LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBU 
KONSOLID ĒTĀ VERSIJALV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/13

PREAMBULA  
VI ŅA MAJEST ĀTE BE ĻĢU KARALIS, VI ŅAS MAJEST ĀTE DĀ NIJAS KARALIENE, V ĀCIJAS FEDERAT ĪV ĀS REPUBLIKAS 
PREZIDENTS, GRIE ĶIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, VIŅ A MAJEST ĀTE SP ĀNIJAS KARALIS, FRANCIJAS REPUBLIKAS 
PREZIDENTS, ĪRIJAS PREZIDENTS, IT ĀLIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, VIŅ A KARALISK Ā AUGST ĪBA LUKSEM ­
BURGAS LIELHERCOGS, VI ŅAS MAJEST ĀTE N ĪDERLANDES KARALIENE, PORTUG ĀLES REPUBLIKAS PREZIDENTS, 
VI ŅAS MAJEST ĀTE LIELBRIT ĀNIJAS UN ZIEME ĻĪRIJAS APVIENOT ĀS KARALISTES KARALIENE, (  1 ) 
AP ŅĒMUŠIES  iez īm ēt jaunu posmu Eiropas integrā cijas proces ā, kas sā cies, nodibinot Eiropas Kopienas,  
IEDVESMOJOTIES  no Eiropas kult ūras, reli ģijas un humā nisma mantojuma, kas ir bijis pamats tam, ka ir 
izveidojuš ās cilv ēka neaizskaramo un neatsavin āmo ties ību, demokr ātijas, vienl īdz ības, br īvības un 
tiesiskuma kop ējas v ērt ības,  
PATUROT PR ĀTĀ, cik v ēsturiski svar īgi ir tas, ka beigusies Eiropas kontinenta saš ķeltība, un to, ka j āliek 
droši pamati n ākotnes Eiropai,  
APLIECINOT  atbalstu br īvības un demokr ātijas, cilv ēkties ību un pamatbr īvību respekt ēšanas principam, 
kā ar ī tiesiskuma principam,  
APSTIPRINOT  savu atbalstu soci ālaj ām pamatties ībām, kas definētas Eiropas Soci ālaj ā hart ā, kura 
parakst īta Tur īnā 1961. gada 18. oktobr ī, un 1989. gada Kopienas Hart ā par darba ņēm ēju soci ā­
laj ām pamatties ībām, 
TIEKDAMIES  nostiprin āt savu tautu solidarit āti, vienlaikus respektējot to v ēsturi, kult ūru un trad īcijas,  
TIEKDAMIES  ar ī turpm āk att īstīt iest āžu demokr ātisku un efekt īvu darb ību, lai vienotā sist ēm ā t ās 
var ētu labā k veikt uztic ētos uzdevumus,  
AP ŅĒMUŠIES  stiprin āt un tuvin āt valstu tautsaimniec ības un nodibin āt ekonomisko un monet āro 
savien ību, kas saska ņā ar šo Lī gumu un L īgumu par Eiropas Savien ības darbī bu paredz ar ī vienotu 
un stabilu val ūtu, 
AP ŅĒMUŠIES  veicin āt savu tautu ekonomisko un soci ālo att īstību, iev ērojot notur īgas att īstības prin ­
cipu, piln īgojot iekš ējo tirgu un v ēršot plašum ā kohēziju un vides aizsardz ību, k ā ar ī īstenot t ādu 
politiku, kas reiz ē ar sasniegumiem ekonomikas integr ācij ā nodrošin ātu att īstību ar ī cit ās jom ās,LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/15  
( 1 ) Kopš t ā laika par Eiropas Kopienas dal ībvalst īm ir k ļuvušas Bulg ārijas Republika, Čehijas Republika, D ānijas Karaliste, 
Igaunijas Republika, Grie ķijas Republika, Sp ānijas Republika, Īrija, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas 
Republika, Ung ārijas Republika, Maltas Republika, Austrijas Republika, Polijas Republika, Rum ānija, Portug āles Repub ­
lika, Slov ēnijas Republika, Slov ākijas Republika, Somijas Republika, Zviedrijas Karaliste un Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas 
Apvienot ā Karaliste.
AP ŅĒMUŠIES  ieviest kop īgu pilsonī bu savu valstu pilso ņiem,  
AP ŅĒMUŠIES  īstenot kop ējo ārpolitiku un droš ības politiku, paredzot ar ī pak āpeniski izveidot kop ējo 
aizsardz ības politiku, kas var ētu pā raugt kop īgā aizsardz ībā saska ņā ar 42. panta noteikumiem, 
tādējādi stiprinot Eiropas identit āti un neatkar ību, lai veicin ātu mieru, droš ību un progresu Eirop ā 
un pasaul ē, 
AP ŅĒMUŠIES  atvieglin āt personu br īvu pā rvietošanos, reiz ē nodrošinot savu tautu droš ību un aizsar ­
gātību, saska ņā ar š ā L īguma un L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu noteikumiem izveidojot 
telpu, kur ā valda br īvība, droš ība un tiesiskums,  
AP ŅĒMUŠIES  arvien cieš āk salied ēt Eiropas tautu savien ību, kur saska ņā ar subsidiarit ātes principu 
lēmumu pie ņemšana ir cik iesp ējams tuvin āta pilso ņiem,  
PAREDZOT  turpm ākus pas ākumus, kas j āveic, lai att īstītos Eiropas integr ācija,  
IR NOL ĒMUŠI  dibin āt Eiropas Savien ību un t ālab iec ēluši par saviem Pilnvarotajiem:  
(pilnvaroto saraksts nav sniegts)  
KAS, iepazinušies ar p ār ējo Pušu pilnvar ām un atzinuši t ās par likum īgām un spē kā esoš ām, ir 
vienojušies par turpm āko. 
I SADA ĻA 
KOP ĪGI NOTEIKUMI  
1. pants  
(bijušais LES 1. pants) (  1 ) 
Ar šo L īgumu  AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES  kop īgi nodibina  EIROPAS SAVIEN ĪBU, še turpm āk “Savie ­
nība”, kurai dal ībvalstis nodod kompetenci savu kop īgo m ērķu sasniegšanai.  
Šis Lī gums ir jauna pakā pe, veidojot v ēl cieš āku Eiropas tautu savien ību, kur l ēmumu pie ņemšana ir 
cik iesp ējams atkl āta un cik iesp ējams tuvin āta pilso ņiem.  
Savien ības pamat ā ir šis L īgums un L īgums par Eiropas Savien ības darb ību (še turpm āk — Lī gumi). 
Šiem abiem L īgumiem ir vienā ds juridisks sp ēks. Savien ība aizst āj Eiropas Kopienu un ir t ās pē ctece.LV C 83/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.  
( 1 ) Š īs ir vien īgi indikat īvas nor ādes. Prec īzākas inform ācijas nol ūkā l ūgums skat īt atbilst ības tabulas, kur ās atspogu ļota 
atbilst ība starp lī gumu veco un jauno numer āciju.
2. pants 
Savien ība ir dibin āta, pamatojoties uz v ērtībām, kas respekt ē cilv ēka cie ņu, br īvību, demokr ātiju, 
vienl īdz ību, tiesiskumu un cilv ēkties ības, tostarp minorit āšu ties ības. Š īs v ērtības dal ībvalst īm ir 
kop īgas sabiedr ībā, kur valda plur ālisms, tolerance, taisn īgums, solidaritā te un kur nav diskrimin ācijas, 
kā ar ī valda sieviešu un v īriešu l īdzties ība. 
3. pants  
(bijušais LES 2. pants)  
1. Savien ības m ērķis ir veicin āt mieru, stiprin āt savas v ērtības un savu tautu labkl ājību. 
2. Savien ība pied āvā saviem pilso ņiem br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu bez iekš ējām 
robežā m, kur personu br īva p ārvietošan ās ir nodrošin āta saist ībā ar piem ērotiem pas ākumiem, kas 
attiecas uz ārējo robežu kontroli, patv ēruma mekl ētājiem, imigr āciju un noziedz ības nov ēršanu un 
apkarošanu. 
3. Savien ība izveido iekš ējo tirgu. Savien ības darbī ba ir v ērsta uz to, lai pan āktu stabilu Eiropas 
att īstību, kuras pamatā ir l īdzsvarota ekonomisk ā izaugsme un cenu stabilit āte, soci ālā tirgus ekono ­
mika ar augstu konkur ētsp ēju, kuras m ērķis ir pan ākt piln īgu nodarbin ātību un soci ālo att īstību, k ā 
ar ī vides augsta l īme ņa aizsardz ību un t ās kvalit ātes uzlabošanu. Tā veicina zin ātnes un tehnikas 
att īstību. 
Tā apkaro soci ālo atstumt ību un diskrimin āciju un veicina soci ālo taisn īgumu un aizsardzī bu, sieviešu 
un v īriešu l īdzties ību, paaudžu solidaritā ti un b ērnu ties ību aizsardz ību. 
Tā veicina ekonomisko, soci ālo un teritori ālo kohē ziju un solidaritā ti dal ībvalstu starp ā. 
Tā respekt ē savu kult ūru un valodu daudzveid ību un nodrošina Eiropas kult ūras mantojuma aizsar ­
dz ību un sekm ēšanu.  
4. Savien ība izveido ekonomisko un monet āro savien ību, kuras val ūta ir euro.  
5. Attiec ībās ar cit ām pasaules daļā m Savien ība atbalsta un sekm ē savas v ērt ības un intereses un 
pal īdz aizsarg āt savus pilso ņus. T ā veicina mieru, droš ību, ilgtsp ējīgu Zemes attī stību, solidaritā ti un 
savstarp ēju cie ņu starp taut ām, br īvu un god īgu tirdzniecī bu, nabadz ības izskaušanu un cilv ēkties ību 
un jo īpaši b ērnu ties ību aizsardz ību, k ā ar ī starptautisko tiesī bu normu stingru iev ērošanu un 
att īstību, tostarp respekt ējot Apvienoto N āciju Organiz ācijas Stat ūtu principus.  
6. Savien ība tiecas savus m ērķus sasniegt ar atbilst īgiem l īdzek ļiem atkar ībā no t ā, cik plaša ir 
attiec īgā kompetence, ko L īgumi tai pieš ķir.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/17
4. pants 
1. Saska ņā ar 5. pantu kompetence, kas L īgumos nav pieš ķirta Savien ībai, paliek dal ībvalst īm. 
2. Savien ība respekt ē dal ībvalstu vienl īdz ību saist ībā ar Lī gumiem, k ā ar ī to nacion ālo identitā ti, 
kas rakstur īga to politiskaj ām un konstitucion ālaj ām pamatstrukt ūrām, tostarp re ģion ālaj ām un 
viet ējām pašvald ībām. T ā respekt ē valstu galven ās funkcijas, tostarp nodrošinot valsts teritoriā lo 
integritā ti, uzturot likum ību un k ārtību un aizsargā jot valsts droš ību. Jo īpaši valsts droš ība paliek 
vien īgi katras dal ībvalsts atbild ībā. 
3. Saska ņā ar loj ālas sadarb ības principu Savienī ba un dal ībvalstis ar patiesu savstarp ējo cie ņu 
pal īdz cita citai veikt uzdevumus, ko nosaka L īgumos.  
Dal ībvalstis veic visus vajadz īgos visp ārējos un īpašos pas ākumus, lai nodrošin ātu to pien ākumu 
izpildi, kas izriet no L īgumiem vai no Savien ības iest āžu aktiem.  
Dal ībvalstis sekm ē Savien ības uzdevumu izpildi un atturas no jebk ādiem pas ākumiem, kuri var ētu 
apdraud ēt Savien ības m ērķu sasniegšanu.  
5. pants  
(bijušais EKL 5. pants)  
1. Savien ības kompeten ču robežas nosaka kompetences pieš ķiršanas princips. Savien ības kompe ­
ten ču īstenošanu nosaka subsidiarit ātes princips un proporcionalit ātes princips.  
2. Saska ņā ar kompetences pieš ķiršanas principu Savienī ba darbojas tikai to kompetenč u robež ās, 
ko tai Lī gumos pieš ķīrušas dal ībvalstis, lai sasniegtu tajos paredz ētos m ērķus. Kompetence, kas 
Līgumos nav pieš ķirta Savien ībai, paliek dal ībvalst īm. 
3. Saska ņā ar subsidiarit ātes principu jom ās, kuras nav ekskluz īvā Savien ības kompetenc ē, Savie ­
nība r īkojas tikai tad, ja dalī bvalstis centrā lā vai reģ ion ālā un viet ējā l īmen ī nevar pietiekami labi 
īstenot paredz ētās darb ības m ērķus, bet ierosin ātās darb ības m ēroga vai seku d ēļ tie ir lab āk sasnie ­
dzami Savien ības l īmen ī. 
Savien ības iest ādes piem ēro subsidiarit ātes principu, kas noteikts Protokol ā par subsidiarit ātes prin ­
cipa un proporcionalit ātes principa piem ērošanu. Valstu parlamenti nodrošina subsidiarit ātes principa 
iev ērošanu saska ņā ar min ētaj ā protokol ā izkl āstīto proced ūru. 
4. Saska ņā ar proporcionalit ātes principu Savien ības r īcības saturs un veids ir sam ērīgs ar L īgumu 
m ērķu sasniegšanai nepieciešamo.  
Savien ības iest ādes piem ēro proporcionalit ātes principu, kas noteikts Protokol ā par subsidiarit ātes 
principa un proporcionalit ātes principa piem ērošanu.LV C 83/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
6. pants  
(bijušais LES 6. pants)  
1. Savien ība atz īst ties ības, br īvības un principus, kas izkl āst īti 2000. gada 7. decembra Eiropas 
Savien ības Pamatties ību hart ā, kur ā piel āgota Strasb ūrā, 2007. gada 12. decembr ī, un šai Hartai ir 
tāds pats juridiskais sp ēks k ā L īgumiem.  
Hartas noteikumi nek ādā zi ņā nepaplašina Savien ības kompetences, k ā t ās noteiktas L īgumos. 
Hart ā paredz ētās ties ības, br īvības un principus interpret ē saska ņā ar Hartas VII sada ļas visp ārējiem 
noteikumiem, ar ko reglament ē t ās interpret ēšanu un piem ērošanu, un pien ācīgi ņemot v ērā Hart ā 
min ētos paskaidrojumus, kuros izkl āsta min ēto noteikumu pamatu.  
2. Savien ība pievienojas Eiropas Cilv ēkties ību un pamatbr īvību aizsardz ības konvencijai. Š ī pievie ­
nošan ās neietekm ē Savien ības kompetences, k ā t ās noteiktas L īgumos.  
3. Pamatties ības, kas garant ētas Eiropas Cilv ēkties ību un pamatbr īvību aizsardz ības konvencij ā un 
kas izriet no dalī bvalstu kop īgaj ām konstitucion ālaj ām trad īcij ām, ir Savien ības ties ību visp ārīgo 
principu pamats. 
7. pants  
(bijušais LES 7. pants)  
1. Padome p ēc trešdaļ as dal ībvalstu, Eiropas Parlamenta vai Eiropas Komisijas pamatota priekšli ­
kuma, sa ņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, ar četru piektda ļu t ās locek ļu balsu vair ākumu var 
konstat ēt, ka ir droša varb ūtība, ka k āda dal ībvalsts var ētu nopietni p ārkāpt 2. pant ā min ētās v ērtības. 
Pirms n ākt klaj ā ar š ādu konstat āciju, Padome uzklausa attiec īgo dal ībvalsti un, pie ņemot l ēmumu 
saska ņā ar to pašu proced ūru, var šai dal ībvalstij adres ēt ieteikumus.  
Padome past āvīgi p ārbauda, vai pamatojums, uz kura balst īta konstat ācija, vē l aizvien ir sp ēkā. 
2. Eiropadome pēc trešdaļ as dal ībvalstu vai Eiropas Komisijas priekšlikuma un ar Eiropas Parla ­
menta piekrišanu var ar vienprā tīgu l ēmumu konstat ēt, ka k āda dal ībvalsts vair ākkā rt nopietni 
pārk āpusi 2. pant ā min ētās vē rtības, iepriekš aicinot attiec īgo dal ībvalsti izteikt savu viedokli.  
3. Ja saska ņā ar 2. punktu konstat ēti p ārk āpumi, tad Padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu var 
nolemt attiec īgai dal ībvalstij uz laiku at ņemt dažas ties ības, kas izriet no L īgumu piem ērošanas 
konkr ētai dal ībvalstij, tostarp š īs dal ībvalsts vald ības pā rst āvja balssties ības Padom ē. To īstenojot, 
Padome ņem v ērā iesp ējam ās sekas, ko š āda ties ību at ņemšana var rad īt attiec ībā uz fizisku un 
juridisku personu tiesī bām un pien ākumiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/19
Attiec īgai dal ībvalstij joproj ām ir saistoši L īgumu uzliktie pien ākumi.  
4. Padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu var v ēlāk nolemt main īt vai atcelt pas ākumus, kas veikti 
saska ņā ar 3. punktu, ja main ās apst ākļi, kas likuši tos īstenot.  
5. Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei piemērojamie noteikumi par balsošanas k ārt ību 
ir noteikti L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 354. pant ā. 
8. pants 
1. Savien ība veido īpašas attiec ības ar kaimi ņvalst īm, lai izveidotu labkl ājības un labu kaimi ņat­
tiec ību telpu, kuras pamat ā ir Savien ības v ērt ības un kuru raksturo ciešas un mier īgas, uz sadarb ību 
balst ītas attiec ības. 
2. Piem ērojot 1. punktu, Savien ība var noslēgt īpašus nol īgumus ar attiec īgaj ām valst īm. Šajos 
nol īgumos var b ūt iek ļautas savstarp ējas ties ības un pien ākumi, k ā ar ī iesp ēja veikt kop īgas darbī bas. 
Par to īstenošanu regul āri apspriežas. 
II SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR DEMOKR ĀTIJAS PRINCIPIEM  
9. pants 
Vis ās darb ībās Savien ība iev ēro pilso ņu vienl īdz ības principu, pret ikvienu paužot vienlī dz īgu 
attieksmi sav ās iest ādēs un struktū rās. Savien ības pilsonis ir jebkura persona, kurai ir k ādas dal ībvalsts 
pilson ība. Savien ības pilsonī ba papildina valsts pilson ību un neaizst āj to. 
10. pants  
1. Savien ības darbī bas pamat ā ir p ārst āvības demokr ātija. 
2. Pilso ņi Savien ības l īmen ī ir tieši p ārst āvēti Eiropas Parlament ā. 
Dal ībvalstis Eiropadom ē p ārst āv valstu vai vald ību vad ītāji, bet Padom ē – to vald ības, kas savuk ārt par 
savu darb ību saska ņā ar demokr ātijas principiem atbild vai nu savu valstu parlamentiem, vai saviem 
pilso ņiem.  
3. Katram pilsonim ir ties ības piedal īties Savien ības demokr ātiskaj ā dz īvē. Lēmumus pie ņem iesp ē­
jami atklā ti, un tie cik iesp ējams ir tuvin āti pilso ņiem.  
4. Politisk ās partijas Eiropas l īmen ī veicina Eiropas politisk ās apzi ņas veidošanos un Savien ības 
pilso ņu gribas izteikšanu.LV C 83/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
11. pants  
1. Iest ādes ar atbilst īgiem lī dzek ļiem dod pilso ņiem un apvien ībām, kas tos p ārst āv, iesp ēju izteikt 
savus viedok ļus vis ās Savien ības darbī bas jom ās un publiski apmain īties ar tiem.  
2. Iest ādes uztur atkl ātu, p ārredzamu un past āvīgu dialogu ar min ētaj ām apvien ībām un pilsonisko 
sabiedr ību. 
3. Eiropas Komisija veic plašas konsult ācijas ar ieinteres ētaj ām pus ēm, lai nodrošin ātu Savien ības 
darb ību saska ņot ību un p ārredzam ību. 
4. Savien ības pilso ņi, kuru skaits nav maz āks par vienu miljonu un kas pārst āv iev ērojamu 
dal ībvalstu skaitu, var izr ādīt iniciat īvu un aicin āt Eiropas Komisiju saska ņā ar t ās pilnvar ām iesniegt 
atbilst īgu priekšlikumu jaut ājumos, kuros p ēc pilso ņu ieskata L īgumu īstenošanai ir nepieciešams 
Savien ības ties ību akts.  
Proced ūras un nosacī jumi š ādas iniciat īvas iesniegšanai ir noteikti atbilst īgi Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 24. panta pirmajai da ļai. 
12. pants  
Valstu parlamenti akt īvi pal īdz nodrošin āt Savien ības sekm īgu darb ību: 
a) sa ņemot inform āciju no Savien ības iest ādēm un Savien ības leģ islat īvo aktu projektus saska ņā ar 
Protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savien ībā; 
b) sekojot tam, lai b ūtu iev ērots subsidiarit ātes princips atbilst īgi proced ūrām, kas paredz ētas Proto ­
kol ā par subsidiarit ātes principa un proporcionalit ātes principa piem ērošanu;  
c) saist ībā ar br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu piedaloties izv ērtēšanas meh ānismos, kas 
darbojas Savien ības politikas aspektu īstenošanai min ētaj ā jom ā, atbilst īgi Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 70. pantam, k ā ar ī iesaistoties Eiropola politisk ā p ārraudz ībā un  Eurojust 
darb ību izv ērt ēšan ā atbilst īgi min ētā L īguma 88. un 85. pantam;  
d) piedaloties L īgumu p ārskat īšanas proced ūrās atbilst īgi š ā L īguma 48. pantam;  
e) sa ņemot inform āciju par pieteikumiem pievienoties Eiropas Savien ībai atbilst īgi š ā L īguma 49. 
pantam;  
f) piedaloties parlamentu sadarb ībā starp valstu parlamentiem un sadarb ībā ar Eiropas Parlamentu 
saska ņā ar Protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savien ībā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/21
III SADA ĻA 
NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ SAVIEN ĪBAS IEST ĀD ĒM 
13. pants  
1. Savien ībā ir iest āžu sist ēma, kuras uzdevumi ir stiprin āt t ās vērt ības, sekm ēt t ās m ērķu sasnieg ­ 
šanu, kalpot Savien ības, t ās pilso ņu un dal ībvalstu interes ēm, k ā ar ī nodrošin āt t ās politiku un 
darb ību saska ņot ību, efektivit āti un nep ārtraukt ību. 
Savien ības iest ādes ir š ādas: 
— Eiropas Parlaments,  
— Eiropadome, 
— Padome,  
— Eiropas Komisija (turpm āk “Komisija”),  
— Eiropas Savien ības Tiesa,  
— Eiropas Centr ālā banka,  
— Rev īzijas pal āta. 
2. Katra iest āde darbojas saska ņā ar Lī gumos noteiktaj ām pilnvar ām un atbilst īgi tajos izkl āstītaj ām 
proced ūrām, nosac ījumiem un m ērķiem. Iestā des īsteno piln īgu savstarp ēju sadarb ību. 
3. Noteikumi attiec ībā uz Eiropas Centr ālo banku un Rev īzijas pal ātu, k ā ar ī s īki izstr ādāti notei ­
kumi attiec ībā uz cit ām iest ādēm, ir izkl āstīti Lī gum ā par Eiropas Savien ības darbī bu. 
4. Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai pal īdz Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja un 
Re ģionu komiteja, kuras pilda padomdev ējas funkcijas.  
14. pants  
1. Eiropas Parlaments kop īgi ar Padomi veic likumdošanas un budžeta pie ņemšanas funkcijas. Tas 
veic politisk ās kontroles un padomdev ēja funkcijas saska ņā ar nosac ījumiem, kas paredz ēti L īgumos. 
Tas iev ēlē Komisijas priekšs ēd ētāju. 
2. Eiropas Parlaments sast āv no Savien ības pilso ņu p ārst āvjiem. To skaits nep ārsniedz septi ņi simti 
piecdesmit, neskaitot priekšs ēd ētāju. Pilsoņ u p ārst āvība ir l īdzsvaroti proporcion āla, ar minim ālo 
slieksni seši Parlamenta locek ļi katrai dal ībvalstij. Nevienai dal ībvalstij nepieš ķir vair āk par devi ņde ­
smit seš ām viet ām.LV C 83/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Eiropadome p ēc Eiropas Parlamenta iniciat īvas un ar t ā piekrišanu vienpr ātīgi pie ņem l ēmumu, ar 
kuru nosaka Eiropas Parlamenta sast āvu, iev ērojot pirmaj ā da ļā izklā stītos principus.  
3. Eiropas Parlamenta locek ļus iev ēl uz pieciem gadiem visp ārējās tieš ās v ēlēšan ās br īvā un aizkl ātā 
balsojum ā. 
4. Eiropas Parlaments no savu locekļ u vidus iev ēlē priekšs ēd ētāju un prezidiju.  
15. pants  
1. Eiropadome rosina Savien ības att īstību un nosaka atbilstī gus š īs att īstības visp ārējos politiskos 
virzienus un priorit ātes. T ā neveic likumdošanas funkciju.  
2. Eiropadom ē ir dal ībvalstu vai to vald ību vad ītāji, t ās priekšs ēd ētājs un Komisijas priekšs ēdētājs. 
Tās darb ā piedal ās Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos.  
3. Eiropadome san āk divreiz pusgad ā, un to sasauc priekšs ēd ētājs. Atkar ībā no darba k ārtības katrs 
Eiropadomes loceklis var pie ņemt l ēmumu par k āda ministra dal ību un Komisijas priekšs ēdētājs – par 
Komisijas locek ļa dal ību. Vajadz ības gad ījum ā priekšs ēd ētājs sasauc Eiropadomes ārk ārtas san āksmi.  
4. Ja vien Lī gumos nav paredz ēts cit ādi, Eiropadome l ēmumus pie ņem, iev ērojot konsensa prin ­
cipu. 
5. Eiropadome ar kvalific ētu balsu vair ākumu iev ēl priekšs ēdētāju uz divarpus gadiem, ar iesp ēju 
pārv ēlēt vi ņu uz v ēl vienu termiņ u. K āda šķē ršļa vai smaga p ārk āpuma gad ījum ā saska ņā ar to pašu 
proced ūru Eiropadome var anul ēt priekšs ēd ētāja pilnvaras.  
6. Eiropadomes priekšsēd ētājs: 
a) vada un virza Eiropadomes darbu;  
b) nodrošina Eiropadomes darba sagatavošanu un nep ārtraukt ību sadarb ībā ar Komisijas priekšs ēd ē­
tāju un pamatojoties uz Visp ārējo lietu padomes darbu;  
c) cenšas veicin āt vienot ību un konsensu Eiropadom ē; 
d) p ēc katras Eiropadomes san āksmes sniedz zi ņojumu Eiropas Parlamentam.  
Eiropadomes priekšs ēdētājs, iev ērojot attiec īgo kompetenci, sav ā l īmen ī nodrošina Savien ības ār ējo 
pārst āvību jaut ājumos, kas attiecas uz t ās kopējo ārpolitiku un droš ības politiku, neskarot pilnvaras, 
kas pieš ķirtas Savien ības Augstajam p ārst āvim ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/23
Eiropadomes priekšs ēd ētājs nedr īkst ie ņemt amatu sav ā valst ī. 
16. pants  
1. Padome kopā ar Eiropas Parlamentu veic likumdošanas un budžeta pie ņemšanas funkcijas. Tā 
pilda politikas veidošanas un koordin ēšanas funkcijas saska ņā ar nosac ījumiem, kas paredz ēti 
Līgumos.  
2. Padom ē no katras dal ībvalsts ir pa vienam p ārst āvim ministra l īmen ī, kas pilnvarots uz ņemties 
saist ības attiec īgās dal ībvalsts vald ības v ārd ā un īstenot balsošanas ties ības. 
3. Ja vien Lī gumos nav paredz ēts cit ādi, Padome l ēmumus pie ņem ar kvalific ētu balsu vair ākumu.  
4. No 2014. gada 1. novembra kvalific ētu balsu vair ākumu defin ē k ā vismaz 55 % Padomes 
locek ļu, kuri ir vismaz piecpadsmit Padomes locek ļi un kuri p ārst āv dal ībvalstis, kas aptver vismaz 
65 % no Savien ības iedz īvot ājiem.  
Blo ķējošais maz ākums ir j āveido vismaz četriem Padomes locek ļiem, pret ējā gad ījum ā tiek uzskatī ts, 
ka ir pan ākts kvalific ēts balsu vair ākums.  
Citi noteikumi saist ībā ar kvalific ētu balsu vair ākumu ir noteikti L īguma par Eiropas Savienī bas 
darb ību 238. panta 2. punkt ā. 
5. P ārejas noteikumi, ko saist ībā ar kvalific ēta balsu vair ākuma defin īciju piem ēros l īdz 2014. gada 
31. oktobrim, k ā ar ī noteikumi, ko piem ēros no 2014. gada 1. novembra l īdz 2017. gada 
31. martam, ir izkl āstīti Protokol ā par p ārejas noteikumiem.  
6. Padome san āk vair ākos sast āvos, šo sast āvu sarakstu pie ņem saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 236. pantu.  
Visp ārējo lietu padome nodrošina konsekvenci daž ādu Padomes sast āvu darb ā. T ā sagatavo Eiropa ­
domes san āksmes un nodrošina t ām sekojoš ā darba kontroli, sadarbojoties ar Eiropadomes priekšs ē­
dētāju un Komisiju.  
Ārlietu padome izstr ādā Savien ības ārpolitisko darbī bu, pamatojoties uz Eiropadomes noteiktām 
strat ēģisk ām pamatnost ādn ēm, un nodrošina Savienī bas darb ību konsekvenci.  
7. Dal ībvalstu vald ību Past āv īgo p ārst āvju komiteja atbild par Padomes darba sagatavošanu.  
8. Padomes san āksmes ir atkl ātas, ja t ā lemj un balso par le ģislat īva akta projektu. Šaj ā nol ūkā 
katra Padomes san āksme ir sadal īta div ās da ļās, kas attiec īgi velt ītas Savien ības le ģislat īvo aktu 
apspriešanai un nele ģislat īviem jaut ājumiem.  
9. Padomes sast āvu prezident ūru, iz ņemot Ārlietu padomes prezident ūru, uz ņemas dal ībvalstu 
pārst āvji Padom ē, iev ērojot vienl īdz īgas rot ācijas principu, saska ņā ar noteikumiem, kas noteikti 
saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 236. pantu.LV C 83/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
17. pants  
1. Komisija sekm ē visp ār ējās Savien ības intereses un šaj ā nol ūkā uz ņemas atbilst īgu iniciat īvu. T ā 
nodrošina Lī gumu piem ērošanu, k ā ar ī iest āžu saska ņā ar L īgumiem pie ņemto pas ākumu piem ēro ­ 
šanu. T ā uzrauga Savien ības ties ību piem ērošanu, ko kontrol ē Eiropas Savien ības Tiesa. T ā veic 
budžeta izpildi un vada programmas. T ā ar ī veic saska ņošanas, izpildvaras un vad ības funkcijas, 
kas paredz ētas Lī gumos. T ā nodrošina Savienī bas ārējo p ārstāvību, iz ņemot kop ējās ārpolitikas un 
droš ības politikas jomu un citus L īgumos paredz ētus gad ījumus. T ā ierosina Savien ības gada un 
daudzgadu programmu izstr ādi, lai pan āktu iest āžu savstarp ējas vienošan ās. 
2. Ja vien Lī gumos nav noteikts citā di, Savien ības leģ islat īvos aktus var pie ņemt, tikai pamatojoties 
uz Komisijas priekšlikumu. P ār ējos aktus pie ņem, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ja t ā 
paredz ēts Lī gumos.  
3. Komisijas pilnvaru termi ņš ir pieci gadi.  
Komisijas locek ļus izraug ās, pamatojoties uz vi ņu visp ārējo kompetenci un uztic ību Eiropas idejai, un 
no t ādu personu vidus, kuru neatkar ība nav apšaub āma. 
Veicot savus pien ākumus, Komisija ir piln īgi neatkar īga. Neskarot 18. panta 2. punktu, Komisijas 
locek ļi nel ūdz un nepie ņem nevienas vald ības vai citas iest ādes, vai strukt ūras nor ādījumus. Vi ņi 
atturas no jebkuras r īcības, kas nav sader īga ar vi ņu pien ākumiem vai uzdevumu veikšanu.  
