiec īgajos lauksaimniec ības augu sugu š ķirņu un d ārze ņu augu sugu š ķirņu valsts katalogos, kuri nav ofici āli 
apstiprin āti saska ņā ar min ētaj ām direkt īvām. Min ētaj ā laikposm ā š ādas s ēklas nep ārdod citu dal ībvalstu teritorij ā. 
IV. NEUMA  
31997 L 0078: Padomes Direkt īva 97/78/EK (1997. gada 18. decembris), ar ko nosaka principus, kuri reglament ē 
veterin āro p ārbaužu organiz ēšanu attiec ībā uz produktiem, ko ieved Kopien ā no treš ām valst īm (OV L 24, 30.1.1998., 
9. lpp.)  
Direkt īvas 1. pantu aizst āj ar š ādu pantu:  
“1. pants 
1. To produktu veterin āro p ārbaudi, kas no treš ām valst īm ievesti k ādā no I pielikum ā min ētaj ām teritorij ām, 
dal ībvalstis veic saska ņā ar šo direkt īvu un saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 
(2004. gada 29. apr īlis) par ofici ālo kontroli, ko veic, lai nodrošin ātu atbilst ības p ārbaudi saist ībā ar dz īvnieku 
bar ības un p ārtikas aprites ties ību aktiem un dz īvnieku vesel ības un dzī vnieku labtur ības noteikumiem (*).  
2. Atk āpjoties no 1. punkta, t ādu produktu s ūtījumus, kas tiek vesti no Horv ātijas teritorijas un tranz ītā tiek vesti 
caur Bosnijas un Hercegovinas teritoriju Neum ā (“Neumas koridors”) pirms atk ārtotas ievešanas Horv ātijas teritorij ā 
caur Klek vai Zaton Doli punktiem, var atbrī vot no veterin āraj ām p ārbaud ēm, ja vien tie atbilst š ādām pras ībām: 
a) pievienošanā s dien ā vai pirms tam Horv ātijas Neumas koridora zieme ļu un dienvidu iebraukšanas punktu apr ī­
kojums, person āls un sagatavot ība nodrošina šaj ā punkt ā min ēto pras ību īstenošanu;  
b) Horv ātija nodrošina, ka: 
i) s ūtījumu transport ēšanai izmanto tikai sl ēgtus transportl īdzek ļus; 
ii) s ūtījumu p ārvad āšanai izmantotos transportl īdzek ļus pirms Neumas koridora š ķērsošanas aizplomb ē ar īpaši 
numur ētām plomb ām; 
iii) tiek izveidots re ģistrs, kur ā prec īzi norā da, kuras numur ētās plombas ir piestiprin ātas kuriem transportl īdzek ­ 
ļiem, un kas ļautu veikt vajadz īgās p ārbaudes;  
iv) lai var ētu apr ēķin āt kopē jo tranz īta laiku, re ģistr ē dienu un laiku, kad no Horv ātijas teritorijas izbrauc un taj ā 
atkā rtoti iebrauc transportl īdzek ļi, ar ko p ārvad ā s ūtījumus;  
c) Horv ātija nodrošina, ka netiek at ļauta s ūtījuma atk ārtota ievešana Horv ātijas teritorij ā, ja: 
i) transportl īdzek ļa plomba ir salauzta vai nomain īta Neumas koridora tranzī ta laik ā; un/vai  
ii) kop ējais tranz īta laiks, ņemot vē rā kop ējo tranz īta garumu, b ūtiski p ārsniedz pie ņemamo kopē jo tranz īta laiku, 
ja vien kompetent ā iest āde nav veikusi izvē rtējumu par apdraud ējumu dz īvnieku un cilv ēku vesel ībai un, 
balstoties uz šo izv ērtējumu, nav pie ņēmusi efekt īvus, proporcion ālus un m ērķtiec īgus pas ākumus;LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/73
d) Horv ātija regul āri un p ēc vajadz ības inform ē Komisiju par jebk ādu neatbilst ību b) apakšpunkt ā dotaj ām pras ībām 
un pas ākumiem, ko t ā veikusi saska ņā ar c) apakšpunktu;  
e) vajadz ības gad ījum ā saska ņā ar 29. pant ā noteikto proced ūru pie ņem l ēmumu aptur ēt vai atsaukt atk āpi no š ā 
panta 1. punkta;  
f) vajadz ības gad ījum ā saska ņā ar 29. pant ā noteikto proced ūru var pie ņemt s īki izstr ādātus noteikumus š ā punkta 
piem ērošanai.  
___________  
(*) OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.”  
6. ZIVSAIMNIEC ĪBA 
32006 R 1967: Padomes Regula (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusj ūras zvejas 
resursu ilgtsp ējīgas izmantošanas p ārvald ības pas ākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Regulu (EK) Nr. 
973/2001, k ā ar ī atce ļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.; labot ā versija OV L 36, 8.2.2007., 
6. lpp.)  
a) Atk āpjoties no 13. panta 1. un 2. punkta, dzi ļum ā, kas nep ārsniedz 50 metrus, ku ģiem, kuri re ģistr ēti un darbojas 
Rietumistrijas re ģionā , pagaidu k ārtā l īdz 2014. gada 30. j ūnijam ir at ļauts izmantot grunts traļ us t ādā att ālum ā no 
krasta, kas nav maz āks par 1,5 j ūras j ūdz ēm. 
Min ētā atkā pe attiecas uz re ģionu, kuru apz īm ē k ā Rietumistriju un definē no ģeogr āfisko koordin ātu punkta 
φ=44.52135 un λ=14.29244 ar l īniju uz zieme ļiem un lī niju uz rietumiem.  
Ku ģiem, kuru kop ējais garums ir maz āks par 15 metriem, dzi ļum ā, kas p ārsniedz 50 metrus, Horv ātijai pagaidu k ārtā 
līdz 2014. gada 30. j ūnijam at ļauj izmantot grunts traļ us t ādā att ālum ā no krasta, kas ir vismaz 1 j ūras j ūdze, 
saglab ājot visus p ārējos teritori ālos un laika ierobežojumus, kurus piem ēro pievienošanā s dien ā. 
b) Atk āpjoties no 17. panta 1. punkta, ierobežotam ku ģu skaitam, kuri iek ļauti īpašā nekomerci ālas zvejas kategorij ā 
“maza apjoma ner ūpnieciska zveja person īgām vajadz ībām” un kuru skaits nep ārsniedz 2 000 ku ģu, l īdz 2014. gada 
31. decembrim at ļauj izmantot maksimums 200 metrus žaunu t īklu, ar nosac ījumu, ka turpina iev ērot visus p ārējos 
ierobežojumus, ko piem ēro pievienošanā s dien ā. V ēlākais, pievienošanā s dien ā Horv ātija iesniedz Komisijai sarakstu ar 
ku ģiem, uz kuriem attiecas šis p ārejas periods, tostarp to parametrus un sp ējas, kas izteiktas bruto tonn āžā un kW.  
7. TRANSPORTA POLITIKA  
1. 31992 R 3577: Padomes Regula (EEK) Nr. 3577/92 (1992. gada 7. decembris), ar ko piem ēro principu, kurš paredz 
jūras transporta pakalpojumu sniegšanas br īvību dal ībvalst īs (j ūras kabot āža) (OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.)  
Regulas 6. pantam pievieno š ādus punktus:  
“4. Atk āpjoties no 4. panta 1. punkta otr ās da ļas, sabiedrisko pakalpojumu l īgumus, kas nosl ēgti pirms Horv ātijas 
pievienošanā s dienas, var piem ērot l īdz 2016. gada 31. decembrim.  
5. Atk āpjoties no 1. panta 1. punkta, l īdz 2014. gada 31. decembrim kru īzu pakalpojumus starp Horv ātijas ost ām 
ar ku ģiem ar kravnes ību, kas maz āka par 650 bruto tonn ām, var veikt tikai ku ģi, kuri ir re ģistr ēti Horv ātij ā un ku ģo ar 
Horv ātijas karogu, kurus izmanto ku ģošanas sabiedr ības, kas veic uz ņēm ējdarb ību saska ņā ar Horv ātijas tiesī bu aktiem 
un kuru galven ā uz ņēm ējdarb ības vieta ir un faktiskā kontrole tiek ī stenota Horv ātij ā. 
6. Atk āpjoties no 1. panta 1. punkta un uz p ārejas laiku l īdz 2014. gada 31. decembrim, Komisija p ēc pamatota 
dal ībvalsts lū guma var 30 darbadien ās p ēc attiec īgā l ūguma sa ņemšanas pie ņemt lē mumu, ka ku ģi, kam piem ēro š ā 
panta 5. punkt ā aprakst īto atk āpi, nedr īkst sniegt kru īzu pakalpojumus starp ost ām daž ās teritorij ās dal ībvalst īs, kas 
nav Horv ātija, ja izr ādās, ka min ētie pakalpojumi nopietni trauc ē vai draud nopietni trauc ēt attiec īgo teritoriju trans ­
porta iekš ējo tirgu. Ja p ēc 30 darbadien ām Komisija nav pie ņēmusi lē mumu, attiec īgajai dal ībvalstij ir ties ības piem ērot 
aizsardz ības pas ākumus l īdz br īdim, kad Komisija pie ņem l ēmumu. Ārk ārtas gad ījum ā dal ībvalsts var vienpus ēji noteikt 
atbilst īgus pagaidu pas ākumus, kuri dr īkst palikt sp ēkā ne ilg āk k ā tr īs m ēnešus. Attiec īgā dalī bvalsts par to nekav ē­
joties inform ē Komisiju. Komisija var šos pas ākumus atcelt vai tos apstiprin āt l īdz gal īga l ēmuma pie ņemšanai. Par to 
tiek inform ētas dal ībvalstis.”  
2. 32009 R 1072: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009 (2009. gada 21. oktobris) par kop īgiem 
noteikumiem attiec ībā uz piek ļuvi starptautisko kravas autop ārvad ājumu tirgum (p ārstr ādāta versija) (OV L 300, 
14.11.2009., 72. lpp.)  
Atk āpjoties no Regulas (EK) Nr. 1072/2009 8. panta, piem ēro šā dus noteikumus:  
— divus gadus no Horv ātijas pievienošan ās dienas uz ņēmumiem, kuri veic uz ņēm ējdarb ību Horv ātij ā, ir liegts veikt 
kabot āžu p ārējās dal ībvalst īs;LV L 112/74 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
— divos gados no Horv ātijas pievienošan ās dienas citas dal ībvalstis var pazi ņot Komisijai, vai t ās pl āno uz ņēmumiem, 
kuri veic uz ņēm ējdarb ību Horv ātij ā, ilg ākais par diviem gadiem pagarin āt pirmaj ā ievilkum ā min ēto p ārejas posmu, 
vai ar ī pl āno piem ērot 8. pantu. Ja t āda pazi ņojuma nav, piem ēro 8. pantu,  
— jebkura no pašreiz ējām dal ībvalst īm divos gados no Horv ātijas pievienošan ās dienas jebkur ā br īdī var Komisijai 
pazi ņot nodomu uz ņēmumiem, kuri veic uz ņēm ējdarb ību Horv ātij ā, piem ērot 8. pantu,  
— Horv ātij ā kabot āžu var veikt vien īgi p ārvad ātāji, kas veic uz ņēm ējdarb ību dal ībvalst īs, kur ās attiec ībā uz uz ņēmu ­
miem, kas veic uz ņēm ējdarb ību Horv ātij ā, piem ēro 8. pantu, 
— četros gados no Horv ātijas pievienošan ās dienas jebkura dal ībvalsts, kas piem ēro 8. pantu, gad ījum ā, ja pastiprin āti 
izv ērstas kabot āžas d ēļ rodas attiec īgās valsts tirgus vai t ā da ļu nopietni trauc ējumi, piem ēram, iev ērojams pied ā­
vājuma p ārsvars sal īdzin ājum ā ar piepras ījumu vai ir apdraud ēta iev ērojama skaita autop ārvad ājumu uz ņēmumu 
finanšu stabilit āte vai past āvēšana, var l ūgt Komisiju piln ībā vai da ļēji aptur ēt 8. panta piem ērošanu uz ņēmumiem, 
kuri veic uz ņēm ējdarb ību Horv ātij ā. T ādā gad ījum ā piem ēro 10. pantu.  
