Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma (Konsolidētā versija) - D. Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotie protokoli - Protokols (Nr.11) par Eiropas Investīciju bankas statūtiem (1957)



Oficiālais Vēstnesis C 321 E , 29/12/2006 Lpp. 0233 - 0248



Protokols (Nr.11) par Eiropas Investīciju bankas statūtiem (1957) AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, VĒLĒDAMIES pieņemt Eiropas Investīciju bankas Statūtus, ko paredz šā Līguma 266. pants, IR VIENOJUŠĀS par šādiem noteikumiem, ko pievieno šim Līgumam. 1. pants Ar šo ir izveidota šā Līguma 266. pantā paredzētā Eiropas Investīciju banka (še turpmāk "Banka"); tā funkcionē un darbojas saskaņā ar šo Līgumu un šiem Statūtiem. Bankas mītni, savstarpēji vienojoties, nosaka dalībvalstu valdības. 2. pants Bankas uzdevums ir noteikts Līguma 267. pantā. 3. pants [1] Saskaņā ar šā Līguma 266. pantu Bankas locekļi ir: - Beļģijas Karaliste, - Čehijas Republika, - Dānijas Karaliste, - Vācijas Federatīvā Republika, - Igaunijas Republika, - Grieķijas Republika, - Spānijas Karaliste, - Francijas Republika, - Īrija, - Itālijas Republika, - Kipras Republika, - Latvijas Republika, - Lietuvas Republika, - Luksemburgas Lielhercogiste, - Ungārijas Republika, - Maltas Republika, - Nīderlandes Karaliste, - Austrijas Republika, - Polijas Republika, - Portugāles Republika, - Slovēnijas Republika, - Slovākijas Republika, - Somijas Republika, - Zviedrijas Karaliste, - Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste. 4. pants 1. [2] Bankas kapitāls ir EUR 163727670000, ko veido šāds dalībvalstu parakstītais kapitāls [***]: Vācija | 26649532500 | Francija | 26649532500 | Itālija | 26649532500 | Apvienotā Karaliste | 26649532500 | Spānija | 15989719500 | Beļģija | 7387065000 | Nīderlande | 7387065000 | Zviedrija | 4900585500 | Dānija | 3740283000 | Austrija | 3666973500 | Polija | 3635030500 | Somija | 2106816000 | Grieķija | 2003725500 | Portugāle | 1291287000 | Čehijas Republika | 1212590000 | Ungārija | 1121583000 | Īrija | 935070000 | Slovākija | 408489500 | Slovēnija | 379429000 | Lietuva | 250852000 | Luksemburga | 187015500 | Kipra | 180747000 | Latvija | 156192500 | Igaunija | 115172000 | Malta | 73849000 | Norēķinu vienību definē, norādot, ka tā ir euro, ko par vienoto valūtu pieņēmušas dalībvalstis, kuras ir iesaistījušās Ekonomikas un monetārās savienības trešajā posmā. Valde, rīkojoties vienprātīgi pēc Direktoru padomes priekšlikuma, var norēķinu vienības definīciju grozīt. Dalībvalstu saistības nepārsniedz neapmaksāto parakstītā kapitāla daļu. 2. Jaunu dalībvalstu uzņemšana palielina parakstīto kapitālu atbilstīgi jaunās dalībvalsts līdzdalībai. 3. Valde var vienprātīgi nolemt, ka parakstītais kapitāls jāpalielina. 4. Dalībvalsts parakstītā kapitāla daļu nedrīkst nodot tālāk, ieķīlāt vai atsavināt. 5. pants 1. Parakstītais kapitāls dalībvalstīm jāiemaksā 5 % apjomā, rēķinot vidēji pēc 4. panta 1. punktā noteiktajām summām. 2. Ja parakstīto kapitālu palielina, Valde ar vienprātīgu lēmumu nosaka maksājamo daudzumu procentos un maksāšanas kārtību. 