4. T ādas Komisijas sast āv ā, kas iecelta p ēc Lisabonas L īguma sp ēkā stāšan ās dienas, bet ne v ēlāk k ā 
2014. gada 31. oktobr ī, ir viens pilsonis no dal ībvalsts, ietverot tās priekšs ēdētāju un Savienī bas 
Augsto p ārst āvi ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos, kurš vienlaikus ir viens no Komisijas 
priekšs ēd ētāja vietniekiem.  
5. No 2014. gada 1. novembra Komisij ā ir t āds locek ļu skaits, kurš atbilst div ām trešda ļām 
dal ībvalstu skaita, ietverot taj ā attiec īgās Komisijas priekšs ēd ētāju un Savien ības Augsto p ārst āvi 
ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos, ja vien Eiropadome ar vienpr ātīgu l ēmumu nenolemj šo 
skaitu main īt. 
Komisijas locek ļus izraug ās no dal ībvalstu pilso ņiem, pamatojoties uz dalī bvalstu absolū ti vienl īdz īgas 
rot ācijas sist ēmu t ā, lai atbilstoši tiktu atspogu ļots visu Savien ības dal ībvalstu demogr āfiskais un 
ģeogr āfiskais diapazons. Šo k ārtību vienpr ātīgi pie ņem Padome saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 244. pantu.  
6. Komisijas priekšs ēd ētājs: 
a) nosaka pamatnost ādnes, saska ņā ar kur ām Komisijai j āstr ādā, 
b) lemj par Komisijas iekš ējo organizāciju, nodrošinot t ās konsekventu, efekt īvu un kole ģiālu 
darb ību,LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/25
c) no Komisijas locek ļu vidus iece ļ priekšs ēd ētāja vietniekus, iz ņemot Savien ības Augsto p ārst āvi 
ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos.  
Komisijas loceklis atk āpjas no amata, ja to pieprasa priekšs ēdētājs. Savien ības Augstais p ārst āvis 
ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos atk āpjas no amata saska ņā ar 18. panta 1. punkt ā noteikto 
proced ūru, ja to pieprasa priekšs ēd ētājs. 
7. Ņemot vē rā Eiropas Parlamenta v ēlēšanas un p ēc atbilst īgas apspriešan ās, Eiropadome, 
pie ņemot l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu, pied āvā Eiropas Parlamentam kandid ātu Komisijas 
priekšs ēd ētāja amatam. Šo kandid ātu Eiropas Parlaments iev ēl ar savu locek ļu balsu vair ākumu. Ja šis 
kandid āts nesa ņem nepieciešamo vair ākuma atbalstu, Eiropadome, pie ņemot l ēmumu ar kvalific ētu 
balsu vair ākumu, viena m ēneša laik ā iesaka jaunu kandid ātu, kuru Eiropas Parlaments iev ēlē, iev ērojot 
tādu pašu proced ūru. 
Padome, savstarp ēji vienojoties ar iev ēlēto priekšs ēd ētāju, pie ņem to p ār ējo personu sarakstu, kurus t ā 
iesaka iecelt par Komisijas locek ļiem. Tos izraug ās, balstoties uz dalī bvalstu ierosin ājumiem, saska ņā 
ar 3. punkta otraj ā da ļā un 5. punkta otraj ā da ļā noteiktajiem krit ērijiem. 
Priekšs ēd ētāja, Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos un p ārējo Komi ­
sijas locek ļu kandidat ūras kopum ā ar balsojumu apstiprina Eiropas Parlaments. Balstoties uz šo 
apstiprin ājumu un pie ņemot l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu, Komisiju iece ļ Eiropadome.  
8. Komisija kopum ā ir atbild īga Eiropas Parlamenta priekš ā. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 234. pantu Eiropas Parlaments var pie ņemt priekšlikumu izteikt neuztic ību 
Komisijai. Ja š ādu priekšlikumu pie ņem, Komisijas locek ļi kop īgi atk āpjas un Savien ības Augstais 
pārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos atk āpjas no amata Komisij ā. 
18. pants  
1. Eiropadome, pie ņemot l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu, ar Komisijas priekšs ēdētāja 
piekrišanu iece ļ Savien ības Augsto p ārst āvi ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos. Eiropadome 
var anul ēt vi ņa pilnvaras saska ņā ar to pašu proced ūru. 
2. Augstais p ārst āvis īsteno Savien ības kopējo ārpolitiku un droš ības politiku. Izsakot priekšli ­
kumus, Augstais p ārst āvis veicina š īs politikas att īstību, un to īsteno saska ņā ar Padomes pieš ķirtaj ām 
pilnvar ām. Tas pats attiecas uz kop ējo droš ības un aizsardz ības politiku.  
3. Augstais p ārst āvis vada Ārlietu padomi.LV C 83/26 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
4. Augstais p ārst āvis ir viens no Komisijas priekšs ēd ētāja vietniekiem. Vi ņš nodrošina Savienī bas 
ārējās darb ības konsekvenci. Vi ņš Komisij ā atbild par t ās p ārzi ņā esošo ārējo attiec ību veidošanu un 
citu Savien ības ārējo darb ību aspektu koordin āciju. Veicot šos pienā kumus Komisij ā, un tikai attiec ībā 
uz šiem pien ākumiem Augstajam p ārst āvim ir saistošas Komisijas proced ūras tiktāl, cik tas atbilst 2. 
un 3. punktam.  
19. pants 
1. Eiropas Savien ības Tiesas sast āvā ir Tiesa, Visp ārējā tiesa un specializ ētās tiesas. T ā nodrošina, ka 
tiek iev ērots tiesiskums L īgumu interpretēšan ā un piem ērošan ā. 
Dal ībvalstis nodrošina ties ību aizsardz ības l īdzek ļus, kas ir pietiekami efekt īvi tiesisk ās aizsardz ības 
nodrošin āšanai jomā s, uz kur ām attiecas Savien ības ties ības. 
2. Tiesas sast āvā ir pa vienam tiesnesim no katras dal ībvalsts. Tai pal īdz ģener āladvok āti. 
Visp ārēj ās tiesas sast āvā ir vismaz pa vienam tiesnesim no katras dal ībvalsts.  
Tiesas tiesnešus un ģener āladvok ātus un Visp ārēj ās tiesas tiesnešus izv ēlas no person ām, par kuru 
neatkar ību nav šaubu un kuras atbilst L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 253. un 254. pant ā 
paredz ētajiem nosac ījumiem. Savstarp ēji vienojoties, vi ņus uz sešiem gadiem iece ļ dal ībvalstu 
vald ības. Tiesnešus un ģener āladvok ātus, kas atst āj amatu, var iecelt amat ā atkā rtoti.  
3. Eiropas Savien ības Tiesa saska ņā ar Lī gumu noteikumiem:  
a) lemj par pras ībām, kuras iesniegusi k āda dal ībvalsts, iest āde, fiziska vai juridiska persona,  
b) p ēc dal ībvalstu tiesu piepras ījuma sniedz prejudici ālus nol ēmumus par Savienī bas ties ību aktu 
interpret āciju vai iest āžu pie ņemto aktu spē kā esamī bu, 
c) lemj cit ās liet ās, kas noteiktas L īgumos.  
IV SADA ĻA 
CIEŠĀ KAS SADARB ĪBAS NOTEIKUMI  
20. pants  
(bijušais LES 27.a l īdz 27.e, 40. lī dz 40.b un 43. l īdz 45. pants un bijušais EKL 11. l īdz 11.a pants)  
1. Dal ībvalstis, kuras sav ā starp ā v ēlas izveidot cieš āku sadarb ību jomā s, kas nav Savien ības 
ekskluz īvā kompetenc ē, var izmantot Savienī bas iest ādes un īstenot š īs kompetences, piem ērojot 
attiec īgos Lī gumu noteikumus, iev ērojot ierobežojumus un saska ņā ar k ārtību, kas noteikta šaj ā 
pant ā, kā ar ī L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 326. lī dz 334. pant ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/27
Cieš ākas sadarb ības m ērķis ir veicin āt Savien ības m ērķu sasniegšanu, aizsarg āt t ās intereses un pasti ­
prin āt integr ācijas procesu. Visas dal ībvalstis var iesaist īties š ādā sadarb ībā jebkur ā laik ā saska ņā ar 
Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu 328. pantu.  
2. Padome k ā gal ējo l īdzekli pie ņem l ēmumu, ar ko dod atļ auju sā kt cieš āku sadarbī bu, ja konsta ­
tēts, ka Savien ība kopum ā nevar pie ņemam ā termi ņā sasniegt š ādas sadarb ības m ērķus, un ar notei ­
kumu, ka taj ā piedal ās vismaz devi ņas dal ībvalstis. Padome pie ņem l ēmumu saska ņā ar Lī guma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 329. pant ā paredz ēto proced ūru. 
3. Visi Padomes locek ļi var piedal īties Padomes apspried ēs, bet balsošan ā piedal ās tikai tie 
Padomes locek ļi, kas p ārst āv dal ībvalstis, kuras ir iesaist ītas cieš ākā sadarb ībā. Noteikumi par balso ­ 
šanas k ārtību ir ietverti L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 330. pant ā. 
4. Cieš ākas sadarb ības proces ā pie ņemtie akti ir saistoši tikai iesaist ītaj ām dal ībvalst īm. Tos neuz ­
skata par  acquis , kas ir j āpie ņem valst īm, kuras pretend ē uz pievienošanos Savien ībai. 
V SADA ĻA 
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI PAR SAVIEN ĪBAS ĀRĒJO DARB ĪBU UN ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR KOP ĒJO 
ĀRPOLITIKU UN DROŠ ĪBAS POLITIKU 
1. NODA ĻA 
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI PAR SAVIEN ĪBAS ĀRĒJO DARB ĪBU 
21. pants  
1. Savien ības starptautisk ās darb ības virz ītājsp ēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši t ās izveidi, 
att īstību un paplašin āšanos un kurus t ā tiecas veicin āt vis ā pasaul ē, proti, demokr ātija, tiesiskums, 
univers āls un nedal āms cilv ēkties ību un pamatbr īvību princips, cilv ēka cie ņas neaizskaram ība, vienl ī­
dz ības un solidaritā tes princips, k ā ar ī Apvienoto N āciju Organiz ācijas Stat ūtu un starptautisko ties ību 
iev ērošana.  
Savien ība cenšas attī stīt attiec ības un veidot partner ību ar treš ām valst īm un starptautiskām, reģ io ­
nālām vai pasaules organiz ācij ām, kuras atz īst pirmaj ā da ļā min ētos principus. T ā sekm ē kop īgu 
probl ēmu risināšanu, jo īpaši Apvienoto N āciju Organiz ācij ā. 
2. Savien ība nosaka un īsteno kop ējo politiku un darb ības, k ā ar ī tiecas sasniegt augstu sadarb ības 
līmeni vis ās starptautisko attiec ību jomā s, lai:  
a) sarg ātu savas v ērt ības, pamatintereses, droš ību, neatkar ību un integrit āti;LV C 83/28 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
b) konsolid ētu un atbalstī tu demokr ātiju, tiesiskumu, cilv ēkties ības un starptautisko ties ību principus;  
c) saglab ātu mieru, nov ērstu konfliktus un stiprin ātu starptautisko droš ību saska ņā ar Apvienoto 
Nāciju Organiz ācijas Stat ūtu m ērķiem un principiem, Helsinku Nobeiguma akta principiem un 
Par īzes Hartas m ērķiem, tostarp attiec ībā uz ārējām robež ām; 
d) veicin ātu jaunatt īstības valstu ilgtsp ējīgu ekonomisku, sociā lu un vides att īstību, lai sasniegtu 
galveno m ērķi – izskaustu nabadz ību; 
e) veicin ātu visu valstu integr āciju pasaules ekonomik ā, ar ī pak āpeniski atce ļot starptautisk ās tirdz ­
niecī bas ierobežojumus;  
f) pal īdz ētu att īstīt starptautiskus pas ākumus vides kvalit ātes saglab āšanai un uzlabošanai, k ā ar ī 
pasaules dabas resursu stabilai apsaimniekošanai un izmantošanai, lai nodrošin ātu ilgtsp ējīgu 
att īstību; 
g) pal īdz ētu iedz īvot ājiem, valst īm un re ģioniem, kurus sk ārušas dabas vai cilv ēku izrais ītās katas ­
trofas; un  
h) sekm ētu starptautisku sist ēmu, kuras pamat ā ir cieš āka daudzpus ēja sadarb ība un laba pasaules 
līmeņ a vad ība. 
3. Sagatavojot un īstenojot Savien ības ārējās darb ības daž ād ās jomā s, kas ietvertas šaj ā sada ļā un 
Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu piektaj ā da ļā, kā ar ī citu t ās politiku ārējos aspektus, Savien ība 
iev ēro principus un tiecas sasniegt m ērķus, kas min ēti š ā L īguma 1. un 2. punkt ā. 
Savien ība nodrošina konsekvenci savas ār ējās darb ības daž ād ās jomā s, k ā ar ī šo jomu un p ārējās 
politikas savstarp ēju konsekvenci. Padome un Komisija, kam pal īdz Savien ības Augstais p ārst āvis 
ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos, atbild par š īs konsekvences nodrošin āšanu un šaj ā nol ūkā 
sadarbojas.  
22. pants  
1. Pamatojoties uz 21. pantā min ētajiem principiem un m ērķiem, Eiropadome nosaka Savien ības 
strat ēģisk ās intereses un m ērķus.  
Eiropadomes pie ņemtie lēmumi par Savienī bas strat ēģiskaj ām interes ēm un m ērķiem attiecas uz 
kop ējo ārpolitiku, droš ības politiku un cit ām Savien ības ārējās darbības jom ām. Š ādi l ēmumi var 
attiekties uz Savienī bas attiec ībām ar konkr ētu valsti vai re ģionu, un tiem var b ūt tematiska ievirze. 
Tajos nosaka šo attiec ību ilgumu un l īdzek ļus, ko var izmantot Savienī ba un dal ībvalstis.  
Eiropadome pie ņem vienpr ātīgu l ēmumu p ēc Padomes ieteikuma, ko p ēdējā pie ņēmusi, iev ērojot 
katrai jomai noteikto k ārtību. Eiropadomes pie ņemtos lēmumus īsteno saska ņā ar Lī gumos noteik ­
taj ām proced ūrām.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/29
2. Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos attiec ībā uz kopē jo 
ārpolitiku un droš ības politiku un Komisija attiec ībā uz cit ām ārējās darb ības jomā m var iesniegt 
Padomei kopējus priekšlikumus.  
2. NODA ĻA 
ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR KOP ĒJO ĀRPOLITIKU UN DROŠĪ BAS POLITIKU  
1. IEDA ĻA 
KOP ĪGI NOTEIKUMI  
23. pants  
Saska ņā ar šo nodaļ u Savien ības starptautisk ās darb ības virz ītājsp ēks ir 1. noda ļā izkl āstītie principi, 
Savien ība tiecas sasniegt tur min ētos m ērķus un r īkojas saska ņā ar tur izkl āstītajiem visp ārīgiem 
noteikumiem.  
24. pants  
1. Savien ības kompetence kop ējās ārpolitikas un droš ības politikas jaut ājumos attiecas uz vis ām 
ārpolitikas jom ām un visiem jaut ājumiem saist ībā ar Savien ības droš ību, tostarp pak āpenisku kop ējas 
aizsardz ības politikas izstr ādi, kam var sekot kop ējas aizsardz ības izveide.  
Uz kopējo ārpolitiku un droš ības politiku attiecas īpaši noteikumi un proced ūras. To nosaka un 
īsteno Eiropadome un Padome ar vienpr ātīgu l ēmumu, iz ņemot gad ījumus, ja L īgumos paredz ēts 
cit ādi. Le ģislat īvu aktu pie ņemšana nav paredz ēta. Kop ējo ārpolitiku un droš ības politiku atbilst īgi 
Līgumiem īsteno Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos un dal ībval ­
stis. Eiropas Parlamenta un Komisijas īpaš ā loma šaj ā jom ā ir noteikta L īgumos. Eiropas Savien ības 
Tiesai nav jurisdikcijas attiec ībā uz šiem noteikumiem, iz ņemot t ās jurisdikciju p ārraudz īt atbilst ību š ā 
Līguma 40 pantam un izskat īt dažu lēmumu likum ību, k ā paredz ēts Lī guma par Eiropas Savien ības 
darb ību 275. panta otraj ā da ļā. 
2. Atbilst īgi Savien ības ārējās darb ības principiem un m ērķiem Savien ība veic, nosaka un īsteno 
kop ējo ārpolitiku un droš ības politiku, pamatojoties uz savstarp ēju politisku solidarit āti dal ībvalstu 
starp ā, uz visp ārēju interešu noteikšanu un uz arvien liel āku dal ībvalstu darb ības konver ģenci.  
3. Uztic ības un savstarp ējas solidarit ātes gar ā dal ībvalstis aktī vi un konsekventi atbalsta Savien ības 
ārpolitiku un droš ības politiku un iev ēro Savien ības darbī bu šaj ā jom ā.LV C 83/30 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Dal ībvalstis sadarbojas, lai stiprin ātu un att īstītu savstarp ēju politisku solidaritā ti. T ās atturas no 
jebk ādas r īcības, kas ir pretrun ā Savien ības interesēm vai var ētu liegt tai b ūt iedarb īgam, vienotam 
sp ēkam starptautisk ās attiec ībās. 
Padome un Augstais p ārst āvis nodrošina šo principu iev ērošanu.  
25. pants  
Savien ība īsteno kop ējo ārpolitiku un droš ības politiku:  
a) nosakot visp ārīgas pamatnost ādnes;  
b) pie ņemot l ēmumus, kuros nosaka:  
i) Savien ībai veicam ās darb ības, 
ii) Savien ības nost āju, 
iii) k ārtību i) un ii) apakšpunkt ā min ēto l ēmumu īstenošanai;  
kā ar ī 
c) stiprinot dal ībvalstu sistem ātisku sadarb ību politikas īstenošan ā. 
26. pants  
(bijušais LES 13. pants)  
1. Eiropadome nosaka Savien ības strat ēģisk ās intereses un kop ējās ārpolitikas un droš ības politikas 
m ērķus un visp ārējās pamatnost ādnes, ar ī jaut ājumos, kas saist īti ar aizsardz ību. T ā pie ņem vaja ­
dz īgos l ēmumus.  
Ja to prasa starptautisk ās norises, Eiropadomes priekšs ēd ētājs sasauc Eiropadomes ārkārtas san āksmi, 
lai noteiktu Savien ības politikas strat ēģiskos virzienus saist ībā ar š ādām noris ēm. 
2. Padome izstr ādā kop ējo ārpolitiku un droš ības politiku un pie ņem l ēmumus, kas vajadz īgi, lai 
noteiktu un īstenotu šo politiku, pamatojoties uz Eiropadomes noteikt ām visp ārējām pamatnos ­
tādn ēm un strat ēģiskajiem virzieniem.  
Padome un Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos nodrošina Savie ­
nības r īcības vienot ību, konsekvenci un efektivit āti. 
3. Kopē jo ārpolitiku un droš ības politiku ī steno Savien ības Augstais p ārst āvis un dal ībvalstis, 
izmantojot valstu un Savien ības l īdzek ļus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/31
27. pants  
1. Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos, kas vada Ārlietu padomi, 
ar saviem ierosin ājumiem pal īdz kopēj ās ārpolitikas un droš ības politikas izstr ād ē un nodrošina 
Eiropadomes un Padomes pie ņemto l ēmumu īstenošanu.  
2. Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos p ārst āv Savien ību jaut ā­
jumos, kas saist īti ar kopējo ārpolitiku un droš ības politiku. Vi ņš Savien ības v ārd ā risina politisko 
dialogu ar treš ām personā m un pauž Savien ības nost āju starptautisk ās organiz ācij ās un starptautisk ās 
konferenc ēs. 
3. Augstajam p ārst āvim pilnvaru īstenošan ā pal īdz Eiropas Ārējās darb ības dienests. Šis dienests 
str ād ā sadarb ībā ar dal ībvalstu diplom ātiskajiem dienestiem, un taj ā ir Padomes Ģener ālsekretari āta un 
Komisijas attiec īgo strukt ūrvien ību ier ēd ņi, kā ar ī darbinieki, kurus ir nor īkojuši dal ībvalstu diplom ā­
tiskie dienesti. Eiropas Ārēj ās darb ības dienesta organiz āciju un darb ību nosaka ar Padomes l ēmumu. 
Padome l ēmumu par Augstā p ārst āvja priekšlikumu pie ņem ar vienpr ātīgu lē mumu p ēc apspriešan ās 
ar Eiropas Parlamentu un p ēc tam, kad sa ņemta Komisijas piekrišana.  
28. pants  
(bijušais LES 14. pants)  
1. Ja starptautisk ās situ ācijas d ēļ ir vajadz īga operacion āla Savien ības r īcība, Padome pie ņem 
nepieciešamos lēmumus. Taj ā nosaka t ās m ērķus, piem ērošanas jomu, l īdzek ļus, ko Savien ība var 
izmantot, vajadz ības gad ījum ā ar ī darb ības laiku, un īstenošanas nosac ījumus.  
Ja apst ākļi main ās, b ūtiski ietekm ējot jaut ājumu, kas pras ījis š ādu l ēmumu, Padome p ārskata min ētā 
lēmuma principus un m ērķus un pie ņem vajadz īgos l ēmumus.  
2. Panta 1. punkt ā min ētie l ēmumi dal ībvalst īm ir saistoši, pie ņemot nost āju un veicot darb ību. 
3. Ja k āda dal ībvalsts saska ņā ar 1. punkt ā min ētajiem lē mumiem paredzē jusi pie ņemt savu 
nost āju vai sākt savu r īcību, t ā laikus sniedz inform āciju, lai vajadz ības gad ījum ā var ētu iepriekš 
apspriesties Padom ē. Pien ākums iepriekš sniegt inform āciju neattiecas uz pas ākumiem, kas ir tikai 
Padomes lēmumu transpoz īcija attiec īgā valst ī. 
4. Gad ījumos, kad st āvok ļa mai ņa rada neatliekamo vajadz ību, bet 1. punkt ā min ētais l ēmums nav 
pārskat īts, dal ībvalstis var steidzami veikt vajadz īgos pas ākumus, iev ērojot visp ārīgos min ētā l ēmuma 
m ērķus. Attiec īgā dal ībvalsts t ūlīt inform ē Padomi par šiem pas ākumiem.  
5. Ja rodas b ūtiskas gr ūtības, īstenojot šaj ā pant ā min ēto l ēmumu, dal ībvalsts par t ām zi ņo 
Padomei, kas apspriež t ās un mekl ē piem ērotus risin ājumus. Šie risin ājumi nedr īkst b ūt pretrunā 
1. punkt ā min ētā l ēmuma m ērķiem vai mazin āt t ā iedarb ību.LV C 83/32 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
29. pants  
(bijušais LES 15. pants)  
Padome pie ņem l ēmumus, kuros nosaka Savien ības attieksmi īpašos ģeogr āfiskos vai tematiskos 
jaut ājumos. Dal ībvalstis nodrošina savas politikas saska ņu ar Savien ības nost āju. 
30. pants  
(bijušais LES 22. pants)  
1. Katra dal ībvalsts, Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos vai 
Augstais p ārst āvis, ko atbalsta Komisija, var v ērsties Padom ē ar jebkuru jaut ājumu, kas saist īts ar 
kop ējo ārpolitiku un droš ības politiku, k ā ar ī attiec īgi iesniegt Padomei iniciat īvas vai priekšlikumus.  
2. Gad ījumos, kad lēmumi j āpie ņem ātri, Savien ības Augstais p ārst āvis p ēc savas ierosmes vai p ēc 
kādas dal ībvalsts l ūguma četrdesmit asto ņās stund ās vai, ārkārtas gad ījum ā, īsākā laik ā, sasauc 
Padomes ārkārtas san āksmi. 
31. pants  
(bijušais LES 23. pants)  
1. Lēmumus, kas noteikti šaj ā noda ļā, Eiropadome un Padome pie ņem vienpr ātīgi, ja vien šaj ā 
noda ļā nav paredz ēts cit ādi. Le ģislat īvu aktu pie ņemšana nav paredz ēta. 
Ikviens Padomes loceklis, kas atturas no balsošanas, var kvalific ēt savu attur ēšanos, ofici āli par to 
pazi ņojot saska ņā ar šo apakšpunktu. Š ādā gad ījum ā tam lēmums nav j āpiem ēro, bet j āatz īst, ka 
lēmums uzliek saist ības Savien ībai. Savstarp ējas solidarit ātes gar ā attiec īgā dal ībvalsts atturas no 
jebk ādas r īcības, kas var ētu b ūt pretrun ā vai trauc ēt Savien ības r īcībai, kura pamatojas uz šo lēmumu, 
un p ār ējās dal ībvalstis respekt ē t ās nost āju. Ja Padomes locek ļi, kuri š ādi kvalific ē savu attur ēšanos, 
pārst āv vismaz vienu trešo da ļu dal ībvalstu, kas savuk ārt aptver vismaz vienu trešo da ļu Savien ības 
iedz īvot āju, l ēmumu nepie ņem. 
2. Atk āpjoties no 1. punkta noteikumiem, Padome l ēmumus pie ņem ar kvalific ētu balsu vair ā­
kumu, kad t ā: 
— pie ņem l ēmumus par Savienī bas r īcību un nost āju, pamatojoties uz Eiropadomes pie ņemtu 
lēmumu, kas attiecas uz Savienī bas strat ēģiskaj ām interes ēm un m ērķiem, kuri min ēti 22. 
panta 1. punkt ā; 
— pie ņem l ēmumus par Savienī bas r īcību un nost āju, pamatojoties uz Savien ības Augstā p ārst āvja 
ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos priekšlikumu, kas iesniegts p ēc īpaša l ūguma, ar ko 
Eiropadome vēršas pie vi ņa p ēc pašas vai p ēc Augst ā p ārst āvja iniciat īvas;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/33
— pie ņem l ēmumus, lai īstenotu l ēmumu par Savienī bas r īcību un nost āju; 
— izvirza īpašu p ārst āvi saska ņā ar 33. pantu.  
Ja kā ds Padomes loceklis pazi ņo, ka b ūtisku un pamatotu iemeslu d ēļ, kas saist īti ar valsts politiku, 
viņš v ēlas iebilst pret k āda l ēmuma pie ņemšanu ar kvalific ētu balsu vair ākumu, balsošana nenotiek. 
Augstais p ārst āvis cieš ā sazi ņā ar iesaist īto dal ībvalsti mekl ē tai pie ņemamu risinā jumu. Ja tas neiz ­
dodas, Padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu var piepras īt, lai šo lietu nodod izlemt Eiropadomei ar 
vienpr ātīgi pie ņemtu lēmumu. 
3. Eiropadome var vienpr ātīgi pie ņemt lēmumu, ar ko nosaka, ka Padome pie ņem lē mumu ar 
kvalific ētu balsu vair ākumu gad ījumos, kas nav min ēti 2. punkt ā. 
4. 2. un 3. punkts neattiecas uz l ēmumiem, kas saist īti ar milit āriem un aizsardz ības jaut ājumiem.  
5. Par proced ūras jaut ājumiem Padome pie ņem l ēmumu ar savu locek ļu balsu vair ākumu.  
32. pants  
(bijušais LES 16. pants)  
Dal ībvalstis Eiropadom ē un Padom ē sav ā starp ā apspriež visus ārpolitikas un droš ības politikas 
jaut ājumus, kas ir visp ārsvar īgi, lai formul ētu kopējo nost āju. Pirms uzs ākt k ādu darbī bu starptautisk ā 
m ērog ā vai uz ņemties k ādas saist ības, kuras var ētu ietekm ēt Savien ības intereses, katra dal ībvalsts 
apspriežas ar p ārējām Eiropadom ē vai Padom ē. Dal ībvalstis, saska ņojot savas darbī bas, nodrošina to, 
ka Savien ība sp ēj aizst āvēt savas intereses un vērt ības starptautisk ā m ērog ā. Dal ībvalstis ir savstarp ēji 
solid āras.  
Kad Eiropadome vai Padome ir noteikusi Savienī bas kopējo nost āju pirm ās da ļas noz īm ē, Savien ības 
Augstais p ārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos un dal ībvalstu ārlietu ministri koordin ē 
savas darb ības Padom ē. 
Dal ībvalstu diplom ātisk ās p ārst āvniec ības un Savien ības delegā cijas treš ās valst īs un starptautiskās 
organiz ācij ās sadarbojas un veicina kop ējas nost ājas formul ēšanu un īstenošanu.  
33. pants  
(bijušais LES 18. pants)  
Padome p ēc Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos priekšlikuma var 
izvirz īt īpašu p ārst āvi, pilnvarojot to konkr ētos politikas jaut ājumos. Īpašais p ārst āvis īsteno savas 
pilnvaras Augst ā p ārst āvja vad ībā.LV C 83/34 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
34. pants  
(bijušais LES 19. pants)  
1. Dal ībvalstis koordin ē savu darbī bu starptautisk ās organiz ācij ās un starptautisk ās konferenc ēs. 
Šādos forumos t ās atbalsta Savien ības nost ājas. Šo koordin āciju organiz ē Savien ības Augstais 
pārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos.  
Starptautisk ās organiz ācij ās un starptautiskā s konferenc ēs, kur nepiedal ās visas dal ībvalstis, Savien ības 
nost ājas atbalsta t ās valstis, kas taj ās piedal ās. 
2. Saska ņā ar 24. panta 3. punktu dal ībvalstis, kas p ārst āv ētas starptautisk ās organizā cij ās vai 
starptautisk ās konferenc ēs, kur nepiedal ās visas dal ībvalstis, inform ē p ārējās dal ībvalstis un Augsto 
pārst āvi par visiem jaut ājumiem, kas izraisa kop ēju ieinteres ētību. 
Dal ībvalstis, kuras ir arī Apvienoto N āciju Organiz ācijas Droš ības padomes locekles, vienojas un 
piln ībā inform ē p ārējās dal ībvalstis un Augsto p ārstāvi. Dal ībvalstis, kuras ir Droš ības padomes 
locekles, šo funkciju izpild ē nodrošina Savien ības nost ājas un interešu aizst āvību, neskarot pien ā­
kumus, ko t ām uzliek Apvienoto N āciju Organiz ācijas Stat ūti. 
Ja Savien ība ir defin ējusi nost āju jaut ājum ā, kurš ir Apvienoto N āciju Organiz ācijas Droš ības padomes 
darba k ārt ībā, dal ībvalstis, kas ir p ārst āvētas Droš ības padom ē, l ūdz, lai Augstais p ārst āvis iepaz īstina 
ar Savien ības nost āju. 
35. pants  
(bijušais LES 20. pants)  
Dal ībvalstu diplom ātisk ās un konsul ārās p ārst āvniec ības un Savienī bas deleg ācijas treš ās valst īs un 
starptautisk ās konferenc ēs, k ā ar ī to p ārst āvji starptautisk ās organizā cij ās sadarbojas, lai nodrošin ātu, 
ka tiek iev ēroti un īstenoti lēmumi par Savien ības nost āju un r īcību saska ņā ar šo nodaļ u. 
Tās izv ērš sadarb ību, apmainoties ar inform āciju un veicot kopī gu izv ērt ēšanu.  
Tās pal īdz īstenot Savien ības pilso ņu ties ības uz aizsardz ību trešo valstu teritorij ā, k ā min ēts Lī guma 
par Eiropas Savien ības darb ību 20. panta 2. punkta c) apakšpunkt ā, un to pas ākumu izpildi, kas 
noteikti saska ņā ar min ētā L īguma 23. pantu.  
36. pants  
(bijušais LES 21. pants)  
Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos regul āri apspriežas ar Eiropas 
Parlamentu par kopēj ās ārpolitikas un droš ības politikas un kop ējās droš ības un aizsardz ības politikas 
būtisk ākajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli un inform ē to par šo politiku att īstību. Vi ņš nodro ­ 
šina to, ka attiec īgi iev ēro Eiropas Parlamenta viedokli. Eiropas Parlamenta inform ēšan ā var iesaist īt 
īpašos p ārst āvjus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/35
Eiropas Parlaments var uzdot Padomei un Augstajam p ārstāvim jaut ājumus vai sniegt tai ieteikumus. 
Tas divreiz gad ā r īko debates par pan ākumiem, kas g ūti kopē jās ārpolitikas un droš ības politikas, 
tostarp kopēj ās droš ības un aizsardz ības politikas, īstenošan ā. 
37. pants  
(bijušais LES 24. pants)  
Savien ība var nosl ēgt nol īgumus ar vienu vai vair ākām dal ībvalst īm vai starptautisk ām organiz ācij ām 
taj ās jom ās, uz kur ām attiecas š ī nodaļ a. 