Dal ībvalstis, kas piem ēro š ā punkta pirm ās da ļas pirmaj ā un otraj ā ievilkum ā min ēto p ārejas posma pas ākumu, var – 
pak āpeniski un saska ņā ar divpus ējiem nol īgumiem, kas nosl ēgti ar Horv ātiju – savstarp ēji apmain īties ar kabot āžas 
atļauj ām. 
Šā punkta pirmaj ā un otraj ā da ļā min ētie p ārejas posma noteikumi nedr īkst Horv ātijas autop ārvad ātāju piek ļuvi 
kabot āžai cit ās dal ībvalst īs ierobežot vair āk par tiem nosac ījumiem, kas ir sp ēkā Pievienošan ās l īguma parakst īšanas 
dien ā. 
8. NODOK ĻU POLITIKA  
1. 31992 L 0079: Padomes Direkt īva 92/79/EEK (1992. gada 19. oktobris) par nodok ļu saska ņošanu cigaret ēm (OV 
L 316, 31.10.1992., 8. lpp.).  
Direkt īvas 2. panta 2. punktam pievieno š ādu da ļu: 
“Horv ātijai pieš ķir p ārejas posmu lī dz 2017. gada 31. decembrim, lai izpild ītu š ā punkta pirmaj ā un otraj ā da ļā min ētās 
pras ības. Tom ēr no 2014. gada 1. janv āra akc īzes nodoklis nedrī kst b ūt maz āks par EUR 77 par 1 000 cigaret ēm 
neatkar īgi no to vid ējās sv ērtās mazumtirdzniec ības cenas.”  
2. 32006 L 0112: Padomes Direkt īva 2006/112/EEK (2006. gada 28. novembris) par kop ējo pievienot ās v ērtības 
nodok ļa sist ēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.)  
a) Direkt īvas 13. panta 2. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“2. Dal ībvalstis t ādu publisko ties ību subjektu veikt ās darb ības, kas ir atbr īvotas no nodok ļa saska ņā ar 132., 
135., 136. un 371. pantu, 374. l īdz 377. pantu, 378. panta 2. punktu, 379. panta 2. punktu un 380. l īdz 390.c 
pantu, var uzskat īt par darb ībām, ko š īs strukt ūras veic k ā valsts iest ādes.”  
b) Direkt īvas 80. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstā j ar š ādu apakšpunktu:  
“b) ja atl īdz ība ir maz āka par atv ērtā tirgus v ērtību un ja sa ņēm ējam nav ties ību piln ībā atskait īt PVN saska ņā ar 
167. l īdz 171. un 173. l īdz 177. pantu, un ja uz pre ču pieg ādi vai pakalpojumu sniegšanu attiecas atbr īvojums 
saska ņā ar 132., 135., 136., 371., 375., 376. un 377. pantu, 378. panta 2. punktu, 379. panta 2. punktu un 
380. l īdz 390.c pantu;”.  
c) Direkt īvas 136. panta a) punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“a) to pre ču pieg ādi, ko piln ībā izmanto darbī bai, kurai atbr īvojums pieš ķirts atbilst īgi 132., 135., 371., 375., 376. 
un 377. pantam, 378. panta 2. punktam, 379. panta 2. punktam, k ā ar ī 380. l īdz 390.c pantam, ja š īs preces 
nav rad ījušas atskait īšanas ties ības;”.  
d) Direkt īvas 221. panta 3. punktu aizst āj ar š ādu punktu:  
“3. Dal ībvalstis var atbrī vot nodok ļa maks ātājus no 220. panta 1. punkt ā vai 220.a pant ā paredz ētā pien ākuma 
izsniegt r ēķinu par pre ču pieg ādēm vai pakalpojumu sniegšanu, kuru vi ņi veikuši to teritorij ā un kura saska ņā ar 
110. un 111. pantu, 125. panta 1. punktu, 127. pantu, 128. panta 1. punktu, 132. pantu, 135. panta 1. punkta h) 
līdz l) apakšpunktu, 136., 371., 375., 376. un 377. pantu, 378. panta 2. punktu, 379. panta 2. punktu un 380. 
līdz 390.c pantu ir atbrī vota no nodok ļa – ar ties ībām atskait īt iepriekš ējā stadij ā samaks āto PVN vai bez t ām.”LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/75
e) Iekļ auj š ādu pantu:  
“390.c pants  
Saska ņā ar nosac ījumiem, kurus Horv ātij ā piem ēroja t ās pievienošanā s dien ā, min ētā dal ībvalsts var turpin āt 
piem ērot atbr īvojumu š ādiem dar ījumiem:  
a) apb ūves zemes pieg āde ar vai bez ēkām uz t ās, k ā min ēts 135. panta 1. punkta j) apakšpunkt ā un X pielikuma B 
da ļas 9. punkt ā – l īdz 2014. gada 31. decembrim; šo termi ņu nevar pagarin āt; 
b) starptautiskie pasažieru pā rvad ājumi, kas min ēti X pielikuma B da ļas 10. punkt ā – kam ēr t ādu pašu atbr īvojumu 
no nodok ļa piem ēro kā dā dalī bvalst ī, kas bija Savien ības dalī bvalsts pirms Horv ātijas pievienošan ās.” 
f) Direkt īvas 391. pantu aizst āj ar š ādu pantu:  
“391. pants 
Dal ībvalstis, kuras atbr īvo no nodok ļa 371., 375., 376. un 377. pant ā, 378. panta 2. punkt ā, 379. panta 2. punkt ā 
un 380. lī dz 390.c pant ā min ētos dar ījumus, var nodok ļa maks ātājiem pieš ķirt tiesī bas izv ēlēties iesp ēju, ka šiem 
dar ījumiem uzliek nodokli.”  
g) Direkt īvas X pielikuma nosaukumu (attiec īgi, ar ī satura r ādītājā) aizst āj ar š ādu nosaukumu:  
“TO DAR ĪJUMU SARAKSTS, UZ KURIEM ATTIECAS 370. UN 371. PANT Ā, UN 375. l īdz 390.c PANT Ā 
MIN ĒTĀS ATK ĀPES”.  
9. BR ĪVĪBA, DROŠ ĪBA UN TIESISKUMS  
32006 R 0562: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš 
Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglament ē personu p ārvietošanos p ār robež ām (Šengenas Robežu kodekss) 
(OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.).  
Iek ļauj š ādu pantu:  
“19.a pants  
Atk āpjoties no tiem š īs regulas noteikumiem, kas attiecas uz robežš ķērsošanas vietu izveidi, un l īdz br īdim, kad st ājas 
sp ēkā Padomes l ēmums par Šengenas  acquis  noteikumu piln īgu piem ērošanu Horv ātij ā saska ņā ar Pievienošan ās akta 
4. panta 2. punktu, vai l īdz br īdim, kad tiek groz īta š ī regula, lai iek ļautu noteikumus par robežkontroli kop ējās 
robežš ķērsošanas viet ās, atkar ībā no t ā, kas notiek agr āk, Horv ātija var saglab āt kop ējās robežš ķērsošanas vietas pie 
sav ām robež ām ar Bosniju un Hercegovinu. Šaj ās kopē jās robežš ķērsošanas viet ās vienas puses robežsardze veic 
iece ļošanas un izce ļošanas p ārbaudes otras puses teritorij ā. Vis ām iece ļošanas un izce ļošanas p ārbaud ēm, ko veic 
Horv ātijas robežsardze, j ānotiek saska ņā ar Savien ības acquis , tostarp atbilstoši dal ībvalstu pien ākumiem attiec ībā uz 
starptautisko aizsardz ību un neizraid īšanu. Šim nol ūkam, ja vajadz īgs, groza attiec īgos divpus ējos nol īgumus, ar ko 
izveido attiec īgās kop ējās robežš ķērsošanas vietas.”  
10. VIDE  
I. HORIZONT ĀLIE TIES ĪBU AKTI 
1. 32003 L 0087: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka 
sist ēmu siltumn īcas efektu izraisošo g āzu emisijas kvotu tirdzniecī bai Kopien ā un groza Padomes Direkt īvu 96/61/EK 
(OV L 275, 25.10.2003, 32. lpp.).  
a) Attiec ībā uz to, lai ietvertu visus lidojumus starp diviem Horv ātijas teritorij ā esošiem lidlaukiem un visus to 
lidojumus starp Horv ātijas teritorij ā esošu lidlauku un lidlauku, kas atrodas valst ī, kura nav EEZ dal ībvalsts, 
(turpm āk “papildu avi ācijas darbī bas”) piem ēro šā dus pas ākumus:  
i) atk āpjoties no 3.c panta 2. punkta, laikposms, kas min ēts 13. panta 1. punkt ā un s ākas 2013. gada 1. janv ārī, 
sākas 2014. gada 1. janv ārī attiec ībā uz papildu avi ācijas darbī bām; 
ii) atk āpjoties no 3.c panta 4. punkta, Komisija saska ņā ar min ētaj ā punkt ā paredz ēto proced ūru pie ņem l ēmumu 
par avi ācijas vē sturiskaj ām emisij ām attiec ībā uz papildu avi ācijas darb ībām sešos m ēnešos no pievienošan ās 
dienas;  
iii) atk āpjoties no 3.d panta 2. punkta, no 2014. gada 1. janv āra izsol āmo kvotu procentu ālais apjoms papildu 
avi ācijas darb ībām ir t ā kvotu da ļa, kas atliek p ēc tam, kad ir apr ēķin āts to kvotu skaits, kas ir sadal āms bez 
maksas saska ņā ar 3.e panta 3. punkta d) apakšpunktu, un to kvotu skaits, kas ir atliekams īpašā rezerv ē 
saska ņā ar 3.f pantu;  
iv) atk āpjoties no 3.d panta 3. punkta, Komisija pie ņem l ēmumu par avi ācijas emisij ām uzskat āmaj ām emisij ām 
no papildu avi ācijas darb ībām 2010. (atskaites) gadam, pamatojoties uz lab ākajiem pieejamiem datiem. No 
2013. gada 1. j ūlija ir j ākori ģē kvotu skaits, kas j āizsola dal ībvalst īm, kuru kop ējais par avi ācijas emisij ām 
uzskat āmo emisiju apjoms ietver emisijas no lidojumiem, kas veikti no Horv ātijas lidlauka, lai Horv ātijai 
atk ārtoti pieš ķirtu kvotu izsoles ties ības saist ībā ar š īm emisij ām;LV L 112/76 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
v) atk āpjoties no 3.e panta 1. punkta, pā rraudz ības gads papildu avi ācijas darbī bām ir 2012. gads, un visi 
pieteikumi par kvotu sadali iesniedzami Horv ātijas kompetentaj ām iestā dēm l īdz 2013. gada 31. martam;  
vi) atk āpjoties no 3.e panta 2. punkta, Horv ātija pieteikumus, kas saist īti ar papildu avi ācijas darb ībām, Komisijai 
iesniedz lī dz 2013. gada 1. j ūlijam;  
vii) atk āpjoties no 3.e panta 3. punkta, Komisija l ēmumu par jaut ājumiem, kas min ēti direkt īvas a) l īdz e) apakš ­
punkt ā saist ībā ar papildu avi ācijas darbī bām, pie ņem l īdz 2013. gada 30. septembrim;  
viii) atk āpjoties no 3.e panta 3. punkta d) apakšpunkta, papildu avi ācijas darb ībām kvotu skaitu, kas ir sadal āms 
bez maksas, apr ēķina, reizinot e) apakšpunkt ā noteikto lī meņ atz īmi ar to avi ācijas tonnkilometru summu, kura 
iek ļauta Komisijai saska ņā ar 3.e panta 2. punktu iesniegtajos pieteikumos un kura ir pielā gota, lai ņemtu v ērā 
ES emisiju kvotu tirdzniecī bas sist ēm ā ietvert ās vid ējās izmai ņas avi ācijas tonnkilometru darb ībās sal īdzin ājum ā 
ar 2010. gada lī meņ iem. Ja vajadz īgs, l īmeņ atz īmei var piem ērot vienotu korekcijas koeficientu, kas j āpiem ēro 
Komisijai;  
ix) atk āpjoties no 3.e panta 3. punkta, papildu avi ācijas darbī bām e) apakšpunkt ā min ētā l īmeņ atz īme ir t āda pati 
kā t ā, kas apr ēķin āta avi ācijas darb ībām, uz kur ām attiecin āma ES emisiju kvotu tirdzniecī bas sist ēma no 2012. 