3. Direktoru padome var prasīt parakstītā kapitāla atlikuma samaksu tādā apjomā, lai Banka varētu izpildīt saistības pret aizdevējiem. Dalībvalstis šo summu iemaksā proporcionāli savai parakstītā kapitāla daļai tādā valūtā, kāda Bankai vajadzīga šo saistību izpildei. 6. pants 1. Valde pēc Direktoru padomes priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu var nolemt, ka dalībvalstīm jāpiešķir Bankai speciāli procentaizdevumi, ja un cik Bankai tie vajadzīgi, lai finansētu īpašus projektus, un ja Direktoru padome pierāda, ka Banka nespēj kapitāla tirgū iegūt vajadzīgos līdzekļus ar nosacījumiem, kas atbilst finansējamo projektu būtībai un mērķim. 2. Speciālaizdevumus nevar prasīt, kamēr nav sācies ceturtais gads pēc šā Līguma stāšanās spēkā. Tie nedrīkst pārsniegt 400 miljonus norēķina vienību kopsummā vai 100 miljonus norēķina vienību gadā. 3. Speciālaizdevumu nomaksas laiks ir saistāms ar nomaksas laiku aizdevumiem un galvojumiem, ko Banka paredz izsniegt par šiem speciālaizdevumiem; tas nav ilgāks par divdesmit gadiem. Valde pēc Direktoru padomes priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu var nolemt, ka speciālaizdevumi jāatmaksā vispirms. 4. Speciālaizdevumu procentu likme ir 4 % gadā, ja vien Valde, ņemot vērā tendences un procentu likmes kapitāla tirgū, nenolemj noteikt citādu likmi. 5. Dalībvalstis piešķir speciālaizdevumus proporcionāli savai parakstītā kapitāla daļai; maksājumus izdara attiecīgās valsts valūtā sešos mēnešos pēc tam, kad lūgts šāds aizdevums. 6. Ja Banku likvidē, dalībvalstu piešķirtos speciālaizdevumus atmaksā tikai pēc pārējo Bankas parādu nomaksas. 7. pants 1. Ja kādas dalībvalsts valūtas vērtību pret 4. pantā noteikto norēķinu vienību samazina, šī valsts pielāgo savas kapitāla daļas apjomu, ko tā maksā savā valūtā, proporcionāli tās vērtības maiņai, izdarot papildu maksājumu Bankai. 2. Ja kādas dalībvalsts valūtas vērtību pret 4. pantā noteikto norēķinu vienību palielina, Banka pielāgo šīs valsts kapitāla daļas apjomu, ko tā maksā savā valūtā, proporcionāli tās vērtības maiņai, izdarot atmaksājumu šai valstij. 3. Piemērojot šo pantu, dalībvalsts valūtas vērtība attiecībā pret 4. pantā definēto norēķinu vienību atbilst norēķinu vienības maiņas kursam šajā valūtā un otrādi, pamatojoties uz tirgus kursu. 4. Valde ar vienprātīgu lēmumu pēc Direktoru padomes priekšlikuma var mainīt metodi, pēc kuras norēķinu vienībās izteiktās summas pārrēķina valstu valūtās un otrādi. Turklāt, ar vienprātīgu lēmumu pēc Direktoru padomes priekšlikuma tā var noteikt metodi šā panta 1. un 2. punktā minētajai kapitāla pielāgošanai; pielāgojumu maksājumi jāveic vismaz reizi gadā. 8. pants Banku vada un pārvalda Valde, Direktoru padome un Vadības komiteja. 9. pants 1. Valde sastāv no dalībvalstu ieceltiem ministriem. 2. Valde nosaka Bankas kredītpolitikas pamatprincipus, īpaši norādot mērķus, kas jāsasniedz sakarā ar kopējā tirgus pakāpenisku izveidi. Valde nodrošina šo principu īstenošanu. 