38. pants  
(bijušais LES 25. pants)  
Neskarot L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 240. pantu, Politikas un droš ības komiteja p ārrauga 
starptautisko st āvokli jom ās, uz ko attiecas kop ējā ārpolitika un droš ības politika, un pal īdz noteikt 
šo politiku, pē c Padomes lū guma, pē c Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas 
jaut ājumos lū guma vai p ēc savas ierosmes sniedzot Padomei atzinumus. T ā p ārrauga ar ī apstiprin ātās 
politikas īstenošanu, neskarot Augst ā p ārst āvja pilnvaras.  
Atbilst īgi šai noda ļai Politikas un droš ības komiteja Padomes un Augst ā p ārst āvja vad ībā īsteno kr īzes 
pārvar ēšanas pas ākumu politisku kontroli un strat ēģisku vad ību, k ā min ēts 43. pant ā. 
Padome kr īzes pā rvar ēšanas pas ākuma m ērķiem un uz tam vajadz īgo laiku, kurus pati noteikusi, var 
pilnvarot Komiteju pie ņemt attiec īgus lēmumus par attiec īgā pas ākuma politisko kontroli un strat ē­ 
ģisko vad ību. 
39. pants  
Atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 16. pantam un atkāpjoties no t ā 2. punkta, Padome 
pie ņem l ēmumu, ar kuru nosaka noteikumus par fizisko personu aizsardz ību attiec ībā uz to personas 
datu apstr ādi, ko veic dal ībvalstis, īstenojot darbī bas saist ībā ar š īs nodaļ as darb ības jomu, un nosaka 
noteikumus par š ādu datu br īvu apriti. Šo noteikumu izpildi kontrol ē neatkar īgas iest ādes.LV C 83/36 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
40. pants  
(bijušais LES 47. pants)  
Kop ējās ārpolitikas un droš ības politikas īstenošana neietekm ē iest āžu veikto proced ūru un iest ād ēm 
piešķ irto pilnvaru piem ērošanu, kas paredz ētas Lī gumos, lai īstenotu Savien ības kompetenci, kas 
min ēta Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 3. lī dz 6. pant ā. 
Tāpat ar ī to politiku īstenošana, kas min ēta šajos pantos, neietekm ē iest āžu veikto procedū ru un 
iest ādēm pieš ķirto pilnvaru piem ērošanu, kas L īgumos noteiktas Savien ības kompetences ī stenošanai 
saska ņā ar šo noda ļu. 
41. pants  
(bijušais LES 28. pants)  
1. Administrat īvos izdevumus, kas rodas iestā dēm, īstenojot š īs noda ļas noteikumus, sedz no 
Savien ības budžeta.  
2. Darb ības izdevumus, ko rada š īs sada ļas noteikumu īstenošana, ar ī sedz no Savien ības budžeta, 
izņemot tos izdevumus, kas rodas no darb ībām militā rā vai aizsardz ības jomā, un gad ījumus, kad 
Padome vienpr ātīgi pie ņem cit ādu l ēmumu. 
Gadī jumos, kad izdevumus nesedz no Savien ības budžeta, tos sedz dal ībvalstis atkar ībā no to nacio ­
nālā kopprodukta lieluma, ja vien Padome vienpr ātīgi nepie ņem cit ādu lē mumu. Attiec ībā uz izde ­
vumiem, kas rodas no darb ībām milit ārā un aizsardz ības jomā , dal ībvalstī m, kuru p ārst āvji Padom ē ir 
snieguši ofici ālu pazi ņojumu saska ņā ar 31. panta 1. punkta otro da ļu, nav pien ākums sniegt š ādu 
finans ējumu.  
3. Padome pie ņem l ēmumu, paredzot īpašas proced ūras, lai garant ētu ātru pieeju apropri ācij ām 
Savien ības budžet ā steidzamai kop ējās ārpolitikas un droš ības politikas iniciat īvu finans ēšanai, jo īpaši 
attiec ībā uz 42. panta 1. punkt ā un 43. pant ā min ēto uzdevumu sagatavošanas darbiem. T ā pie ņem 
lēmumu p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu.  
42. panta 1. punkt ā un 43. pant ā min ēto uzdevumu sagatavošanas darbus, ko nesedz no Savien ības 
budžeta, finans ē no s ākumfonda, kuru veido dal ībvalstu iemaksas.  
Padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu p ēc Savien ības Augst ā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas 
jaut ājumos priekšlikuma pie ņem l ēmumus, kuros nosaka:  
a) proced ūras sā kumfonda izveidei un finans ēšanai, jo īpaši fondam iedal ītās summas,  
b) sā kumfonda p ārvald ības proced ūras,LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/37
c) finanšu kontroles proced ūras. 
Ja kā du saska ņā ar 42. panta 1. punktu un 43. pantu plānoto uzdevumu nevar segt no Savien ības 
budžeta, Padome pilnvaro Augsto p ārst āvi izmantot fondu. Augstais pā rst āvis Padomei zi ņo par 
pilnvarojuma īstenošanu.  
2. IEDA ĻA 
NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ KOP ĒJO DROŠ ĪBAS UN AIZSARDZ ĪBAS POLITIKU  
42. pants  
(bijušais LES 17. pants)  
1. Kopē jā drošī bas un aizsardz ības politika ir kop ējās ārpolitikas un droš ības politikas sast āvda ļa. 
Tā nodrošina Savien ības darb ības sp ēju, izmantojot civilos un milit āros l īdzek ļus. Savien ība var tos 
izmantot misij ās ārpus Savien ības, lai nodrošin ātu miera uztur ēšanu, konfliktu nov ēršanu un starp ­
tautisk ās droš ības stiprin āšanu saska ņā ar principiem, kas noteikti Apvienoto N āciju Organiz ācijas 
Stat ūtos. Šos pien ākumus veic, izmantojot dal ībvalstu pied āvātās iesp ējas. 
2. Kopē jā droš ības un aizsardzī bas politika ietver pak āpenisku Savien ības kop ējās aizsardz ības 
politikas izstr ādi. Šaj ā proces ā izveidota kopēja aizsardz ība, kad Eiropadome vienpr ātīgi to nolems. 
Tādā gad ījum ā t ā iesaka dal ībvalst īm pie ņemt š ādu l ēmumu saska ņā ar to attiec īgaj ām konstitucio ­
nālaj ām pras ībām. 
Savien ības politika saska ņā ar šo ieda ļu neskar dažu dalī bvalstu droš ības politikas un aizsardz ības 
politikas īpaš ās iez īmes un iev ēro to dal ībvalstu pien ākumus, kuras uzskata, ka to kop īgā aizsardz ība 
ir īstenojama Ziemeļ atlantijas L īguma organiz ācij ā (NATO) saska ņā ar Zieme ļatlantijas L īgumu, un ir 
sader īga ar kopējo droš ības un aizsardz ības politiku, kas noteikta šaj ā strukt ūrā. 
3. Dal ībvalstis ar sav ām civilaj ām un militā raj ām iesp ējām atbalsta Savien ības kopē jās droš ības un 
aizsardz ības politikas īstenošanu, lai veicin ātu Padomes noteikto m ērķu sasniegšanu. Tā s dal ībvalstis, 
kuras kop ā veido daudznacion ālos sp ēkus, var nodrošin āt šo sp ēku izmantošanu ar ī kop ējai drošī bas 
politikai un aizsardz ības politikai.  
Aizsardz ības sp ēju att īstības, p ētniec ības, ieg ādes un bru ņojuma a ģent ūra (turpm āk “Eiropas Aizsar ­
dz ības a ģent ūra”) apzina operacion ālās vajadz ības, sekm ē pas ākumus to apmierin āšanai, veicina 
aizsardz ības nozares r ūpniecisk ās un tehnolo ģiskā s b āzes stiprin āšanai nepieciešamo pas ākumu 
noteikšanu un, vajadz ības gad ījum ā, to īstenošanu, piedal ās Eiropas sp ēju un bruņ ojuma politikas 
noteikšan ā un pal īdz Padomei nov ērt ēt milit āro sp ēju uzlabošanos.LV C 83/38 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
4. Lēmumus saist ībā ar kopēj ās droš ības un aizsardz ības politikas īstenošanu, ar kuriem uzs āk šaj ā 
pant ā min ēto misiju, Padome pie ņem vienpr ātīgi p ēc Savien ības Augst ā p ārst āvja ārliet ās un droš ības 
politikas jaut ājumos priekšlikuma vai k ādas dal ībvalsts iniciat īvas. Augstais p ārst āvis, vajadz ības gad ī­
jum ā – kopā ar Komisiju, var ierosin āt izmantot gan valstu resursus, gan Savien ības instrumentus.  
5. Padome var uztic ēt k āda Savien ības uzdevuma izpildi dal ībvalstu grupai, lai aizsarg ātu Savie ­
nības vē rtības un kalpotu t ās interes ēm. Šā da uzdevuma izpildi reglament ē 44. pant ā. 
6. T ās dal ībvalstis, kuru milit ārās sp ējas atbilst augst ākiem kritē rijiem un kuras šaj ā jom ā ir 
uz ņēmušā s cieš ākas saist ības cita pret citu sarež ģītāko uzdevumu izpild īšanai, nodibina past āvīgu 
struktur ētu sadarb ību Savien ībā. Šā du sadarb ību reglament ē 46. pants. T ā neietekm ē 43. panta 
noteikumus.  
7. Gad ījumos, kad k āda dal ībvalsts k ļūst par bru ņotas agresijas upuri sav ā teritorij ā, p ār ējām 
dal ībvalstī m ir pien ākums sniegt tai atbalstu un pal īdz ību ar visiem to r īcībā esošajiem lī dzek ļiem 
saska ņā ar Apvienoto N āciju Organiz ācijas Stat ūtu 51. pantu. Tas neskar dažu dal ībvalstu droš ības un 
aizsardz ības politikas īpašā s iez īmes. 
Saist ības un sadarb ība šaj ā jomā atbilst saist ībām, kuras nosaka Zieme ļatlantijas L īguma organiz ācija, 
kas t ām valst īm, kuras ir t ās locekles, turpina b ūt to kolekt īvās aizsardz ības pamats un joproj ām ir 
forums š īs aizsardz ības īstenošanai.  
43. pants  
1. Uzdevumi, kas min ēti 42. panta 1. punkt ā un kuru izpild ē Savien ība var izmantot civilos un 
milit āros l īdzek ļus, ietver kop ējas atbru ņošanas oper ācijas, humanit āros un gl ābšanas uzdevumus, 
milit ār ās konsult ēšanas un pal īdz ības uzdevumus, konfliktu nov ēršanas un miera uzturēšanas uzde ­
vumus, kaujas uzdevumus kr īzes p ārvar ēšanai, tostarp miera atjaunošanu un stabiliz āciju p ēc 
konflikta nov ēršanas. Visi šie uzdevumi var veicin āt c īņu pret terorismu, tostarp atbalstot treš ās 
valstis terorisma apkarošan ā to teritorij ā. 
2. Padome pie ņem l ēmumus, kas saistī ti ar 1. punkt ā min ētajiem uzdevumiem, nosakot to m ēr ķus 
un darb ības jomu, k ā ar ī to īstenošanas visp ārējos nosac ījumus. Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās 
un droš ības politikas jaut ājumos, darbojoties Padomes vad ībā un cieš ā un past āvīgā sadarb ībā ar 
Politikas un droš ības komiteju, nodrošina š ādu uzdevumu civilo un milit āro aspektu koordin āciju.  
44. pants  
1. Īstenojot saska ņā ar 43. pantu pie ņemtos lēmumus, Padome var uzticēt k ādu uzdevumu to 
dal ībvalstu grupai, kur ām ir v ēlme un nepieciešam ās sp ējas uzdevuma veikšanai. Š īs dal ībvalstis 
sadarb ībā ar Savien ības Augsto p ārst āvi ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos vienojas par uzde ­
vuma izpild īšanas vad ību.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/39
2. Dal ībvalstis, kas piedal ās uzdevuma īstenošan ā, p ēc pašu iniciat īvas vai citas dal ībvalsts lū guma 
regul āri inform ē Padomi par t ā norisi. Ja uzdevuma izpild īšana saist īta ar noz īm īgiem jauniem 
pav ērsieniem vai t ās d ēļ nepieciešams kori ģēt uzdevuma m ērķi, darb ības jomu un nosacī jumus, 
kas noteikti 1. punkt ā min ētajos l ēmumos, iesaist ītās dal ībvalstis t ūlīt par šo jaut ājumu zi ņo Padomei. 
Tādos gad ījumos Padome pie ņem nepieciešamos lē mumus.  
45. pants  
1. Eiropas Aizsardz ības a ģent ūrai, kas min ēta 42. panta 3. punkt ā un kas ir Padomes pakļ aut ībā, ir 
šādi uzdevumi:  
a) pal īdz ēt noteikt m ērķus, kas dal ībvalst īm j āsasniedz militā ro sp ēju jom ā, un nov ērt ēt to, k ā 
dal ībvalstis iev ēro saist ības attiec ībā uz š īm sp ējām; 
b) sekm ēt operat īvo vajadz ību saska ņošanu un efekt īvu, atbilst īgu iepirkumu metožu pie ņemšanu;  
c) ierosin āt daudzpusējus projektus, lai sasniegtu m ērķus militā ro sp ēju jomā , nodrošin āt dal ībvalstu 
īstenoto programmu un īpašu sadarb ības programmu koordin āciju;  
d) atbalst īt aizsardz ības tehnolo ģiju izp ēti, k ā ar ī koordin ēt un pl ānot kopī gus p ētījumus un tehnisku 
risin ājumu izp ēti atbilst īgi n ākotnes operacion ālaj ām vajadz ībām; 
e) pal īdz ēt noteikt un vajadz ības gad ījum ā īstenot jebkuru der īgu pas ākumu aizsardz ības nozares 
rūpniecisk ās un tehnolo ģisk ās b āzes stiprin āšanai un militā ro izdevumu efektivit ātes uzlabošanai.  
2. Eiropas Aizsardz ības a ģent ūra ir atv ērta vis ām dal ībvalst īm, kas v ēlas taj ā darboties. Padome ar 
kvalific ētu balsu vair ākumu pie ņem l ēmumu, kur ā nosaka a ģent ūras stat ūtus, atrašan ās vietu un 
darb ības noteikumus. Š ādā l ēmum ā ņem vē rā efekt īvas l īdzdal ības l īmeni a ģent ūras darb ībās. A ģen ­
tūrā izveido īpašas grupas, apvienojot dal ībvalstis, kas iesaist ītas kopī gos projektos. A ģent ūra vaja ­
dz ības gad ījum ā pilda uzdevumus sadarb ībā ar Komisiju.  
46. pants  
1. Dal ībvalstis, kuras v ēlas piedal īties past āvīgaj ā struktur ētaj ā sadarb ībā, kas min ēta 42. panta 6. 
punktā, un kuras atbilst krit ērijiem un iev ēro saist ības attiec ībā uz milit āraj ām sp ējām, kas noteiktas 
Protokol ā par past āvīgu struktur ētu sadarb ību, par savu nodomu pazi ņo Padomei un Augstajam 
pārst āvim ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos.  
2. Triju m ēnešu laik ā p ēc šā da nodoma pazi ņošanas Padome pie ņem l ēmumu par past āv īgas 
struktur ētas sadarb ības uzsā kšanu un iesaist īto valstu saraksta izveidi. Padome pie ņem l ēmumus ar 
kvalific ētu balsu vair ākumu, iepriekš apspriedusies ar Augsto p ārst āvi.LV C 83/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
3. Jebkura dal ībvalsts, kas v ēlāk v ēlas iesaist īties past āvīgaj ā struktur ētaj ā sadarb ībā, par savu 
nodomu inform ē Padomi un Augsto p ārst āvi. 
Padome pie ņem l ēmumu, apstiprinot attiec īgās dal ībvalsts dal ību, kura atbilst krit ērijiem un iev ēro 
Protokola par past āv īgu struktur ētu sadarbī bu 1. un 2. pantā min ētās saist ības. Padome pie ņem 
lēmumus ar kvalific ētu balsu vair ākumu, iepriekš apspriedusies ar Augsto pā rst āvi. Balsošan ā piedal ās 
tikai tie Padomes locek ļi, kuri p ārst āv sadarb ībā iesaist ītās valstis.  
Kvalific ēto vair ākumu nosaka saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 238. panta 3. punkta 
a) apakšpunktu.  
4. Ja kāda iesaist ītā dal ībvalsts vairs neatbilst kritē rijiem vai vairs nesp ēj pild īt Protokola par 
past āvīgu struktur ētu sadarb ību 1. un 2. pantā min ētās saist ības, Padome var pie ņemt lē mumu, 
kas aptur attiec īgās dal ībvalsts dal ību. 
Padome pie ņem l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu. Balsošan ā piedal ās tikai tie Padomes locek ļi, 
kuri p ārst āv sadarb ībā iesaist ītās valstis, iz ņemot attiec īgo dal ībvalsti.  
Kvalific ēto vair ākumu nosaka saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 238. panta 3. punkta 
a) apakšpunktu.  
5. Jebkura iesaist ītā dal ībvalsts, kas v ēlas izst āties no past āvīgās struktur ētās sadarb ības, pazi ņo par 
savu nodomu Padomei, kura pieņ em zin āšanai, ka attiec īgā dal ībvalsts ir p ārtraukusi savu dal ību. 
6. Lēmumus un ieteikumus, ko Padome pie ņem past āvīgās struktur ētās sadarb ības jomā , pie ņem 
vienpr ātīgi, iz ņemot tos lēmumus un ieteikumus, kas paredz ēti 2. un 5. punkt ā. Piem ērojot šo 
punktu, vienpr ātība ir pan ākta tikai tad, ja š ādi balsojuši iesaist īto dal ībvalstu p ārstāvji. 
VI SADA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
47. pants 
Savien ība ir ties ību subjekts.  
48. pants  
(bijušais LES 48. pants)  
1. Lī gumus var groz īt saska ņā ar parastu pā rskat īšanas proced ūru. Tos var groz īt ar ī saska ņā ar 
vienk āršot ām p ārskat īšanas proced ūrām.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/41
Parastā p ārskat īšanas proced ūra 
2. Jebkuras dal ībvalsts vald ība, Eiropas Parlaments vai Komisija var iesniegt Padomei L īgumu 
groz ījumu projektu. Š ādā projekt ā, cita starp ā, var ierosin āt paplašin āt vai sašaurin āt kompetences, 
kas Savien ībai pieš ķirtas L īgumos. Š ādus projektus Eiropadomei iesniedz Padome, un par tiem pazi ņo 
valstu parlamentiem.  
3. Ja Eiropadome p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Komisiju ar vienk āršu balsu vair ā­
kumu pie ņem l ēmumu par labu ierosin āto groz ījumu izskat īšanai, Eiropadomes priekšs ēdētājs sasauc 
Konventu, kuru veido valstu parlamentu p ārst āvji, dal ībvalstu vai to vald ību vad ītāji, Eiropas Parla ­
menta un Komisijas vad ītāji. Ja paredzami groz ījumi attiec ībā uz iest ād ēm monet ārā jom ā, j āap ­
spriežas ar ī ar Eiropas Centr ālo banku. Konvents izskata groz ījumu projektu un vienpr ātīgi pie ņem 
ieteikumu dalī bvalstu vald ību pā rst āvju konferencei, k ā paredz ēts 4. punkt ā. 
Eiropadome, sa ņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, ar vienk āršu balsu vair ākumu var nolemt 
nesasaukt Konventu, ja to neattaisno ierosinā to groz ījumu apjoms. T ād ā gad ījum ā Eiropadome 
nosaka darba uzdevumu dal ībvalstu vald ību p ārst āvju konferencei.  
4. Padomes priekšs ēd ētājs sasauc dal ībvalstu vald ību p ārst āvju konferenci, lai, savstarp ēji vienojo ­
ties, noteiktu groz ījumus, kas izdar āmi Lī gumos.  
Groz ījumi st ājas sp ēkā, kad tos ratific ējušas visas dal ībvalstis saska ņā ar sav ām attiec īgaj ām konsti ­
tucion ālaj ām pras ībām. 
5. Ja divus gadus p ēc tam, kad ir parakst īts Lī gums, ar ko groza L īgumus, četras piektda ļas 
dal ībvalstu ir to ratific ējušas un viena vai vair ākas dal ībvalstis ir sask āruš ās ar gr ūtībām ratific ēšanas 
proces ā, šis jaut ājums tiek dar īts zin āms Eiropadomei.  
Vienkā ršotas p ārskat īšanas proced ūras 
6. Jebkuras dal ībvalsts vald ība, Eiropas Parlaments vai Komisija var iesniegt Eiropadomei t ādu 
groz ījumu projektu, kas piln ībā vai da ļēji skar L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu treš ās da ļas 
noteikumus attiec ībā uz Savien ības iekšpolitiku un r īcībām. 
Eiropadome var pie ņemt l ēmumu, ar ko piln ībā vai da ļēji groza Lī guma par Eiropas Savien ības 
darb ību treš ās da ļas noteikumus. Eiropadome pie ņem l ēmumu vienpr ātīgi pēc apspriešan ās ar Eiropas 
Parlamentu un Komisiju, un, ja paredzami groz ījumi attiec ībā uz monet ārām iest ādēm, ar ī ar Eiropas 
Centr ālo banku. Min ētais l ēmums nest ājas sp ēkā, kam ēr to nav ratific ējušas dal ībvalstis saska ņā ar 
sav ām konstitucion ālaj ām pras ībām. 
Ar otraj ā da ļā min ēto l ēmumu nevar paplašin āt Savien ības kompetences, kas tai pieš ķirtas L īgumos.LV C 83/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
7. Ja Lī gum ā par Eiropas Savien ības darb ību vai š ā L īguma V sada ļā noteikts, ka Padome konkrē tā 
jom ā vai konkr ētā gad ījum ā pie ņem l ēmumus vienpr ātīgi, Eiropadome var pie ņemt lē mumu, kas ļauj 
Padomei šaj ā jomā vai šaj ā gad ījum ā pie ņemt lēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu. Š ī da ļa 
neattiecas uz l ēmumiem, kas saistī ti ar militāriem un aizsardz ības jaut ājumiem.  
Ja L īgum ā par Eiropas Savien ības darbī bu ir paredz ēts, ka Padomei j āpie ņem le ģislat īvi akti saska ņā ar 
īpašu likumdošanas procedū ru, Eiropadome var pie ņemt l ēmumu, ar ko ļauj pie ņemt min ētos aktus 
saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru. 
Jebkuru Eiropadomes iniciat īvu, kas iesniegta saska ņā pirmo vai otro da ļu, dara zin āmu valstu 
parlamentiem. Ja k āds valsts parlaments sešu m ēnešu laik ā p ēc šā das pazi ņošanas iebilst pret min ēto 
priekšlikumu, pirmaj ā vai otraj ā da ļā min ēto l ēmumu nepie ņem. Ja pret ierosin ājumu neviens neie ­
bilst, Eiropadome var pie ņemt min ēto l ēmumu. 
Pirmaj ā vai otraj ā da ļā min ēto l ēmumu Eiropadome pie ņem vienpr ātīgi pēc tam, kad ir sa ņēmusi 
Eiropas Parlamenta locek ļu vair ākuma piekrišanu.  
49. pants  
(bijušais LES 49. pants)  
Jebkura Eiropas valsts, kas ievē ro 2. pant ā min ētās v ērt ības un ap ņemas t ās sekm ēt, var l ūgt, lai to 
uz ņem par Savien ības locekli. Eiropas Parlamentu un valstu parlamentus inform ē par šo pieteikumu. 
Attiec īgā valsts savu iesniegumu adres ē Padomei, kas pie ņem lē mumu vienbals īgi pē c apspriešan ās ar 
Komisiju un sa ņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, kurš pie ņem l ēmumu ar visu t ā locek ļu balsu 
vair ākumu. Tiek ņemti v ērā atbilst ības nosac ījumi, par ko vienojusies Eiropadome.  
Uz ņemšanas nosacī jumus un š ādas uz ņemšanas izrais ītās korekcijas L īgumos, kuri ir Savien ības 
izveides pamat ā, nosaka dal ībvalstu nol īgums ar valsti, kas iesniegusi uz ņemšanas iesniegumu. Šo 
nol īgumu iesniedz ratifik ācijai saska ņā ar katras lī gumsl ēdz ējas valsts attiec īgaj ām konstitucion ālaj ām 
pras ībām. 
50. pants 
1. Jebkura dal ībvalsts var nolemt izst āties no Savien ības saska ņā ar sav ām konstitucion ālaj ām 
pras ībām. 
2. Dal ībvalsts, kura nolemj izst āties, par savu nodomu pazi ņo Eiropadomei. Iev ērojot Eiropadomes 
paust ās nost ādnes, Savien ība risina sarunas un nosl ēdz lī gumu ar šo valsti, nosakot t ās izst āšan ās 
kārtību un ņemot v ērā t ās turpm ākās attiec ības ar Savien ību. Par šo lī gumu veic sarunas saska ņā ar 
Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu 218. panta 3. punktu. To nosl ēdz Padome ar kvalific ētu balsu 
vair ākumu, sa ņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/43
3. Lī gumi attiec īgai valstij vairs nav saistoši no dienas, kad st ājas sp ēkā izst āšan ās l īgums, vai, ja 
tāds nav nosl ēgts, divus gadus p ēc 2. punkt ā min ētā pazi ņojuma, ja vien Eiropadome, vienojoties ar 
attiec īgo dal ībvalsti, vienpr ātīgi nenolemj šo laikposmu pagarin āt. 
4. Piem ērojot 2. un 3. punktu, Eiropadomes vai Padomes loceklis no t ās dal ībvalsts, kura izst ājas, 
nepiedal ās nedz Eiropadomes vai Padomes p ārrun ās, nedz lēmumu pie ņemšan ā attiec ībā uz šo valsti.  
Kvalific ēto vair ākumu nosaka saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 238. panta 3. punkta 
b) apakšpunktu.  
5. Ja valsts, kura ir izst ājusies no Savien ības, l ūdz atk ārtotu pievienošanos, uz t ās l ūgumu attiecas 
49. pant ā min ētā proced ūra. 
51. pants  
Līgumiem pievienotie protokoli un pielikumi ir to neat ņemama sast āvda ļa. 
52. pants  
1. Lī gumi attiecas uz Be ļģijas Karalisti, Bulgā rijas Republiku, Čehijas Republiku, D ānijas Karalisti, 
Vācijas Federat īvo Republiku, Igaunijas Republiku, Īriju, Grie ķijas Republiku, Sp ānijas Karalisti, Fran ­
cijas Republiku, It ālijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksem ­
burgas Lielhercogisti, Ung ārijas Republiku, Maltas Republiku, N īderlandes Karalisti, Austrijas Repub ­
liku, Polijas Republiku, Portug āles Republiku, Rum āniju, Slov ēnijas Republiku, Slov ākijas Republiku, 
Somijas Republiku, Zviedrijas Karalisti un Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienoto Karalisti.  
2. Teritori ālā piem ērošanas joma ir preciz ēta Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 355. pant ā. 
53. pants  
(bijušais LES 51. pants)  
Šis Lī gums ir nosl ēgts uz neierobežotu laiku.  
54. pants  
(bijušais LES 52. pants)  
1. Augst ās Lī gumsl ēdz ējas Puses šo L īgumu ratific ē saska ņā ar attiec īgaj ām konstitucion ālaj ām 
pras ībām. Ratifik ācijas dokumentus depon ē It ālijas Republikas vald ībai.LV C 83/44 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. Šis L īgums st ājas sp ēk ā 1993. gada 1. janv ārī ar noteikumu, ka depon ēti visi ratifik ācijas 
dokumenti vai, ja tas nav noticis, n ākam ā m ēneša pirmaj ā dien ā p ēc tam, kad ratifik ācijas dokumentu 
depon ējusi p ēd ējā parakst ītājvalsts.  
55. pants  
(bijušais LES 53. pants)  
1. Šā L īguma ori ģin ālu vien ā eksempl ārā ang ļu, bulg āru, čehu, d āņu, fran ču, grie ķu, holandiešu, 
igau ņu, īru, it āļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, po ļu, portug āļu, rum āņu, slov āku, slov ēņu, somu, 
sp āņu, ung āru, v ācu un zviedru valod ā depon ē It ālijas Republikas vald ības arh īvā; visi teksti ir 
vienl īdz autentiski, un It ālijas Republikas vald ība izsniedz apliecin ātu kopiju visu p ārējo parakst ītāj­
valstu vald ībām. 
2. Šo Lī gumu p ēc dal ībvalstu izv ēles var tulkot ar ī jebkur ā cit ā valod ā, kurai saska ņā ar attiec īgās 
dal ībvalsts konstitucion ālo kā rtību vis ā teritorij ā vai t ās da ļā ir pieš ķirts ofici āls statuss. Attiec īgās 
dal ībvalstis nodrošina, lai Padomes arh īvos depon ētu apstiprin ātus t ādu tulkojumu eksemplā rus.  
TO APLIECINOT , attiec īgie Pilnvarotie ir parakst ījuši šo L īgumu.  
M āstriht ā, t ūkstoš devi ņi simti devi ņdesmit otr ā gada sept ītaj ā febru ār ī. 
(pilnvaroto saraksts nav sniegts)LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/45
PROTOKOLILV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/201

1. PROTOKOLS  
PAR VALSTU PARLAMENTU LOMU EIROPAS 
SAVIEN ĪBĀ 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ATG ĀDINOT , ka tas, k ā valstu parlamenti kontrol ē savu vald ību darbī bu saist ībā ar Eiropas Savien ības 
darb ību, ir atkar īgs no katras dalī bvalsts konstitucion ālās iek ārtas un prakses,  
TIEKDAMIES  rosin āt valstu parlamentus pilnī gāk iesaist īties Eiropas Savien ības darbīb ā un paplašin āt to 
iesp ējas izteikt viedokli par Eiropas Savien ības le ģislat īvo aktu projektiem, k ā ar ī par citiem jaut āju­
miem, kuros tie var ētu b ūt īpaši ieinteres ēti, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu, Lī gumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumam: 
I SADA ĻA 
INFORM ĀCIJA VALSTU PARLAMENTIEM  
1. pants 
Komisijas konsultat īvos dokumentus (za ļās gr āmatas, balt ās gr āmatas un pazi ņojumus), kad tos 
public ē, Komisija tieši nos ūta valstu parlamentiem. Ar ī ikgad ējo likumdošanas programmu un 
jebkā dus citus likumdošanas pl ānošanas vai politisk ās strat ēģijas dokumentus Komisija nos ūta valstu 
parlamentiem taj ā paš ā laik ā, kad tos nos ūta Eiropas Parlamentam un Padomei.  
2. pants 
Le ģislat īvo aktu projektus, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, nos ūta valstu parlamentiem.  
Šaj ā protokol ā “e ģislat īvā akta projekts” ir Komisijas priekšlikums, dal ībvalstu grupas iniciat īva, 
Eiropas Parlamenta iniciat īva, Tiesas l ūgums, Eiropas Centr ālās bankas ieteikums un Eiropas Invest ī­
ciju bankas l ūgums, kas attiecas uz k āda le ģislat īvā akta pie ņemšanu.  
Komisijas ierosin ātos le ģislat īvo aktu projektus Komisija tieši iesniedz valstu parlamentiem taj ā paš ā 
laik ā, kad tos iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.  
Eiropas Parlamenta ierosin ātos le ģislat īvo aktu projektus Eiropas Parlaments tieši iesniedz valstu 
parlamentiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/203
Dal ībvalstu grupas, Tiesas, Eiropas Centr ālās bankas vai Eiropas Invest īciju bankas ierosin ātos le ģi­
slat īvo aktu projektus Padome iesniedz valstu parlamentiem.  
3. pants 
Valstu parlamenti var nos ūtīt Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšs ēd ētājam pamatotu 
atzinumu par leģ islat īvā akta projekta atbilst ību subsidiaritātes principam, iev ērojot proced ūru, kas 
paredz ēta Protokol ā par subsidiarit ātes principa un proporcionalit ātes principa piem ērošanu.  
Ja attiec īgo le ģislat īvā akta projektu ir ierosin ājusi dal ībvalstu grupa, Padomes priekšs ēdētājs pamatoto 
atzinumu vai pamatotos atzinumus nodod attiec īgo dal ībvalstu vald ībām. 