gada 1. janv āra; 
x) atk āpjoties no 3.e panta 5. punkta, kvotu pieš ķiršanas datums papildu avi ācijas darbī bām ir 2014. gada 
28. febru āris; 
xi) atk āpjoties no 3.f panta, attiec ībā uz papildu avi ācijas darbī bām ikviena atsauce uz otro kalend āro gadu 
laikposmam, kas s ākas 2013. gad ā, ir j āsaprot k ā atsauce uz 2014. gadu un ikviena atsauce uz trešo kalend āro 
gadu šim laikposmam ir j āsaprot k ā atsauce uz 2015. gadu;  
xii) atk āpjoties no 14. panta 3. punkta, papildu avi ācijas darb ībām min ētaj ā punkt ā noteiktais datums ir 2013. 
gada 1. j ūlijs; 
xiii) atk āpjoties no 18.a panta 1. punkta, gaisaku ģu operatoru administrat īvo pien ākumu p ārdale Horv ātijai tiek 
veikta 2014. gad ā p ēc tam, kad operators ir izpild ījis 2013. gada saist ības, ja agr ākā administr ējošā iest āde un 
Horv ātija nav vienojuš ās par citu datumu, iev ērojot gaisaku ģu operatora l ūgumu, sešos m ēnešos no dienas, kad 
public ēts Komisijas atjaunin ātais operatoru saraksts, kur ā ņemta v ērā Horv ātijas pievienošan ās. Šā dā gad ījum ā 
atk ārtota iedal īšana notiek ne v ēlāk k ā 2020. gad ā attiec ībā uz tirdzniec ības laikposmu, kas s ākas 2021. gad ā; 
xiv) atk āpjoties no I pielikuma 6. punkta, papildu avi ācijas darb ības iek ļauj no 2014. gada 1. janv āra. 
b) Neskarot min ētās atkā pes, Horv ātij ā st ājas sp ēkā normat īvie un administrat īvie akti, kas vajadz īgi, lai nodrošinā tu, 
ka Horv ātija izpilda Direkt īvu no pievienošanā s dienas attiec ībā uz visu 2013. gadu.  
2. 32010 R 0920: Komisijas Regula (ES) Nr. 920/2010 (2010. gada 7. oktobris) par standartiz ētu un drošu re ģistru 
sist ēmu saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 
Lēmumu Nr. 280/2004/EK (OV L 270, 14.10.2010., 1. lpp.).  
Regulas 16., 29., 41., 46. un 54. pantu un VIII pielikumu attiec ībā uz avi ācijas darb ībām Horv ātij ā piem ēro no 2014. 
gada 1. janv āra. 
II. GAISA KVALIT ĀTE 
32008 L 0050: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktī va 2008/50/EK (2008. gada 21. maijs) par gaisa kvalit āti un t īrāku 
gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.).  
a) Atk āpjoties no XIV pielikuma, A punkta pirm ās da ļas atsauces gads ir otrais gads p ēc Horv ātijas pievienošan ās gada 
beig ām. Vid ējās ekspoz īcijas r ādītājs šim atsauces gadam ir pievienošan ās gad ā un pirmaj ā un otraj ā gad ā p ēc 
pievienošanā s gada izm ērītās koncentr ācijas vid ējā v ērtība. 
b) Atk āpjoties no XIV pielikuma B punkta, ekspoz īcijas samazin āšanas m ērķus apr ēķina saist ībā ar vid ējo ekspoz īcijas 
rādītāju atsauces gad ā, kas ir otrais gads p ēc Horv ātijas pievienošan ās gada beig ām. 
III. ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA  
31999 L 0031: Padomes Direkt īva 1999/31/EK (1999. gada 26. apr īlis) par atkritumu poligoniem (OV L 182, 
16.7.1999., 1. lpp.). 
a) Atk āpjoties no 5. panta 2. punkta pirm ās da ļas a), b) un c) apakšpunkta, pras ības samazin āt poligonos non ākušo 
biolo ģiski sadal āmo atkritumu apjomu attiec īgi l īdz 75 %, 50 % un 35 % no 1997. gad ā saražoto biolo ģiski sadal āmo 
sadz īves atkritumu kopapjoma (pē c svara) Horv ātij ā piem ēro saska ņā ar turpm āk noteiktajiem termi ņiem.  
Horv ātija nodrošina poligonos apglab āto biolo ģiski sadal āmo atkritumu apjoma pak āpenisku samazin āšanu saska ņā ar 
šādu grafiku:LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/77
i) l īdz 2013. gada 31. decembrim – poligonos apglab āto biolo ģiski sadal āmo sadz īves atkritumu da ļu samazina lī dz 
75 % no 1997. gad ā saražoto biolo ģiski sadal āmo sadz īves atkritumu kopapjoma (p ēc svara); 
ii) l īdz 2016. gada 31. decembrim – poligonos apglab āto biolo ģiski sadal āmo sadz īves atkritumu da ļu samazina lī dz 
50 % no 1997. gad ā saražoto biolo ģiski sadal āmo sadz īves atkritumu kopapjoma (p ēc svara);  
iii) l īdz 2020. gada 31. decembrim – poligonos apglab āto biolo ģiski sadal āmo sadz īves atkritumu da ļu samazina lī dz 
35% no 1997. gad ā saražoto biolo ģiski sadal āmo sadz īves atkritumu kopapjoma (pē c svara).  
b) atk āpjoties no 14. panta c) apakšpunkta, visiem Horv ātij ā esošajiem poligoniem l īdz 2018. gada 31. decembrim ir 
jāatbilst direkt īvas pras ībām, iz ņemot I pielikuma 1. punkt ā noteikt ās pras ības.  
Horv ātija nodrošina atkritumu daudzuma, ko apglab ā esošajos neatbilst īgajos poligonos, pak āpenisku samazin āšanu 
saska ņā ar š ādiem gada maksim āli pie ļaujamiem daudzumiem:  
— l īdz 2013. gada 31. decembrim: 1 710 000 tonnas,  
— l īdz 2014. gada 31. decembrim: 1 410 000 tonnas,  
— l īdz 2015. gada 31. decembrim: 1 210 000 tonnas,  
— l īdz 2016. gada 31. decembrim: 1 010 000 tonnas,  
— l īdz 2017. gada 31. decembrim: 800 000 tonnas.  
Sākot ar pievienošanā s gadu, Horv ātija l īdz katra gada 31. decembrim iesniedz Komisijai zi ņojumu par direkt īvas 
pak āpenisku īstenošanu un starpposma m ērķu sasniegšanu.  
IV. ŪDENS KVALIT ĀTE 
1. 31991 L 0271: Padomes Direkt īva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komun ālo notek ūdeņu att īrīšanu (OV 
L 135, 30.5.1991., 40. lpp.)  
Atk āpjoties no 3., 4., 5., 6. un 7. panta, pras ības attiec ībā uz komun ālo notek ūde ņu kanaliz ācijas sist ēm ām un 
att īrīšanu Horv ātij ā piem ēro no 2024. gada 1. janv āra, iev ērojot š ādus starpposma m ērķus:  
a) attiec ībā uz aglomer ācij ām, kuru iedz īvot āju skaits p ārsniedz 15 000, atbilst ību direkt īvai nodrošina lī dz 2018. gada 
31. decembrim, iz ņemot attiec ībā uz š ādām piekrastes aglomer ācij ām: 
Bibinje – Sukošan , 
Biograd , 
Jelsa – Vrboska , 
Makarska , 
Mali Lošinj , 
Malinska – Njivice , 
Nin, 
Pirovac – Tisno – Jezera , 
Pula – sjever , 
Vela Luka , 
Vir; 
b) attiec ībā uz aglomer ācij ām, kuru iedz īvot āju skaits p ārsniedz 10 000 un kuru notek ūde ņus novada jut īgaj ās zon ās, 
kā ar ī att īrīšanas iek ārtām, kuras atrodas attiec īgajos Donavas un citu jut īgu zonu ūdens sateces baseinos, un kas 
pies ārņo šīs zonas, un uz a) apakšpunktā uzskait ītaj ām 11 piekrastes aglomer ācij ām atbilst ību direkt īvai nodrošina 
līdz 2020. gada 31. decembrim;  
c) attiec ībā uz aglomer ācij ām, kuru iedz īvot āju skaits pā rsniedz 2 000, atbilst ību direkt īvai nodrošina lī dz 2023. gada 
31. decembrim.  
2. 31998 L 0083: Padomes Direkt īva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeram ā ūdens kvalit āti (OV L 330, 
5.12.1998., 32. lpp.)LV L 112/78 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
Pie ļaujot atk āpi, mikrobiolo ģiskos parametrus un r ādītāju parametrus, kas noteikti attiec īgi I pielikuma A da ļā un C 
da ļā, Horv ātij ā piem ēro no 2019. gada 1. janv āra š ādām ūdens pieg ādes zon ām: 
Ūdens pieg ādes zona  Teritorija Nr.  Iedz īvot āju 
kopskaits  NUTS kods  
DA BJELOVAR  107  51 921  HR02  
DA DARUVAR  125  25 608  HR02  
DA ĐUR ĐEVAC 204  30 079  HR01  
DA GORSKI KOTAR  306  26 430  HR03  
DA HRVATSKO ZAGORJE 101  143 093  HR01  
DA ISTO ČNA SLAVONIJA – SLAVONSKI BROD 129  124 349  HR02  
DA ISTRA  301  97 046  HR03  
DA JASTREBARSKO-KLIN ČA SELA 114  23 213  HR01  
DA KARLOVAC-DUGA RESA  116  91 511  HR02  
DA KNIN 404  17 187  HR03  
DA KOPRIVNICA  203  58 050  HR01  
DA KRIŽEVCI  103  36 338  HR01  
DA LAPAC 311  1 880  HR03  
DA LI ČKA JESENICA  118  13 893  HR02  
DA NAŠICE  210  37 109  HR02  
DA NERETVA-PELJEŠAC- 
KOR ČULA-LASTOVO-MLJET 407  58 246  HR03  
DA OGULIN 117  25 192  HR02  
DA OPATIJA-RIJEKA-KRK  304  238 088  HR03  
DA OTO ČAC 309  15 434  HR03  
DA OZALJ 113  11 458  HR02  
DA PETRINJA-SISAK  121  84 528  HR02  
DA PISAROVINA  115  3 910  HR01  
DA PITOMAČ A 205  10 465  HR02  
DA POŽEŠTINE  128  70 302  HR02  
DA SVETI IVAN ZELINA  102  17 790  HR01  
DA UDBINA-KORENICA  310  6 747  HR03  
DA VARAŽDIN  201  184 769  HR01  
DA VELIKA GORICA  503  75 506  HR01  
DA ZAGREB  501  831 047  HR01  
DA ZAPREŠI Ć 502  50 379  HR01  
DA ZRMANJA-ZADAR  401  158 122  HR03  
DA ŽRNOVNICA 307  20 160  HR03LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/79
V. PIES ĀRŅOJUMA INTEGR ĒTA NOV ĒRŠANA UN KONTROLE ( IPPC ) 
1. 31999 L 0013: Padomes Direkt īva 1999/13/EK (1999. gada 11. marts) par gaistošu organisko savienojumu emisijas 
ierobežošanu no organiskiem š ķīdin ātājiem noteiktos darb ības veidos un iek ārtās (OV L 85, 29.3.1999., 1. lpp.).  
a) Atk āpjoties no 5. panta un IIA un IIB pielikuma, gaistošu organisko savienojumu emisijas robežv ērtības saist ībā ar 
organisko š ķīdin ātāju izmantošanu noteiktos darb ības veidos un iek ārtās Horv ātij ā no norā dītās dienas piem ēro 
šādām iek ārtām: 
i) no 2014. gada 1. janv āra: 
1. ČATEKS, dioni čko društvo za proizvodnju tkanine, umjetne kože, ku ćanskog rublja i proizvoda za šport i rekreaciju 
(ČATEKS d.d.), Čakovec, Ulica Zrinsko-Frankopanska 25.  