3. Valde turklāt: a) lemj, vai jāpalielina parakstītais kapitāls saskaņā ar 4. panta 3. punktu un 5. panta 2. punktu; b) īsteno 6. pantā paredzētās pilnvaras attiecībā uz speciālaizdevumiem; c) īsteno 11. un 13. pantā paredzētās pilnvaras attiecībā uz Direktoru padomes un Vadības komitejas locekļu iecelšanu un atlaišanu, kā arī pilnvaras, kas paredzētas 13. panta 1. punkta otrajā daļā; d) pieļauj izņēmumus, kas paredzēti 18. panta 1. punktā; e) apstiprina Direktoru padomes gada pārskatu; f) apstiprina gada bilanci, kā arī peļņas un zaudējumu pārskatu; g) īsteno pilnvaras un veic funkcijas, kas paredzētas 4., 7., 14., 17., 26. un 27. pantā; h) apstiprina Bankas reglamentu. 4. Saskaņā ar šo Līgumu un šiem Statūtiem Valdes kompetencē ir ar vienprātīgu lēmumu pārtraukt Bankas operācijas un vajadzības gadījumā Banku likvidēt. 10. pants Ja vien šie Statūti neparedz ko citu, Valde lēmumus pieņem ar tās locekļu balsu vairākumu. Šajā vairākumā jābūt pārstāvētiem vismaz 50 % no parakstītā kapitāla. Valde balso saskaņā ar šā Līguma 205. pantu. 11. pants 1. Direktoru padomei vienīgajai ir tiesības pieņemt lēmumus par aizdevumu un garantiju piešķiršanu un aizņēmumu ņemšanu; tā nosaka procentu likmes piešķirtajiem aizdevumiem un komisijas maksu par galvojumiem; tā gādā par to, lai Banka pareizi darbotos; tā nodrošina Bankas pārvaldību saskaņā ar šo Līgumu un šiem Statūtiem, kā arī Valdes noteiktiem pamatprincipiem. Finanšu gada beigās Direktoru padome iesniedz Valdei ziņojumu un pēc apstiprināšanas dara to zināmu atklātībā. 2. [4] Direktoru padomē ir divdesmit seši direktori un sešpadsmit direktoru aizstājēji. Direktorus uz pieciem gadiem ieceļ Valde; katra dalībvalsts un Komisija izvirza pa vienam kandidātam. Valde uz pieciem gadiem šādi ieceļ direktoru aizstājējus: - divus aizstājējus, ko izvirza Vācijas Federatīvā Republika, - divus aizstājējus, ko izvirza Francijas Republika, - divus aizstājējus, ko izvirza Itālijas Republika, - divus aizstājējus, ko izvirza Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, - vienu aizstājēju, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Spānijas Karaliste un Portugāles Republika, - vienu aizstājēju, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Beļģijas Karaliste, Luksemburgas Lielhercogiste un Nīderlandes Karaliste, - vienu aizstājēju, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Dānijas karaliste, Grieķijas Republika un Īrija, - vienu aizstājēju, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Austrijas Republika, Somijas Republika un Zviedrijas Karaliste, - trīs aizstājējus, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Čehijas Republika, Igaunijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Polijas Republika, Slovēnijas Republika un Slovākijas Republika, un - vienu aizstājēju, ko izvirza Komisija. Direktoru padome kopīgi izraugās sešus (6) ekspertus bez balsstiesībām: trīs (3) kā locekļus un trīs (3) kā aizstājējus. Direktorus un aizstājējus var iecelt amatā atkārtoti. Aizstājēji var piedalīties Direktoru padomes sanāksmēs. Aizstājēji, ko izvirzījusi kāda valsts vai, savstarpēji vienojoties, vairākas valstis, vai Komisija, var aizstāt attiecīgās valsts, valstu vai Komisijas izvirzītos direktorus. Aizstājējiem nav balsstiesību, izņemot gadījumus, ja viņi aizstāj vienu vai vairāk nekā vienu direktoru, vai arī ir deleģēti to darīt saskaņā ar 12. panta 1. punktu. Vadības komitejas priekšsēdētājs vai – viņa prombūtnē – viens no priekšsēdētāja aizstājējiem vada Direktoru padomes sēdes, taču nebalso. Direktoru padomes locekļus izvēlas no personām, kuru neatkarība un kompetence nav apšaubāma; viņi ir pakļauti tikai Bankai. 