Ja le ģislat īvā akta projektu ir ierosin ājusi Tiesa, Eiropas Centr ālā banka vai Eiropas Invest īciju banka, 
Padomes priekšs ēd ētājs pamatoto atzinumu vai pamatotos atzinumus nodod attiec īgajai iest ādei vai 
strukt ūrai. 
4. pants 
No dienas, kad leģ islat īvā akta projekts ir pieejams valstu parlamentiem Savien ības ofici ālaj ās valod ās, 
līdz dienai, kad projektu iek ļauj Padomes pagaidu darba k ārtībā, lai to pie ņemtu vai lai formulētu 
nost āju saska ņā ar likumdošanas proced ūru, ir j āpaiet asto ņām ned ēļām. Steidzam ības gad ījumos ir 
iesp ējami iz ņēmumi, kuru pamatojumu nor āda Padomes akt ā vai nost ājā. Iz ņemot pietiekami pama ­
totus steidzam ības gad ījumus, min ētaj ās asto ņās ned ēļās nedr īkst notikt nek āda vienošan ās par 
leģislat īvā akta projektu. Iz ņemot pietiekami pamatotus steidzam ības gad ījumus, no dienas, kad 
leģislat īvā akta projektu iek ļauj Padomes pagaidu darba k ārtībā, l īdz dienai, kad pie ņem nost āju, ir 
jāpaiet desmit dien ām. 
5. pants 
Padomes san āksmju darba k ārtību un to rezult ātu, tostarp to san āksmju protokolus, kur ās Padome 
apspriež le ģislat īvo aktu projektus, tieši nos ūta valstu parlamentiem taj ā paš ā laik ā, kad tos nos ūta 
dal ībvalstu vald ībām. 
6. pants 
Ja Eiropadome paredz atsaukties uz L īguma par Eiropas Savien ību 48. panta 7. punkta pirmo vai otro 
da ļu, valstu parlamentus par šo Eiropadomes iniciatī vu inform ē vismaz sešus m ēnešus pirms l ēmuma 
pie ņemšanas.  
7. pants  
Rev īzijas pal āta inform ācijas nol ūkā nos ūta savu gada zi ņojumu valstu parlamentiem taj ā paš ā laik ā, 
kad to nos ūta Eiropas Parlamentam un Padomei.LV C 83/204 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
8. pants 
Ja valsts parlament ārā sist ēma nav vienpal ātas sist ēma, š ā protokola 1. l īdz 7. pants attiecas uz 
parlamenta pal ātām. 
II SADA ĻA 
PARLAMENTU SADARB ĪBA 
9. pants 
Eiropas Parlaments un valstu parlamenti kop īgi nosaka to, k ā organiz ēt un sekm ēt efekt īvu un 
regul āru savstarp ējo sadarb ību Eiropas Savien ībā. 
10. pants 
Tādu parlament āro strukt ūrvien ību konference, kuras specializ ējas Savien ības jaut ājumos, var iesniegt 
Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai izskat īšanai jebkuru priekšlikumu, ko t ā uzskata par 
lietder īgu. Min ētā konference ar ī veicina inform ācijas un labas prakses apmai ņu starp valstu parla ­
mentiem un Eiropas Parlamentu, k ā ar ī starp to īpašaj ām komitej ām. T āpat min ētā konference var 
organiz ēt parlamentu konferences par konkr ētiem tematiem, jo ī paši lai apspriestu kop ējās ārpolitikas 
un droš ības politikas jaut ājumus, tostarp kop ējo droš ības un aizsardzī bas politiku. Konferences 
priekšlikumi nav saistoši valstu parlamentiem un neietekm ē to nost āju.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/205
2. PROTOKOLS  
PAR SUBSIDIARIT ĀTES PRINCIPA UN 
PROPORCIONALIT ĀTES PRINCIPA PIEM ĒROŠANU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
VĒLĒDAM ĀS nodrošin āt to, ka lēmumu pie ņemšana tiek iesp ējami tuvin āta Savien ības pilso ņiem,  
NOL ĒMUŠAS  paredz ēt nosac ījumus, lai piem ērotu subsidiarit ātes principu un proporcionalit ātes prin ­
cipu, kā tie noteikti L īguma par Eiropas Savien ību 5. pant ā, un ieviest sist ēmu šo principu piem ē­
rošanas uzraudz ībai,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu: 
1. pants 
Katra iest āde nodrošina to, ka past āv īgi tiek iev ērots subsidiarit ātes princips un proporcionalit ātes 
princips, k ā tie noteikti L īguma par Eiropas Savien ību 5. pant ā. 
2. pants 
Pirms iesniegt priekšlikumu par k ādu le ģislat īvo aktu, Komisija veic vispus īgas konsult ācijas. Š ādās 
konsult ācij ās, attiec īgā gad ījum ā, v ērā ņem paredz ēto darb ību re ģion ālo un viet ējo dimensiju. Stei ­
dzam ības gad ījumos Komisija iz ņēmuma k ārt ā neveic š ādas konsult ācijas. Š ā l ēmuma pamatojumu t ā 
nor āda sav ā priekšlikum ā. 
3. pants  
Šaj ā protokol ā “le ģislat īvā akta projekts” ir Komisijas priekšlikums, dal ībvalstu grupas iniciat īva, 
Eiropas Parlamenta iniciat īva, Tiesas l ūgums, Eiropas Centr ālās bankas ieteikums un Eiropas Invest ī­
ciju bankas l ūgums, kas attiecas uz k āda le ģislat īvā akta pie ņemšanu.  
4. pants  
Komisija savus le ģislat īvo aktu projektus un groz ītos projektus iesniedz valstu parlamentiem taj ā paš ā 
laik ā, kad tos iesniedz Savien ības likumdev ējam. 
Eiropas Parlaments savus le ģislat īvo aktu projektus un groz ītos projektus iesniedz valstu parlamen ­
tiem.  
Dal ībvalstu grupas, Tiesas, Eiropas Centr ālās bankas vai Eiropas Invest īciju bankas ierosin ātos le ģi­
slat īvo aktu projektus un groz ītos projektus Padome iesniedz valstu parlamentiem.LV C 83/206 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Pie ņemot Eiropas Parlamenta normat īvās rezolū cijas un Padomes nost ājas, attiec īgā iest āde t ās nos ūta 
valstu parlamentiem.  
5. pants 
Le ģislat īvo aktu projekti ir pamatoti, ņemot v ērā subsidiarit ātes principu un proporcionalit ātes prin ­
cipu. Jebkur ā le ģislat īvā akta projekt ā j ābūt iek ļautam sī ki izstr ādātam zi ņojumam, kas ļ autu izv ērtēt 
atbilst ību subsidiaritātes principam un proporcionalit ātes principam. Šaj ā zi ņojum ā j āiek ļauj elementi, 
kas ļauj izv ērt ēt akta finansi ālo ietekmi, un – attiec ībā uz direkt īvu – t ās ietekmi uz noteikumiem, kas 
dal ībvalstī m j āievieš, tostarp – attiec īgā gad ījum ā – uz re ģion ālajiem ties ību aktiem. Secin ājumu, ka 
Savien ības m ērķis ir lab āk sasniedzams Savien ības l īmen ī, pamato ar kvalitat īviem un, kad vien tas 
iesp ējams, kvantitat īviem r ādītājiem. Leģ islat īvo aktu projektos ņem v ērā vajadz ību nodrošin āt to, ka 
visi finansi ālie vai administrat īvie apgr ūtinājumi, kas rodas Savien ībai, valstu vald ībām, re ģion ālaj ām 
un viet ējām iest ādēm, uz ņēm ējdarb ības subjektiem un pilso ņiem, ir cik iesp ējams mazi un atbilstī gi 
noteiktajam m ērķim. 
6. pants 
Ikviens valsts parlaments vai ikviena k āda valsts parlamenta pal āta asto ņās ned ēļās no le ģislat īvā akta 
projekta nos ūtīšanas dienas var nos ūtīt Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšs ēdētājam 
kādā no Savien ības ofici ālaj ām valod ām sast ādītu pamatotu atzinumu, kur ā paskaidrots, k āpēc t ā 
uzskata, ka attiec īgais projekts neatbilst subsidiarit ātes principam. Ikviens valsts parlamenta vai 
ikviena valsts parlamenta pal āta vajadz ības gad ījum ā apspriežas ar re ģion ālajiem parlamentiem, 
kuriem ir likumdošanas pilnvaras.  
Ja attiec īgo le ģislat īvā akta projektu ir ierosin ājusi dal ībvalstu grupa, Padomes priekšs ēdētājs šo 
pamatoto atzinumu nodod attiec īgo dal ībvalstu vald ībām. 
Ja le ģislat īvā akta projektu ir ierosin ājusi Tiesa, Eiropas Centr ālā banka vai Eiropas Invest īciju banka, 
Padomes priekšs ēd ētājs šo pamatoto atzinumu nodod attiec īgajai iest ādei vai strukt ūrai. 
7. pants 
1. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vai, attiec īgā gad ījum ā, dal ībvalstu grupa, Tiesa, 
Eiropas Centr ālā banka vai Eiropas Invest īciju banka, ja k āda no t ām ierosin ājusi leģ islat īvā akta 
projektu, ņem v ērā pamatotos atzinumus, ko snieguši valstu parlamenti vai k āda valsts parlamenta 
pal āta. 
Katram valsts parlamentam ir divas balsis, kas sadal ītas atbilst īgi valsts parlament ārajai sist ēmai. 
Divpal ātu valsts parlamentu gad ījum ā katrai pal ātai ir viena balss.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/207
2. Ja pamatotie atzinumi par Eiropas le ģislat īvā akta projekta neatbilst ību subsidiarit ātes principam 
pārst āv vismaz vienu trešda ļu no vis ām valstu parlamentu un to pal ātu nodotaj ām balsī m, ņemot 
vērā 1. punkta otro daļ u, tad projekts ir j āpārskata. Šis minimums ir viena ceturtda ļa attiec ībā uz 
leģislat īvo aktu projektiem, kas iesniegti atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 76. pantam 
un kas attiecas uz br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu.  
Pēc š ādas p ārskat īšanas Komisija vai, attiec īgā gad ījum ā, dal ībvalstu grupa, Eiropas Parlaments, Tiesa, 
Eiropas Centr ālā banka vai Eiropas Invest īciju banka, ja t ās ierosin ājušas attiec īgo le ģislat īvā akta 
projektu, var nolemt saglab āt, groz īt vai atsaukt projektu. Š āds l ēmums j āpamato. 
3. Turkl āt saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, ja pamatotie atzinumi par le ģislat īvā akta 
priekšlikuma neatbilstī bu subsidiarit ātes principam p ārst āv vismaz vienk āršu vair ākumu no vis ām 
valstu parlamentu un to pal ātu nodotaj ām bals īm, ņemot v ērā 1. punkta otro daļ u, tad priekšlikums 
ir j āpārskata. P ēc š ādas p ārskat īšanas Komisija var nolemt saglabāt, groz īt vai atsaukt priekšlikumu.  
Ja Komisija nolemj patur ēt to sp ēkā, tai pamatot ā atzinum ā ir j āpaskaidro, kā pēc t ā uzskata, ka 
projekts atbilst subsidiarit ātes principam. Šis pamatotais atzinums, k ā ar ī valstu parlamentu sniegtie 
pamatotie atzinumi b ūs j āiesniedz Savien ības likumdev ējam, lai tos ņemtu v ērā proced ūrā: 
a) pirms pirm ā las ījuma pabeigšanas likumdev ējs (Eiropas Parlaments un Padome) izskata ties ību akta 
priekšlikuma atbilst ību subsidiarit ātes principam, īpaši ņemot v ērā vairuma valstu parlamentu 
izteiktos kop īgos pamatojumus, k ā ar ī Komisijas pamatotu atzinumu;  
b) ja likumdev ējs ar 55 % Padomes locek ļu balsu vair ākumu vai Eiropas Parlamenta balsu vair ākumu 
nolemj, ka priekšlikums nav atbilst īgs subsidiarit ātes principam, ties ību akta priekšlikumu pā rtrauc 
izskat īt. 
8. pants  
Eiropas Savien ības Tiesas kompetenc ē ir izlemt lietas, kas attiecas uz subsidiarit ātes principa p ārk ā­
pumu k ādā le ģislat īvaj ā akt ā un ko dal ībvalstis ierosin ājušas saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības 
darb ību 263. pantā paredz ētajiem noteikumiem, vai ko dal ībvalstis sava valsts parlamenta vai t ā 
pal ātas vā rd ā nodevušas Eiropas Savienī bas Tiesai saska ņā ar savu ties ību sist ēmu.  
Ar ī Reģ ionu komiteja var saska ņā iepriekšmin ēto pantu ierosin āt lietas par leģ islat īvajiem aktiem, 
kuru pie ņemšanai Lī gum ā par Eiropas Savien ības darb ību ir paredz ēta apspriešan ās ar to.LV C 83/208 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
9. pants  
Katru gadu Komisija iesniedz Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Padomei un valstu parlamentiem 
ziņojumu par Lī guma par Eiropas Savien ību 5. panta piem ērošanu. Šis gada zi ņojums j ānos ūta ar ī 
Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/209
3. PROTOKOLS  
PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS TIESAS STAT ŪTIEM  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
VĒLĒDAMIES  pie ņemt Eiropas Savien ības Tiesas stat ūtus, kas paredz ēti Lī guma par Eiropas Savien ības 
darb ību 281. pant ā, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu, Lī gumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumam. 
1. pants 
Eiropas Savien ības Tiesas sast āvs un funkcijas atbilst noteikumiem, kas paredz ēti L īgumos, Eiropas 
Atomener ģijas kopienas dibin āšanas lī gum ā (EAEK lī gums) un šajos Stat ūtos. 
I SADA ĻA 
TIESNEŠI UN ĢENER ĀLADVOK ĀTI 
2. pants 
Pirms st āšan ās amat ā visi tiesneši Tiesas priekš ā, kas san ākusi atkl ātā s ēdē, zvē r pild īt pien ākumus 
objekt īvi un apzin īgi un iev ērot Tiesas apspriežu slepen ību. 
3. pants  
Uz tiesnešiem attiecas imunit āte pret tiesved ību. P ēc amata pilnvaru beig ām vi ņu imunit āte saglab ājas 
attiec ībā uz darbī bām, kas veiktas, pildot amata pien ākumus, tostarp attiec ībā uz teikto un rakst īto. 
Tiesas pl ēnums imunit āti var at ņemt. Ja l ēmums attiecas uz Visp ārējās tiesas vai specializ ētās tiesas 
locekli, Tiesa lemj p ēc apspriešan ās ar attiec īgo tiesu.  
Ja tiesnesim atņ em imunit āti un pret vi ņu ierosina krimin āllietu, katr ā attiec īgā dal ībvalst ī vi ņu var 
ties āt tikai t āda tiesa, kuras kompetenc ē ir ties āt attiec īgās valsts augstā kos tiesnešus.LV C 83/210 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
11. l īdz 14. pants un 17. pants Protokol ā par privil ēģijām un imunit āti Eiropas Savien ībā attiecas uz 
Eiropas Savien ības Tiesas tiesnešiem, ģener āladvok ātiem, sekret āru un referentu pal īgiem, neskarot š ā 
panta iepriekš ējās da ļās izkl āstītos noteikumus par tiesnešu imunit āti pret tiesved ību. 
4. pants  
Tiesneši nedr īkst b ūt politiskos vai valsts p ārvaldes amatos.  
Vi ņi nedr īkst uz ņemties algotu vai nealgotu darbu, ja vien Padome ar vienk āršu balsu vair ākumu 
izņēmuma k ārtā nav ļāvusi to dar īt. 
St ājoties amat ā, tiesneši svin īgi sol ās tiklab amata pilnvaru laik ā, k ā p ēc tam pild īt pien ākumus, ko 
uzliek šis amats, jo īpaši pien ākumu iztur ēties god īgi un apdom īgi, pē c amata pilnvaru beig ām 
pie ņemot dažus amatus un priekšroc ības. 
Visas neskaidr ības šaj ā sakar ā izš ķir ar Tiesas l ēmumu. Ja l ēmums attiecas uz Visp ārējās tiesas vai 
specializ ētās tiesas locekli, Tiesa lemj p ēc apspriešan ās ar attiec īgo tiesu.  
5. pants 
Izņemot parastu nomai ņu vai n āves gad ījumu, tiesneša pien ākumi beidzas, vi ņam atk āpjoties no 
amata. 
Ja tiesnesis atk āpjas no amata, vi ņš Tiesas priekšs ēd ētājam iesniedz atl ūgumu, kas j ānodod Padomes 
priekšs ēd ētājam. P ēc š āda pazi ņojuma tiesneša amata vieta ir br īva. 
Tiesnesis turpina pild īt amata pien ākumus, kam ēr p ēctecis vi ņu nomaina, iz ņemot gad ījumus, uz 
kuriem attiecas 6. pants.  
6. pants  
Tiesnesi var atlaist no amata vai at ņemt vi ņam ties ības uz pensiju vai cit ām priekšroc ībām tikai tad, ja 
pēc vienpr ātīga Tiesas tiesnešu un ģener āladvok ātu atzinuma tiesnesis vairs neatbilst vajadz īgajiem 
nosac ījumiem vai nepilda amata pienā kumus. Attiec īgais tiesnesis š ādās apspried ēs nepiedal ās. Ja 
attiec īgais tiesnesis ir Visp ārējās tiesas vai specializ ētās tiesas loceklis, Tiesa lemj p ēc apspriešan ās 
ar attiec īgo tiesu.  
Tiesas sekret ārs Tiesas lēmumu dara zin āmu Eiropas Parlamenta priekšs ēdētājam un Komisijas priekš ­
sēd ētājam, k ā ar ī pazi ņo to Padomes priekšs ēd ētājam.  
Gadī jum ā, ja nolemts k ādu tiesnesi atlaist no amata, p ēc š āda pazi ņojuma tiesneša amata vieta ir 
brīva.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/211
7. pants 
Tiesnesi, kam j āaizst āj Tiesas loceklis, kura amata pilnvaru laiks nav beidzies, iece ļ uz vi ņa priekšte ča 
atlikušo pilnvaru laiku.  
8. pants 
Noteikumi, kas ietverti 2. l īdz 7. pant ā, attiecas uz ģener āladvok ātiem.  
II SADA ĻA 
TIESAS UZB ŪVE 
9. pants 
Ik p ēc trijiem gadiem da ļēji nomainot tiesnešus, p ārmai ņus nomaina četrpadsmit un trī spadsmit 
tiesnešus.  
Ik pēc trijiem gadiem da ļēji nomainot ģener āladvok ātus, katr ā reiz ē nomaina četrus ģener āladvok ātus. 
10. pants  
Tiesas sekret ārs Tiesas priekš ā zv ēr pild īt pien ākumus objekt īvi un apzin īgi un iev ērot Tiesas 
apspriežu slepen ību. 
11. pants  
Tiesa organiz ē sekret āra aizvietošanu gad ījum ā, ja vi ņš nevar ierasties Ties ā. 
12. pants  
Lai Tiesa var ētu darboties, tai piesaista ierēd ņus un citus darbiniekus. Vi ņi ir pak ļauti Tiesas sekre ­
tāram priekšs ēd ētāja vad ībā. 
13. pants  
Pēc Tiesas l ūguma Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru var 
paredz ēt referenta pal īgu iecelšanu un pie ņemt noteikumus, kas reglament ē vi ņu pien ākumus. Refe ­
renta pal īgiem saska ņā ar reglamentu var uzdot piedal īties Ties ā izskat āmo lietu izmekl ēšan ā un 
sadarboties ar tiesnesi referentu.  
Referenta pal īgus izraug ās no t ādu personu vidus, kuru neatkar ība nav apšaub āma un kam ir 
vajadz īgā juridiskā kvalifik ācija; vi ņus iece ļ Padome ar vienk āršu balsu vair ākumu. Referenta pal īgi 
Tiesas priekš ā zv ēr pild īt pien ākumus objekt īvi un apzin īgi un iev ērot Tiesas apspriežu slepen ību.LV C 83/212 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
14. pants  
Tiesnešiem, ģener āladvok ātiem un sekret āram ir j ābūt dz īvesvietai tur, kur atrodas Tiesas m ītne. 
15. pants  
Tiesa str ādā bez p ārtraukuma. Tiesas ofici ālās br īvdienas nosaka Tiesa, pien ācīgi iev ērojot savas darba 
vajadz ības. 
16. pants  
Tiesa veido specializ ētās tiesas, kur ās ir tr īs un pieci tiesneši. Tiesneši no sava vidus iev ēlē specializ ēto 
tiesu priekšs ēd ētājus. To specializ ēto tiesu priekšs ēd ētājus, kur ās ir pieci tiesneši, iev ēlē uz trijiem 
gadiem. Vi ņus vienreiz var iev ēlēt atk ārtoti.  
Virspal ātā ir tr īspadsmit tiesneši. T ās priekšs ēd ētājs ir Tiesas priekšs ēdētājs. To specializ ēto tiesu 
priekšs ēd ētāji, kur ās ir pieci tiesneši, un citi tiesneši, kurus iece ļ atbilst īgi reglamentam, ar ī ir da ļa 
no virspal ātas. 
Tiesa lietas izspriež virspal ātā, ja to l ūdz dal ībvalsts vai Savien ības iest āde, kas ir puse tiesas proces ā. 
Tiesas pl ēnums izlemj lietas, kas Tiesai iesniegtas saskaņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 
228. panta 2. punktu, 245. panta 2. punktu, 247. pantu vai 286. panta 6. punktu.  
Ar ī gad ījum ā, kad Tiesa uzskata, ka izskat ām ā lieta ir ārkārtīgi svar īga, t ā p ēc ģener āladvokāta 
uzklausīšanas var pie ņemt lēmumu, ka lieta j āizlemj Tiesas plē numam.  
17. pants  
Tiesas nol ēmumi ir spē kā tikai tad, ja apspried ē piedal ās nep āra skaits t ās locek ļu. 
Nol ēmumi, ko pie ņem specializ ētās tiesas, kur ās ir tr īs vai pieci tiesneši, ir sp ēkā tikai tad, ja tos 
pie ņem tr īs tiesneši.  
Virspal ātas nol ēmumi ir sp ēkā tikai tad, ja s ēd ē piedal ās devi ņi tiesneši.  
Tiesas pl ēnuma nol ēmumi ir sp ēkā tikai tad, ja s ēd ē piedal ās piecpadsmit tiesneši.  
Ja kā ds no specializ ētās tiesas tiesnešiem nevar piedal īties sēd ē, tad saska ņā ar reglamentu vi ņa viet ā 
lietas izspriešanai pieaicina citas specializ ētās tiesas tiesnesi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/213
18. pants  
Tiesnesis vai ģener āladvok āts nevar piedal īties t ādas lietas izskat īšan ā, kur ā vi ņš iepriekš ir bijis 
pārst āvis, padomdev ējs vai darbojies k ā k ādas puses advok āts, vai bijis pieaicin āts izteikties k ā tiesas, 
tribun āla vai izmekl ēšanas komisijas loceklis, vai cit ā status ā. 
Ja tiesnesis vai ģener āladvok āts k āda seviš ķa iemesla dēļ uzskata, ka vi ņam nevajadz ētu piedal īties 
kādas lietas izspriešan ā vai izskat īšan ā, tad vi ņš par to inform ē priekšs ēd ētāju. Ja priekšs ēdētājs k āda 
seviš ķa iemesla d ēļ uzskata, ka tiesnesim vai ģener āladvok ātam nevajadz ētu piedal īties vai izteikt 
pamatotus secin ājumus k ād ā liet ā, tad vi ņš to dara zin āmu šim tiesnesim vai ģener āladvok ātam. 
Visas gr ūtības, kas rodas, piem ērojot šo pantu, risina ar Tiesas l ēmumu. 
Puses nevar l ūgt main īt Tiesas vai k ādas specializ ētās tiesas sast āvu tiesneša pilson ības d ēļ vai t āpēc, 
ka Ties ā vai specializētaj ā ties ā nav tiesneša, kam b ūtu attiec īgās puses pilsonī ba. 
III SADA ĻA 
TIESAS PROCESS  
19. pants  
Dal ībvalstis un Savien ības iest ādes Ties ā p ārst āv katrai lietai iecelts p ārst āvis; p ārst āvim var pal īdz ēt 
padomdev ējs vai advok āts. 
Tād ā paš ā veid ā tiek p ārst āvētas ar ī valstis, kas nav dalī bvalstis, bet kas ir Eiropas Ekonomikas zonas 
līguma lī gumsl ēdz ējas puses, k ā ar ī EEZ lī gum ā min ētā EBTA Uzraudz ības iest āde. 
Citas puses j āpārst āv advok ātam. 
Ties ā p ārst āvēt k ādu pusi vai pal īdz ēt tai var tikai tie advok āti, kas ir ties īgi praktiz ēt dal ībvalstu ties ās 
vai to valstu ties ās, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas l īguma l īgumsl ēdz ējas puses.  
Šiem pā rst āvjiem, padomdev ējiem un advokā tiem, kas piedal ās Tiesas procesos, ir ties ības un imuni ­
tāte, kas vajadz īga, lai vi ņi var ētu neatkarī gi pild īt pien ākumus atbilst īgi reglament ā paredz ētajiem 
nosac ījumiem.  
Attiec ībā uz šiem padomdev ējiem un advok ātiem, kas piedal ās Tiesas procesos, Tiesai ir pilnvaras, ko 
parasti pieš ķir ties ām un ko paredz reglaments.  
Augstskolu pasniedz ējiem, kas ir to dalī bvalstu pilso ņi, kuru ties ību akti dod vi ņiem ties ības uzst āties 
ties ā, ir t ādas pašas ties ības Ties ā, kā das šis pants pieš ķir advok ātiem.LV C 83/214 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
20. pants  
Tiesas procesam ir divas da ļas: rakstisk ā da ļa un mutisk ā da ļa. 
Rakstiskaj ā da ļā pus ēm un Savien ības iest ādēm, kuru l ēmumi tiek apstr īdēti, nos ūta pieteikumus, 
lietas izkl āstus, iebildumus un apsv ērumus, un atbildes, ja t ādas ir, k ā ar ī visus min ētajiem doku ­
mentiem pievienotos pamatojuma dokumentus vai to apliecin ātas kopijas. 
Min ētos dokumentus nos ūta Tiesas sekret ārs t ādā k ārt ībā un t ādos termi ņos, k ādi paredz ēti regla ­
ment ā. 
Mutiskaj ā da ļā ietilpst tiesneša referenta zi ņojuma nolasīšana, p ārstāvju, padomdev ēju un advok ātu 
uzklausīšana, un ģener āladvok āta izteiktie pamatotie secin ājumi, k ā ar ī liecinieku un ekspertu uzklau ­
sīšana, ja t ādi ir.  
Ja Tiesa uzskata, ka lieta nav saist īta ar jaunu ties ību jaut ājumu, t ā p ēc ģener āladvokā ta uzklaus īšanas 
var pie ņemt lēmumu par to, ka lieta izlemjama bez ģener āladvok āta pamatoto secin ājumu uzklau ­
sīšanas.  
21. pants  
Ties ā griežas ar Tiesas sekretāram adres ētu pieteikumu. Taj ā j ābūt iesniedz ēja v ārdam un past āv īgai 
adresei, zi ņām par parakst ītāju, j ānor āda persona vai personas, pret kur ām pieteikums v ērsts, str īda 
priekšmets, pras ījums un īss to ties ību normu izkl āsts, ar kur ām tiek pamatots pieteikums.  
Vajadz ības gad ījum ā pieteikumam pievieno aktu, ko prasa atcelt, vai – L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 265. pant ā min ētos gad ījumos – dokument āru apliecin ājumu par to, kur ā dien ā k āda iest āde 
saska ņā ar min ētajiem pantiem tikusi uzaicin āta r īkoties. Ja šos dokumentus neiesniedz kop ā ar 
pieteikumu, Tiesas sekret ārs lū dz attiec īgo pusi tos iesniegt pie ņemam ā termi ņā, tom ēr š ādā gad ījum ā 
puse nezaud ē savas ties ības ar ī tad, ja dokumentus iesniedz pē c lietas ierosin āšanai noteikt ā termi ņa. 
22. pants  
Liet ās, uz kur ām attiecas EAEK l īguma 18. pants, Ties ā griežas, iesniedzot Tiesas sekret āram apel ācijas 
sūdz ību. Apel ācijas sū dz ībā nor āda iesniedzēja vā rdu un past āv īgo adresi, zi ņas par parakst ītāju, 
atsauci uz p ārsūdz ēto l ēmumu, k ā ar ī nor āda atbildēt āju v ārdus vai nosaukumus, str īda priekšmetu, 
pievieno dokumentus un īsu pamatojuma izkl āstu. 
Apel ācijas sū dz ībai pievieno apstr īdētā Arbitr āžas komitejas l ēmuma apliecin ātu kopiju.  
Ja Tiesa apel āciju noraida, tad Arbitr āžas komitejas l ēmums k ļūst gal īgs. 
Ja Tiesa Arbitr āžas komitejas l ēmumu atce ļ, tad vajadz ības gad ījum ā p ēc k ādas puses ierosin ājuma 
lietu var atkal izskat īt Arbitr āžas komitej ā. Arbitr āžas komiteja iev ēro visus Tiesas nol ēmumus par 
ties ību jaut ājumiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/215
23. pants  
Gadī jumos, uz kuriem attiecas L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 267. pants, attiec īgā dal ībvalsts 
tiesa dara zin āmu Tiesai savu l ēmumu aptur ēt lietas izskat īšanu un nodot lietu Tiesai. Tiesas sekret ārs 
šo lēmumu p ēc tam pazi ņo pus ēm, dal ībvalst īm un Komisijai, k ā ar ī Savien ības iest ādei vai strukt ūrai, 
kas pie ņēmusi aktu, kura sp ēk ā esamī ba vai interpret ācija tiek apstr īdēta. 
Puses, dal ībvalstis, Komisija un, attiec īgā gad ījum ā, Savien ības iest āde vai strukt ūra, kas pie ņēmusi 
aktu, kura sp ēkā esamī ba vai interpret ācija tiek apstr īdēta, ir ties īga divos m ēnešos p ēc š āda pazi ņo­
juma iesniegt Tiesai lietas izkl āstu vai rakstiskus apsv ērumus.  
Gadī jumos, uz kuriem attiecas L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 267. pants, Tiesas sekretārs 
attiec īgās valsts tiesas l ēmumu pazi ņo ar ī valst īm, kas nav dal ībvalstis, bet kas ir Eiropas Ekonomikas 
zonas l īguma lī gumsl ēdz ējas puses, k ā ar ī EEZ l īgum ā min ētajai EBTA Uzraudz ības iest ādei, kas divos 
m ēnešos p ēc š āda pazi ņojuma Tiesai var iesniegt lietas izkl āstu vai rakstiskus apsv ērumus, ja konkrē tā 
lieta ir saist īta ar EEZ lī guma darb ības jomām. 
Ja nol īgums, kas attiecas uz k ādu īpašu jaut ājumu un ko Padome nosl ēgusi ar vienu vai vair ākām 
treš ām valst īm, paredz, ka š īs valstis ir tiesī gas iesniegt lietas izkl āstu vai rakstiskus apsv ērumus 
gad ījumos, kad dal ībvalsts tiesa v ēršas pie Tiesas, lai t ā sniegtu prejudiciā lu nol ēmumu jaut ājum ā, 
uz ko attiecas nol īgums, tad attiec īgās valsts tiesas nol ēmumu, kura ir šis jaut ājums, ar ī pazi ņo 
attiec īgaj ām treš ām valst īm. Divu m ēnešu laik ā no š ādas pazi ņošanas šī s valstis drī kst iesniegt Tiesai 
lietas izkl āstu vai rakstiskus apsv ērumus.  
23.a pants (  1 ) 
Reglament ā var paredz ēt pa ātrinātu proced ūru un – attiec ībā uz lū gumiem sniegt prejudici ālus 
nol ēmumus attiec ībā uz br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu – steidzam ības proced ūru. 
Tād ās proced ūrās procesu ālo rakstu vai rakstisku apsv ērumu iesniegšanai var paredz ēt īsāku termi ņu 
nek ā 23. pant ā noteiktais un, atk āpjoties no 20. panta ceturt ās da ļas, atteikties no ģener āladvok āta 
secin ājumiem.  
Turkl āt steidzam ības proced ūrā var paredz ēt ierobežot to, kuri no 23. pant ā min ētajiem lietas 
dal ībniekiem un cit ām ieinteres ētaj ām person ām var iesniegt procesuā lus rakstus vai rakstiskus 
apsv ērumus, un īpaši steidzamos gad ījumos var atteikties no tiesvedī bas rakstisk ās da ļas.LV C 83/216 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.  