2. Drvna industrija KLANA d.d. (DI KLANA d.d.), Klana, Klana 264. 
ii) no 2015. gada 1. janv āra: 
1. HEMPEL društvo s ograni čenom odgovornošć u Prera điva čka kemijska industrija (HEMPEL d.o.o.), Umag, Novigradska 
ulica 32.  
2. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornošć u (ALUFLEXPACK, d.o.o.), 
Zadar, Murvica bb – pogon Zadar (Zadar  ražotne, atrašan ās vieta:  Zadar, Murvica bb).  
3. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornošć u (ALUFLEXPACK, d.o.o.), 
Zadar, Murvica bb – pogon Umag (Umag  ražotne, atrašan ās vieta: Umag, Ungarija bb).  
iii) no 2016. gada 1. janv āra: 
1. PALMA društvo s ograni čenom odgovornošć u za proizvodnju pogrebnih potrepština (PALMA d.o.o.), Jastrebarsko, 
Donja Reka 24. 
2. FERRO-PREIS društvo s ograni čenom odgovornošć u za proizvodnju lijevanih, kovanih i prešanih metalnih proizvoda 
(FERRO-PREIS d.o.o.), Čakovec, Dr. Tome Bratkovi ća 2. 
3. AD PLASTIK dioni čko društvo za proizvodnju dijelova i pribora za motorna vozila i proizvoda iz plasti čnih masa 
(AD PLASTIK d.d.), Solin, Matoševa ulica 8 – atrašan ās vieta:  Zagreb, Jankomir 5 . 
4. REMONT ŽELJEZNI ČKIH VOZILA BJELOVAR društvo s ograni čenom odgovornošć u (RŽV d.o.o.), Bjelovar, Trg 
kralja Tomislava 2.  
5. FEROKOTAO d.o.o. za proizvodnju transformatorskih kotlova i ostalih metalnih konstrukcija (FEROKOTAO d.o.o.), 
Kolodvorska bb, Donji Kraljevec.  
6. SAME DEUTZ-FAHR Žetelice, društvo s ograni čenom odgovornošć u za proizvodnju i usluge (SAME DEUTZ- 
FAHR Žetelice d.o.o.), Županja, Industrijska 5.  
7. CMC Sisak d.o.o. za proizvodnju i usluge (CMC Sisak d.o.o.), Sisak, Bra će Kavuri ća 12. 
8. METALSKA INDUSTRIJA VARAŽDIN dioni čko društvo (MIV d.d.), Varaždin, Fabijanska ulica 33.  
9. CHROMOS BOJE I LAKOVI, dioni čko društvo za proizvodnju boja i lakova (CHROMOS BOJE I LAKOVI, d.d.), 
Zagreb, Radni čka cesta 173/d.  
10. CHROMOS-SVJETLOST, Tvornica boja i lakova, društvo s ograni čenom odgovornošć u (CHROMOS-SVJETLOST 
d.o.o.), Lužani, Mijata Stojanovi ća 13.  
11. MURAPLAST društvo s ograni čenom odgovornošć u za proizvodnju i preradu plasti čnih masa (MURAPLAST d.o.o.), 
Kotoriba, Industrijska zona bb.  
12. ISTRAPLASTIKA dioni čko društvo za proizvodnju ambalaže (ISTRAPLASTIKA d.d.), Pazin, Dubravica 2/a.  
13. GRUDINA društvo s ograni čenom odgovornošć u za proizvodnju i usluge (GRUDINA d.o.o.), Županja, Aleja Matice 
hrvatske 21. 
14. SLAVICA – KEMIJSKA ČISTIONICA, vlasnik Slavica Hinek, Beli Manastir, J. J. Strossmayera 17.  
15. MIDA d.o.o. za usluge i ugostiteljstvo (MIDA d.o.o.), Osijek, Ivana Gundulić a 206.  
16. EXPRESS KEMIJSKA ČISTIONA, vlasnik Ivanka Dr čec, Križevci, Ulica Petra Preradovi ća 14. 
17. Kemijska čistionica “BISER”, vlasnik Gojko Mileti ć, Dubrovnik, Nikole Tesle 20. 
18. Kemijska čistionica “ELEGANT”, vlasnik Frane Mileti ć, Dubrovnik, Andrije Hebranga 106.  
19. KOLAR obrt za kemijsko čišćenje odje će, vlasnik Svjetlana Kolar, Žakanje, Kamanje 70/a.LV L 112/80 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
20. MM d.o.o. za trgovinu i usluge (MM d.o.o.), Dragani ć, Lug 112.  
21. KEMIJSKA ČISTIONA “AGATA”, vlasnik Branko Szabo, Virovitica, S. Radi ća 66. 
22. Obrt za kemijsko čišćenje odje ća “KEKY”, vlasnik Jovita Malek-Milovanovi ć, Pula, Dubrova čke bratov- 
štine 29.  
23. LORNA d.o.o. za pranje i kemijsko čišćenje tekstila i krznenih proizvoda (LORNA d.o.o.), Pula, Valdebe čki put 3. 
24. KEMIJSKA ČISTIONICA I KOPIRANJE KLJU ČEVA “ŠUPER”, vlasnik Ivan Šuper, Virovitica, J.J. Stross- 
mayera 5.  
25. KEMIJSKO ČIŠ ĆENJE ŠTEFANEC kemijsko čišćenje tekstila i krznenih proizvoda, vlasnik Nadica Štefanec, Kopriv ­
nica, Ledinska 1a.  
26. ARIES društvo s ograni čenom odgovornošć u za proizvodnju glazbala i usluge (ARIES d.o.o.), Varaždin, Creska 3.  
27. OBRT ZA PRANJE I ČIŠĆENJE TEKSTILA I ODJE ĆE ĐOR ĐEVI Ć, vlasnik Javorka Đorđevi ć, Makarska, Ante 
Star čevi ća 2.  
28. OBRT ZA USLUGE PRANJA I KEMIJSKOG ČIŠ ĆENJA “KORDI Ć”, vlasnik Pero Kordi ć, Makarska, Kipara 
Rendi ća 2.  
29. Kemijsko čišćenje tekstila i krznenih proizvoda ČISTIONICA GALEB, vlasnik Stipan Radovi ć, Zadar, Varoška 6.  
30. KEMIJSKA ČISTIONICA, vlasnik Krešimir Borovec, Varaždin, Juraja Habdeli ća 2. 
31. KEMIJSKA ČISTIONICA “VBM”, vlasnik Biserka Posavec, Maruševec, Biljevec 47.  
32. OBRT ZA KEMIJSKO ČIŠ ĆENJE I PRANJE RUBLJA “PLITVICE”, vlasnik Momirka Nini ć, Pula, Rizzijeva 34. 
33. “ANA” KEMIJSKA ČISTIONA, vlasnik Saša Dadi ć, Pula, Zagreba čka 18. 
34. Kemijska čistionica, vlasnik Gordana Brali ć, Trogir, Put Demunta 16.  
35. “ECONOMATIC” – PRAONICA RUBLJA, vlasnik Marino Bassanese, Umag, Savudrijska cesta 9.  
36. SERVIS ZA ČIŠ ĆENJE “SJAJ”, vlasnik Danijela Brkovi ć, Virovitica, Golo Brdo 2A.  
b) Atk āpjoties no 5. panta 3. punkta b) apakšpunkta, uz ņēmuma pien ākumu sniegt kompetent ām iest ādēm pietie ­
kamus pier ādījumus par to, ka tiek izmantoti lab ākie tehniskie pa ņēmieni, aizsargk ārtas klāšanas procesam ku ģu 
būvniec ībā Horv ātij ā no 2016. gada 1. janv āra piem ēro šā dām iek ārtām: 
1. BRODOTROGIR d.d., Trogir, Put brodograditelja 16. 
2. NCP-NAUTI ČKI CENTAR PRGIN-REMONTNO BRODOGRADILIŠTE ŠIBENIK d.o.o. za remont i proizvodnju 
brodova (NCP – REMONTNO BRODOGRADILIŠTE ŠIBENIK d.o.o.), Šibenik, Obala Jerka Šižgori ća 1.  
3. BRODOGRADILIŠTE VIKTOR LENAC dioni čko društvo (BRODOGRADILIŠTE VIKTOR LENAC d.d.), Rijeka, 
Martinšć ica bb.  
4. 3 MAJ BRODOGRADILIŠTE d.d., Rijeka, Liburnijska 3. 
5. BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE društvo s ograni čenom odgovornošć u (BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE 
d.o.o.), Split, Put Supavla 21.  
6. ULJANIK Brodogradilište, d.d., Pula, Flaciusova 1.  
2. 32001 L 0080: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem 
attiec ībā uz dažu pies ārņojošo vielu emisiju gais ā no liel ām sadedzin āšanas iek ārtām (OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp.).  
Atk āpjoties no 4. panta 1. un 3. punkta, emisijas robežvē rtības s ēra dioks īdam, sl āpek ļa oks īdiem un putek ļiem 
Horv ātij ā no 2018. gada 1. janv āra piem ēro šā dām iek ārtām: 
1. BELIŠĆ E d.d., Belišć e: tvaika katls K3+K4 (120 MW)  
2. DIOKI d.d., Zagreb: tvaika katls SG 6401C (86 MW)  
3. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Plomin 1:  tvaika katls (338 MW)  
4. TE PLOMIN d.o.o., Plomin, TE Plomin 2:  tvaika katls (544 MW)  
5. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Rijeka: tvaika katls (800 MW)LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/81
6. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Sisak – 1. bloks: tvaika katli 1A+1B (548 MW)  
7. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE Sisak – 2. bloks: tvaika katli 2A+2B (548 MW)  
8. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE-TO Zagreb: kuru veido C bloka tvaika katls K3, karst ā ūdens katli VK 3, VK 4, 
VK 5, VK 6 un tvaika katls PK 3 (kop ā: 828 MW)  
9. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, EL-TO Zagreb: kuru veido 30 MW bloks, kas ietver tvaika katlus K4 (K8) un K5 
(K9), 12 MW bloks, kas ietver tvaika katlu K3 (K6), karst ā ūdens katli WK 1 un WK 3 un tvaika katlu K2 (K7) 
(kop ā: 510 MW)  
10. HEP-Proizvodnja d.o.o., Zagreb, TE-TO Osijek: tvaika katli K1+K2 (kop ā: 196 MW).  
3. 32008 L 0001: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktī va 2008/1/EK (2008. gada 15. janv āris) par pies ārņojuma 
integrē tu nov ēršanu un kontroli (kodific ēta versija) (OV L 24, 29.1.2008., 8. lpp.).  
Atk āpjoties no 5. panta 1. punkta un tikt āl, cikt āl tas saist īts ar pien ākumu ekspluat ēt iek ārtas atbilst īgi emisijas 
robežv ērtībām, l īdzv ērtīgiem parametriem vai tehniskajiem r ādītājiem, ko nodrošina labā kie pieejamie tehniskie pa ņē­
mieni, k ā paredz ēts 2. panta 12. punkt ā, pras ības, kas noteiktas at ļauju pieš ķiršanai esošaj ām iek ārtām, Horv ātij ā no 
nor ādītās dienas piem ēro šā dām iek ārtām: 
a) no 2014. gada 1. janv āra: 
1. NAŠICECEMENT Tvornica cementa, dioni čko društvo (NAŠICECEMENT d.d. Našice), Našice, Tajnovac 1, IPPC  darb ība 
3.1. 