3. Tikai tad, ja kāds direktors vairs neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi pienākumu izpildei, Valde var viņu atlaist; Valdei lēmums jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. Ja gada pārskatu neapstiprina, Direktoru padome atkāpjas no amata. 4. Brīvās vietas, ko rada nāves gadījumi, labprātīgas atkāpšanās, atlaišanas vai kolektīvas atkāpšanās, aizpilda saskaņā ar 2. punktu. Katru locekli aizstāj uz atlikušo amata pilnvaru laiku, ja vien nenomaina visu Direktoru padomi. 5. Valde nosaka Direktoru padomes locekļu atalgojumu. Valde ar vienprātīgu lēmumu nosaka, kādas darbības nav saderīgas ar direktora vai aizstājēja pienākumiem. 12. pants 1. Direktoru padomē katram direktoram ir viena balss. Tas vienmēr var deleģēt savu balsi saskaņā ar procedūrām, kas jāparedz Bankas reglamentā. 2. [5] Izņemot gadījumus, kad šajos Statūtos paredzēts citādi, Direktoru padome lēmumus pieņem, "par" balsojot vismaz vienai trešdaļai (1/3) balsstiesīgo locekļu, kas pārstāv vismaz piecdesmit procentus (50 %) parakstītā kapitāla. Kvalificētam balsu vairākumam ir vajadzīgas astoņpadsmit (18) balsis "par", kas pārstāv sešdesmit astoņus procentus (68 %) no parakstītā kapitāla. Bankas reglamentā paredz kvorumu, kas vajadzīgs, lai Direktoru padomes lēmumi būtu spēkā. 13. pants 1. [6] Vadības komitejā ir priekšsēdētājs un astoņi priekšsēdētāja vietnieki, ko uz sešiem gadiem ieceļ Valde pēc Direktoru padomes priekšlikuma. Viņus var iecelt amatā atkārtoti. Valde ar vienprātīgu lēmumu var mainīt Vadības komitejas locekļu skaitu. 2. Pēc Direktoru padomes priekšlikuma, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, Valde, pieņemot, savukārt, lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, var atstādināt Vadības komitejas locekļus. 3. Vadības komiteja atbild par Bankas kārtējiem darījumiem priekšsēdētāja vadībā un Direktoru padomes uzraudzībā. Tā gatavo Direktoru padomes lēmumus, jo īpaši lēmumus par aizņēmumu ņemšanu un aizdevumu un garantiju piešķiršanu; tā nodrošina šo lēmumu izpildi. 4. Vadības komiteja pieņem lēmumus ar balsu vairākumu, sniedzot atzinumus par priekšlikumiem ņemt aizņēmumus vai dot aizdevumus un galvojumus. 5. Valde nosaka Vadības komitejas locekļu atalgojumu un to, kādas darbības nav saderīgas ar viņu pienākumiem. 6. Priekšsēdētājs vai – gadījumā, ja viņš to nevar – viens no priekšsēdētāja aizstājējiem pārstāv Banku juridiskos un citos jautājumos. 7. Bankas ierēdņi un citi darbinieki ir priekšsēdētāja pakļautībā. Viņš tos pieņem darbā un atlaiž no darba. Izvēloties personālu, ņem vērā ne tikai cilvēku spējas un kvalifikāciju, bet arī to, lai dalībvalstu pilsoņi tajā būtu pārstāvēti samērīgi. 8. Vadības komiteja un Bankas darbinieki ir pakļauti tikai Bankai un pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi. 14. pants 1. Komiteja, kas sastāv no trim locekļiem, kurus Valde ieceļ, pamatojoties uz viņu kompetenci, ik gadu pārbauda, vai Bankas operācijas veiktas pareizi un grāmatvedības uzskaite ir kārtībā. 