( 1 ) Pants iek ļauts ar L ēmumu 2008/79/EK, Euratom (OV L 24, 29.1.2008., 42. lpp.).
24. pants  
Tiesa var pras īt pus ēm iesniegt visus dokumentus un dar īt zin āmu visu inform āciju, ko Tiesa atz īst 
par v ēlamu. Jebkuru atteikumu ofici āli re ģistr ē. 
Tiesa var ar ī l ūgt, lai dal ībvalstis un iest ādes vai strukt ūras, kas nav puses attiec īgaj ā liet ā, dara zin āmu 
visu inform āciju, ko Tiesa atz īst par vajadz īgu tiesved ības sakar ā. 
25. pants  
Tiesa var jebkurai fiziskai personai, strukt ūrai, iest ādei, komitejai vai citai organiz ācijai p ēc pašas 
izvē les katr ā laik ā uztic ēt uzdevumu sniegt eksperta atzinumu.  
26. pants  
Lieciniekus uzklausa atbilst īgi reglamentam.  
27. pants  
Ja liecinieki neierodas ties ā, Tiesai ir pilnvaras, kas parasti ir ties ām, un t ā var atbilst īgi reglamentam 
uzlikt naudas sodus.  
28. pants  
Lieciniekus un ekspertus var uzklaus īt p ēc tam, kad vi ņi devuši t ādu zv ērestu, k āds noteikts regla ­
ment ā, vai ar ī t ādu, k āds noteikts liecinieka vai eksperta valsts ties ību aktos.  
29. pants  
Tiesa var dot r īkojumu, lai lieciniekus vai ekspertus uzklausa vi ņu past āvīgās dz īvesvietas tiesu iestā de. 
Šo r īkojumu atbilst īgi reglamentam nos ūta izpild īt kompetentai tiesu iest ādei. Dokumentus, kas 
sagatavoti, izpildot Tiesas tiesisk ās pal īdz ības l ūgumu, saska ņā ar tiem pašiem nosac ījumiem nos ūta 
atpaka ļ Tiesai.  
Tiesa sedz izdevumus, neierobežojot ties ības vajadz ības gad ījum ā tos piedz īt no pus ēm. 
30. pants  
Dal ībvalstis pret visiem liecinieku vai ekspertu zv ēresta pā rk āpumiem izturas t āpat kā tad, ja pā rkā ­
pums b ūtu izdar īts k ādā attiec īgās dal ībvalsts ties ā, kuras jurisdikcij ā ir civillietas. P ēc Tiesas piepra ­
sījuma attiec īgā dal ībvalsts pret p ārk āp ēju ierosina lietu sav ā kompetentaj ā ties ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/217
31. pants  
Tiesas s ēdes ir atkl ātas, ja vien Tiesa p ēc savas ierosmes vai p ēc pušu iesnieguma nopietnu iemeslu d ēļ 
nenolemj ko citu.  
32. pants  
Tiesas s ēžu gait ā Tiesa var uzklaus īt ekspertus, lieciniekus un pašas puses. Puses var v ērsties pie Tiesas 
tikai ar p ārst āvju starpniec ību. 
33. pants  
Visas tiesas s ēdes protokol ē, un protokolu paraksta priekšs ēd ētājs un sekret ārs. 
34. pants  
Priekšs ēd ētājs sagatavo izskat āmo lietu sarakstu.  
35. pants  
Tiesas apspriedes ir un paliek slepenas.  
36. pants  
Tiesas spriedumos nor āda pamatojumu, k āpēc tie pie ņemti. Spriedumos nor āda to tiesnešu v ārdus, 
kuri piedal ījušies apspried ēs. 
37. pants  
Tiesas spriedumus paraksta priekšs ēdētājs un sekretārs. Tos nolasa atkl ātās tiesas s ēd ēs. 
38. pants  
Tiesa pie ņem l ēmumu par izdevumiem.  
39. pants  
Tiesas priekšs ēdētājs saska ņā ar saī sin āto ties āšan ās proced ūru, kas vajadz ības gad ījum ā var atš ķirties 
no šo Stat ūtu noteikumiem un kas ir noteikta reglament ā, var pie ņemt l ēmumus attiec ībā uz 
pieteikumiem par akta izpildes aptur ēšanu saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 278. 
pantu un EAEK l īguma 157. pantu, par pagaidu pas ākumu noteikšanu saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 279. pantu vai pieteikumus par izpildes aptur ēšanu saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 299. panta ceturto da ļu vai EAEK lī guma 164. panta trešo da ļu.LV C 83/218 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Ja priekšs ēd ētājs nevar piedal īties sēd ē, saska ņā ar reglamentu vi ņa viet ā st ājas cits tiesnesis.  
Priekšs ēd ētāja vai tiesneša, kas vi ņu aizst āj, l ēmums ir provizorisks un nek ādi neietekm ē Tiesas 
nol ēmumu par lietas b ūtību. 
40. pants 
Dal ībvalstis un Savien ības iest ādes var iest āties liet ās, ko izskata Tiesa.  
Tādas pašas ties ības ir Savien ības strukt ūrām un vis ām cit ām person ām, ja t ās var pier ādīt savu 
ieinteres ētību attiec ībā uz Tiesai iesniegtas lietas izn ākumu. Fizisk ās vai juridisk ās personas nevar 
iest āties liet ās starp dal ībvalst īm, liet ās starp Savien ības iest ād ēm vai liet ās starp dal ībvalst īm, no 
vienas puses, un Savien ības iest ādēm, no otras puses. 
Neskarot š ā panta otro da ļu, liet ās, ko izskata Tiesa, var iestā ties valstis, kas nav dal ībvalstis, bet ir 
Eiropas Ekonomikas zonas l īguma l īgumsl ēdz ējas puses, k ā ar ī EEZ lī gumā min ētā EBTA Uzraudz ības 
iest āde, ja konkr ētā lieta ir saist īta ar k ādu no EEZ lī guma darbī bas jom ām. 
Argumenti, kas ietverti pieteikum ā par iest āšanos liet ā, dr īkst tikai atbalst īt vienas puses pras ījumu.  
41. pants  
Ja atbildēt āja puse pē c atbilst īga uzaicin ājuma neiesniedz rakstiskus argumentus aizst āvībai, sprie ­
dumu attiec ībā uz šo pusi pie ņem aizmuguriski. Iebildumus pret spriedumu var iesniegt m ēneša laik ā 
pēc t ā pazi ņošanas. Iebildumu iesniegšana nep ārtrauc aizmugurisk ā sprieduma izpildi, ja vien Tiesa 
nenolemj ko citu.  
42. pants  
Dal ībvalstis, Savienī bas iest ādes, strukt ūras un citas fizisk ās vai juridisk ās personas t ādās liet ās un 
saska ņā ar t ādiem nosac ījumiem, kas j ānosaka reglament ā, var ierosin āt lietu k ā treš ās personas, lai 
apstr īdētu Tiesas spriedumu, kas pie ņemts, neuzklausot š īs personas, ja spriedums aizskar vi ņu 
ties ības.  
43. pants  
Ja sprieduma saturs vai piemērojuma apjoms ir neskaidrs, Tiesa to interpret ē p ēc t ās puses vai 
Savien ības iest ādes l ūguma, kura dara zin āmu savu ieinteres ētību š ādā interpret ēšan ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/219
44. pants  
Pieteikumu p ārskat īt spriedumu var iesniegt Tiesai tikai tad, ja k ļūst zin āms k āds fakts, kas ir b ūtiski 
svar īgs faktors, bet sprieduma pie ņemšanas laik ā nav bijis zin āms Tiesai un pusei, kas prasa sprie ­
dumu p ārskat īt. 
Pārskat īšanu sā k ar Tiesas spriedumu, kas skaidri un noteikti fiks ē jauno faktu un atz īst, ka b ūtībā tas 
ļauj lietu p ārskat īt, un š ā iemesla d ēļ atz īst pieteikumu par izskat āmu.  
Pieteikumu par p ārskat īšanu nevar iesniegt, ja pag ājuši desmit gadi p ēc Tiesas sprieduma pie ņemšanas 
dienas. 
45. pants  
Termi ņu pagarin ājumus, pamatojoties uz apsv ērumiem par attā lumu, nosaka reglaments.  
Termi ņam beidzoties, attiec īgā persona nezaud ē savas ties ības, ja pier āda, ka past āv ējuši neparedz ēti 
apst ākļi vai force majeure . 
46. pants  
Lietas pret Savienī bu sakar ā ar ārpusl īgumu saist ībām nevar ierosin āt, ja pag ājuši pieci gadi p ēc 
notikuma, kas ļāvis lietu ierosin āt. Noilguma termiņ u pā rtrauc, ja Ties ā ir ierosin āta lieta vai ja 
pirms š ādas lietas cietus ī puse iesniegusi l ūgumu attiec īgajai Savien ības iest ādei. P ēdējā gad ījum ā 
lieta j āierosina divos m ēnešos, k ā tas paredz ēts Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 263. pant ā; 
vajadz ības gad ījum ā piem ēro Lī guma par Eiropas Savienī bas darbī bu 265. panta otro daļ u. 
Šis pants attiecas ar ī uz t ād ām liet ām pret Eiropas Centr ālo Banku, kuras saist ītas ar atbild ību, kas 
izriet no ārpusl īgumisk ām attiec ībām. 
IV SADA ĻA 
VISP ĀRĒJĀ TIESA  
47. pants  
Šo Stat ūtu 9. panta pirm ā da ļa, 14. un 15. pants, 17. panta pirm ā, otr ā, ceturt ā un piekt ā da ļa un 
18. pants attiecas uz Visp ārējo tiesu un t ās locek ļiem. 
Šo Stat ūtu 3. panta ceturt ā da ļa, k ā ar ī 10., 11. un 14. pants  mutatis mutandis attiecas ar ī uz 
Visp ārējās tiesas sekret āru. 
48. pants  
Visp ārēj ā ties ā ir divdesmit septi ņi tiesneši.LV C 83/220 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
49. pants  
Visp ārēj ās tiesas locek ļiem var uzdot pild īt ģener āladvok āta pien ākumus.  
Ģener āladvok āta pien ākums, r īkojoties piln īgi objekt īvi un neatkar īgi, ir atkl ātās tiesas s ēdēs izteikt 
pamatotus secin ājumus daž ās Visp ārējā ties ā iesniegt ās liet ās, lai pal īdz ētu Visp ārējai tiesai pild īt t ās 
pien ākumus.  
Tādu lietu noteikšanas krit ērijus, k ā ar ī proced ūru ģener āladvok ātu nor īkošanai nosaka Visp ārējās 
tiesas reglament ā. 
Loceklis, kuram k ādā liet ā uzdots veikt ģener āladvok āta pien ākumu, nevar piedal īties sprieduma 
pie ņemšan ā attiec īgaj ā liet ā. 
50. pants  
Visp ārēj ā tiesa lietas izspriež specializ ētaj ās tiesas, kur ās ir tr īs vai pieci tiesneši. Tiesneši no sava vidus 
iev ēlē specializ ēto tiesu priekšs ēdētājus. To specializēto tiesu priekšs ēd ētājus, kur ās ir pieci tiesneši, 
iev ēlē uz trijiem gadiem. Vi ņus vienreiz var iev ēlēt atk ārtoti.  
Specializ ēto tiesu sast āvu un lietu nodošanu t ām nosaka reglaments. Dažos gadī jumos, kas paredz ēti 
reglament ā, lietas var izskat īt Visp ārējās tiesas pl ēnums vai ar ī viens pats tiesnesis.  
Reglament ā t āpat var paredz ēt, k ādos gad ījumos un ar k ādiem nosac ījumiem Visp ārējā tiesa lietas 
izspriež virspal ātā. 
51. pants  
Atk āpjoties no noteikuma, kas iekļ auts Lī guma par Eiropas Savienī bas darb ību 256. panta 1. punkt ā, 
Tiesa saglab ā jurisdikciju lietā s, kas min ētas Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 263. un 265. 
pant ā, kad t ās ierosina k āda dal ībvalsts pret:  
a) Eiropas Parlamenta vai Padomes, vai abu šo iest āžu kop īgu darb ību vai bezdarb ību, iz ņemot: 
— l ēmumus, kurus pie ņēmusi Padome saska ņā ar Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu 108. 
panta 2. punkta trešo daļ u, 
— Padomes ties ību aktus, kas pie ņemti saska ņā ar Padomes regulu par pas ākumiem, lai aizsarg ātu 
tirdzniec ību Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 207. panta noz īm ē, 
— Padomes ties ību aktus, ar kuriem Padome īsteno izpildu pilnvaras saska ņā ar Lī guma par 
Eiropas Savien ības darb ību 291. panta 2. punktu;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/221
b) Komisijas darb ību vai bezdarb ību saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 331. panta 1. 
punktu.  
Tiesa saglab ā jurisdikciju ar ī liet ās, kas min ētas tajos pašos pantos, kad t ās ierosina Savien ības iest āde 
pret Eiropas Parlamenta, Padomes, abu šo iest āžu kopī gu darb ību vai bezdarb ību, vai pret Komisiju, 
vai kad t ās ierosina Savien ības iest āde pret Eiropas Centr ālās bankas darb ību vai bezdarb ību. 
52. pants  
Tiesas priekšs ēd ētājs un Visp ārējās tiesas priekšs ēdētājs, savstarp ēji vienojoties, pie ņem nosac ījumus, 
kā Tiesas ier ēd ņi un citi t ās darbinieki sniedz pakalpojumus Visp ārējai tiesai, lai t ā var ētu darboties. 
Daži ier ēd ņi vai citi darbinieki ir pak ļauti Visp ārējās tiesas sekret āram Visp ārējās tiesas priekšs ēdētāja 
vad ībā. 
53. pants  
Visp ārēj ās tiesas procesu reglament ē III sada ļa. 
Visp ārēj ās tiesas procesu preciz ē un papildina ar noteikumiem, kas var b ūt vajadz īgi un ko fiks ē 
reglament ā. Reglament ā var b ūt atk āpes no 40. panta ceturt ās da ļas un no 41. panta, lai ņemtu v ērā 
īpaš ās iez īmes, k ādas ir tiesved ībai intelektu ālā īpašuma jom ā. 
Atk āpjoties no šo Stat ūtu 20. panta ceturt ās da ļas, ģener āladvok āts savus pamatotos secin ājumus var 
iesniegt rakstiski.  
54. pants  
Ja pieteikumu vai citu Visp ārējai tiesai adres ētu lietas dokumentu k ļūdas d ēļ iesniedz Tiesas sekre ­
tāram, sekret ārs to t ūlīt p ārs ūta Visp ārējās tiesas sekretāram; t āpat, ja pieteikumu vai citu Tiesai 
adres ētu lietas dokumentu k ļūdas d ēļ iesniedz Visp ār ējās tiesas sekretā ram, šis sekret ārs to t ūlīt 
pārs ūta Tiesas sekret āram.  
Ja Visp ārējā tiesa konstat ē, ka t ās kompetenc ē nav izskat īt un izlemt lietu, kas ir Tiesas jurisdikcij ā, t ā 
nodod šo lietu Tiesai; t āpat, ja Tiesa konstat ē, ka lieta ir Visp ārēj ās tiesas jurisdikcij ā, t ā šo lietu nodod 
Visp ārējai tiesai, turklā t t ā nedrī kst atteikties lietu izskat īt. 
Ja Ties ā un Visp ārējā ties ā ir nodotas lietas, kurā s ir tas pats pras ījums, kur ās j āizskata tas pats 
interpret ācijas jaut ājums vai kur ās apstr īdēta t ā paša ties ību akta sp ēkā esamī ba, Visp ārējā tiesa p ēc 
pušu uzklaus īšanas var atlikt lietas izskat īšanu lī dz sprieduma pie ņemšanai Ties ā vai, ja lieta s ākta 
atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 263. pantam, atteikties no jurisdikcijas, lai t ādējādi 
ļautu Tiesai izskat īt š ādas lietas. Tajos pašos gad ījumos Tiesa var ar ī izlemt atlikt lietas izskat īšanu 
taj ā; t ād ā gad ījum ā turpin ās tiesved ība Visp ārējā ties ā. 
Ja kā da dal ībvalsts un Savien ības iest āde apstr īd to pašu ties ību aktu, Visp ārējā tiesa atsak ās no 
jurisdikcijas, lai Tiesa var lemt par šiem piepras ījumiem.LV C 83/222 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
55. pants  
Visp ārēj ās tiesas gal īgos l ēmumus, k ā ar ī l ēmumus, kas tikai da ļēji atrisina lietas b ūtību vai atrisina 
procesa jaut ājumus attiec ībā uz kompetences tr ūkumu vai pras ības nepie ļaujam ību, Visp ārējās tiesas 
sekret ārs dara zin āmus vis ām liet ā iesaist ītaj ām pus ēm, k ā ar ī vis ām dal ībvalst īm un Savien ības 
iest ādēm ar ī t ādā gad ījum ā, ja t ās nav iest ājuš ās liet ā, ko izskat ījusi Visp ārējā tiesa.  
56. pants  
Ties ā var iesniegt apel āciju divos m ēnešos pēc tam, kad pazi ņots l ēmums, ko p ārs ūdz, pret Visp ārējās 
tiesas gal īgajiem l ēmumiem un š īs tiesas l ēmumiem, kas tikai da ļēji atrisina lietas b ūtību vai izlemj 
procesa jaut ājumus attiec ībā uz kompetences tr ūkumu vai pras ības nepie ļaujam ību. 
Šādas apel ācijas var iesniegt personas, kuru pras ījumi vai iebildumi nav apmierin āti vai ir apmierin āti 
da ļēji. Tom ēr personas, kas iest ājuš ās liet ā un kas nav dalī bvalstis un Savien ības iest ādes, var iesniegt 
apel ācijas sū dz ības tikai tad, ja Visp ārējās tiesas l ēmumi t ās ietekm ē tieši.  
Izņemot gad ījumus, kas attiecas uz domstarp ībām starp Savien ību un t ās darbiniekiem, apel ācijas var 
iesniegt ar ī dal ībvalstis un Savien ības iest ādes, kas nav iest ājušā s liet ā tiesved ības gait ā Visp ār ējā ties ā. 
Tādas dal ībvalstis un iestā des ir t ādā paš ā status ā k ā dal ībvalstis vai iest ādes, kas iest ājuš ās liet ā 
tiesved ībā pirmaj ā instanc ē. 
57. pants  
Visas personas, kuru pieteikumus par iest āšanos liet ā Visp ārējā tiesa noraid ījusi, var iesniegt Tiesai 
apel āciju div ās ned ēļās p ēc tam, kad t ām dar īts zin āms lē mums pieteikumu noraidī t. 
Attiec īgaj ā liet ā iesaist ītās puses var Ties ā p ārsūdz ēt visus Pirm ās instance tiesas l ēmumus, kas 
pie ņemti saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 278. pantu, 279. pantu vai 299. 
panta ceturto da ļu vai EAEK l īguma 157. pantu vai 164. panta trešo da ļu, divos m ēnešos p ēc 
tam, kad šie lēmumi darī ti zin āmi. 
Apel āciju, kas min ēta š ā panta pirmaj ās div ās da ļās, izskata un par to lemj saska ņā ar 39. pant ā 
izkl āstīto proced ūru. 
58. pants  
Apel ācijas sū dz ības Tiesai iesniedz tikai par ties ību jaut ājumiem. T ās pamatojas uz to, ka Visp ārējā 
tiesa nav bijusi kompetenta, p ārk āpusi reglamentu, nelabv ēlīgi ietekm ējot apel ācijas iesniedz ēja inte ­
reses, k ā ar ī p ārk āpusi Savien ības ties ību aktus.  
Apel āciju nevar iesniegt tikai par izdevumu apjomu vai pusi, kurai j āsedz šie izdevumi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/223
59. pants  
Ja iesniegta apel ācija pret Visp ārējās tiesas l ēmumu, lietas izskat īšanai Ties ā ir rakstisk ā da ļa un 
mutiskā da ļa. Saska ņā ar reglamentu p ēc ģener āladvok āta un pušu uzklaus īšanas Tiesa var atteikties 
no mutisk ās da ļas. 
60. pants  
Neskarot L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 278. un 279. pantu un EAEK l īguma 157. pantu, 
apel ācijas iesniegšana neaptur attiec īgā akta piem ērošanu. 
Atk āpjoties no Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 280. panta, Visp ārējās tiesas l ēmumi, kas 
pasludina regulas par sp ēkā neesoš ām, tom ēr st ājas sp ēkā tikai p ēc tam, kad beidzies šo Stat ūtu 
56. panta pirmaj ā da ļā min ētais termi ņš vai, ja šaj ā termi ņā iesniegta apel ācija, tad p ēc tam, kad 
apel ācija noraid īta, tom ēr neierobežojot puses ties ības griezties Ties ā saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 278. un 279. pantu un EAEK l īguma 157. pantu, lai aptur ētu to regulu darb ību, 
kuras pasludinātas par sp ēkā neesoš ām, vai lai lū gtu lemt par k ādu citu pagaidu pas ākumu. 
61. pants  
Ja apel ācija ir pamatota, Tiesa atce ļ Visp ārēj ās tiesas l ēmumu. T ā var pati pie ņemt gal īgo spriedumu 
attiec īgā liet ā, ja to ļauj tiesved ības stadija, vai nodot lietu atpaka ļ sprieduma pie ņemšanai Visp ārējā 
ties ā. 
Ja lietu nodod atpaka ļ Visp ār ējai tiesai, tai ir saistoši Tiesas l ēmumi par ties ību jaut ājumiem.  
Ja ir pamatota apel ācija, ko iesniedz dalī bvalsts vai Savien ības iest āde, kas nav iest ājusies liet ā 
tiesved ības gait ā Visp ārējā ties ā, tad Tiesa, ja uzskata to par vajadz īgu, nosaka, kuras no atcelt ā 
Visp ārējās tiesas l ēmuma sekām t ā uzskata par gal īgām attiec ībā uz liet ā iesaist ītām pus ēm. 
62. pants  
Gadī jumos, kas paredz ēti Lī guma par Eiropas Savienības darbī bu 256. panta 2. un 3. punkt ā, ja 
pirmais ģener āladvok āts uzskata, ka ir nopietni apdraud ēta Savien ības ties ību vienotī ba vai konse ­
kvence, vi ņš Tiesai var ierosin āt pā rskat īt Visp ārējās tiesas l ēmumu. 
Tāds ierosin ājums j āiesniedz viena m ēneša laik ā p ēc Visp ārējās tiesas l ēmuma pie ņemšanas. Viena 
m ēneša laik ā p ēc tam, kad sa ņemts pirm ā ģener āladvokā ta ierosin ājums, Tiesa lemj, vai l ēmumu 
pārskat īs vai ne.  
62.a pants  
Jaut ājumus, uz kuriem attiecas p ārskat īšana, Tiesa izskata atbilstoši ārkārtas proced ūrai, pamatojoties 
uz dokument āciju, ko nodevusi Visp ārējā tiesa.LV C 83/224 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Šo Stat ūtu 23. pant ā paredz ētās ieinteres ētās personas, k ā ar ī – gad ījumos, uz ko attiecas L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 256. panta 2. punkts – Visp ārējās tiesas tiesvedī bā iesaist ītās puses ir 
ties īgas šim nol ūkam noteikt ā termi ņā iesniegt Tiesai rakstiskus izkl āstus vai apsv ērumus par jaut ā­
jumiem, uz kuriem attiecas p ārskat īšana.  
Tiesa var lemt par mutisk ās da ļas s ākšanu pirms l ēmuma pie ņemšanas.  
62.b pants 
Gadī jumos, uz ko attiecas L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 256. panta 2. punkts, neskarot 
Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu 278. un 279. pantu, p ārskat īšanas pieteikumam un l ēmumam 
par p ārskat īšanas proced ūras sā kšanu nav apturoša efekta. Ja Tiesa konstatē , ka Visp ārējās tiesas 
lēmums apdraud Savien ības ties ību vienotī bu un konsekvenci, t ā lietu nodod atk ārtotai izskat īšanai 
Visp ārējai tiesai, kam ir saistoši Tiesas konstat ētie ties ību jaut ājumi; Tiesa var nor ādīt t ās Visp ārējās 
tiesas l ēmuma sekas, kuras attiec ībā uz tiesved ībā iesaist ītām pus ēm j āuzskata par gal īgām. Ja tom ēr, 
ņemot v ērā p ārskat īšanas rezult ātu, lietas izn ākuma pamat ā ir konstat ētie fakti, uz kuriem pamatojas 
Visp ārējās tiesas l ēmums, Tiesa pie ņem gal īgo l ēmumu.  
Gadī jumos, kas paredz ēti Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 256. panta 3. punkt ā, ja nav 
pārskat īšanas pieteikuma vai l ēmuma par p ārskat īšanas proced ūras sākšanu, Visp ārējās tiesas sniegt ā 
atbilde vai atbildes uz tai iesniegtajiem jautā jumiem st ājas sp ēkā p ēc to termi ņu beig ām, kas šim 
nol ūkam noteikti 62. panta otraj ā da ļā. Ja s āk p ārskat īšanas proced ūru, tad atbilde vai atbildes, uz ko 
attiecas p ārskat īšana, stā jas sp ēkā p ēc min ētās proced ūras pabeigšanas, ja vien Tiesa nelemj citā di. Ja 
Tiesa konstat ē, ka Visp ārējās tiesas l ēmums apdraud Savien ības ties ību vienot ību vai konsekvenci, 
Tiesas sniegt ā atbilde uz jaut ājumiem, uz kuriem attiecas p ārskat īšana, aizst āj Visp ārēj ās tiesas atbildi.  
IV A SADA ĻA 
SPECIALIZ ĒTĀS TIESAS  
62.c pants  
Noteikumi, kas attiecas uz L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 257. pant ā paredz ēto specializ ēto 
tiesu kompetenci, sast āvu, organizāciju un proced ūru, ir izkl āstīti šo Stat ūtu pielikum ā. 
V SADA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
63. pants  
Tiesas reglaments un Visp ārēj ās tiesas reglaments ietver noteikumus, kas vajadz īgi, lai piem ērotu un 
vajadz ības gad ījum ā papildin ātu šos Stat ūtus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/225
64. pants  
Noteikumus, kas reglament ē valodu lietojumu Eiropas Savienī bas Ties ā, nosaka ar regulu, ko Padome 
pie ņem ar vienpr ātīgu l ēmumu. Šo regulu pie ņem vai nu p ēc Tiesas l ūguma, iepriekš apspriežoties ar 
Komisiju un Eiropas Parlamentu, vai ar ī p ēc Komisijas priekšlikuma, iepriekš apspriežoties ar Tiesu un 
Eiropas Parlamentu.  
Kam ēr nav pie ņemti iepriekš min ētie noteikumi, turpina piemērot tos valodu lietošanas noteikumus, 
kas paredz ēti Tiesas reglament ā un Visp ārējās tiesas reglament ā. Atk āpjoties no Lī guma par Eiropas 
Savien ības darb ību 253. un 254. panta, min ētos noteikumus var groz īt vai atcelt tikai ar Padomes 
vienpr ātīgu apstiprin ājumu.  
I PIELIKUMS  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS CIVILDIENESTA TIESA 
1. pants 
Eiropas Savien ības Civildienesta tiesas (še turpm āk “Civildienesta tiesa”) kompetenc ē ir pirmaj ā instanc ē izskat īt domstar ­
pības starp Savien ību un t ās darbiniekiem, kas min ētas L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 270. pant ā, tostarp 
domstarp ības starp vis ām strukt ūrām vai a ģent ūrām un to darbiniekiem, attiec ībā uz kuriem Eiropas Savien ības Tiesai 
piešķ irta jurisdikcija.  
2. pants  
Civildienesta ties ā ir septi ņi tiesneši. Ja Tiesa to lū dz, Padome, pie ņemot lē mumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu, var 
palielin āt tiesnešu skaitu.  
Tiesnešus iece ļ uz sešiem gadiem. Tiesnešus, kas atst āj amatu, var iecelt amat ā atk ārtoti. 
Visas br īvās amata vietas aizpilda, uz sešiem gadiem iece ļot jaunu tiesnesi.  
3. pants  
1. Tiesnešus iece ļ Padome saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 257. panta ceturto da ļu p ēc apspriešan ās 
ar šaj ā pant ā paredz ēto komiteju. Iece ļot tiesnešus, Padome nodrošina Civildienesta tiesas sast āva l īdzsvarot ību, lai taj ā 
būtu p ārst āvēti dal ībvalstu pilso ņi no ģeogr āfiski p ēc iesp ējas plaš ākas teritorijas, ņemot v ērā ar ī valstu ties ību sist ēmu 
pārst āvību. 
2. Jebkura persona, kas ir Savien ības pilsonis un kas atbilst L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 257. panta ceturtaj ā 
da ļā ietvertajiem nosac ījumiem, var iesniegt pieteikumu. Padome p ēc Tiesas ieteikuma paredz nosac ījumus un proced ūras, 
kas reglament ē š ādu pieteikumu iesniegšanu un apstr ādi. 
3. Izveido komiteju, kur ā ir septi ņas personas, ko izraug ās no bijušiem Tiesas un Visp ārējās tiesas locek ļiem un 
juristiem ar atz ītu kompetenci. Komitejas locek ļus un darb ības noteikumus nosaka Padome pē c Tiesas priekšs ēdētāja 
ieteikuma.LV C 83/226 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
4. Komiteja sniedz atzinumu par pretendentu piem ērotību pild īt Civildienesta tiesas tiesnešu pienā kumus. Komiteja 
atzinumam pievieno to pretendentu sarakstu, kuriem ir vispiem ērot ākā augstos amatos g ūta darba pieredze. Sarakst ā 
iek ļauj vismaz divas reizes vair āk pretendentu, nek ā Padomei j āiece ļ tiesnešu.  
4. pants 
1. Tiesneši no sava vidus iev ēlē Civildienesta tiesas priekšsē dētāju uz tr īs gadu amata pilnvaru laiku. Vi ņu var iev ēlēt 
atk ārtoti.  
2. Civildienesta tiesa lietas izspriež specializ ētaj ās ties ās, kur ās ir tr īs tiesneši. Dažos reglament ā paredz ētos gad ījumos t ā 
var lietas izspriest pl ēnumā vai specializ ētaj ā ties ā, kur ā ir pieci tiesneši vai ar ī tikai viens tiesnesis.  
3. Civildienesta tiesas priekšsē dētājs vada pl ēnumu un specializ ēto tiesu, kur ā ir pieci tiesneši. To specializ ēto tiesu 
priekšs ēdētājus, kur ās ir tr īs tiesneši, izraug ās saska ņā ar 1. punktu. Ja Civildienesta tiesas priekšs ēdētāju nor īko specia ­
liz ētaj ā ties ā, kur ā ir tr īs tiesneši, vi ņš ir š īs specializ ētās tiesas priekšs ēdētājs. 
4. Pl ēnuma kompetenci un kvorumu, k ā ar ī specializ ēto tiesu sast āvu un lietu nodošanu t ām nosaka reglaments.  
5. pants 
Civildienesta tiesai un t ās locek ļiem piem ēro Eiropas Savien ības Tiesas stat ūtu 2. lī dz 6. pantu, 14. un 15. pantu, 17. 
panta pirmo, otro un piekto da ļu un 18. pantu.  
Stat ūtu 2. pant ā minē to zv ērestu nodod Tiesas priekš ā, un Stat ūtu 3., 4. un 6. pant ā min ētos lē mumus Tiesa pie ņem p ēc 
apspriešan ās ar Civildienesta tiesu.  
6. pants 
1. Civildienesta tiesai pal īdz Tiesas un Visp ārējās tiesas administrat īvie departamenti. Tiesas priekšs ēdētājs vai, attiec īgos 
gad ījumos, Visp ārējās tiesas priekšs ēdētājs, vienojoties ar Civildienesta tiesas priekšs ēdētāju, paredz nosac ījumus, k ā Tiesas 
vai Visp ārējās tiesas ier ēdņi un citi darbinieki pal īdz Civildienesta tiesai, lai tā  var ētu darboties. Daži ier ēdņi vai citi 
darbinieki ir pak ļauti Civildienesta tiesas sekret āram tiesas priekšs ēdētāja vad ībā. 