2. LIPIK GLAS za proizvodnju stakla društvo s ograni čenom odgovornošć u (LIPIK GLAS d.o.o.), Lipik, Staklanska b.b., IPPC 
darb ība 3.3. 
3. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – farma br. 18  
(saimniec ība Nr. 18, atrašan ās vieta:  Čakovec, Totovec ), IPPC darb ība 6.6.a. 
4. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 – farma Forkuševci (Forkuševci  saimniec ība), 
IPPC darb ība 6.6.c.  
5. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 – farma V. Branjevina (V. Branjevina 
saimniec ība) , IPPC darb ība 6.6.c.  
6. Drvna industrija KLANA d.d. (DI KLANA d.d.), Klana, Klana 264, IPPC darb ība 6.7. 
7. ČATEKS, dioni čko društvo za proizvodnju tkanine, umjetne kože, ku ćanskog rublja i proizvoda za šport i rekreaciju 
(ČATEKS d.d.), Čakovec, Ulica Zrinsko-Frankopanska 25, IPPC darb ība 6.7. 
b) no 2015. gada 1. janv āra: 
1. CIMOS LJEVAONICA RO Č d.o.o. proizvodnja aluminijskih odljevaka (CIMOS LJEVAONICA RO Č d.o.o.), Ro č, 
Stanica Ro č 21, IPPC  darb ība 2.5.b.  
2. P. P. C. BUZET društvo s ograni čenom odgovornošć u za proizvodnju, trgovinu i usluge (P. P. C. BUZET d.o.o.), Buzet, 
Most 24, IPPC  darb ība 2.5.b.  
3. Vetropack Straža tvornica stakla d.d. Hum na Sutli (Vetropack Straža d.d. Hum na Sutli), Hum na Sutli, Hum na Sutli 
203, IPPC  darb ība 3.3.  
4. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – pogon mesa  
(ga ļas p ārstr ādes uz ņēmums),  IPPC darb ība 6.4.a.  
5. SLADORANA TVORNICA ŠE ĆERA dioni čko društvo (SLADORANA d.d.), Županja, Še ćerana 63, IPPC  darb ība 
6.4.b. 
6. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – farma br. 19  
(saimniec ība Nr. 19, atrašan ās vieta:  Donji Martijanec, Vrbanovec ), IPPC darb ība 6.6.a. 
7. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 – farma Slaš čak (Slašč ak saimniec ība), IPPC 
darb ība 6.6.b. 
8. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 – farma Magadenovac (Magadenovac 
saimniec ība), IPPC darb ība 6.6.c.  
9. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornošć u (ALUFLEXPACK, d.o.o.), 
Zadar, Murvica bb – pogon Umag (Umag  ražotne, atrašan ās vieta:  Umag, Ungarija bb), IPPC darb ība 6.7.  
10. ALUFLEXPACK, proizvodno, trgova čko, export-import društvo s ograni čenom odgovornošć u (ALUFLEXPACK, d.o.o.), 
Zadar, Murvica bb – pogon Zadar (Zadar  ražotne, atrašan ās vieta:  Zadar, Murvica bb), IPPC darb ība 6.7.LV L 112/82 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
11. HEMPEL društvo s ograni čenom odgovornošć u Prera điva čka kemijska industrija (HEMPEL d.o.o.), Umag, Novigradska 
ulica 32, IPPC  darb ība 6.7.  
12. BELIŠĆ E dioni čko društvo za proizvodnju papira, kartonske ambalaže, strojeva, primarnu i finalnu preradu drva i suhu 
destilaciju drva (BELIŠ ĆE d.d.), Belišć e, Trg Ante Star čevi ća 1 – iz ņemot tvaika katlus K3 un K4 (p ārejas posms lī dz 
2017. gada 31. decembrim, sk. turpm āk), IPPC darb ība 6.1.b.  
13. MAZIVA-ZAGREB d.o.o. za proizvodnju i trgovinu mazivima i srodnim proizvodima (MAZIVA-ZAGREB d.o.o.), 
Zagreb, Radni čka cesta 175, IPPC  darb ība 1.2. 
c) no 2015. gada 1. j ūlija: 
GAVRILOVI Ć Prva hrvatska tvornica salame, sušena mesa i masti M. Gavrilovi ća potomci, d.o.o. (GAVRILOVI Ć d.o.o.), 
Petrinja, Gavrilovi ćev trg 1 – pogon klaonice: papkari, rezanje i prerada mesa i proizvodnja prera đevina od peradi i papkara, te 
skladištenje mesa  (dz īvnieku kautuve: nagai ņi, ga ļas izciršana un p ārstr āde, putnu un nagai ņu ga ļas p ārstr ādes 
produktu ražošana un ga ļas uzglab āšana), IPPC darb ība 6.4.a. 
d) no 2016. gada 1. janv āra: 
1. FERRO-PREIS društvo s ograni čenom odgovornošć u za proizvodnju lijevanih, kovanih i prešanih metalnih proizvoda 
(FERRO-PREIS d.o.o.), Čakovec, Dr. Tome Bratkovi ća 2, IPPC  darb ība 2.4. 
2. CEMEX Hrvatska dioni čko društvo za proizvodnju i prodaju cementa i drugih gra đevinskih materijala (CEMEX Hrvatska 
d.d.), Kaštel Suć urac, Cesta dr. Franje Tuđ mana bb – pogon Sv. Kajo (Sv. Kajo ražotne),  IPPC darb ība 3.1. 
3. CEMEX Hrvatska dioni čko društvo za proizvodnju i prodaju cementa i drugih gra đevinskih materijala (CEMEX Hrvatska 
d.d.), Kaštel Suć urac, Cesta dr. Franje Tuđ mana bb – pogon Sv. Juraj (Sv. Juraj  ražotne),  IPPC darb ība 3.1. 
4. CEMEX Hrvatska dioni čko društvo za proizvodnju i prodaju cementa i drugih gra đevinskih materijala (CEMEX Hrvatska 
d.d.), Kaštel Suć urac, Cesta dr. Franje Tu đmana bb – pogon 10. kolovoza (10. kolovoza ražotne),  IPPC darb ība 3.1.  
5. KIO KERAMIKA d.o.o. za proizvodnju kerami čkih plo čica – “u steč aju” (KIO KERAMIKA d.o.o. – “u ste čaju”), 
Orahovica, V. Nazora bb – pogon Orahovica (Orahovica  ražotne, atrašan ās vieta:  Orahovica, V. Nazora bb), IPPC  
darb ība 3.5.  
6. KIO KERAMIKA d.o.o. za proizvodnju kerami čkih plo čica – “u steč aju” (KIO KERAMIKA d.o.o. – “u ste čaju”), 
Orahovica, V. Nazora bb – pogon Rujevac (Rujevac  ražotne, atrašan ās vieta:  Dvor, Rujevac bb), IPPC darb ība 3.5. 
7. PLIVA HRVATSKA d.o.o. za razvoj, proizvodnju i prodaju lijekova i farmaceutskih proizvoda (PLIVA HRVATSKA 
d.o.o.), Zagreb, Prilaz baruna Filipovi ća 25 – pogon Savski Marof (Savski Marof  ražotne, atrašan ās vieta:  Prigorje 
Brdove čko, Prudni čka 98), IPPC  darb ība 4.5.  
8. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, Hrvatskog 
narodnog preporoda 2 – mesna industrija  (ga ļas r ūpniec ība, atrašan ās vieta:  Sv. Petar u Šumi), IPPC  darb ība 6.4 a 
un b.  
9. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – farma br. 20  
(saimniec ība Nr. 20, atrašan ās vieta:  Petrijanec-Nova Ves), IPPC darb ība 6.6.a. 
10. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, Hrvatskog 
narodnog preporoda 2 – farma Sv. Petar u Šumi 8 (Sv. Petar u Šumi 8  saimniec ība, atrašan ās vieta:  Sveti Petar u 
Šumi), IPPC  darb ība 6.6.a.  
11. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, Hrvatskog 
narodnog preporoda 2 – farma Sv. Petar u Šumi 9 (Sv. Petar u Šumi 9  saimniec ība, atrašan ās vieta),  IPPC darb ība 
6.6.a.  
12. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, Hrvatskog 
narodnog preporoda 2 – farma Barban (Barban  saimniec ība, atrašan ās vieta:  Barban), IPPC darb ība 6.6.a. 
13. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, Hrvatskog 
narodnog preporoda 2 – farma Muntrilj (Muntrilj  saimniec ība, atrašan ās vieta:  Muntrilj), IPPC darb ība 6.6.a.  
14. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, Hrvatskog 
narodnog preporoda 2 – farma Šikuti (Šikuti  saimniec ība, atrašan ās vieta:  Svetvin čenat), IPPC darb ība 6.6.a.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/83
15. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, Hrvatskog 
narodnog preporoda 2 – farma Žminj 2 (Žminj 2 saimniec ība, atrašan ās vieta:  Žminj), IPPC  darb ība 6.6.a. 
16. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, Hrvatskog 
narodnog preporoda 2 – farma Surani 2 (Surani 2 saimniec ība, atrašan ās vieta:  Tinjani, Surani), IPPC  darb ība 6.6.a. 
17. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, Hrvatskog 
narodnog preporoda 2 – farma Pilati (Pilati  saimniec ība, atrašan ās vieta:  Lovrin, Pilati), IPPC darb ība 6.6.a.  
18. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, Hrvatskog 
narodnog preporoda 2 – farma Škropeti 2 (Škropeti 2  saimniec ība, atrašan ās vieta:  Škropeti), IPPC darb ība 6.6.a.  
19. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, Hrvatskog 
narodnog preporoda 2 – farma Katun 2 (Katun 2 saimniec ība, atrašanā s vieta:  Trviz, Katun Trviski), IPPC darb ība 
6.6.a.  
20. PURIS, poljoprivredna, prehrambena, trgova čka i ugostiteljska djelatnost, dioni čko društvo (PURIS d.d.), Pazin, Hrvatskog 
narodnog preporoda 2 – farma Srbinjak (Srbinjak  saimniec ība, atrašanā s vieta:  Jakovici, Srbinjak), IPPC darb ība 6.6.a.  
21. AD PLASTIK dioni čko društvo za proizvodnju dijelova i pribora za motorna vozila i proizvoda iz plasti čnih masa (AD 
PLASTIK d.d.), Solin, Matoševa ulica 8 – atrašan ās vieta:  Zagreb, Jankomir 5, IPPC  darb ība 6.7.  
22. BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE društvo s ograni čenom odgovornošć u (BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE 
d.o.o.), Split, Put Supavla 21, IPPC  darb ība 6.7.  
23. CHROMOS BOJE I LAKOVI, dioni čko društvo za proizvodnju boja i lakova (CHROMOS BOJE I LAKOVI, d.d.), 
Zagreb, Radni čka cesta 173/d, IPPC  darb ība 6.7. 
24. MURAPLAST društvo s ograni čenom odgovornošć u za proizvodnju i preradu plasti čnih masa (MURAPLAST d.o.o.), 
Kotoriba, Industrijska zona bb, IPPC  darb ība 6.7.  
25. 3. MAJ BRODOGRADILIŠTE d.d., Rijeka, Liburnijska 3, IPPC  darb ība 6.7. 
26. CHROMOS-SVJETLOST, Tvornica boja i lakova, društvo s ograni čenom odgovornošć u (CHROMOS-SVJETLOST 
d.o.o.), Lužani, Mijata Stojanovi ća 13, IPPC  darb ība 6.7.  