2. Šī komiteja pārbauda, vai bilance un peļņas un zaudējumu pārskats saskan ar aprēķiniem un pareizi atspoguļo Bankas aktīvus un pasīvus. 15. pants Bankas darījumi ar visām dalībvalstīm notiek ar attiecīgās valsts noteiktas iestādes starpniecību. Veicot finanšu operācijas, Banka saņem palīdzību no attiecīgās dalībvalsts emisijas bankas vai citām attiecīgās valsts apstiprinātām finanšu iestādēm. 16. pants 1. Banka sadarbojas ar visām starptautiskām organizācijām, kas darbojas tai līdzīgās jomās. 2. Banka tiecas nodibināt vajadzīgos sakarus, lai varētu sadarboties ar to valstu bankām un finanšu iestādēm, kur tā veic operācijas. 17. pants Principi, ko Valde pieņem, ievērojot šo Statūtu 9. pantu, Valde pēc dalībvalsts vai Komisijas lūguma vai pati pēc savas ierosmes skaidro vai papildina saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem, kas reglamentē to pieņemšanu. 18. pants 1. Veicot šā Līguma 267. pantā izvirzīto uzdevumu, Banka tās locekļiem vai privātiem uzņēmumiem, vai publiskiem uzņēmumiem piešķir aizdevumus, lai varētu īstenot investīciju projektus dalībvalstu Eiropas teritorijās, ja ar saprātīgiem nosacījumiem nav iegūstami līdzekļi no citiem avotiem. Izņēmuma gadījumos, kam atļauju dod Valde ar vienprātīgu lēmumu pēc Direktoru padomes priekšlikuma, Banka tomēr var piešķirt aizdevumus investīciju projektiem, ko pilnībā vai daļēji īsteno ārpus dalībvalstu Eiropas teritorijām. 2. Aizdevumus cik iespējams piešķir vienīgi ar nosacījumu, ka tiek izmantoti arī citi finanšu avoti. 3. Piešķirot aizdevumu uzņēmumam vai iestādei, kas nav dalībvalsts, Banka vai nu prasa galvojumu no dalībvalsts, kurā projektu īsteno, vai citus līdzvērtīgus nodrošinājumus. 4. Banka var garantēt līguma aizdevumus publiskiem vai privātiem uzņēmumiem vai citām iestādēm, lai īstenotu projektus, ko paredz šā Līguma 267. pants. 5. Bankas piešķirta neatlīdzināto aizdevumu vai garantiju kopsumma nekad nepārsniedz 250 % no tās parakstītā kapitāla. 6. Banka nodrošinās pret zaudējumiem valūtas kursa svārstību dēļ, aizdevumu un garantiju līgumos iekļaujot noteikumus, ko tā uzskata par lietderīgiem. 19. pants 1. Procentu likmes aizdevumiem, ko Banka piešķir, un komisijas maksu par garantijām koriģē atkarībā no stāvokļa kapitāla tirgū un aprēķina tā, lai ienākumi no tiem ļautu Bankai izpildīt saistības, segt izdevumus un izveidot rezervju fondu, kā paredz 24. pants. 2. Banka nedod nekādas atlaides procentu likmēm. Ja procentu likmes samazināšana tomēr šķiet vēlama finansējamā projekta būtības dēļ, attiecīgā dalībvalsts vai kāda cita struktūra var piešķirt palīdzību procentu nomaksai, ciktāl to pieļauj šā Līguma 87. pants. 20. pants Aizdevumu un garantiju operācijās Banka ievēro šādus principus. 1. Tā nodrošina to, ka fondus izmanto Kopienas interesēs cik iespējams racionāli. Aizdevumus un galvojumus tā piešķir vienīgi tad: a) ja projektus īsteno ražošanas uzņēmumi, un tie no ražošanas peļņas sedz procentus un amortizācijas izdevumus, vai – citos gadījumos – ja saistības uzņemas tā valsts, kurā projektu īsteno, vai izdevumus sedz no citiem līdzekļiem; un b) ja projekta īstenošana veicina vispārēju ekonomikas ražīgumu un sekmē kopējā tirgus izveidi. 