2. Civildienesta tiesa iece ļ sekret āru un pie ņem noteikumus, kas reglament ē vi ņa pien ākumus. Eiropas Savien ības Tiesas 
stat ūtu 3. panta ceturt ā da ļa, kā ar ī 10., 11. un 14. pants attiecas uz tiesas sekret āru. 
7. pants 
1. Civildienesta tiesas procesu reglament ē Eiropas Savien ības Tiesas stat ūtu III sada ļa, izņ emot to 22. un 23. pantu. 
Reglament ā ietver turpm ākus un s īkāk izstr ādātus noteikumus, kas var izr ādīties vajadz īgi. 
2. Civildienesta tiesai piem ēro noteikumus par valodu lietojumu Visp ārējā ties ā. 
3. Proced ūras rakstisk ā da ļa sast āv no pieteikuma un aizst āvības argumentu izkl āsta iesniegšanas, ja vien Civildienesta 
tiesa nepie ņem l ēmumu, ka ir vajadz īga otra rakstisku paskaidrojumu apmai ņa. Ja notiek otra apmai ņa, Civildienesta tiesa 
ar pušu piekrišanu var pie ņemt lē mumu spriedumu pasludin āt bez mutisk ās da ļas.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/227
4. Vis ās proced ūras da ļās, tostarp pieteikuma iesniegšanas laik ā, Civildienesta tiesa var izskatī t iesp ējas izš ķirt domstar ­
pības ar izlī gumu un var veicin āt izl īgumu.  
5. Civildienesta tiesa pie ņem l ēmumus par tiesas izdevumiem. Iev ērojot īpašus reglamenta noteikumus, zaud ējušai pusei 
piespriež atl īdzin āt izdevumus, ja tiesa pie ņem t ādu l ēmumu.  
8. pants 
1. Ja pieteikumu vai citu Civildienesta tiesai adres ētu lietas dokumentu k ļūdas d ēļ iesniedz Tiesas vai Visp ārējās tiesas 
sekret āram, šis sekret ārs to t ūlīt p ārsūta Civildienesta tiesas sekret āram. T āpat, ja pieteikumu vai citu Tiesai vai Visp ārējai 
tiesai adres ētu lietas dokumentu k ļūdas d ēļ iesniedz Civildienesta tiesas sekret āram, šis sekret ārs to t ūlīt p ārsūta Tiesas vai 
Visp ārējās tiesas sekret āram. 
2. Ja Civildienesta tiesa konstat ē, ka t ās kompetenc ē nav izskat īt un izlemt lietu, kas ir Tiesas vai Visp ārējās tiesas 
jurisdikcij ā, t ā nodod šo lietu Tiesai vai Visp ārējai tiesai. T āpat, ja Tiesa vai Visp ārējā tiesa konstat ē, ka lieta ir Civildienesta 
tiesas jurisdikcij ā, tiesa, kurai s ākotn ēji nodota š ī lieta, nodod to Civildienesta tiesai, un t ā nedr īkst atteikties lietu izskat īt. 
3. Ja Civildienesta ties ā un Visp ārējā ties ā nodotas lietas, kur ās j āizskata viens un tas pats interpret ācijas jaut ājums vai 
kur ās apstr īdēta viena un t ā paša akta sp ēkā esam ība, Civildienesta tiesa p ēc pušu uzklaus īšanas var atlikt lietas izskatīšanu, 
līdz Visp ārējā tiesa pie ņem spriedumu.  
Ja Civildienesta ties ā un Visp ārējā ties ā ir nodotas lietas, kur ās ir viens un tas pats pras ījums, Civildienesta tiesa atsak ās 
izskat īt lietu, lai Visp ārējā tiesa var ētu lemt šaj ās liet ās. 
9. pants 
Visp ārējā ties ā var iesniegt apel āciju divos mē nešos p ēc tam, kad pazi ņots p ārsūdzamais l ēmums, pret Civildienesta tiesas 
gal īgajiem lē mumiem un t ādiem tiesas l ēmumiem, kas tikai da ļēji atrisina lietas b ūtību vai izlemj procesa jaut ājumus 
attiec ībā uz kompetences tr ūkumu vai pras ības nepie ļaujam ību. 
Šādas apel ācijas var iesniegt personas, kuru pras ījumi vai iebildumi nav apmierin āti vai ir apmierin āti da ļēji. Tom ēr 
personas, kas iest ājuš ās liet ā un kas nav dal ībvalstis vai Savien ības iest ādes, var iesniegt apel ācijas tikai tad, ja Civildienesta 
tiesas lē mumi t ās ietekm ē tieši.  
10. pants  
1. Visas personas, kuru pieteikumus par iest āšanos liet ā Civildienesta tiesa ir noraid ījusi, var iesniegt apel āciju Visp ārējai 
tiesai div ās ned ēļās p ēc tam, kad t ām dar īts zin āms lē mums pieteikumu noraid īt. 
2. Attiec īgaj ā liet ā iesaist ītās puses var Visp ārējā ties ā p ārsūdz ēt visus Civildienesta tiesas l ēmumus, kas pie ņemti 
saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 278. pantu, 279. pantu vai 299. panta ceturto daļ u vai EAEK l īguma 
157. pantu vai 164. panta trešo da ļu, divos m ēnešos p ēc tam, kad šie l ēmumi dar īti zinā mi. 
3. Visp ārējās tiesas priekšs ēdētājs ar sa īsin āto ties āšan ās proced ūru, kas vajadz ības gad ījum ā var atš ķirties no dažiem 
šaj ā pielikum ā iek ļautajiem noteikumiem un kas ir noteikta Visp ārējās tiesas reglament ā, var pie ņemt lē mumus par 
apel ācij ām, kas paredz ēti 1. un 2. punkt ā.LV C 83/228 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
11. pants 
1. Apel ācijas Visp ārējai tiesai iesniedz tikai par ties ību jaut ājumiem. T ās pamato ar to, ka Civildienesta tiesai nav bijis 
jurisdikcijas k ādā jaut ājum ā, t ā p ārk āpusi savu reglamentu, nelabv ēlīgi ietekm ējot apel ācijas iesniedz ēja intereses, k ā ar ī 
pārk āpusi Savien ības ties ību aktus.  
2. Apel āciju nevar iesniegt tikai par izdevumu apjomu vai pusi, kurai j āsedz šie izdevumi.  
12. pants 
1. Neskarot L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 278. un 279. pantu un EAEK l īguma 157. pantu, apel ācijas 
iesniegšana Visp ārējai tiesai neaptur attiec īgā akta piem ērošanu. 
2. Ja iesniegta apel ācija pret Civildienesta tiesas l ēmumu, lietas izskat īšanai Visp ārējā ties ā ir rakstisk ā da ļa un mutisk ā 
da ļa. Visp ārējā tiesa saska ņā ar reglament ā ietvertajiem nosac ījumiem p ēc pušu uzklaus īšanas var atteikties no mutisk ās 
da ļas. 
13. pants 
1. Ja apel ācija ir pamatota, Visp ārējā tiesa atce ļ Civildienesta tiesas l ēmumu un pati pie ņem spriedumu attiec īgā liet ā. T ā 
nodod lietu atpaka ļ sprieduma pie ņemšanai Civildienesta ties ā gad ījumos, ja tiesved ības apst ākļi ne ļauj Tiesai n ākt klaj ā ar 
lēmumu.  
2. Ja lietu nodod atpaka ļ Civildienesta tiesai, tai ir saistošs Visp ārējās tiesas lē mums par ties ību jaut ājumiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/229
4. PROTOKOLS  
PAR EIROPAS CENTR ĀLO BANKU SIST ĒMAS 
STAT ŪTIEM UN EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS 
STAT ŪTIEM (  1 ) 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
NOL ŪKĀ pie ņemt Eiropas Centr ālo banku sist ēmas Stat ūtus un Eiropas Centrā lās bankas Stat ūtus, ko 
paredz Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 129. panta 2. punkts,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
I NODA ĻA 
EIROPAS CENTR ĀLO BANKU SIST ĒMA 
1. pants  
Eiropas Centr ālo banku sist ēma 
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 282. panta 1. punktu Eiropas Centr ālo banku 
sist ēmu (ECBS) veido Eiropas Centr ālā banka (ECB) un valstu centr ālās bankas. ECB un to dalī bvalstu 
centr ālās bankas, kuru naudas vien ība ir euro, veido Eurosist ēmu. 
ECBS un ECB veic uzdevumus un darbojas saskaņā ar Lī gumiem un šiem Stat ūtiem.  
II NODA ĻA 
ECBS M ĒRĶI UN UZDEVUMI  
2. pants  
M ērķi 
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 127. panta 1. punktu un 282. panta 2. punktu 
ECBS galvenais m ērķis ir uztur ēt cenu stabilit āti. Nekait ējot šim m ērķim, ECBS Savien ībā atbalsta 
visp ārēju ekonomikas politiku, lai pal īdz ētu sasniegt Savien ības m ērķus, kas noteikti L īguma par 
Eiropas Savien ību 3. pant ā. ECBS darbojas saska ņā ar principu, kas paredz atv ērta tirgus ekonomiku, 
kur ā valda br īva konkurence, un kas veicina resursu efekt īvu sadali, k ā ar ī iev ēro Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 119. pant ā izkl āstītos principus.LV C 83/230 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.  
( 1 ) Attiec ībā uz visiem š ā protokola labojumiem sk. prim āro ties ību aktu labojumu verb ālprocesa projektu.
3. pants  
Uzdevumi  
3.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 127. panta 2. punktu, pamatuzdevumi, kas 
jārisina ar ECBS starpniec ību, ir:  
— defin ēt un īstenot Savien ības monet āro politiku; 
— veikt val ūtas oper ācijas atbilst īgi min ētā L īguma 219. pantam;  
— tur ēt un p ārvald īt dal ībvalstu ofici ālās ārvalstu val ūtas rezerves;  
— veicin āt nor ēķinu sist ēmu vienm ērīgu darbī bu. 
3.2. Saska ņā ar min ētā L īguma 127. panta 3. punktu 3.1. panta trešais ievilkums neliedz dal īb­
valstu vald ībām tur ēt un p ārvald īt ārvalstu val ūtu k ārtējo kontu atlikumus.  
3.3. Saska ņā ar min ētā L īguma 127. panta 5. punktu, ECBS pal īdz veidot lī dzsvarotu politiku, ko 
īsteno kompetentas iestā des, kuras saist ītas ar kredī tiest āžu konsultat īvu uzraudz ību un finanšu 
sist ēmas stabilit āti. 
4. pants  
Padomdev ējfunkcijas  
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 127. panta 4. punktu:  
a) ar ECB apspriežas:  
— par visiem ierosin ātiem Savien ības aktiem, kas ir t ās kompetenc ē; 
— attiec īgās valsts iest ādes attiec ībā uz visiem ties ību aktu projektiem, kas ir ECB kompetenc ē, 
taču iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, ko Padome paredz ējusi saska ņā ar 41. pant ā 
nor ādīto proced ūru; 
b) ECB Savien ības iest ādēm vai strukt ūrām, vai valstu iest ādēm iesniedz atzinumus par jaut ājumiem, 
kas ir t ās kompetenc ē. 
5. pants  
Statistikas inform ācijas v ākšana  
5.1. Lai veiktu ECBS uzdevumus, ECB ar valstu centr ālo banku atbalstu v āc vajadz īgo statistikas 
inform āciju no kompetentā m valstu iest ādēm vai tieši no uz ņēm ējiem. Šaj ā nol ūkā t ā sadarbojas ar 
Savien ības iest ādēm vai strukt ūrām un ar dal ībvalstu vai trešo valstu kompetent ām iest ādēm, kā ar ī ar 
starptautisk ām organiz ācij ām.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/231
5.2. Valstu centrā lās bankas cik iesp ējams veic 5.1. pant ā izkl āstītos uzdevumus.  
5.3. Vajadz ības gad ījum ā ECB pal īdz saska ņot noteikumus un pa ņēmienus statistikas datu 
vākšanai, apkopošanai un izplat īšanai jom ās, kas ir t ās kompetenc ē. 
5.4. Padome saska ņā ar 41. pant ā paredz ēto proced ūru nosaka t ās fizisk ās un juridisk ās personas, 
uz kur ām attiecas pras ība sniegt zi ņojumus un iev ērot konfidencialit āti; Padome izstr ādā piem ērotus 
īstenošanas noteikumus.  
6. pants  
Starptautiska sadarb ība 
6.1. ECB pie ņem l ēmumu, k ā p ārst āv ēt ECBS taj ā starptautisk ās sadarb ības jomā , kur ā ietilpst 
uzdevumi, kas uztic ēti ECBS.  
6.2. ECB un, ar ECB at ļauju, valstu centrā lās bankas var iekļ auties starptautisk ās monet ārās 
iest ādēs. 
6.3. Šī s noda ļas 6.1. un 6.2. pants nav pretrun ā L īguma par Eiropas Savienī bas darbī bu 138. 
pantam.  
III NODA ĻA 
ECBS UZB ŪVE 
7. pants  
Neatkar ība 
Saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 130. pantu ne ECB, ne valstu centr ālās bankas, ne 
ar ī k āds no to l ēm ējinstanč u locek ļiem, īstenojot L īguma par Eiropas Savien ības darb ību un Stat ūtu 
piešķ irt ās pilnvaras un veicot uztic ētos uzdevumus un pien ākumus, nel ūdz un nepie ņem ne Savie ­
nības iest āžu, ne ar ī k ādas dal ībvalsts vald ības vai citas strukt ūras nor ādījumus. Savien ības iest ādes vai 
strukt ūras un dal ībvalstu vald ības ap ņemas iev ērot šo principu un nem ēģin āt iespaidot ECB vai valstu 
centr ālo banku lēm ējinstan ču locek ļus, kad vi ņi veic amata pien ākumus.  
8. pants  
Visp ārējs princips  
ECBS p ārvalda ECB l ēm ējinstances.LV C 83/232 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
9. pants  
Eiropas Centr ālā banka  
9.1. ECB, kas saska ņā ar saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 282. panta 3. punktu 
ir ties ību subjekts, vis ās dal ībvalstī s ir visplaš ākā ties ībsp ēja, ko šo valstu ties ību akti paredz juridi ­
sk ām person ām; ECB var iegā dāties vai atsavin āt kustamu un nekustamu īpašumu, k ā ar ī b ūt par pusi 
tiesas proces ā. 
9.2. ECB nodrošina to, ka tos uzdevumus, kas atbilst īgi min ētā L īguma 127. panta 2., 3. un 5. 
punktam uztic ēti ECBS, t ā veic vai nu pati, iev ērojot šos Stat ūtus, vai ar ī ar valstu centr ālo banku 
starpniec ību, iev ērojot 12.1. un 14. pantu.  
9.3. Saska ņā ar min ētā L īguma 129. panta 1. punktu ECB l ēm ējinstances ir Padome un Valde.  
10. pants  
Padome  
10.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 182. panta 1. punktu Padom ē ir ECB 
Valdes locekļ i un to dal ībvalstu centr ālo banku vad ītāji, kuru naudas vien ība ir euro. 
10.2. Katram Padomes loceklim ir viena balss. No dienas, kad Padomes locek ļu skaits p ārsniedz 
21, katram Valdes loceklim ir viena balss, un balssties īgo vad ītāju skaits ir 15. P ēdējiem balssties ības 
ir pieš ķirtas, un t ās rot ē š ādi: 
— no dienas, kad vad ītāju skaits p ārsniedz 15, un kam ēr tas sasniedz 22, vad ītājus iedala div ās 
grup ās atbilstoši tam, k ā ir ierindots to dalī bvalsts centr ālās bankas da ļas lielums no kop ēja 
iekšzemes kopprodukta tirgus cen ās un no monet āro finanšu iest āžu kopē jās bilances dal ībvalstī s, 
kuru naudas vienī ba ir euro. Da ļu kopēj ā iekšzemes kopprodukt ā tirgus cen ās un monet āro 
finanšu iest āžu kopēj ā bilancē v ērt ība ir attiec īgi 5/6 un 1/6. Pirmaj ā grup ā ir pieci vad ītāji un 
otraj ā grup ā – p ārējie vad ītāji. Balssties ību interv āls pirm ās grupas vad ītājiem nav maz āks k ā otr ās 
grupas vad ītāju balssties ību interv āls. Iev ērojot iepriekš ējo teikumu, pirmajai grupai pieš ķir četras 
balsis, bet otrajai grupai – vienpadsmit balsis,  
— no dienas, kad vad ītāju skaits sasniedz 22, vad ītājus sadala tr īs grup ās atbilstoši iepriekš min ēta ­
jiem ierindošanas kritērijiem. Pirmaj ā grup ā ir pieci vad ītāji, un tai ir pieš ķirtas četras balsis. Otraj ā 
grup ā ir puse no pā rējiem vad ītājiem, kuru skaits noapa ļots l īdz tuv ākajam veselam skaitlim, un 
tai ir pieš ķirtas asto ņas balsis. Trešaj ā grup ā ir p ārējie vad ītāji, un tai ir pieš ķirtas tr īs balsis,LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/233
— katr ā grup ā vad ītāji ir balssties īgi uz vien ādu laikposmu,  
— lai apr ēķin ātu da ļu no kopēj ā iekšzemes kopprodukta tirgus cen ās, piem ēro 29.2. pantu. Mone ­
tāro finanšu iest āžu kopē jo bilanci apr ēķina atbilstoši statistikas sist ēmai, ko piem ēro Eiropas 
Savien ībā apr ēķinu veikšanas br īdī, 
— kad kopē jo iekšzemes kopproduktu tirgus cen ās groza atbilstoši 29.3. pantam vai tad, ja vad ītāju 
skaits palielin ās, grupu lielumu un/vai sastāvu groza atbilstoši iepriekš min ētajiem principiem,  
— Padome ar divu trešdaļ u visu t ās balssties īgo un nebalsstiesī go locek ļu balsu vair ākumu veic visus 
nepieciešamos pas ākumus, lai īstenotu iepriekš min ētos principus, un var nolemt atlikt rot ācijas 
sist ēmas uzs ākšanu lī dz dienai, kad vad ītāju skaits p ārsniedz 18.  
Balssties ības izmanto personiski. Atk āpjoties no š ā noteikuma, 12.3. pantā min ētaj ā reglament ā var 
paredz ēt, ka Padomes locek ļi dr īkst balsot telekonferenc ēs. Šie noteikumi paredz ar ī to, ka tie 
Padomes locek ļi, kas ilg āku laiku nevar piedal īties Padomes san āksm ēs, var katrs iecelt sev vietnieku 
dal ībai Padom ē. 
Iepriekš ējā punkta nosac ījumi neierobežo visu Padomes balssties īgo un nebalssties īgo locek ļu balss ­
ties ības saska ņā ar 10.3., 40.2. un 40.3. pantu.  
Ja vien šie Stat ūti neparedz cit ādi, Padome pie ņem l ēmumus ar vienkā ršu balsu vair ākumu. Ja balsis 
dal ās vien ādi, izš ķirošā balss ir priekšs ēdētājam. 
Lai Padome var ētu balsot, vajadz īgais kvorums ir divas trešda ļas Padomes balssties īgo locekļ u. Ja 
kvoruma nav, priekšs ēd ētājs var sasaukt ārk ārtas san āksmi, kur ā l ēmumu pie ņem ar ī bez kvoruma.  
10.3. Pie ņemot l ēmumus atbilst īgi 28., 29., 30., 32. un 33. pantam, Padomes balsis v ērt ē propor ­
cionā li valstu centr ālo banku daļā m ECB parakst ītaj ā kapit ālā. Valdes locek ļu bals īm ir nulles v ērtība. 
Lēmumus, kuru pie ņemšanai vajadz īgs kvalific ēts balsu vair ākums, pie ņem, ja balsis “par” p ārst āv 
vismaz divas trešda ļas no ECB parakst ītā kapit āla un vismaz pusi no t ās akcion āriem. Ja k āds vad ītājs 
nevar piedal īties sēd ē, vi ņš var izraudz īties aizst ājēju, kas balso vi ņa viet ā. 
10.4. San āksmes ir konfidenci ālas. Padome var pie ņemt l ēmumu apspriežu izn ākumu dar īt 
zin āmu atkl ātībai. 
10.5. Padome san āk vismaz desmit reizes gadā.LV C 83/234 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
11. pants  
Valde  
11.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 283. panta 2. punkta otro da ļu, Vald ē ir 
priekšs ēd ētājs, priekšs ēd ētāja vietnieks un četri citi locek ļi. 
Šie locek ļi pilda pien ākumus pilnas darba slodzes apjom ā. Neviens no locek ļiem neuz ņemas nek ādu 
algotu vai nealgotu darbu, ja vien Padome iz ņēmuma k ārtā vi ņiem nav ļāvusi to dar īt. 
11.2. Saska ņā ar min ētā L īguma 283. panta 2. punkta otro da ļu, Valdes priekšs ēdētāju, priekšs ē­
dētāja vietnieku un p ārējos locek ļus p ēc Padomes priekšlikuma, ko t ā sniedz p ēc apspriešan ās ar 
Eiropas Parlamentu un ECB Padomi, Eiropadome, lemjot ar kvalific ētu balsu vair ākumu, iece ļ no 
person ām ar nevainojamu reput āciju un profesion ālu pieredzi monet āros vai banku jaut ājumos.  
Vi ņu amata pilnvaru laiks ir astoņ i gadi, un to nepagarina.  
Tikai dal ībvalstu pilso ņi var b ūt Valdes locek ļi. 
11.3. Valdes locek ļu darba noteikumi un nosac ījumi, jo īpaši algas, pensijas un citi soci ālās 
nodrošin āšanas pabalsti, ir paredz ēti ECB nosl ēgtos darba l īgumos, un tos apstiprina ECB Padome 
pēc t ādas komitejas priekšlikuma, kur ā ir tr īs ECB Padomes iecelti un tr īs Padomes iecelti locek ļi. 
Valdes locekļ iem nav ties ību balsot par šaj ā punktā min ētajiem jaut ājumiem.  
11.4. Ja k āds Valdes loceklis vairs neatbilst pras ībām, kas vajadz īgas pien ākumu veikšanai, vai ir 
izdar ījis smagu p ārkāpumu, Tiesa pē c ECB Padomes vai Valdes lū guma var vi ņu atlaist no amata.  
11.5. Katram Valdes loceklim, kas piedal ās san āksm ē, ir ties ības balsot, un šaj ā nol ūkā vi ņam ir 
viena balss. Ja vien nav paredz ēta cit āda proced ūra, Valde pie ņem l ēmumus ar vienk āršu nodoto 
balsu vair ākumu. Ja balsis dalā s vien ādi, izš ķir priekšs ēdētāja balss. Balsošanas procedū ra ir preciz ēta 
12.3. pant ā min ētaj ā reglament ā. 
11.6. Valde ir atbild īga par ECB ikdienas darbu.  
11.7. Visas br īvās vietas Vald ē aizpilda, iece ļot jaunus locek ļus saska ņā ar 11.2. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/235
12. pants  
Lēm ējinstan ču pien ākumi  
12.1. ECB Padome pie ņem pamatnost ādnes un l ēmumus, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu to uzde ­
vumu izpildi, ko L īgumi un šie Stat ūti uztic ECBS. ECB Padome nosaka Savien ības monet āro politiku, 
tostarp vajadz ības gad ījum ā pie ņemot l ēmumus attiec ībā uz vid ēja termi ņa monet ārajiem m ērķiem, 
procentu pamatlikm ēm un rezervju noguld ījumiem ECBS, k ā ar ī izstr ādā vajadz īgās pamatnost ādnes 
šo lēmumu īstenošanai.  
Valde īsteno monet āro politiku saska ņā ar ECB Padomes pie ņemt ām pamatnost ādn ēm un lēmumiem. 
Īstenojot monet āro politiku, Valde dod vajadz īgos nor ādījumus valstu centrālaj ām bank ām. Turklā t ar 
ECB Padomes lēmumu konkr ētas pilnvaras var dele ģēt Valdei.  
Neskarot šo pantu, ECB, lai veiktu dar ījumus, kas ietilpst ECBS uzdevumos, v ēršas pēc pal īdz ības 
valstu centr ālaj ās bank ās, cikt āl t ā to atz īst par iesp ējamu un lietder īgu. 
12.2. Valde atbild par ECB Padomes san āksmju sagatavošanu.  
12.3. ECB Padome pie ņem reglamentu, kas nosaka ECB un t ās l ēm ējinstan ču iekš ējo uzb ūvi. 
12.4. ECB Padome pilda 4. pant ā min ētās padomdev ējfunkcijas.  
12.5. ECB Padome pie ņem 6. pant ā min ētos l ēmumus.  
13. pants  
Priekšs ēdētājs 
13.1. ECB Padomi un Valdi vada priekšs ēd ētājs vai, vi ņa promb ūtnes laik ā, priekšs ēdētāja viet ­
nieks.  
13.2. Neskarot 38. pantu, priekšs ēdētājs vai vi ņa iecelta persona p ārstāv ECB ārējās attiec ībās. 
14. pants  
Valstu centr ālās bankas  
14.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 131. pantu katra dalī bvalsts nodrošina, ka 
tās ties ību akti, tostarp t ās centr ālās bankas stat ūti, sader ar L īgumiem un šiem Stat ūtiem.  
14.2. Valstu centr ālo banku stat ūti īpaši paredz, ka valsts centr ālās bankas vad ītāja amata pilnvaru 
laiks ir vismaz pieci gadi.LV C 83/236 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Tikai tad, ja vad ītājs vairs neatbilst nosac ījumiem, kas vajadz īgi pien ākumu veikšanai, vai ir izdar ījis 
smagu p ārkāpumu, vi ņu var atbr īvot no amata. Attiec īgais vad ītājs vai ECB Padome var apstr īdēt šo 
lēmumu Ties ā, pamatojoties uz Lī gumu vai jebkura to īstenošanai pie ņemta akta p ārkāpumu. Tiesve ­
dību sā k attiec īgi divos m ēnešos p ēc tam, kad l ēmums public ēts, vai p ēc tam, kad pras ītājs ir sa ņēmis 
pazi ņojumu par to, vai, ja tas nav sa ņemts, p ēc dienas, kad pras ītājs uzzina par šo l ēmumu. 
14.3. Valstu centr ālās bankas ir ECBS sast āvda ļa un darbojas saska ņā ar ECB pamatnost ādn ēm un 
nor ād ījumiem. ECB Padome veic vajadz īgos pas ākumus, lai nodrošin ātu ECB pamatnost ād ņu un 
nor ād ījumu iev ērošanu, un pieprasa visu vajadz īgo inform āciju. 
14.4. Valstu centr ālās bankas var veikt ar ī uzdevumus, kas nav min ēti šajos Stat ūtos, ja vien ECB 
Padome ar divu trešda ļu balsu vair ākumu nenolemj, ka tie ir pretrun ā ECBS m ērķiem un uzdevu ­
miem. Valstu centr ālās bankas šos uzdevumus veic uz savu atbild ību, un tos nevar uzskat īt par da ļu 
no ECBS uzdevumiem.  
15. pants  
Pien ākumi sniegt p ārskatus  
15.1. Vismaz reizi ceturksnī ECB sast āda un public ē ziņ ojumu par ECBS darbī bu. 
15.2. ECBS konsolid ētos finanšu p ārskatus public ē katru ned ēļu. 
15.3. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 284. panta 3. punktu ECB Eiropas 
Parlamentam, Padomei un Komisijai, k ā ar ī Eiropadomei adres ē gada zi ņojumus par ECBS darb ību 
un monet āro politiku gan par iepriekš ējo, gan k ārtējo gadu.  
15.4. Šaj ā pant ā min ētie zi ņojumi un p ārskati ir bez maksas pieejami vis ām ieinteres ētām pus ēm. 
16. pants  
Banknotes  
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 128. panta 1. punktu, ECB Padomei ir ekskluz īvas 
ties ības dot pilnvaras emitēt euro banknotes Savien ībā. Banknotes drī kst emitē t ECB un valstu 
centr ālās bankas. ECB un valstu centr ālo banku emit ētās banknotes ir vien īgās naudasz īmes, kam 
Savien ībā ir likum īga maksāšanas l īdzek ļa statuss.  
Cik iesp ējams ECB ņem v ērā pieredzi attiec ībā uz banknošu emisiju un noform ējumu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/237
IV NODA ĻA 
ECBS MONET ĀRĀS FUNKCIJAS UN OPER ĀCIJAS 
17. pants  
Konti ECB un valstu centr ālaj ās bank ās 
Lai veiktu oper ācijas, ECB un valstu centr ālās bankas var atv ērt kontus kred ītiest ādēm, valsts iest ād ēm 
un citiem tirgus dal ībniekiem, k ā ar ī pie ņemt k ā nodrošin ājumu akt īvus, tostarp dematerializ ētus 
vērtspap īrus. 
18. pants  
Atv ērta tirgus oper ācijas un kred ītoper ācijas  
18.1. Lai sasniegtu ECBS m ērķus un veiktu t ās uzdevumus, ECB un valstu centr ālās bankas var:  
— darboties finanšu tirgos, vai nu veicot tiešus pirkšanas un p ārdošanas dar ījumus (t ūlītējos dar ī­
jumos vai n ākotnes dar ījumos), vai sl ēdzot atpirkšanas l īgumus un aizdodot vai aiz ņemoties 
pras ības un tirgojamus finanšu instrumentus, kas denomin ēti euro vai cit ās val ūtās, k ā ar ī d ārg ­
met ālus; 
— veikt kredī toper ācijas ar kred ītiest ādēm un citiem tirgus dal ībniekiem, aizdodot pret atbilst īgu 
nodrošin ājumu.  
18.2. ECB nosaka visp ār ējus principus ECB vai valstu centr ālo banku veikt ām atv ērta tirgus 
oper ācij ām un kredī toper ācij ām, tostarp principu pazi ņot par nosac ījumiem, ar k ādiem t ās ir gatavas 
iesaist īties š ādos dar ījumos.  
19. pants  
Oblig ātās rezerves  
19.1. Atbilst īgi 2. pantam ECB var piepras īt dal ībvalstu kredī tiest ādēm ECB kontos un valstu 
centr ālaj ās bank ās depon ēt oblig ātas rezerves, lai īstenotu monet ārās politikas m ērķus. ECB Padome 
var noteikt to, k ā apr ēķin āt un noteikt oblig āto rezervju vajadz īgo apjomu. Neiev ērošanas gad ījum ā 
ECB ir ties ības uzlikt soda procentus un citas sankcijas ar l īdz īgu iedarb ību. 
19.2. Lai piem ērotu šo pantu, Padome saska ņā ar 41. pant ā paredz ēto proced ūru nosaka oblig āto 
rezervju b āzi un maksim ālo pie ļaujamo attiec ību starp š īm rezerv ēm un to b āzi, k ā ar ī attiec īgas 
sankcijas gad ījum ā, ja to neiev ēro.LV C 83/238 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
20. pants  
Citi monet āras kontroles l īdzek ļi 
ECB Padome ar divu trešdaļ u nodoto balsu vair ākumu pie ņem lē mumus par citu monet āras kontroles 
metožu izmantošanu, kuras uzskata par m ērķtiec īgām, ņemot vē rā 2. pantu.  
Padome saska ņā ar 41. pant ā paredz ēto proced ūru nosaka šo metožu izmantošanas jomu, ja t ās 
uzliek saist ības treš ām person ām. 
21. pants  
Dar ījumi ar publisko ties ību subjektiem  
21.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 123. pantu ir aizliegts pie ļaut konta 
pārt ēri ņu, k ā ar ī ir aizliegti jebk ādi citi kredī ta pakalpojumi Eiropas Centr ālaj ā bank ā vai dal ībvalstu 
centr ālaj ās bank ās Savien ības iest āžu vai strukt ūru, dal ībvalstu vald ību, re ģion ālu vai viet ēju iest āžu 
vai citu publisku iest āžu, vai citu publisko ties ību subjektu vai publisku uz ņēmumu vajadz ībām, k ā 
ar ī ECB un valstu centrā laj ām bank ām ir aizliegts tieši pirkt par āda instrumentus no min ētaj ām 
iest ādēm. 
21.2. ECB un valstu centr ālās bankas var darboties k ā 21.1. pant ā min ēto subjektu fiskāli a ģenti.  
21.3. Šo pantu attiec ībā uz rezervju nodrošin ājumu, ko sa ņem no centr ālām bank ām, nepiem ēro 
kred ītiest ādēm ar valsts kapit āla l īdzdal ību, kam ECB un valstu centrāl ās bankas piem ēro t ādu pašu 
rež īmu k ā priv ātām kred ītiest ād ēm. 