27. BRODOTROGIR d.d., Trogir, Put brodograditelja 16, IPPC darb ība 6.7. 
28. ULJANIK Brodogradilište, d.d., Pula, Flaciusova 1, IPPC  darb ība 6.7. 
e) no 2017. gada 1. janv āra: 
1. METALSKA INDUSTRIJA VARAŽDIN dioni čko društvo (MIV d.d.), Varaždin, Fabijanska ulica 33, IPPC  darb ība 2.4. 
2. KANDIT PREMIJER d.o.o. za proizvodnju, promet i usluge (KANDIT PREMIJER d.o.o.), Osijek, Frankopanska 99, IPPC  
darb ība 6.4.b.  
3. KOKA peradarsko prehrambena industrija dioni čko društvo (KOKA d.d.), Varaždin, Jalkove čka ulica bb – farma br. 21  
(saimniec ība Nr. 21, atrašan ās vieta:  Čakovec, Totovec), IPPC darb ība 6.6.a.  
4. ŽITO d.o.o. za proizvodnju i trgovinu (ŽITO d.o.o.), Osijek, Đakovština 3 – farma Lužani (Lužani  saimniec ība), IPPC 
darb ība 6.6.b.  
f) no 2018. gada 1. janv āra: 
1. BELIŠĆ E dioni čko društvo za proizvodnju papira, kartonske ambalaže, strojeva, primarnu i finalnu preradu drva i suhu 
destilaciju drva (BELIŠ ĆE d.d.), Belišć e, Trg Ante Star čevi ća 1 – parni kotao K3, parni kotao K4 (tvaika katls K3, tvaika 
katls K4),  IPPC darb ība 1.1 (attiecas vien īgi uz tvaika katliem K3 un K4).  
2. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica grada 
Vukovara 37 – KTE Jertovec (Jertovec  g āzes-tvaika cikla elektrostacija, atrašan ās vieta:  Konjšć ina, Jertovec, Jertovec 
151), IPPC  darb ība 1.1.  
3. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica grada 
Vukovara 37 – TE Plomin 1 (Plomin 1  termoelektrostacija, atrašan ās vieta:  Plomin, Plomin bb), IPPC  darb ība 1.1.  
4. TE PLOMIN društvo s ograni čenom odgovornošć u za proizvodnju elektri čne energije (TE PLOMIN d.o.o.), Plomin, 
Plomin bb – TE Plomin 2 (Plomin 2  termoelektrostacija, atrašan ās vieta:  Plomin, Plomin bb), IPPC  darb ība 1.1.LV L 112/84 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
5. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica grada 
Vukovara 37 – EL-TO Zagreb (Zagreb elektrostacija – siltumapg ādes stacija, atrašan ās vieta:  Zagreb, Zagorska 
1), IPPC  darb ība 1.1.  
6. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica grada 
Vukovara 37 – TE-TO Zagreb (Zagreb termoelektrostacija – siltumapg ādes stacija, atrašan ās vieta:  Zagreb, 
Kuševa čka 10 a), IPPC  darb ība 1.1.  
7. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica grada 
Vukovara 37 – TE Sisak (Sisak  termoelektrostacija, atrašan ās vieta:  Sisak, Čret bb), IPPC darb ība 1.1. 
8. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica grada 
Vukovara 37 – TE-TO Osijek (Osijek termoelektrostacija – siltumapg ādes stacija, atrašan ās vieta:  Osijek, Martina 
Divalta 203), IPPC darb ība 1.1.  
9. HEP-Proizvodnja d.o.o. za proizvodnju elektri čne i toplinske energije (HEP-Proizvodnja d.o.o.), Zagreb, Ulica grada 
Vukovara 37 – TE Rijeka (Rijeka  termoelektrostacija, atrašan ās vieta:  Kostrena, Urinj bb), IPPC darb ība 1.1.  
10. DIOKI Organska petrokemija dioni čko društvo (DIOKI d.d.), Zagreb, Čuline čka cesta 252, IPPC  darb ība 1.1. 
11. INA-INDUSTRIJA NAFTE, d.d. (INA, d.d.), Zagreb, Avenija V. Holjevca 10 – Rafinerija nafte Rijeka – Urinj (Rijeka  
naftas rafin ēšanas r ūpn īca – Urinj , atrašan ās vieta:  Kostrena, Urinj), IPPC darb ība 1.2. 
12. INA-INDUSTRIJA NAFTE, d.d. (INA, d.d.), Zagreb, Avenija V. Holjevca 10 – Rafinerija nafte Sisak (Sisak  naftas 
rafin ēšanas r ūpn īca, atrašanā s vieta:  Sisak, Ante Kova čića 1), IPPC  darb ība 1.2.  
13. ŽELJEZARA SPLIT poduze će za proizvodnju i preradu čelika d.d. “u steč aju” (ŽELJEZARA SPLIT d.d. “u ste čaju”), 
Kaštel Su ćurac, Cesta dr. F. Tu đmana bb, IPPC darb ība 2.2. 
14. PETROKEMIJA, d.d. tvornica gnojiva (PETROKEMIJA, d.d.), Kutina, Aleja Vukovar 4, IPPC darb ība 4.2.b.  
VI. ĶIMIK ĀLIJAS  
32006 R 1907: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz 
ķimik āliju re ģistr ēšanu, vē rtēšanu, licenc ēšanu un ierobežošanu ( REACH ), un ar kuru izveido Eiropas Ķimik āliju a ģentū ru, 
groza Direkt īvu 1999/45/EK un atce ļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, k ā ar ī 
Padomes Direkt īvu 76/769/EEK un Komisijas Direkt īvu 91/155/EEK, Direkt īvu 93/67/EEK, Direkt īvu 93/105/EK un 
Direkt īvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).  
a) Atk āpjoties no 23. panta 1. un 2. punkta un 28. panta, kuros noteikts termi ņš regul ā min ēto vielu re ģistr ācijai un 
provizoriskai re ģistr ācijai, vielu ražot ājiem un import ētājiem, kas re ģistr ēti Horv ātij ā, esošo vielu provizoriskai re ģis­
trācijai nosaka sešu m ēnešu piel āgošanā s laikposmu no pievienošan ās dienas. Datums pirm ās un otrā s reģistr ācijas 
termi ņam, kas noteikts 23. panta 1. un 2. punkt ā, ir 12 m ēneši p ēc pievienošanā s dienas.  
b) Regulas 6., 7., 9., 17., 18. un 33. pantu Horv ātij ā nepiem ēro sešus m ēnešus no pievienošan ās dienas.  
c) Atk āpjoties no p ārejas posma pas ākumiem, kas paredz ēti vis ām XIV pielikum ā iek ļautaj ām viel ām, ja v ēlākais pietei ­
kumu iesniegšanas datums ir pirms pievienošan ās dienas vai maz āk nek ā sešus m ēnešus p ēc pievienošanā s dienas, 
pieteikuma iesniedz ējiem, kas veic uz ņēm ējdarb ību Horv ātij ā, nosaka sešu m ēnešu piel āgošanā s laikposmu no pievie ­
nošanā s dienas, lī dz kura beig ām ir j āsa ņem licenc ēšanas pieteikumi.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/85
V PIELIKUMA papildin ājums 
Horv ātijas iesniegtais to z āļu saraksts  (*), kur ām atbilst īgi Horv ātijas ties ību aktiem pirms pievienošan ās dienas 
izsniegt ās tirdzniec ības at ļaujas paliek sp ēkā, l īdz t ās atjauno atbilst īgi Savien ības acquis , vai l īdz 2017. gada 
30. j ūnijam, atkar ībā no t ā, kurš termi ņš ir agr āk. 
Iek ļaušana šaj ā sarakst ā pati par sevi nenoz īm ē, ka attiec īgaj ām z ālēm ir atbilst īgi Savien ības acquis  izsniegta tirdzniec ības 
atļauja.  
(*) Sk. OV C 119 E, 24.4.2012.LV L 112/86 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
VI PIELIKUMS  
Lauku att īstība (k ā min ēts Pievienošanā s akta 35. panta 2. punkt ā) 
PAGAIDU PAPILDU LAUKU ATT ĪST ĪBAS PAS ĀKUMI HORV ĀTIJAI  
A. Atbalsts da ļēji natur ālām saimniec ībām, kuras p ārstruktur ē 
Lauku att īstības tiesiskaj ā regul ējum ā 2014.–2020. gada pl ānošanas posmam attiec ībā uz Horv ātiju īpašu atbalstu da ļēji 
natur ālām lauku saimniec ībām saska ņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 34. pant ā paredz ētajiem principiem 
piešķ ir lauksaimniekiem par pieteikumiem, kas apstiprin āti l īdz 2017. gada 31. decembrim, ar nosac ījumu, ka jaunaj ā 
lauku att īstības regul ējum ā 2014.–2020. gada pl ānošanas posmam nav paredz ēti l īdz īgi visp ārīgi pas ākumi un/vai atbalsts.  
B. Ražot āju grupas  
Lauku att īstības tiesiskaj ā regul ējum ā 2014.–2020. gada pl ānošanas posmam attiec ībā uz Horv ātiju saska ņā ar Padomes 
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 35. pant ā paredz ētajiem principiem pieš ķir īpašu atbalstu, ar ko veicina ražot āju grupu 
izveidi un administrat īvo darb ību, t ādām ražot āju grup ām, kuras Horv ātijas kompetent ā iest āde ir ofici āli atzinusi l īdz 
2017. gada 31. decembrim, ar nosac ījumu, ka jaunaj ā lauku att īstības regul ējum ā 2014.–2020. gada pl ānošanas posmam 
nav paredz ēti l īdz īgi visp ārīgi pas ākumi un/vai atbalsts.  
C. Leader 
Lauku att īstības tiesiskaj ā regul ējum ā 2014.–2020. gada pl ānošanas posmam attiec ībā uz Horv ātiju oblig āto ELFLA 
finansi ālo ieguld ījumu lauku att īstības programm ā Leader nosaka vid ēji t ādā l īmen ī, kas ir vismaz puse no t ās budžeta 
procentu da ļas, ko piem ēro attiec ībā uz cit ām dal ībvalst īm, ja š ādu pras ību nosaka.  
D. Papildin ājumi tiešajiem maks ājumiem  
1. Atbalstu var pieš ķirt lauksaimniekiem, kas ir ties īgi sa ņemt valsts papildu tiešos maks ājumus vai atbalstu atbilst īgi 
Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 132. pantam.  
2. Lauksaimniekiem pieš ķirtais pabalsts par 2014., 2015. un 2016. gadu nep ārsniedz atš ķirību starp:  
a) tiešo maks ājumu apjomu, ko Horv ātij ā attiec īgaj ā gad ā piem ēro atbilst īgi Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 121. 
pantam; un  
b) 45 % no tiešo maks ājumu apjoma, ko attiec īgaj ā gad ā piem ēroja Savien ībā, kā da t ā bija 2004. gada 30. apr īlī. 
3. Savien ības ieguld ījums atbalst ā, ko Horv ātij ā piešķ ir saska ņā ar šo D apakšieda ļu par 2014., 2015. un 2016. gadu, 
nep ārsniedz 20 % no kopapjoma, ko ES attiec īgā gad ā ir pieš ķīrusi ELFLA.  
4. Savien ības ieguld ījuma likme tiešo maks ājumu papildin ājumos nep ārsniedz 80 %.  
E. Pirmspievienošan ās pal īdz ības instruments – Lauku attī stība 
1. Horv ātija var turpin āt sl ēgt lī gumus vai uz ņemties saist ības saska ņā ar IPARD programmu atbilst īgi Komisijas Regulai 
(EK) Nr. 718/2007 (2007. gada 12. j ūnijs), ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido 
Pirmspievienošan ās pal īdz ības instrumentu ( IPA) ( 1 ), l īdz br īdim, kad t ā s āk sl ēgt lī gumus vai uz ņemties saist ības 
saska ņā attiec īgo lauku att īstības regulu. Horv ātija inform ē Komisiju par to, kur ā dien ā t ā s āk sl ēgt lī gumus vai 
uz ņemties saist ības saska ņā ar attiec īgo lauku att īstības regulu.  