2. Tā neiegūst daļas uzņēmumos un neuzņemas pienākumus to vadībā, ja to neprasa Bankas tiesību aizsardzība, nodrošinot aizdoto naudas līdzekļu atgūšanu. 3. Tā var pārdot prasības kapitāla tirgū un šajā nolūkā prasīt, lai debitori emitē obligācijas vai citus vērtspapīrus. 4. Ne Banka, ne dalībvalstis neizvirza nosacījumus ar prasību Bankas aizdotos līdzekļus tērēt kādā konkrētā dalībvalstī. 5. Banka var piešķirt aizdevumus ar nosacījumu, ka uzaicinājumu uz konkursu izsludina starptautiski. 6. Banka ne pilnīgi, ne daļēji nefinansē projektus, pret ko iebilst dalībvalstis, kurās tos paredzēts īstenot. 21. pants 1. Pieteikumus saņemt Bankas aizdevumu vai garantiju var iesniegt ar Komisijas vai tās dalībvalsts starpniecību, kurā projektu paredzēts īstenot. Uzņēmumi var lūgt aizdevumu vai galvojumu arī tieši Bankā. 2. Pieteikumus, kas iesniegti ar Komisijas starpniecību, nodod dalībvalstij, kurā projektu paredzēts īstenot, lai tā sniegtu atzinumu. Pieteikumus, kas iesniegti ar dalībvalsts starpniecību, nodod Komisijai, lai tā sniegtu atzinumu. Pieteikumus, ko uzņēmumi iesniedz tieši, nodod attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai. Attiecīgā dalībvalsts un Komisija sniedz atzinumus divos mēnešos. Ja šajā laikā atbildes nav, Banka var uzskatīt, ka pret attiecīgo projektu nav iebildumu. 3. Direktoru padome pieņem lēmumus par aizdevumu un garantiju pieteikumiem, ko tai iesniegusi Vadības komiteja. 4. Vadības komiteja noskaidro, vai tai iesniegtie aizdevumu vai garantiju pieteikumi atbilst šiem Statūtiem, jo īpaši 20. pantam. Ja Vadības komiteja atbalsta aizdevuma vai garantijas piešķiršanu, tā Direktoru padomei iesniedz līguma projektu; Komiteja var sniegt labvēlīgu atzinumu ar nosacījumiem, ko tā atzīst par būtiskiem. Ja Vadības komiteja iebilst pret aizdevuma vai garantijas piešķiršanu, tā attiecīgos dokumentus kopā ar atzinumu iesniedz Direktoru padomei. 5. Ja Vadības komiteja sniedz nelabvēlīgu atzinumu, Direktoru padome attiecīgo aizdevumu vai garantiju var piešķirt tikai ar vienprātīgu lēmumu. 6. Ja Komisija sniedz nelabvēlīgu atzinumu, Direktoru padome attiecīgo aizdevumu vai garantiju var piešķirt tikai ar vienprātīgu lēmumu, Komisijas ieceltajam direktoram atturoties. 7. Ja gan Vadības komiteja, gan Komisija sniedz nelabvēlīgu atzinumu, Direktoru padome aizdevumu vai garantiju nedrīkst piešķirt. 22. pants 1. Banka starptautiskā kapitāla tirgū aizņemas līdzekļus, kas vajadzīgi tās uzdevumu veikšanai. 2. Banka kapitāla tirgū var aizņemties naudu no kādas dalībvalsts saskaņā ar tās tiesību normām, kas piemērojamas iekšējiem jautājumiem, vai arī, ja dalībvalstī tādu normu nav, Bankai un attiecīgai dalībvalstij apspriežoties un vienojoties par ierosināto aizdevumu. Kompetentas attiecīgās dalībvalsts iestādes var nedot piekrišanu tikai tad, ja ir iemesls bažām, ka šīs valsts kapitāla tirgū var rasties nopietni traucējumi. 23. pants 1. Banka šādi var izmantot visus pieejamos naudas līdzekļus, kas nav tūlīt vajadzīgi, lai izpildītu saistības: a) investēt valūtas tirgos; b) kā paredz 20. panta 2. punkts, pirkt un pārdot vērtspapīrus, ko emitējusi Banka pati vai tie, kuri no tās aizņēmušies; c) veikt visas citas finanšu operācijas, kas saistītas ar tās mērķiem. 