22. pants  
Ieskaita un nor ēķinu sist ēmas 
ECB un valstu centrā lās bankas var dot iesp ējas, un ECB var izdot regulas, lai Savienī bā un attiec ībās 
ar cit ām valst īm nodrošin ātu efekt īvas un drošas ieskaita un nor ēķinu sist ēmas. 
23. pants  
Ārējās oper ācijas  
ECB un valstu centr ālās bankas var:  
— nodibin āt sakarus ar citu valstu centr ālaj ām bank ām un finanšu iest ād ēm un, vajadz ības gad ījum ā, 
ar starptautisk ām organiz ācij ām; 
— ieg ādāties un p ārdot t ūlītējos dar ījumos un n ākotnes darī jumos visdaž ādākos ārvalstu val ūtas 
rezervju akt īvus un dā rgmet ālus; termins “ ārvalstu val ūtas rezervju akt īvi” noz īm ē v ērtspap īrus 
un jebkā dus citus aktī vus jebkuras valsts val ūtā vai nor ēķinu vien ībās un jebkur ā form ā;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/239
— tur ēt un p ārvald īt šaj ā pant ā min ētos akt īvus;  
— veikt visdaž ādākos bankas dar ījumus ar treš ām valst īm un starptautisk ām organiz ācij ām, to skait ā 
aiz ņēmuma un aizdevuma oper ācijas. 
24. pants  
Citas oper ācijas  
Papildus oper ācij ām, kas izriet no ECB un valstu centr ālo banku uzdevumiem, t ās var veikt oper ācijas 
administrat īvām vajadz ībām vai savu darbinieku interes ēs. 
V NODA ĻA 
KONSULTATĪ VA UZRAUDZ ĪBA 
25. pants  
Konsultat īva uzraudz ība 
25.1. ECB var sniegt padomus un ar to var apspriesties Padome, Komisija un kompetentas 
dal ībvalstu iest ādes par to, cikt āl un k ā piem ērot Savien ības ties ību aktus attiec ībā uz kred ītiest āžu 
konsultatī vu uzraudz ību un finanšu sistēmas stabilit āti. 
25.2. Saska ņā ar vis ām Padomes regul ām, kas pie ņemtas atbilstī gi Lī guma par Eiropas Savien ības 
darb ību 127. panta 6. punktam, ECB var veikt īpašus uzdevumus attiec ībā uz politiku, kas skar 
kred ītiest āžu un citu finanšu iest āžu konsultat īvu uzraudz ību. Vien īgais iz ņēmums ir apdrošin āšanas 
uz ņēmumi.  
VI NODA ĻA 
ECBS FINANŠU NOTEIKUMI  
26. pants  
Finanšu p ārskati  
26.1. ECB un valstu centr ālo banku finanšu gads s ākas janv āra pirmaj ā dien ā un beidzas decembra 
pēd ējā dien ā. 
26.2. Valde ECB gada p ārskatus sagatavo saska ņā ar ECB Padomes noteiktiem principiem. 
Pārskatus apstiprina ECB Padome, un p ēc tam tos public ē. 
26.3. Lai var ētu veikt anal īzi un oper ācijas, Valde sagatavo ECBS konsolid ēto bilanci par tiem 
valstu centr ālo banku aktī viem un pas īviem, kas attiecas uz ECBS.  
26.4. Lai piem ērotu šo pantu, ECB Padome pie ņem noteikumus, kas vajadz īgi, lai valstu centr ālās 
bankas standartiz ētu gr āmatved ības uzskaiti un zi ņojumus par veiktaj ām oper ācij ām.LV C 83/240 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
27. pants  
Rev īzijas  
27.1. ECB un valstu centr ālo banku p ārskatus p ārbauda ECB Padomes ieteikti un Padomes apstip ­
rin āti neatkarī gi ār ējie revidenti. Revidenti ir pilnvaroti pā rbaud īt visus ECB un valstu centrā lo banku 
gr āmatvedī bas dokumentus un p ārskatus un ieg ūt piln īgu inform āciju par to dar ījumiem.  
27.2. L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 287. pants attiecas tikai uz ECB vad ības darb ības 
efektivit ātes pā rbaudi.  
28. pants  
ECB kapit āls 
28.1. ECB kapit āls ir 5 miljardi euro. Kapit ālu var palielin āt par apjomu, ko ECB Padome saska ņā 
ar 10.3. pantu nosaka ar kvalific ētu balsu vair ākumu, iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, kurus 
Padome paredz saska ņā ar 41. pant ā noteikto procedū ru. 
28.2. Valstu centr ālās bankas ir vienī gās ECB kapit āla parakstī tājas un tur ētājas. Kapit āla parakstī ­ 
šana notiek saska ņā ar 29. pant ā noteikto atsl ēgu. 
28.3. ECB Padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu, k ā paredz ēts 10.3. pant ā, nosaka kapit āla 
iemaksas apjomu un formu.  
28.4. Valstu centr ālo banku da ļas ECB parakst ītaj ā kapit ālā nevar p ārskait īt, ie ķīlāt vai arest ēt, 
tom ēr šis noteikums neliedz iev ērot 28.5. pantu.  
28.5. Ja kori ģē 29. pant ā min ēto atsl ēgu, valstu centrā lās bankas sav ā starp ā p ārskaita kapit āla 
da ļas t ā, lai to sadal ījums atbilstu kori ģētajai atslē gai. ECB Padome sī kāk nosaka š ādu p ārskait ījumu 
noteikumus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/241
29. pants  
Kapit āla parakst īšanas atsl ēga 
29.1. ECB kapit āla parakstīšanas atslē gu, kuru pirmoreiz noteica 1998. gad ā, kad tika izveidota 
ECBS, nosaka, katras valsts centr ālajai bankai pieš ķirot procentu ālo da ļu, kas ir š ādu lielumu summa:  
— 50 % no attiec īgās dal ībvalsts iedz īvot āju īpatsvara Savien ības iedz īvotā ju skait ā priekšp ēdējā gad ā 
pirms ECBS izveidošanas;  
— 50 % no attiec īgās dal ībvalsts iekšzemes kopprodukta īpatsvara tirgus cen ās izteiktaj ā Savien ības 
iekšzemes kopprodukt ā, kas re ģistr ēts pē dējos piecos gados l īdz priekšp ēdējam gadam pirms 
ECBS izveidošanas.  
Procentus noapa ļo uz augšu vai uz leju l īdz tuv ākajam skaitlim, kas bez atlikuma dal ās ar 0,0001.  
29.2. Š ā panta piem ērošanai vajadz īgos statistikas datus Komisija sniedz saska ņā ar noteikumiem, 
ko Padome pie ņem ar 41. pant ā noteikto procedū ru. 
29.3. Valstu centr ālaj ām bank ām piešķ irt ās procentu ālās da ļas kori ģē katru piekto gadu p ēc ECBS 
izveides analogi tam, k ā paredz ēts 29.1. pant ā. Kori ģēto atsl ēgu piem ēro ar n ākam ā gada pirmo 
dienu.  
29.4. ECB Padome veic visus citus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai piem ērotu šo pantu.  
30. pants  
Ārvalstu val ūtas rezerves akt īvu p ārskait ījums uz ECB  
30.1. Neskarot 28. pantu, valstu centr ālās bankas piegā dā ECB rezerves akt īvus val ūtās, kas nav 
dal ībvalstu val ūtas, euro, SVF rezerves poz īcijas un SDR l īdz 50 000 miljoniem euro. ECB Padome 
nosaka, cik liela summa Eiropas Centr ālaj ā bank ā j āiemaksā t ūlīt pē c t ās izveidošanas un cik lielas 
summas j āiemaksā v ēlāk. ECB ir visas ties ības tur ēt un p ārvald īt tai p ārskait ītās val ūtas rezerves un 
izmantot t ās šajos Stat ūtos izvirz ītajiem m ērķiem.  
30.2. Katras valsts centr ālās bankas iemaksas nosaka proporcionā li t ās da ļai ECB parakst ītaj ā 
kapit ālā. 
30.3. Katrai valsts centr ālajai bankai ir pras ījums pret ECB, kurš ir tikpat liels, cik liels ir t ās 
ieguld ījums. ECB Padome nosaka to, k ā denomin ē un atlī dzina š ādus pras ījumus.  
30.4. Saska ņā ar 30.2. pantu ECB, iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, ko Padome paredz 
saska ņā ar 41. panta izklāstī to proced ūru, var piepras īt papildu val ūtas rezerves, kas p ārsniedz 30.1. 
pant ā noteikto summu.LV C 83/242 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
30.5. ECB var tur ēt un p ārvald īt SVF rezerves poz īcijas un SDR un veidot š ādu akt īvu uzkr ājumu.  
30.6. ECB Padome veic visus citus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai piem ērotu šo pantu.  
31. pants  
Valstu centr ālo banku tur ētie ārvalstu val ūtas rezervju akt īvi 
31.1. Valstu centr ālās bankas dr īkst veikt dar ījumus, pildot savus pien ākumus pret starptautisk ām 
organiz ācij ām saska ņā ar 23. pantu.  
31.2. Vis ām cit ām oper ācij ām ar ārvalstu val ūtas rezervju akt īviem, kas paliek valstu centr ālaj ās 
bank ās pē c tam, kad izdar īti 30. pant ā min ētie pā rskait ījumi, k ā ar ī dal ībvalstu dar ījumiem ar 
apgroz āmiem ārvalstu val ūtas l īdzek ļiem, ja tie p ārsniedz apjomu, ko nosaka saska ņā ar 31.3. 
pantu, vajadz īgs ECB apstiprin ājums, lai nodrošin ātu to saska ņot ību ar Savien ības val ūtas mai ņas 
kursa politiku un monet āro politiku. 
31.3. Lai atvieglin ātu š īs oper ācijas, ECB Padome izstr ādā pamatnost ādnes.  
32. pants  
Valstu centr ālo banku monet āro ien ākumu sadal ījums  
32.1. Ien ākumus, kas uzkr ājas valstu centrā laj ās bank ās, īstenojot ECBS monet ārās politikas 
darb ības (še turpm āk “monet ārie ien ākumi”), katra finanšu gada beig ās sadala saska ņā ar šo pantu.  
32.2. Katras valsts centr ālās bankas monet ārie ien ākumi lī dzin ās t ās gada ien ākumiem, kas g ūti no 
tās akt īviem, proporcion āli to banknošu v ērt ībai, kuras ir apgroz ībā, un noguld ījumu saist ībām pret 
kred ītiest ādēm. Šos akt īvus valstu centrā lās bankas iez īm ē m ērķiem, kas saska ņoti ar ECB Padomes 
pie ņemt ām pamatnost ādn ēm. 
32.3. Ja p ēc euro ieviešanas ECB Padome atz īst, ka valstu centr ālo banku bilan ču strukt ūras ne ļauj 
piem ērot 32.2. pantu, ECB Padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu var nolemt, ka, atk āpjoties no 
32.2. panta, uz laiku, kas nav ilg āks par pieciem gadiem, monet āros ien ākumus apr ēķina, izmantojot 
alternat īvu metodi.  
32.4. Katras valsts centr ālās bankas monet āros ien ākumus samazina par summu, kas l īdzv ērtīga 
procentiem, kurus š ī centr ālā banka maks ā par saist ībām, kas izriet no kred ītiest āžu veiktajiem 
noguld ījumiem saska ņā ar 19. pantu.  
ECB Padome var nolemt atl īdzin āt valstu centr ālaj ām bank ām banknošu emisijas izdevumus vai, 
izņēmuma gad ījumos, īpašus zaudējumus, ko rad ījušas monet ārās politikas oper ācijas, kuras banka 
veikusi ECBS uzdevum ā. Atl īdz ības formu p ēc saviem ieskatiem nosaka ECB Padome; attiec īgās 
summas var kompens ēt no valstu centrā lo banku monet ārajiem ien ākumiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/243
32.5. Valstu centr ālo banku kop ējos monet āros ien ākumus sadala valstu centr ālaj ām bank ām 
proporcion āli to iemaks ātaj ām ECB kapit āla da ļām un atbilst īgi visiem lēmumiem, ko ECB Padome 
pie ņēmusi, iev ērojot 33.2. pantu.  
32.6. Ieskaitu un nor ēķinus par atlikumiem, ko rada monet āro ien ākumu sadale, veic ECB saska ņā 
ar ECB Padomes noteikt ām pamatnost ādn ēm. 
32.7. ECB Padome veic visus citus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai piem ērotu šo pantu.  
33. pants  
ECB t īrās pe ļņas un t īro zaud ējumu sadal ījums  
33.1. ECB t īro pe ļņu pā rskaita š ādi: 
a) ECB Padomes noteiktu summu, kas nep ārsniedz 20 % no t īrās pe ļņas, p ārskaita visp ārējo rezervju 
fond ā, kas nep ārsniedz 100 % no kapit āla; 
b) p ārējo t īro pe ļņu izdala ECB akcion āriem proporcion āli to iemaks ātām da ļām. 
33.2. Gad ījum ā, ja ECB cieš zaud ējumus, iztr ūkumu var kompens ēt no ECB visp ārējo rezervju 
fonda, un vajadz ības gad ījum ā – pēc ECB Padomes lēmuma – no attiec īgā finanšu gada monet ārajiem 
ien ākumiem proporcion āli summ ām, kas sadal ītas valstu centr ālaj ām bank ām saska ņā ar 32.5. pantu, 
un nep ārsniedzot š īs summas.  
VII NODA ĻA 
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI 
34. pants  
Ties ību akti  
34.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savienī bas darbī bu 132. pantu, ECB:  
— izstr ād ā regulas, cikt āl tas vajadz īgs, lai veiktu uzdevumus, kas paredz ēti 3.1. panta pirmaj ā 
ievilkum ā, 19.1., 22. vai 25.2. pant ā, un gad ījumos, kas noteikti 41. pant ā min ētajos Padomes 
aktos;  
— pie ņem l ēmumus, kas vajadz īgi, lai veiktu uzdevumus, ko L īgumi un ECBS un ECB Stat ūti uztic 
ECBS;  
— sagatavo ieteikumus un sniedz atzinumus.  
34.2. ECB var nolemt public ēt savus lēmumus, ieteikumus un atzinumus.LV C 83/244 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
34.3. Iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, ko Padome paredz saska ņā ar 41. pant ā noteikto 
proced ūru, ECB ir ties īga uzlikt uz ņēmumiem sodanaudu vai kav ējuma naudu gad ījum ā, ja tie nepilda 
pien ākumus, kurus tiem uzliek ECB regulas un l ēmumi.  
35. pants  
Tiesu iest āžu veikta kontrole un ar to saist īti jaut ājumi  
35.1. L īgumos paredz ētajos gad ījumos saska ņā ar taj ā ietvertajiem nosac ījumiem Eiropas Savie ­
nības Tiesa var v ērtēt vai interpret ēt ECB darbī bu vai bezdarbī bu. ECB var griezties Ties ā L īgumos 
paredz ētajos gad ījumos un atbilstī gi to nosac ījumiem.  
35.2. Domstarp ības starp ECB, no vienas puses, un t ās kreditoriem, debitoriem vai jebkur ām cit ām 
person ām, no otras puses, izš ķir kompetentas valstu tiesas, iz ņemot gad ījumus, ja jurisdikcija ir 
piešķ irta Eiropas Savien ības Tiesai. 
35.3. Uz ECB attiecas atbild ības rež īms, ko paredz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 
340. pants. Valstu centr ālo banku atbild ību reglament ē šo valstu attiec īgie ties ību akti.  
35.4. Eiropas Savien ības Tiesas kompetencē ir sniegt spriedumu atbilst īgi jebkurai arbitr āžas klau ­
zulai, kas ietverta ECB vai t ās vā rd ā nosl ēgt ā publisko ties ību vai priv ātties ību lī gum ā. 
35.5. ECB l ēmumus griezties Eiropas Savien ības Ties ā pie ņem ECB Padome.  
35.6. Eiropas Savien ības Tiesas kompetenc ē ir izš ķirt domstarp ības par to, k ā valstu centr ālās 
bankas pilda pien ākumus, ko uzliek L īgumi un šie Stat ūti. Ja ECB uzskata, ka k ādas valsts centr ālā 
banka nav izpildī jusi k ādu no Lī gumu un šo Statū tu uzliktiem pien ākumiem, t ā p ēc tam, kad 
attiec īgās valsts centrā lajai bankai dota iesp ēja iesniegt savus apsv ērumus, sniedz argument ētu atzi ­
numu par šo jaut ājumu. Ja attiec īgās valsts centr ālā banka ECB noteiktaj ā laik ā nesaskaņ o savu 
darb ību ar šo atzinumu, ECB var griezties Eiropas Savien ības Ties ā. 
36. pants  
Person āls 
36.1. ECB Padome pē c Valdes priekšlikuma izstr ādā ECB person āla nodarbin āšanas k ārtību. 
36.2. Iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, ko paredz nodarbin āšanas k ārtība, Eiropas Savie ­
nības Tiesas jurisdikcij ā ir visas ECB un t ās darbinieku domstarp ības.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/245
37. pants  (bijušais 38. pants)  
Dienesta nosl ēpumi  
37.1. ECB vad ības iest āžu locekļ i un person āls, k ā ar ī valstu centrā lo banku darbinieki ar ī p ēc 
amata pien ākumu pild īšanas beig ām nedr īkst izpaust t ādu inform āciju, uz ko attiecas pien ākums 
iev ērot dienesta nosl ēpumus.  
37.2. Personas, kam pieejami dati, uz kuriem attiecas Savien ības ties ību akti par noslē pumu 
iev ērošanu, ir pak ļautas šiem ties ību aktiem.  
38. pants  (bijušais 39. pants)  
Parakst ītāji 
ECB juridisk ās saist ības ar treš ām personā m apliecina ar priekšs ēd ētāja parakstu vai divu Valdes 
locek ļu parakstiem, vai ar divu t ādu ECB darbinieku parakstiem, kurus priekšs ēdētājs likum īgi piln ­
varojis parakst īt dokumentus ECB v ārd ā. 
39. pants  (bijušais 40. pants)  
Privil ēģijas un imunit āte 
Dal ībvalstu teritorij ā ECB ir visas privil ēģijas un imunit āte, kas vajadz īgas, lai veiktu t ās uzdevumus 
atbilst īgi nosac ījumiem, kuri ietverti Protokol ā par privil ēģijām un imunit āti Eiropas Savien ībā. 
VIII NODAĻ A 
STAT ŪTU GROZ ĪJUMI UN PAPILDNOTEIKUMI  
40. pants  (bijušais 41. pants)  
Vienk āršota grozī jumu proced ūra 
40.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 129. panta 3. punktu Eiropas Parlaments 
un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru vai nu p ēc ECB ieteikuma un p ēc apsprie ­ 
šan ās ar Komisiju, vai ar ī p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar ECB var groz īt šo 
Stat ūtu 5.1., 5.2., 5.3., 17., 18., 19.1., 22., 23., 24.,26., 32.2., 32.3., 32.4., 32.6. pantu, 33.1. 
panta a) punktu un 36. pantu.  
40.2. Šo stat ūtu 10.2. punktu var groz īt ar Eiropadomes vienpr ātīgi pie ņemtu lē mumu vai nu p ēc 
Eiropas Centr ālās bankas ieteikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, vai ar ī 
pēc Komisijas ieteikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Eiropas Centr ālo banku. Šie 
groz ījumi nest ājas sp ēkā, kam ēr tos nav apstiprin ājušas dal ībvalstis saska ņā ar sav ām konstitucion ā­
laj ām pras ībām.LV C 83/246 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
40.3. Lai ECB var ētu n ākt klaj ā ar ieteikumu, kas pie ņemts atbilst īgi šim pantam, ir vajadz īgs 
vienpr ātīgs ECB Padomes l ēmums.  
41. pants  (bijušais 42. pants)  
Papildnoteikumi  
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 129. panta 4. punktu Padome p ēc Komisijas 
priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un ECB vai p ēc ECB ieteikuma un p ēc 
apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Komisiju ar kvalific ētu balsu vair ākumu pie ņem noteikumus, 
kas min ēti šo Stat ūtu 4., 5.4., 19.2., 20., 28.1., 29.2., 30.4. un 34.3. pant ā. 
IX NODA ĻA 
PĀREJAS NOTEIKUMI UN CITI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ ECBS  
42. pants  (bijušais 43. pants)  
Visp ārēji noteikumi  
42.1. L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 139. pantā min ētais iz ņēmuma statuss noz īm ē, ka 
attiec īgaj ām dal ībvalst īm nepieš ķir ties ības un neuzliek saist ības šo Stat ūtu š ādi panti: 3., 6., 9.2., 
12.1., 14.3., 16., 18., 19., 20., 22., 23., 26.2., 27., 30., 31., 32., 33., 34., 50. un 52. pants.  
42.2. Centr ālās bankas taj ās dal ībvalst īs, kur ām piešķ irts min ētā L īguma 139. pantā min ētais 
izņēmuma statuss, monet ārās politikas jom ā patur pilnvaras saska ņā ar savas valsts ties ībām. 
42.3. Saska ņā ar min ētā L īguma 139. pantu ar v ārdu “dal ībvalstis” šo Stat ūtu 3., 11.2., 19. pant ā 
saprot “dal ībvalstis, kuru naudas vien ība ir euro”.  
42.4. Ar fr āzi “valstu centr ālās bankas” šo Stat ūtu 9.2., 10.2., 10.3., 12.1., 16., 17., 18., 22., 23., 
27., 30., 31., 32., 33.2. un 52. pant ā saprot “to dal ībvalstu centrā lās bankas, kuru naudas vien ība ir 
euro”.  
42.5. Ar v ārdu “akcion āri” 10.3. un 33.1. pant ā saprot “to dal ībvalstu centr ālās bankas, kuru 
naudas vien ība ir euro”.  
42.6. Ar v ārdiem “ECB parakst ītais kapit āls” 10.3. un 30.2. pantā saprot “ECB kapit ālu, uz ko 
pieteikuš ās to dal ībvalstu centr ālās bankas, kuru naudas vien ība ir euro”.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/247
43. pants  (bijušais 44. pants)  
ECB p ārejas laika uzdevumi  
ECB p ārņem tos L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 141. panta min ētos k ādreiz ējos EMI uzde ­
vumus, kas sakar ā ar iz ņēmumiem, kuri attiecas uz vienu vai vair ākām dal ībvalst īm, v ēl j āveic p ēc 
euro ieviešanas.  
ECB dod padomus, gatavojot min ētā L īguma 140. pant ā min ēto iz ņēmumu atcelšanu.  
44. pants  (bijušais 45. pants)  
ECB Ģener ālpadome  
44.1. Neskarot L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 129. panta 3. punktu, Ģener ālpadomi 
izveido k ā trešo ECB lēm ējinstanci.  
44.2. Ģener ālpadom ē ir ECB priekšs ēd ētājs, priekšs ēd ētāja vietnieks un valstu centr ālo banku 
vad ītāji. Ģener ālpadomes sēd ēs bez balssties ībām var piedal īties ar ī citi Valdes locek ļi. 
44.3. Ģener ālpadomes pien ākumi piln ībā ir uzskait īti šo Stat ūtu 46. pant ā. 
45. pants  (bijušais 46. pants)  
Ģener ālpadomes reglaments  
45.1. ECB Ģener ālpadomi vada ECB priekšs ēd ētājs vai, vi ņa promb ūtnes laik ā, ECB priekšs ēdētāja 
vietnieks.  
45.2. Padomes priekšs ēd ētājs un viens Komisijas loceklis bez balssties ībām var piedal īties Ģene ­
rālpadomes san āksm ēs. 
45.3. Priekšs ēd ētājs sagatavo Ģener ālpadomes san āksmes.  
45.4. Atkā pjoties no 12.3. panta, Ģener ālpadome pie ņem savu reglamentu.  
45.5. ECB nodrošina Ģener ālpadomi ar sekretari ātu. 
46. pants  (bijušais 47. pants)  
Ģener ālpadomes pien ākumi  
46.1. Ģener ālpadome: 
— veic 43. pant ā min ētos uzdevumus;  
— pal īdz veikt 4. un 25.1. pant ā min ētās padomdev ējfunkcijas.LV C 83/248 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
46.2. Ģener ālpadome pal īdz: 
— v ākt statistikas inform āciju, ko paredz 5. pants;  
— sagatavot ECB darbī bas p ārskatus, ko paredz 15. pants;  
— ieviest noteikumus, kas vajadz īgi, lai var ētu piem ērot 26. pantu, ko paredz 26.4. pants;  
— veikt visus citus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai var ētu piem ērot 29. pantu, k ā tas paredz ēts 29.4. 
pant ā; 
— izstr ād āt ECB personā la darba lī gumu noteikumus, ko paredz 36. pants.  
46.3. Ģener ālpadome pal īdz veikt vajadz īgos priekšdarbus, lai neatsaucami fiks ētu mai ņas kursus 
to dal ībvalstu val ūtām, uz kur ām attiecas iz ņēmums, attiec ībā pret euro, vai ar ī pret vienoto val ūtu, 
ko paredz Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 140. panta 3. punkts.  
46.4. ECB priekšs ēd ētājs inform ē Ģener ālpadomi par ECB Padomes lē mumiem.  
47. pants  (bijušais 48. pants)  
Pārejas noteikumi, kas attiecas uz ECB kapit ālu 
Saska ņā ar 29.1. pantu katras valsts centr ālajai bankai atbilst īgi ECB kapit āla parakst īšanas atsl ēgai ir 
noteikta t ās da ļa. Atk āpjoties no 28.3. panta, centr ālās bankas taj ās dal ībvalst īs, uz kur ām attiecas 
izņēmums, neiemaks ā parakstī to kapit ālu, ja vien Ģener ālpadome ar balsu vair ākumu, kas p ārst āv 
vismaz divas trešda ļas no ECB parakst ītā kapit āla un vismaz pusi no akcion āriem, nenosaka to, ka 
jāiemaks ā oblig āti procentu maks ājumi ECB darbī bas izmaks ām. 
48. pants  (bijušais 49. pants)  
Atliktie ECB kapit āla maks ājumi, rezerves un uzkr ājumi  
48.1. Centr ālās bankas taj ās dal ībvalst īs, attiec ībā uz kur ām iz ņēmums ir atcelts, apmaks ā savu 
parakst īto ECB kapit āla da ļu t ādā pašā apjom ā k ā centr ālās bankas cit ās dal ībvalst īs, kuru naudas 
vien ība ir euro, un ārvalstu val ūtas rezervju aktī vus p ārskaita ECB saska ņā ar 30.1. pantu. P ārskai ­
tāmo summu nosaka, reizinot euro vērt ību ārvalstu val ūtas rezervju aktī viem p ēc konkr ētā brīža 
mai ņas kursa, kas saska ņā ar 30.1. pantu jau ir p ārskait īti ECB, ar koeficientu, kas ir attiec ība starp 
akciju skaitu, uz kuru attiec īgās valsts centr ālā banka ir parakstī jusies, un to skaitu, ko citu valstu 
centr ālās bankas jau apmaks ājušas.  
48.2. Papildus maks ājumiem, kas j āveic saska ņā ar 48.1. pantu, attiec īgā centr ālā banka izdara 
iemaksas ECB rezerv ēs, tajos uzkr ājumos, kas ir piel īdzin āmi rezerv ēm, k ā ar ī papildina to summu, 
kas j āpārskaita rezerv ēs un uzkr ājumos atbilstoši pe ļņas un zaudējumu apr ēķina saldo uz 31. 
decembri iepriekš ējā gad ā pirms iz ņēmuma atcelšanas. Iemaksas summu nosaka, reizinot iepriekšLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/249
defin ēto un apstiprin ātaj ā ECB bilanc ē uzr ādīto rezervju apjomu ar koeficientu, kas ir attiec ība starp 
to akciju skaitu, uz kuru attiec īgās valsts centr ālā banka ir parakst ījusies, un akciju skaitu, ko citas 
centr ālās bankas jau ir apmaks ājušas.  
48.3. P ēc tam, kad viena valsts vai vair ākas valstis k ļūst par dal ībvalst īm un attiec īgo valstu 
centr ālās bankas k ļūst par da ļu no ECBS, autom ātiski tiek palielin āts ECB parakst ītais kapit āls un 
limits ārvalstu val ūtas rezervju aktī viem, ko var p ārskait īt uz ECB. Palielin ājumu nosaka atbilstī gi 
procentuālaj ām da ļām palielin ātaj ā kapit ālā, taj ā laik ā noteiktos attiec īgos apjomus reizinot ar koefi ­
cientu, kas ir attiec ība starp to valstu centr ālo banku procentu ālo da ļu, kuras pievienojas, un to valstu 
centr ālo banku procentu ālo da ļu, kuras jau ir ECBS locekles. Katras valsts centr ālās bankas procen ­
tu ālo da ļu kapit ālā apr ēķina atbilst īgi 29.1. pantam un saska ņā ar 29.2. pantu. References laikposmi, 
ko izmanto statistikas datiem, ir t ādi paši k ā laikposmi, ko izmanto procentu ālo da ļu p ēdējam 
piecgadu piel āgojumam atbilst īgi 29.3. pantam.  
49. pants  (bijušais 52. pants)  
Banknošu mai ņa dal ībvalstu val ūtās 
Iev ērojot neatsaucami fiksētos mai ņas kursus, saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 140. 
panta 3. punktu ECB Padome veic pas ākumus, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu to, ka valstu centr ālās 
bankas to val ūtu banknotes, kuru mai ņas kursi ir neatsaucami fiks ēti, maina lī dzv ērtīgi to attiec īgai 
nomin ālvērt ībai. 
50. pants  (bijušais 53. pants)  
Pārejas noteikumu piem ērošana  
Tikm ēr, kam ēr past āv dal ībvalstis, uz kur ām attiecas iz ņēmums, piem ēro 42. l īdz 47. pantu.LV C 83/250 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
5. PROTOKOLS  
PAR EIROPAS INVEST ĪCIJU BANKAS STAT ŪTIEM  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
VĒLĒDAMIES  pie ņemt Eiropas Invest īciju bankas Stat ūtus, ko paredz L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 308. pants,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Ar šo ir izveidota L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 308. pant ā paredz ētā Eiropas Investī ciju 
banka (še turpm āk “Banka”); t ā funkcion ē un darbojas saska ņā ar Lī gumiem un šiem Stat ūtiem.  
2. pants 
Bankas uzdevums ir noteikts L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 309. pantā . 
3. pants 
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 308. pantu Bankas locekļ i ir dal ībvalstis.  
4. pants 
1. Bankas kapit āls ir EUR 232 392 989 000, ko veido š āds dal ībvalstu parakst ītais kapit āls: 
Vācija 37 578 019 000  
Francija  37 578 019 000  
Itālija 37 578 019 000  
Apvienot ā Karaliste  37 578 019 000  
Spānija 22 546 811 500  
Be ļģija 10 416 365 500  
Nīderlande  10 416 365 500  
Zviedrija  6 910 226 000  
Dānija 5 274 105 000  
Austrija  5 170 732 500  
Polija 4 810 160 500  
Somija 2 970 783 000LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/251
Grie ķija 2 825 416 500  
Portug āle 1 820 820 000  
Čehijas Republika  1 774 990 500  
Ung ārija 1 679 222 000  
Īrija 1 318 525 000  
Rum ānija 1 217 626 000  
Slov ākija 604 206 500  
Slov ēnija 560 951 500  
Bulg ārija 410 217 500  
Lietuva  351 981 000  
Luksemburga  263 707 000  
Kipra  258 583 500  
Latvija 214 805 000  
Igaunija  165 882 000  
Malta 98 429 500 
Dal ībvalstu saist ības nep ārsniedz neapmaks āto parakst ītā kapit āla da ļu. 
2. Jaunu dal ībvalstu uz ņemšana palielina parakst īto kapit ālu atbilst īgi jaun ās dal ībvalsts lī dzdalībai. 
3. Valde var vienpr ātīgi nolemt, ka parakst ītais kapit āls j āpalielina. 
4. Dal ībvalsts parakst ītā kapit āla da ļu nedrī kst nodot t ālāk, ie ķīlāt vai atsavin āt. 
5. pants 
1. Parakst ītais kapit āls dal ībvalst īm j āiemaksā 5 % apjom ā, r ēķinot vid ēji pēc 4. panta 1. punkt ā 
noteiktaj ām summ ām. 
2. Ja parakstī to kapit ālu palielina, Valde ar vienpr ātīgu lē mumu nosaka maks ājamo daudzumu 
procentos un maks āšanas k ārtību. Maks ājumu skaidr ā naud ā veic vien īgi euro val ūtā. 