2. Komisija pie ņem šaj ā nol ūkā vajadz īgos pas ākumus saska ņā ar proced ūru, kas min ēta Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pant ā. Šaj ā nol ūkā Komisijai pal īdz IPA komiteja, kas min ēta Padomes Regulas (EK) Nr. 
1085/2006 14. panta 1. punkt ā. 
F. IPARD programmas  ex post izv ērtēšana  
Lauku att īstības tiesiskaj ā regul ējum ā 2014.–2020. gada pl ānošanas posmam saist ībā ar IPARD programmas īstenošanu 
Horv ātij ā attiec ībā uz izdevumiem, kas saist īti ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 718/2007 191. pant ā paredz ēto IPARD 
programmas  ex post izv ērtēšanu, var b ūt ties ības sa ņemt atbalstu no tehnisk ā atbalsta programmas.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/87  
( 1 ) OV L 170, 29.6.2007., 1. lpp.
G. Lauku saimniec ību moderniz ācija 
Lauku att īstības tiesiskaj ā regul ējum ā 2014.–2020. gada pl ānošanas posmam attiec ībā uz Horv ātiju lauku saimniec ību 
moderniz ācijai pieš ķirt ā atbalsta maksim ālā intensitā te ir 75 % no atbilst īgo invest īciju apjoma, kuras paredz ētas, lai 
īstenotu Padomes Direkt īvu 91/676/EEK (1991. gada 12. decembris) attiec ībā uz ūdeņu aizsardz ību pret pies ārņojumu, 
ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitr āti (  1 ); to piem ēro, ilg ākais, četru gadu laikposm ā p ēc pievienošanā s un atbilst īgi 
min ētās direkt īvas 3. panta 2. punktam un 5. panta 1. punktam.  
H. Standartu iev ērošana 
Lauku att īstības tiesiskaj ā regul ējum ā 2014.–2020. gada pl ānošanas posmam attiec ībā uz Horv ātiju likum ā noteikt ās 
pārvald ības pras ības, kas min ētas attiec īgaj ā pl ānošanas laikposm ā piem ērojamaj ā Padomes Regulas Nr. 73/2009 II 
pielikum ā, izpilda saska ņā ar š ādu grafiku: II pielikuma A punktā min ētās pras ības izpilda no 2014. gada janv āra; II 
pielikuma B punkt ā min ētās pras ības izpilda no 2018. gada janv āra; un II pielikuma C punkt ā min ētās pras ības izpilda no 
2018. gada janv āra. 
VII PIELIKUMS  
Īpašas saist ības, ko Horv ātijas Republika ir uz ņēmusies pievienošanā s sarun ās (k ā min ēts Pievienošan ās akta 36. 
panta 1. punkta otrajā da ļā) 
1. Turpin āt nodrošinā t tiesu iest āžu reformas strat ēģijas un r īcības pl āna efekt īvu īstenošanu.  
2. Turpin āt stiprin āt tiesu iest āžu neatkar ību, p ārskatatbild ību, objektivit āti un profesion ālismu.  
3. Turpin āt uzlabot tiesu iest āžu efektivit āti. 
4. Turpin āt uzlabot kara noziegumu lietu izskat īšanu valsts ties ās. 
5. Turpin āt nodrošinā t konkr ētus pan ākumus, ko raksturo b ūtiski rezult āti, pamatojoties uz efekt īvu un objekt īvu 
izmekl ēšanu, krimin ālvaj āšanu un tiesu nol ēmumiem organiz ētās noziedz ības un korupcijas liet ās visos lī meņ os, 
tostarp attiec ībā uz augsta l īmeņ a korupciju, un riskam pak ļaut ās nozar ēs, piem ēram, publisk ā iepirkuma jom ā. 
6. Turpin āt uzlabot rezult ātus, stiprinot prevent īvos pas ākumus c īņā pret korupciju un interešu konfliktiem.  
7. Turpin āt stiprin āt minorit āšu aizsardz ību, tostarp efekt īvi īstenojot Nacion ālo minorit āšu ties ību konstitucion ālo 
likumu ( CARNM ). 
8. Turpin āt risin āt atlikušos jaut ājumus par b ēgļu atgriešanos.  
9. Turpin āt uzlabot cilv ēkties ību aizsardz ību. 
10. Turpin āt piln ībā sadarboties ar Starptautisko Kara noziegumu tribun ālu bijušajai Dienvidsl āvijai.LV L 112/88 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.  
( 1 ) OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.
VIII PIELIKUMS  
Saist ības, ko Horv ātijas Republika ir uz ņēmusies attiec ībā uz ku ģub ūves nozares p ārstruktur ēšanu (k ā min ēts 
Pievienošanā s akta 36. panta 1. punkta trešaj ā da ļā) 
Ku ģub ūves uz ņēmumi, kuri j āpārstruktur ē, (turpmā k “uz ņēmumi”) ir š ādi: 
— Brodogra đevna industrija 3. MAJ dioni čko društvo, Rijeka  (turpmā k “3. MAJ ”) 
— BRODOTROGIR d.d., Trogir (turpm āk “Brodotrogir ”) 
— BRODOGRA ĐEVNA INDUSTRIJA SPLIT, dioni čko društvo, Split  (turpmā k “Brodosplit ”) 
— BRODOSPLIT-BRODOGRADILIŠTE SPECIJALNIH OBJEKATA društvo s ograni čenom odgovornošć u, Split (turpm āk 
“BSO ”) 
— BRODOGRADILIŠTE KRALJEVICA dioni čko društvo za izgradnju i popravak brodova, Kraljevica  (turpm āk “Kraljevica ”). 
Horv ātija piekrita veikt šo uz ņēmumu p ārstruktur ēšanu, tos privatiz ējot pied āvājumu konkursa k ārtībā. Pretendenti ir 
iesnieguši šo uzņē mumu p ārstruktur ēšanas pl ānus un tos ir apstiprin ājusi Horv ātijas Konkurences a ģentū ra un Komisija. 
Pārstruktur ēšanas pl ānus iestr ādās attiec īgajos privatiz ācijas l īgumos, kas nosl ēdzami starp Horv ātiju un uz ņēmumu 
pirc ējiem.  
Pārstruktur ēšanas pl ānos, kas iesniegti attiec ībā uz katru no šiem uz ņēmumiem, ir preciz ēti turpm āk uzskait ītie galvenie 
nosac ījumi, kas j āiev ēro p ārstruktur ēšanas proces ā. 
— Viss valsts atbalsts, ko šie uz ņēmumi sa ņēmuši kopš 2006. gada 1. marta, tiek uzskat īts par p ārstruktur ēšanas atbalstu. 
Uz ņēmumi šiem pā rstruktur ēšanas pl āniem sniedz ieguld ījumu no pašu resursiem, un tam j ābūt re ālam, tas nedr īkst 
būt valsts atbalsts un ar to j āsedz vismaz 40 % no kop ējām p ārstruktur ēšanas izmaks ām. 
— Uz ņēmumu kop ējā ražošanas jauda tiek samazin āta sal īdzin ājum ā ar 2011. gada 1. j ūnija l īmeni no 471 324  CGT uz 
372 346  CGT . Uz ņēmumi samazina savu ražošanas jaudu ne v ēlāk k ā divpadsmit m ēnešus p ēc privatiz ācijas l īguma 
parakst īšanas. Jaudas samazin āšanu īsteno, piln īgi sl ēdzot st āpe ļus, nosakot tos stā pe ļus, kuri paredz ēti ražošanai 
vien īgi milit āriem nol ūkiem LESD 346. panta noz īm ē, un/vai samazinot virsmas laukumu.  CGT ir m ērvien ības 
ražošanas apjoma apr ēķin āšanai saska ņā ar sp ēkā esošiem ESAO noteikumiem.  
— Uz ņēmumu kop ējais ražošanas apjoms gad ā nep ārsniedz 323 600  CGT desmit gadu laikposm ā, s ākot no 2011. gada 
1. janv āra. Uz ņēmumu ražošanas apjoms nep ārsniedz š ādus lī meņ us (  1 ): 
— 3. MAJ : 109 570  CGT 
— Brodotrogir : 54 955  CGT 
— Brodosplit  un BSO : 132 078  CGT 
— Kraljevica : 26 997  CGT . 
Uz ņēmumi var vienoties p ārskat īt savus individu ālos ražošanas ierobežojumus. Pamatojoties uz saistošiem nol īgu ­
miem, t ās var skaidri noteikt, k ādu individu ālās ražošanas kvotas da ļu (izteiktu  CGT ) t ās atdod cita citai. Tiek iev ērots 
kop ējais gada ražošanas ierobežojums – 323 600  CGT . 
— P ārstruktur ēšanas pl ānos ar ī ir preciz ēti vair āki citi pas ākumi, ko katrs uz ņēmums īstenos, lai nodrošin ātu ilgtermi ņa 
notur ības atg ūšanu.  
Visi v ēlākie grozī jumi šajos pl ānos ir saska ņā ar min ētā p ārstruktur ēšanas procesa galvenajiem nosac ījumiem, un tos 
iesniedz Komisijai apstiprin āšanai.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/89  
( 1 ) Gada ražošanas apjomu katram uz ņēmumam apr ēķina š ādi. Ku ģa ražošanas s ākums ir tē rauda griešanas pl ānotais datums un ražošanas 
beigas ir ku ģa pieg ādes paredz ētais datums, k ā nor ādīts l īgum ā ar pirc ēju (vai nepabeigta ku ģa pieg ādes paredzamais datums, ja ku ģa 
būvē piedal ās divi uz ņēmumi). Ku ģim atbilstošo kompens ēto bruto tonn āžu (CGT ) sadala line āri uz kalendā rajiem gadiem, kas aptver 
ražošanas laikposmu. Kop ējo uz ņēmuma ražošanas apjomu attiec īgajam gadam apr ēķina, saskaitot  CGT , kas saražota min ētaj ā gad ā.
Uz ņēmumi nesa ņem nek ādu jaunu gl ābšanas vai p ārstruktur ēšanas pal īdz ību lī dz br īdim, kam ēr nav pag ājuši vismaz 
desmit gadi kopš privatiz ācijas l īguma parakst īšanas. Horv ātijas pievienošan ās br īdī Komisija izdod r īkojumu Horv ātijai 
atg ūt visu t ādu gl ābšanas un p ārstruktur ēšanas atbalstu ar tam pieskait ītiem saliktiem procentiem, kas pieš ķirts, p ārk āpjot 
šo noteikumu.  
Pārstruktur ēšanas pl ānus, kurus pie ņēmusi Horv ātijas Konkurences a ģent ūra un Komisija, iestr ādās attiec īgajos privatiz ā­
cijas lī gumos, kas nosl ēdzami starp Horv ātiju un uz ņēmumu pirc ējiem. Privatiz ācijas l īgumus iesniedz Komisijai apstip ­
rin āšanai, un tos paraksta pirms Horv ātijas pievienošan ās. 
Komisija cieši p ārrauga p ārstruktur ēšanas pl ānu īstenošanu un šaj ā pielikum ā izkl āstīto nosac ījumu izpildi attiec ībā uz 
valsts atbalsta l īmeni, pašu ieguld ījumiem, jaudas samazin ājumiem, ražošanas ierobežojumiem un dz īvotsp ējas atg ūšanai 
paredz ētajiem pas ākumiem.  
Šo p ārraudz ību veic katru gadu vis ā p ārstruktur ēšanas laikposm ā. Horv ātija piln ībā sadarbojas saist ībā ar visiem p ārrau ­
dz ības pas ākumiem. Proti:  
— vē lākais katra gada 15. janv ārī un 15. j ūlijā l īdz p ārstruktur ēšanas laikposma beig ām Horv ātija iesniedz Komisijai 6 
m ēnešu zi ņojumus par sa ņēm ēju uz ņēmumu p ārstruktur ēšanu;  
— zi ņojumos iek ļauj visu inform āciju, kas vajadz īga, lai p ārraudz ītu p ārstruktur ēšanas procesu, pašu ieguld ījumu, jaudas 
samazin ājumu, ražošanas ierobežojumu un notur ības atgūšanai paredz ētos pas ākumus,  
— Horv ātija reizi gad ā l īdz 2020. gada beig ām ne v ēlāk k ā katra gada 15. j ūlijā iesniedz zi ņojumus par p ārstruktur ēšanas 
proces ā esošo uz ņēmumu ražošanas apjomu gad ā, 
— Horv ātija uz ņēmumiem uzliek par pien ākumu sniegt visu attiec īgo inform āciju, kas citos apst ākļos b ūtu uzskat āma 
par konfidenci ālu. Komisija nodrošina, lai uzņē mumu konfidenciā lā inform ācija netiktu izpausta.  