2. Neskarot 25. pantu, Banka, pārvaldot investīcijas, neiesaistās nekādās valūtas arbitrāžās, ko tieši neprasa aizdošanas operācijas vai tādu saistību izpilde, kuras rada tās ņemtie aizņēmumi vai piešķirtās garantijas. 3. Jomās, uz ko attiecas šis pants, Banka saskaņo rīcību ar kompetentām iestādēm vai attiecīgās dalībvalsts emisijas banku. 24. pants 1. Pakāpeniski izveido rezervju fondu, kas sasniedz 10 % no parakstītā kapitāla. Ja Bankas pasīvi to pieļauj, Direktoru padome var nolemt izveidot papildu rezerves. Kamēr rezervju fonds nav pilnībā izveidots, to uztur: a) procentu ienākumi, kas saņemti par Bankas piešķirtajiem aizdevumiem no summām, kuras dalībvalstis iemaksā, ievērojot 5. pantu; b) procentu ienākumi, kas saņemti par Bankas piešķirtajiem aizdevumiem no naudas līdzekļiem, kuri rodas no a) apakšpunktā minēto aizdevumu atmaksājumiem, ciktāl šie ienākumi nav vajadzīgi, lai pildītu Bankas saistības vai segtu izdevumus. 2. Rezervju fonda resursus investē tā, lai tie vienmēr būtu pieejami fonda mērķu īstenošanai. 25. pants 1. Bankai vienmēr ir tiesības konvertēt tās aktīvus no vienas dalībvalsts valūtas citas dalībvalsts valūtā, lai veiktu finanšu operācijas, kas atbilst šā Līguma 267. pantā noteiktajam uzdevumam, ņemot vērā šo Statūtu 23. pantu. Banka cik iespējams izvairās šādi konvertēt aktīvus, ja tai vajadzīgajā valūtā ir naudas līdzekļi vai likvīdi aktīvi. 2. Banka nevar konvertēt savus aktīvus no vienas dalībvalsts valūtas kādas trešās valsts valūtā bez attiecīgās dalībvalsts piekrišanas. 3. Banka drīkst brīvi pārdot to sava kapitāla daļu, kas iemaksāta zeltā vai konvertējamā valūtā, vai kādā valūtā, kuru tā aizņēmusies tirgos ārpus Kopienas. 4. Dalībvalstis apņemas ļaut Bankas debitoriem izmantot to valūtu, kas vajadzīga, lai atmaksātu kapitālu un samaksātu aizdevumu procentus vai komisijas maksu par garantijām, ko Banka piešķīrusi projektiem, kurus īsteno šo valstu teritorijā. 26. pants Ja kāda dalībvalsts neizpilda šo Statūtu uzliktos dalības pienākumus, jo īpaši pienākumu samaksāt savu parakstītā kapitāla daļu, piešķirt speciālaizdevumus vai apkalpot aizņēmumus, ar Valdes lēmumu, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, var pārtraukt aizdevumu un garantiju piešķiršanu šai dalībvalstij vai tās pilsoņiem. Šāds lēmums ne šo valsti, ne tās pilsoņus neatbrīvo no pienākumiem pret Banku. 27. pants 1. Ja Valde nolemj pārtraukt Bankas operācijas, visas tās darbības tūlīt apstājas, izņemot tās, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu pienācīgu tās aktīvu realizāciju, aizsardzību un saglabāšanu, kā arī saistību nokārtošanu. 2. Likvidācijas gadījumā Valde ieceļ likvidatorus un instruē tos, kā veikt likvidāciju. 28. pants 1. Visās dalībvalstīs Bankai ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko šo valstu tiesību akti piešķir juridiskām personām; tā var pirkt vai pārdot kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos. [Saskaņā ar Amsterdamas Līguma 9. panta 4. daļu: Dalībvalstu teritorijā Eiropas Kopienām ir visas privilēģijas un imunitāte, kas vajadzīgas, lai veiktu uzdevumus saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 5. punktā minētajā protokolā. Tāda pati nostāja ir arī attiecībā uz Eiropas Centrālo banku, Eiropas Monetāro institūtu un Eiropas Investīciju banku.] 2. Bankas īpašumu nepakļauj rekvizīcijai vai ekspropriācijai. 29. pants Kompetentas valstu tiesas izšķir Bankas domstarpības ar tās kreditoriem, debitoriem vai citām personām, izņemot gadījumus, ja jurisdikcija nodota Tiesai. Bankai ir juridiskā adrese visās dalībvalstīs. Katrā līgumā tā tomēr var īpaši noteikt juridisko adresi vai paredzēt arbitrāžu. Bankas īpašumus un aktīvus var apķīlāt vai arestēt tikai ar tiesas nolēmumu. 30. pants 1. Valde vienprātīgi var nolemt izveidot Eiropas Investīciju fondu, kas ir tiesību subjekts un kam ir finansiāla autonomija, un kura dibinātāja ir Banka. 2. Valde ar vienprātīgu lēmumu pieņem Eiropas Investīciju fonda Statūtus. Statūtos, jo īpaši, nosaka tā mērķus, struktūru, kapitālu, dalību tajā, finanšu resursus, darbības veidu un revīzijas kārtību, kā arī attiecības starp Bankas un Fonda struktūrām. 3. Neņemot vērā 20. panta 2. punktu, Bankai ir tiesības piedalīties Fonda vadībā un iemaksāt tādu parakstītā kapitāla summu, ko Valde nosaka ar vienprātīgu lēmumu. 4. Eiropas Kopiena var kļūt par Fonda locekli un iemaksāt līdzekļus tā parakstītajā kapitālā. Par Fonda loceklēm var uzaicināt finanšu iestādes, kam ir interese par Fonda mērķiem. 5. Fondam, tā personālam un tā struktūru personālam savu darba pienākumu izpildē piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās. Fondu turklāt atbrīvo no visiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem gadījumā, ja palielinās tā kapitāls, un no dažādām formalitātēm, kas ar to var būt saistītas valstī, kurā ir Fonda mītne. Arī Fonda slēgšanas vai likvidācijas gadījumā tam neuzliek nekādus maksājumus. Visbeidzot, Fonda un tā iestāžu darbībai, kas notiek saskaņā ar tā Statūtiem, neuzliek nekādus apgrozījuma nodokļus. Uz Fonda dividendēm, kapitāla pieaugumu un citiem ieņēmumiem, uz ko tā locekļiem, izņemot Eiropas Kopienu un Banku, ir tiesības, tomēr attiecina attiecīgo tiesību aktu fiskālos noteikumus. 6. Ievērojot še izklāstīto, Tiesas kompetencē ir risināt konfliktus, kas saistīti ar Fonda struktūru pieņemtiem pasākumiem. Tiesvedību pret šiem pasākumiem var sākt jebkurš Fonda loceklis vai dalībvalstis saskaņā ar šā Līguma 230. panta noteikumiem. Romā, tūkstoš deviņi simti piecdesmit septītā gada divdesmit piektajā martā. [1] Pants grozīts ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr.1. Skatīt papildinājumu šā izdevuma beigās. [2] Punkts grozīts ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr.1. Skatīt papildinājumu šā izdevuma beigās. [***] Jaunajām dalībvalstīm norādītās summas ir indikatīvas un pamatojas uz Eurostat (New Cronos) publicētajiem 2002. gada provizoriskajiem datiem. [4] Punkts grozīts ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr.1. Skatīt papildinājumu šā izdevuma beigās. [5] Punkts grozīts ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr.1. [6] Punkts grozīts ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr.1. --------------------------------------------------