Komisija jebkur ā laik ā var nolemt pilnvarot neatkar īgu ekspertu izv ērtēt p ārraudz ības rezult ātus, veikt vajadz īgo izp ēti un 
ziņot Komisijai. Horv ātija piln īgi sadarbosies ar Komisijas iecelto neatkar īgo ekspertu un nodrošin ās, ka š ādam ekspertam 
tiek nodrošinā ta pilna piek ļuve visai inform ācijai, kas vajadz īga, lai veiktu Komisijas uztic ētos pien ākumus.  
Pēc Horv ātijas pievienošan ās Komisija prasa, lai Horv ātija atgū st visu konkr ētam uz ņēmumam kopš 2006. gada 1. marta 
piešķ irtu gl ābšanas un pā rstruktur ēšanas atbalstu, ja:  
— š ā uz ņēmuma privatiz ācijas l īgums v ēl nav parakst īts vai taj ā nav piln īgi iestr ādāti p ārstruktur ēšanas pl ānā izkl āstītie 
nosac ījumi, ko apstiprin ājusi Horv ātijas Konkurences a ģentū ra un Komisija; vai  
— uz ņēmums nav nodrošin ājis re ālu, ar valsts atbalstu nesaist ītu ieguld ījumu no pašu resursiem, kas sedz vismaz 40 % 
no p ārstruktur ēšanas izmaks ām; vai 
— kop ējās ražošanas jaudas samazin ājums nav īstenots divpadsmit m ēnešos p ēc privatiz ācijas l īguma parakst īšanas. T ādā 
gad ījum ā atmaks āt atbalstu prasa vien īgi tiem uz ņēmumiem, kas nav pan ākuši š ādus individu ālus jaudas samazin ā­
jumus:  
— 3. MAJ : par 46 543  CGT  
— Brodotrogir : par 15 101  CGT  
— Brodosplit  un BSO : par 29 611  CGT 
— Kraljevica : par 9 636  CGT ; vai  
— laikposm ā no 2011. gada lī dz 2020. gadam jebkur ā atseviš ķā kalend āraj ā gad ā ir p ārsniegts kop ējais ražošanas apjoma 
ierobežojums uzņē mumiem (t. i., 323 600  CGT ). T ādā gad ījum ā atmaks āt atbalstu prasa vien īgi tiem uz ņēmumiem, 
kuri p ārsnieguši savus individu ālos ražošanas ierobežojumus (kas attiec īgā gad ījum ā grozī ti ar juridiski saistošu 
nol īgumu ar citiem ku ģub ūves uz ņēmumiem).LV L 112/90 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.
IX PIELIKUMS  
Saist ības, ko Horv ātijas Republika ir uz ņēmusies attiec ībā uz t ērauda nozares p ārstruktur ēšanu (k ā min ēts 
Pievienošanā s akta 36. panta 1. punkta trešaj ā da ļā) 
Horv ātija ar 2011. gada 23. maij ā dat ētu vē stuli inform ēja Komisiju, ka t ā ir sa ņēmusi par āda atz īšanu no t ērauda ražot āja 
CMC Sisak d.o.o . par summu, kas atbilst p ārstruktur ēšanas atbalstam, kuru šis uz ņēmums sa ņēmis laikposm ā no 2002. 
gada 1. marta lī dz 2007. gada 28. febru ārim, pieskaitot saliktos procentus (  1 ). Sa ņemtais valsts atbalsts bez saliktiem 
procentiem ir HRK 19 117 572,36.  
Ja Horv ātijas pievienošan ās br īdī CMC Sisak d.o.o . nav atmaks ājis š ā atbalsta kop ējo summu, kam pieskait īti saliktie 
procenti, Komisija izdod r īkojumu Horv ātijai atgū t visu gl ābšanas un pā rstruktur ēšanas atbalstu, kas pieš ķirts šim uzņē­
mumam kopš 2006. gada 1. marta, pieskaitot saliktos procentus.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/91  
( 1 ) Apr ēķina saska ņā ar 9. l īdz 11. pantu Komisijas Regul ā (EK) Nr. 794/2004 (2004. gada 21. apr īlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) 
Nr. 659/1999, ar kuru nosaka s īki izstr ādātus noteikumus EK l īguma 93. panta piemē rošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.), kurā 
jaun ākie groz ījumi izdar īti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1125/2009 (OV L 308, 24.11.2009., 5. lpp.).
PROTOKOLS  
par dažiem pas ākumiem, kas saist īti ar atbilst īgi Apvienoto N āciju Organiz ācijas Visp ārējās 
konvencijas par klimata p ārmai ņām Kioto protokolam pieš ķirto noteikt ā daudzuma vien ību 
iesp ējamu vienreiz ēju pā rskait īšanu Horv ātijas Republikai, k ā ar ī par attiec īgu kompens ēšanu  
AUGST ĀS L ĪGUMSLĒ DZ ĒJAS PUSES,  
NOR ĀDOT, ka, ņemot v ērā īpašos v ēsturiskos apst ākļus, kas ir ietekm ējuši Horv ātiju, ir pan ākta vienošan ās paust 
gatav ību Horv ātijai sniegt atbalstu, veicot atbilst īgi Apvienoto N āciju Organiz ācijas Visp ārējās konvencijas par klimata 
pārmai ņām Kioto protokolam (“Kioto protokols”) piešķ irto noteikt ā daudzuma vien ību vienreiz ēju p ārskait ījumu,  
NOR ĀDOT, ka t āds p ārskait ījums b ūtu tikai vienreiz ējs pas ākums, nerad ītu precedentu un atbilstu Horv ātijas īpašajam un 
ārk ārtējam st āvoklim,  
UZSVEROT, ka Horv ātijai jebk āds š āds p ārskait ījums b ūtu j ākompens ē, kori ģējot savas saist ības, kas noteiktas Eiropas 
Parlamenta un Padomes L ēmum ā Nr. 406/2009/EK (2009. gada 23. apr īlis) par dal ībvalstu pas ākumiem siltumn īcas 
efektu izraisošu g āzu emisiju samazin āšanai, lai izpild ītu Kopienas saist ības siltumn īcas efektu izraisošu g āzu emisiju 
samazin āšanas jom ā l īdz 2020. gadam (  1 ), lai nodrošin ātu vides integrit āti, izvairoties no kop ējā pie ļaujamo emisiju 
apjoma pieauguma, kurš Savien ībai un Horv ātijai noteikts laikposm ā l īdz 2020. gadam,  
IR VIENOJUŠ ĀS PAR Š ĀDIEM NOTEIKUMIEM.  
I DA ĻA 
PĀRSKAIT ĪŠANA  
1. pants 
Šī daļ a attiecas uz pas ākumiem, kas saist īti ar atbilst īgi Kioto 
protokolam piešķ irto noteikt ā daudzuma vienī bu (NDV) apjoma 
iesp ējamu vienreiz ēju p ārskait īšanu Horv ātijai.  
2. pants 
Pārskait ījums netiek veikts, ja l īdz Apvienoto N āciju Organizā­
cijas Visp ārējās konvencijas par klimata p ārmai ņām ( UNFCCC ) 
Durbanas konferences s ākumam (konference notiks no 2011. 
gada 28. novembra l īdz 9. decembrim), Horv ātija atbilst īgi 
visiem attiec īgiem noteikumiem un laika ierobežojumiem, kas 
past āv attiec ībā uz apel āciju atsaukšanu, neb ūs atsaukusi savu 
apel āciju saist ībā ar Kioto protokola Atbilst ības komitejas Sais ­
tību izpildes noda ļas l ēmumu.  
Pārskait ījuma veikšana ir atkar īga no UNFCCC  Ekspertu p ārskata 
darba grupas l ēmuma, kurš pie ņemts p ēc izpildes uzskaites 
(true-up ) laikposma beig ām un kur ā konstat ēts, ka Horv ātija 
nav sp ējusi izpild īt saist ības, ko t ā uz ņēmusies atbilst īgi Kioto 
protokola 3. pantam.  
Pārskait ījums netiek veikts, ja Horv ātija nav dar ījusi visu iesp ē­
jamo, lai izpild ītu savas saist ības, kas noteiktas Kioto protokola 
3. pant ā, tostarp piln ībā izmantojusi piesaistes vien ības, kas saist ītas ar zemes izmantojumu, izmaiņā m zemes izmantojum ā 
un mežsaimniec ību. 
3. pants  
Jebkuru l ēmumu par NDV p ārskait īšanu pie ņem atbilst īgi 
pārbaudes proced ūrai, kas min ēta 5. pant ā Eiropas Parlamenta 
un Padomes Regul ā (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februā­
ris), ar ko nosaka normas un visp ārīgus principus par dal īb­
valstu kontroles meh ānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īste ­
nošanas pilnvaru izmantošanu (  2 ). Komisijai pal īdz Klimata 
pārmai ņu komiteja, kas izveidota ar 9. pantu Eiropas Parlamenta 
un Padomes L ēmum ā Nr. 280/2004/EK (2004. gada 11. febru ā­
ris) par monitoringa meh ānismu attiec ībā uz siltumnīcas efektu 
izraisošo g āzu emisiju un par Kioto protokola īstenošanu Kopie ­
nā ( 3 ). Min ētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 noz īm ē. L ēmumu nepie ­ 
ņem, ja nav sniegts atzinums.  
NDV, kas j āpārskaita, ņem no NDV apjoma, kas noteikts 2. 
pant ā Komisijas L ēmum ā 2006/944/EK (2006. gada 14. decem ­
bris), ar ko Kopienai un katrai dal ībvalstij nosaka atbilst īgos 
emisiju l īme ņus saska ņā ar Kioto protokolu un atbilstoši 
Padomes L ēmumam 2002/358/EK (  4 ). 
Pārskait ījums nep ārsniedz 7 000 000 NDV kopapjomu.LV L 112/92 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.4.2012.  
( 1 ) OV L 140, 5.6.2009., 136. lpp.  ( 2 ) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.  
( 3 ) OV L 49, 19.2.2004., 1. lpp.  
( 4 ) OV L 358, 16.12.2006., 87. lpp. L ēmum ā grozī jumi izdar īti ar 
Komisijas L ēmumu 2010/778/ES (OV L 332, 16.12.2010., 41. lpp.).
II DA ĻA 
KOMPENS ĒŠANA  
4. pants  
Šī daļ a attiecas uz kompens ēšanu, kas Horv ātijai j ānodrošina, ja 
atbilst īgi I da ļas noteikumiem ir veikta NDV p ārskait īšana.  
5. pants 
1. Horv ātija kompens ē ikvienu tai p ārskait īto NDV, atbilst īgi 
šim pantam koriģē jot saist ības, kas tai noteiktas ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 406/2009/EK.  Jo īpaši par katru p ārskait īto NDV no Horv ātijas ikgad ējiem 
emisiju sadales apjomiem – tikl īdz tie ir noteikti saska ņā ar 
Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmuma Nr. 406/2009/EK 3. 
panta 2. punktu – saska ņā ar šo pantu atskaita l īdzv ērt īgu, 
oglek ļa dioks īda ekvivalenta tonn ās izteiktu apjomu.  
2. Komisija public ē skait ļus attiec ībā uz Horv ātijas ikgad ējiem 
emisiju sadales apjomiem, kas izriet no atbilst īgi 1. punktam 
veikt ās atskait īšanas.LV 24.4.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 112/93