3. Direktoru padome var pras īt parakst ītā kapit āla atlikuma samaksu t ādā apjom ā, lai Banka var ētu 
izpild īt saist ības. 
Dal ībvalstis šo summu iemaksā proporcion āli savai parakst ītā kapit āla da ļai.LV C 83/252 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
6. pants  
(bijušais 8. pants)  
Banku vada un p ārvalda Valde, Direktoru padome un Vad ības komiteja.  
7. pants  
(bijušais 9. pants)  
1. Valde sast āv no dal ībvalstu ieceltiem ministriem.  
2. Valde nosaka Bankas kred ītpolitikas pamatprincipus atbilst īgi Savien ības m ērķiem. 
Valde nodrošina šo principu īstenošanu.  
3. Valde turkl āt: 
a) lemj, vai j āpalielina parakst ītais kapit āls saska ņā ar 4. panta 3. punktu un 5. panta 2. punktu;  
b) šo stat ūtu 9. panta 1. punkta sakar ā nosaka principus, ko piem ēro finansēšanas oper ācij ām, kuras 
veic Bankas uzdevuma izpildei;  
c) īsteno 9. un 11. pant ā paredz ētās pilnvaras attiec ībā uz Direktoru padomes un Vadī bas komitejas 
locekļ u iecelšanu un atlaišanu, k ā ar ī pilnvaras, kas paredz ētas 11. panta 1. punkta otraj ā da ļā; 
d) lemj par finans ējuma pieš ķiršanu invest īciju oper ācij ām, ko piln īgi vai da ļēji veic ārpus dal ībvalstu 
teritorij ām, k ā noteikts 16. panta 1. punkt ā; 
e) apstiprina Direktoru padomes gada p ārskatu;  
f) apstiprina gada bilanci, k ā ar ī pe ļņas un zaud ējumu p ārskatu;  
g) īsteno citas pilnvaras un veic funkcijas, kas noteiktas šajos stat ūtos; 
h) apstiprina Bankas reglamentu.  
4. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu un šiem Stat ūtiem Valdes kompetenc ē ir ar 
vienpr ātīgu l ēmumu p ārtraukt Bankas oper ācijas un vajadz ības gad ījum ā Banku likvid ēt.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/253
8. pants  
(bijušais 10. pants)  
Ja vien šie Stat ūti neparedz ko citu, Valde l ēmumus pie ņem ar t ās locek ļu balsu vair ākumu. Šaj ā 
vair ākum ā j ābūt p ārst āvētiem vismaz 50 % no parakst ītā kapit āla. 
Kvalific ētam balsu vair ākumam vajadz īgas asto ņpadsmit balsis, kas p ārst āv 68 % no parakst ītā kapi ­
tāla. 
Kl ātesošu vai p ārst āv ētu locek ļu attur ēšan ās neliedz pie ņemt lēmumus, kuriem vajadz īga vienpr ātība. 
9. pants  
(bijušais 11. pants)  
1. Direktoru padome lemj par finans ējuma pieš ķiršanu, jo īpaši par aizdevumu un garantiju 
piešķ iršanu, un par aiz ņēmumu ņemšanu, k ā ar ī nosaka aizdevumu procentu likmes, komisijas 
maksu un citus maks ājumus. Pamatojoties uz l ēmumu, kas pie ņemts ar kvalific ētu balsu vair ākumu, 
tā var dažas savas funkcijas dele ģēt Vad ības komitejai. T ā nosaka š ādas dele ģēšanas noteikumus un 
nosac ījumus, k ā ar ī uzrauga to izpildi.  
Direktoru padome kontrol ē Bankas darb ības pareiz ību un nodrošina Bankas vad ības atbilst ību Lī gu ­
miem un statū tiem, un Valdes noteiktiem visp ārējiem principiem.  
Finanšu gada beig ās Direktoru padome iesniedz Valdei zi ņojumu un p ēc apstiprin āšanas dara to 
zin āmu atkl ātībā. 
2. Direktoru padomē ir divdesmit asto ņi direktori un sešpadsmit direktoru aizst ājēji. 
Direktorus uz pieciem gadiem iece ļ Valde; katra dal ībvalsts un Komisija izvirza pa vienam kandi ­
dātam. 
Valde uz pieciem gadiem š ādi iece ļ direktoru aizst ājējus:  
— divus aizst ājējus, ko izvirza Francijas Republika,  
— divus aizst ājējus, ko izvirza V ācijas Federat īvā Republika, 
— divus aizst ājējus, ko izvirza It ālijas Republika,  
— divus aizst ājējus, ko izvirza Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ā Karaliste,  
— vienu aizst ājēju, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza Sp ānijas Karaliste un Portug āles Republika,LV C 83/254 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
— vienu aizst ājēju, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza Be ļģijas Karaliste, Luksemburgas Lielhercogiste 
un N īderlandes Karaliste,  
— divus aizst ājējus, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza D ānijas karaliste, Grie ķijas Republika, Īrija un 
Rum ānija, 
— divus aizst ājējus, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza Igaunijas republika, Latvijas Republika, 
Lietuvas republika, Austrijas Republika, Somijas Republika un Zviedrijas Karaliste,  
— tr īs aizst ājējus, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza Bulg ārijas Republika, Čehijas Republika, Kipras 
Republika, Ung ārijas Republika, Maltas Republika, Polijas Republika, Slov ēnijas Republika un 
Slov ākijas Republika, un  
— vienu aizst ājēju, ko izvirza Komisija.  
Direktoru padome kop īgi izraug ās sešus (6) ekspertus bez balsstiesī bām: tr īs (3) k ā locek ļus un tr īs (3) 
kā aizst ājējus.  
Direktorus un aizst ājējus var iecelt amatā atk ārtoti.  
Noteikumus dal ībai Direktoru padomes san āksm ēs un noteikumus, kas attiecas uz direktoru aizst ā­
jējiem un izraudz ītiem ekspertiem, nosaka reglament ā. 
Vad ības komitejas priekšs ēd ētājs vai – vi ņa promb ūtn ē – viens no priekšs ēd ētāja aizst ājējiem vada 
Direktoru padomes s ēdes, ta ču nebalso.  
Direktoru padomes locek ļus izv ēlas no person ām, kuru neatkar ība un kompetence nav apšaub āma; 
viņi ir pak ļauti tikai Bankai.  
3. Tikai tad, ja k āds direktors vairs neatbilst nosac ījumiem, kas vajadz īgi pien ākumu izpildei, Valde 
var vi ņu atlaist; Valdei l ēmums j āpie ņem ar kvalific ētu balsu vair ākumu.  
Ja gada p ārskatu neapstiprina, Direktoru padome atk āpjas no amata.  
4. Brī vās vietas, ko rada n āves gad ījumi, labpr ātīgas atk āpšan ās, atlaišanas vai kolekt īvas atk āp­ 
šan ās, aizpilda saska ņā ar 2. punktu. Katru locekli aizst āj uz atlikušo amata pilnvaru laiku, ja vien 
nenomaina visu Direktoru padomi.  
5. Valde nosaka Direktoru padomes locek ļu atalgojumu. Valde nosaka, k ādas darb ības nav sade ­
rīgas ar direktora vai aizst ājēja pien ākumiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/255
10. pants  
(bijušais 12. pants)  
1. Direktoru padomē katram direktoram ir viena balss. Tas vienm ēr var dele ģēt savu balsi saska ņā 
ar proced ūrām, kas j āparedz Bankas reglament ā. 
2. Iz ņemot gad ījumus, kad šajos Stat ūtos paredz ēts cit ādi, Direktoru padome lēmumus pie ņem, 
“par” balsojot vismaz vienai trešda ļai (1/3) balssties īgo locek ļu, kas p ārst āv vismaz piecdesmit 
procentus (50 %) parakst ītā kapit āla. Kvalific ētam balsu vair ākumam ir vajadz īgas asto ņpadsmit 
(18) balsis “par”, kas p ārst āv sešdesmit asto ņus procentus (68 %) no parakst ītā kapit āla. Bankas 
reglament ā paredz kvorumu, kas vajadz īgs, lai Direktoru padomes l ēmumi b ūtu spē kā. 
11. pants  
(bijušais 13. pants)  
1. Vad ības komitej ā ir priekšs ēdētājs un asto ņi priekšs ēd ētāja vietnieki, ko uz sešiem gadiem iece ļ 
Valde p ēc Direktoru padomes priekšlikuma. Vi ņus var iecelt amatā atk ārtoti.  
Valde ar vienpr ātīgu l ēmumu var main īt Vad ības komitejas locek ļu skaitu.  
2. P ēc Direktoru padomes priekšlikuma, kas pie ņemts ar kvalific ētu balsu vair ākumu, Valde, 
pie ņemot, savuk ārt, l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu, var atst ādin āt Vad ības komitejas locek ļus. 
3. Vad ības komiteja atbild par Bankas k ārt ējiem dar ījumiem priekšsē dētāja vad ībā un Direktoru 
padomes uzraudz ībā. 
Tā gatavo Direktoru padomes l ēmumus, jo īpaši l ēmumus par aiz ņēmumu ņemšanu un finans ējuma, 
jo īpaši aizdevumu, un garantiju pieš ķiršanu; t ā nodrošina šo lē mumu izpildi.  
4. Vad ības komiteja pie ņem l ēmumus ar balsu vair ākumu, sniedzot atzinumus par priekšlikumiem 
ņemt aiz ņēmumus vai pieš ķirt finans ējumu, jo īpaši aizdevumus un garantijas.  
5. Valde nosaka Vad ības komitejas locek ļu atalgojumu un to, k ādas darb ības nav sader īgas ar vi ņu 
pien ākumiem.  
6. Priekšs ēd ētājs vai – gad ījum ā, ja vi ņš to nevar – viens no priekšs ēd ētāja aizst ājējiem p ārst āv 
Banku juridiskos un citos jaut ājumos.  
7. Bankas darbinieki ir priekšs ēdētāja pak ļaut ībā. Vi ņš tos pie ņem darb ā un atlaiž no darba. 
Izv ēloties personā lu, ņem vē rā ne tikai cilv ēku sp ējas un kvalifikāciju, bet ar ī to, lai dal ībvalstu pilso ņi 
taj ā b ūtu pā rst āvēti sam ērīgi. Reglament ā nosaka, kuras l ēm ējinstit ūcijas kompetencē ir pie ņemt 
person ālam piem ērojamos noteikumus.LV C 83/256 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
8. Vad ības komiteja un Bankas darbinieki ir pak ļauti tikai Bankai un pilda pien ākumus piln īgi 
neatkar īgi. 
12. pants  
(bijušais 14. pants)  
1. Komiteja, kas sast āv no sešiem locek ļiem, kurus Valde iece ļ, pamatojoties uz vi ņu kompetenci, 
pārbauda, vai Bankas oper ācijas atbilst lab ākajai banku darb ības praksei, un ir atbild īga par Bankas 
pārskatu rev īziju.  
2. Šā panta 1. punkt ā min ētā komiteja katru gadu p ārbauda Bankas oper āciju un grā matved ības 
uzskaites pareiz ību. Šaj ā nol ūkā t ā p ārbauda, vai Bankas oper ācijas ir veiktas saska ņā ar stat ūtos un 
reglament ā paredz ētaj ām formalit ātēm un proced ūrām. 
3. Šā panta 1. punkt ā min ētā komiteja apstiprina, ka finanšu p ārskati, k ā ar ī cita finanšu inform ā­
cija, kas ietverta Direktoru padomes sagatavotajos gada p ārskatos, sniedz patiesu priekšstatu par 
Bankas finanšu st āvokli, tostarp t ās akt īviem un pas īviem, k ā ar ī par t ās darbī bas rezult ātiem un 
naudas pl ūsmu attiec īgaj ā finanšu gad ā. 
4. Reglament ā s īkāk nosaka kvalifik āciju, kas vajadz īga 1. punkt ā min ētās komitejas locek ļiem, un 
paredz komitejas darb ības noteikumus un nosacī jumus.  
13. pants  
(bijušais 15. pants)  
Bankas dar ījumi ar vis ām dal ībvalst īm notiek ar attiec īgās valsts noteiktas iestādes starpniec ību. Veicot 
finanšu oper ācijas, Banka sa ņem pal īdz ību no attiec īgās dal ībvalsts centr ālās bankas vai cit ām attie ­
cīgās valsts apstiprin ātām finanšu iestād ēm. 
14. pants  
(bijušais 16. pants)  
1. Banka sadarbojas ar vis ām starptautisk ām organiz ācij ām, kas darbojas tai l īdz īgās jomās.  
2. Banka tiecas nodibin āt vajadz īgos sakarus, lai var ētu sadarboties ar to valstu bank ām un finanšu 
iest ādēm, kur t ā veic oper ācijas. 
15. pants  
(bijušais 17. pants)  
Principi, ko Valde pie ņem, iev ērojot šo Stat ūtu 7. pantu, Valde p ēc dal ībvalsts vai Komisijas lū guma 
vai pati p ēc savas ierosmes skaidro vai papildina saska ņā ar tiem pašiem noteikumiem, kas regla ­
ment ē to pie ņemšanu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/257
16. pants  
(bijušais 18. pants)  
1. Veicot Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 309. pantā izvirz īto uzdevumu, Banka t ās 
locek ļiem vai priv ātiem uz ņēmumiem, vai publiskiem uz ņēmumiem pieš ķir finans ējumu, jo īpaši 
aizdevumus un garantijas, lai var ētu īstenot investī cijas dal ībvalstu teritorij ās, ja ar sapr ātīgiem nosa ­
cījumiem nav ieg ūstami l īdzek ļi no citiem avotiem.  
Ar Valdes lēmumu, kas pie ņemts ar kvalific ētu balsu vair ākumu p ēc Direktoru padomes priekšlikuma, 
Banka tom ēr var pieš ķirt finans ējumu invest īcij ām, ko piln ībā vai da ļēji īsteno ārpus dal ībvalstu 
teritorij ām. 
2. Aizdevumus cik iesp ējams pieš ķir vien īgi ar nosac ījumu, ka tiek izmantoti arī citi finanšu avoti.  
3. Pieš ķirot aizdevumu uz ņēmumam vai iest ādei, kas nav dal ībvalsts, Banka vai nu prasa galvo ­
jumu no dal ībvalsts, kur ā invest īciju veic, vai citus l īdzv ērtīgus nodrošin ājumus, vai ar ī garant ētu 
debitora maks ātsp ēju. 
Turkl āt saska ņā ar principiem, kurus Valde pie ņēmusi atbilst īgi 7. panta 3. punkta b) apakšpunktam, 
un ja tas vajadz īgs Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 309. pant ā paredz ēto darb ību veikšanai, 
Direktoru padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu pie ņem nosac ījumus un k ārtību attiec ībā uz 
jebk ādu finans ējumu, kas ir pak ļauts noteiktiem riskiem un ko t ādēļ uzskata par īpašu darb ību. 
4. Banka var garant ēt l īguma aizdevumus publiskiem vai priv ātiem uz ņēmumiem vai cit ām 
iest ādēm, lai īstenotu projektus, ko paredz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 309. pants.  
5. Bankas pieš ķirto aizdevumu vai garantiju neatmaksā tā kopsumma nep ārsniedz 250 % no 
kopsummas, ko veido t ās parakst ītais kapit āls, rezerves, visp ārējie uzkr ājumi un peļņ as un zaudē jumu 
pārskats. Attiec īgo poste ņu kopsummu apr ēķina, to samazinot par summu – apmaks ātu vai n ē – kas 
parakst īta k ā Bankas l īdzdal ība kapit ālā. 
Summa, kas apmaks āta k ā Bankas lī dzdal ība kapit ālā, nekad nep ārsniedz kopsummu, ko veido t ās 
apmaks ātais parakst ītais kapit āls, rezerves, visp ārējie uzkr ājumi un pe ļņas un zaud ējumu p ārskatu.  
Izņēmuma k ārt ā Bankas īpašaj ām darb ībām, k ā t ās noteikusi Valde un Direktoru padome saska ņā ar 
3. punktu, tiks iedal īta atseviš ķa rezervju summa.  
Šo punktu piem ēro ar ī attiec ībā uz Bankas konsolid ētajiem pā rskatiem.  
6. Banka nodrošin ās pret zaud ējumiem val ūtas kursa svā rst ību d ēļ, aizdevumu un garantiju 
līgumos iek ļaujot noteikumus, ko t ā uzskata par lietder īgiem.LV C 83/258 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
17. pants  
(bijušais 19. pants)  
1. Procentu likmes aizdevumiem, ko Banka pieš ķir, un komisijas maksu un citus maks ājumus 
kori ģē atkar ībā no st āvok ļa kapit āla tirg ū un apr ēķina t ā, lai ien ākumi no tiem ļautu Bankai izpildī t 
saist ības, segt izdevumus, nodrošin āt sevi pret riskiem un izveidot rezervju fondu, k ā paredz 
24. pants.  
2. Banka nedod nek ādas atlaides procentu likm ēm. Ja procentu likmes samazin āšana tom ēr š ķiet 
vēlama finans ējam ās invest īcijas b ūtības d ēļ, attiec īgā dal ībvalsts vai k āda cita strukt ūra var pieš ķirt 
pal īdz ību procentu nomaksai, cikt āl to pie ļauj Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 107. pants.  
18. pants  
(bijušais 20. pants)  
Finans ēšanas oper ācij ās Banka iev ēro š ādus principus.  
1. T ā nodrošina to, ka fondus izmanto Savienī bas interes ēs cik iesp ējams racion āli. 
Aizdevumus un galvojumus t ā pieš ķir vien īgi tad:  
a) ja invest īcijas īsteno ražošanas uz ņēmumi, un tie no ražošanas pe ļņas sedz procentus un amorti ­
zācijas izdevumus, vai ja citu invest īciju sakar ā saist ības uz ņemas t ā valsts, kur ā invest īcijas īsteno, 
vai izdevumus sedz no citiem l īdzek ļiem; un  
b) ja invest īciju īstenošana veicina visp ārēju ekonomikas raž īgumu un sekm ē iekš ējā tirgus izveidi.  
2. T ā neiegū st da ļas uz ņēmumos un neuz ņemas pien ākumus to vad ībā, ja to neprasa Bankas 
ties ību aizsardz ība, nodrošinot aizdoto naudas l īdzek ļu atgūšanu.  
Tom ēr saska ņā ar principiem, ko Valde noteikusi atbilst īgi šo stat ūtu 7. panta 3. punkta b) apakš ­
punktam, un kad tas vajadz īgs Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 309. pant ā paredz ēto darb ību 
veikšanai, Direktoru padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu pie ņem nosac ījumus un k ārtību attiec ībā 
uz l īdzdal ības iegūšanu komercuz ņēmumu kapit ālā, parasti papildus aizdevumam vai garantijai, cikt āl 
tas vajadz īgs invest īciju vai programmu finans ēšanai.  
3. T ā var p ārdot pras ības kapit āla tirg ū un šaj ā nol ūkā pras īt, lai debitori emit ē oblig ācijas vai citus 
vērtspap īrus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/259
4. Ne Banka, ne dal ībvalstis neizvirza nosac ījumus ar pras ību Bankas aizdotos l īdzek ļus t ērēt k ādā 
konkr ētā dal ībvalst ī. 
5. Banka var piešķ irt aizdevumus ar nosac ījumu, ka uzaicin ājumu uz konkursu izsludina starp ­
tautiski.  
6. Banka ne piln īgi, ne daļē ji nefinans ē invest īcijas, pret ko iebilst dalī bvalstis, kurā s t ās paredz ēts 
īstenot.  
7. Papildus aizdevumu oper ācij ām Banka var nodrošin āt tehniskā s pal īdz ības pakalpojumus 
saska ņā ar noteikumiem, kurus Valde pie ņem ar kvalific ētu balsu vair ākumu, un atbilst īgi šiem 
stat ūtiem.  
19. pants  
(bijušais 21. pants)  
1. Jebkurš uz ņēmums vai ar ī valsts vai priv āta strukt ūra var v ērsties ar finans ējuma pieteikumu 
tieši Bank ā. Pieteikumus Bankai var iesniegt ar ī vai nu ar Komisijas starpniec ību, vai ar ī ar t ās 
dal ībvalsts starpniec ību, kuras teritorij ā invest īciju paredz ēts veikt.  
2. Pieteikumus, kas iesniegti ar Komisijas starpniec ību, nodod dal ībvalstij, kurā invest īciju pare ­
dz ēts veikt, lai t ā sniegtu atzinumu. Pieteikumus, kas iesniegti ar dal ībvalsts starpniec ību, nodod 
Komisijai, lai t ā sniegtu atzinumu. Pieteikumus, ko uz ņēmumi iesniedz tieši, nodod attiec īgajai 
dal ībvalstij un Komisijai.  
Attiec īgā dal ībvalsts un Komisija sniedz atzinumus divos m ēnešos. Ja šaj ā laik ā atbildes nav, Banka 
var uzskat īt, ka pret attiec īgo projektu nav iebildumu.  
3. Direktoru padome pie ņem l ēmumus par finans ēšanas oper ācij ām, ko tai iesniegusi Vad ības 
komiteja.  
4. Vad ības komiteja noskaidro, vai tai iesniegt ās finans ēšanas oper ācijas atbilst šiem Stat ūtiem, jo 
īpaši 16. un 18. pantam. Ja Vad ības komiteja atbalsta finans ējumu, t ā Direktoru padomei iesniedz 
atbilst īgu priekšlikumu; Komiteja var sniegt labv ēlīgu atzinumu ar nosac ījumiem, ko t ā atz īst par 
būtiskiem. Ja Vad ības komiteja iebilst pret finans ējuma pieš ķiršanu, t ā attiec īgos dokumentus kop ā ar 
atzinumu iesniedz Direktoru padomei.  
5. Ja Vad ības komiteja sniedz nelabv ēlīgu atzinumu, Direktoru padome attiec īgo finans ējumu var 
piešķ irt tikai ar vienpr ātīgu l ēmumu.  
6. Ja Komisija sniedz nelabv ēlīgu atzinumu, Direktoru padome attiec īgo finans ējumu var pieš ķirt 
tikai ar vienpr ātīgu l ēmumu, Komisijas ieceltajam direktoram atturoties.LV C 83/260 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
7. Ja gan Vad ības komiteja, gan Komisija sniedz nelabv ēlīgu atzinumu, Direktoru padome finan ­
sējumu nedr īkst pieš ķirt. 
8. Ja ir vajadz ība p ārstruktur ēt finans ēšanas oper āciju, kas saist īta ar apstiprin ātu invest īciju, lai 
aizsarg ātu Bankas ties ības un intereses, Vad ības komiteja nekav ējoties veic ārk ārtas pas ākumus, kurus 
tā uzskata par vajadz īgiem, par tiem t ūlīt pazi ņojot Direktoru padomei.  
20. pants  
(bijušais 22. pants)  
1. Banka kapit āla tirg ū aiz ņemas l īdzek ļus, kas vajadz īgi t ās uzdevumu veikšanai.  
2. Banka var aiz ņemties lī dzek ļus dal ībvalstu kapit āla tirgos saska ņā ar ties ību aktiem, kas attiecas 
uz šiem tirgiem.  
Tādas dal ībvalsts kompetentās iest ādes, kurai ir iz ņēmuma statuss, kas paredz ēts Lī guma par Eiropas 
Savien ības darb ību 139. panta 1. punkt ā, pret š ādu aiz ņēmumu var iebilst vien īgi tad, ja ir iemesls 
bažā m, ka š īs valsts kapit āla tirg ū var rasties nopietnas gr ūtības. 
21. pants  
(bijušais 23. pants)  
1. Banka š ādi var izmantot visus pieejamos naudas l īdzek ļus, kas nav t ūlīt vajadz īgi, lai izpild ītu 
saist ības: 
a) invest ēt val ūtas tirgos;  
b) k ā paredz 18. panta 2. punkts, pirkt un p ārdot vē rtspap īrus; 
c) veikt visas citas finanšu oper ācijas, kas saist ītas ar t ās m ērķiem. 
2. Neskarot 23. pantu, Banka, p ārvaldot invest īcijas, neiesaist ās nek ādās val ūtas arbitr āžās, ko tieši 
neprasa aizdošanas oper ācijas vai t ādu saist ību izpilde, kuras rada t ās ņemtie aiz ņēmumi vai pieš ķirt ās 
garantijas.  
3. Jomās, uz ko attiecas šis pants, Banka saska ņo r īcību ar kompetent ām iest ādēm vai attiec īgās 
dal ībvalsts valsts centr ālo banku.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/261
22. pants  
(bijušais 24. pants)  
1. Pak āpeniski izveido rezervju fondu, kas sasniedz 10 % no parakst ītā kapit āla. Ja Bankas pas īvi to 
pie ļauj, Direktoru padome var nolemt izveidot papildu rezerves. Kam ēr rezervju fonds nav piln ībā 
izveidots, to uztur:  
a) procentu ien ākumi, kas sa ņemti par Bankas pieš ķirtajiem aizdevumiem no summ ām, kuras dal īb­
valstis iemaks ā, iev ērojot 5. pantu;  
b) procentu ien ākumi, kas sa ņemti par Bankas pieš ķirtajiem aizdevumiem no naudas l īdzek ļiem, kuri 
rodas no a) apakšpunkt ā min ēto aizdevumu atmaks ājumiem,  
cikt āl šie ien ākumi nav vajadz īgi, lai pild ītu Bankas saistī bas vai segtu izdevumus.  
2. Rezervju fonda resursus investē t ā, lai tie vienm ēr b ūtu pieejami fonda m ērķu īstenošanai.  
23. pants  
(bijušais 25. pants)  
1. Bankai vienm ēr ir ties ības konvert ēt t ās akt īvus no vienas dal ībvalsts, kuras naudas vien ība nav 
euro, val ūtas, lai veiktu finanšu oper ācijas, kas atbilst L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 309. 
pant ā noteiktajam uzdevumam, ņemot v ērā šo Stat ūtu 21. pantu. Banka cik iesp ējams izvair ās š ādi 
konvert ēt akt īvus, ja tai vajadz īgaj ā val ūtā ir naudas l īdzek ļi vai likv īdi akt īvi. 
2. Banka nevar konvertēt savus akt īvus no vienas dal ībvalsts, kuras naudas vien ība nav euro, 
val ūtas k ādas treš ās valsts val ūtā bez attiec īgās dal ībvalsts, kuras naudas vien ība nav euro, piekrišanas.  
3. Banka dr īkst br īvi pā rdot to sava kapit āla da ļu, kas iemaks āta k ād ā val ūtā, kuru t ā aiz ņēmusies 
tirgos ārpus Savien ības. 
4. Dal ībvalstis ap ņemas ļaut Bankas debitoriem izmantot to val ūtu, kas vajadz īga, lai atmaksā tu 
kapit ālu un samaks ātu aizdevumu procentus vai komisijas maksu par garantij ām, ko Banka pieš ķīrusi 
invest īcij ām, kuras īsteno šo valstu teritorij ā.LV C 83/262 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
24. pants  
(bijušais 26. pants)  
Ja kāda dal ībvalsts neizpilda šo Stat ūtu uzliktos dalī bas pien ākumus, jo īpaši pien ākumu samaks āt 
savu parakst ītā kapit āla da ļu, piešķ irt vai apkalpot aiz ņēmumus, ar Valdes l ēmumu, kas pie ņemts ar 
kvalific ētu balsu vair ākumu, var p ārtraukt aizdevumu un garantiju pieš ķiršanu šai dal ībvalstij vai t ās 
pilso ņiem. 
Šāds l ēmums ne šo valsti, ne t ās pilso ņus neatbr īvo no pien ākumiem pret Banku.  
25. pants  
(bijušais 27. pants)  
1. Ja Valde nolemj p ārtraukt Bankas oper ācijas, visas t ās darbī bas t ūlīt apst ājas, iz ņemot t ās, kas 
vajadz īgas, lai nodrošin ātu pien ācīgu t ās akt īvu realiz āciju, aizsardz ību un saglab āšanu, k ā ar ī saist ību 
nok ārtošanu.  
2. Likvid ācijas gad ījum ā Valde iece ļ likvidatorus un instru ē tos, k ā veikt likvid āciju. T ā nodrošina 
person āla ties ību aizsardz ību. 
26. pants  
(bijušais 28. pants)  
1. Vis ās dal ībvalstī s Bankai ir visplaš ākā ties ībsp ēja un r īcībsp ēja, ko šo valstu ties ību akti pieš ķir 
juridisk ām personā m; t ā var pirkt vai p ārdot kustamu un nekustamu īpašumu, k ā ar ī b ūt par pusi 
tiesas procesos.  
2. Bankas īpašumu nepak ļauj rekviz īcijai vai ekspropri ācijai.  
27. pants  
(bijušais 29. pants)  
Kompetentas valstu tiesas izš ķir Bankas domstarp ības ar t ās kreditoriem, debitoriem vai cit ām 
person ām, iz ņemot gad ījumus, ja jurisdikcija nodota Eiropas Savien ības Tiesai. Banka var jebkur ā 
līgum ā paredz ēt arbitr āžas proced ūru. 
Bankai ir juridisk ā adrese vis ās dal ībvalst īs. Katr ā l īgum ā t ā tom ēr var īpaši noteikt juridisko adresi.  
Bankas īpašumus un akt īvus var ap ķīlāt vai arest ēt tikai ar tiesas nol ēmumu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/263
28. pants  
(bijušais 30. pants)  
1. Valde var vienpr ātīgi nolemt izveidot finansi āli patst āvīgas fili āles vai citas strukt ūras, kas ir 
ties ību subjekti.  
2. Valde ar vienpr ātīgu l ēmumu pie ņem 1. punkt ā min ēto strukt ūru stat ūtus. Stat ūtos īpaši nosaka 
to m ērķus, struktū ru, kapit ālu, dal ībniekus, atrašan ās vietu, finanšu resursus, l ēmumu ietekm ēšanas 
līdzek ļus un rev īzijas noteikumus, k ā ar ī to attiec ības ar Bankas lēm ējinstit ūcij ām. 
3. Bankas kompetenc ē ir piedal īties šo strukt ūru vad ībā un iemaks āt t ādu parakst ītā kapit āla da ļu, 
ko Valde nosaka ar vienpr ātīgu l ēmumu. 
4. Protokols par privil ēģijām un imunit āti Eiropas Savien ībā attiecas uz 1. punkt ā min ētaj ām 
strukt ūrām, cikt āl uz t ām attiecas Savien ības ties ību akti, k ā ar ī uz šo strukt ūru lē m ējinstit ūciju 
locek ļiem to pien ākumu izpild ē un to person ālu saska ņā ar tiem pašiem noteikumiem, kas attiecas 
uz Banku.  
Šo strukt ūru dividend ēm, kapit āla pieaugumam vai citiem ien ākumiem no t ām, uz ko ir ties ības šo 
strukt ūru locek ļiem, kuri nav Eiropas Savien ība vai Banka, tom ēr piem ēro sp ēkā esošo ties ību aktu 
fisk ālos noteikumus.  
5. Iev ērojot šajos stat ūtos noteiktos ierobežojumus, Eiropas Savien ības Tiesas kompetencē ir 
izskat īt str īdus saist ībā ar pas ākumiem, ko pie ņēmušas t ādu strukt ūru lēm ējinstit ūcijas, uz kurā m 
attiecas Savien ības ties ību akti. Tiesved ību pret š ādiem pas ākumiem var ierosinā t ikviens š ādas struk ­
tūras loceklis savu pilnvaru robež ās vai dal ībvalstis saska ņā ar nosac ījumiem, kas izkl āstīti Lī guma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 263. pant ā. 
6. Valde ar vienpr ātīgu lēmumu var paredz ēt, ka t ādu strukt ūru person ālam, uz kur ām attiecas 
Savien ības ties ību akti, var piem ērot Bankas person ālam piem ērojamo rež īmu, ņemot v ērā attiec īgas 
iekš ējās proced ūras.LV C 83/264 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
6. PROTOKOLS  
PAR SAVIEN ĪBAS IEST ĀŽU, DAŽU STRUKT ŪRU, 
ORGANIZ ĀCIJU UN STRUKT ŪRVIEN ĪBU 
ATRAŠAN ĀS VIETU  
DAL ĪBVALSTU VALD ĪBU PĀ RST ĀVJI, 
ŅEMOT V ĒRĀ L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 341. pantu un Eiropas Atomenerģ ijas kopienas 
dibin āšanas l īguma 189. pantu,  
ATG ĀDINOT UN APSTIPRINOT  1965. gada 8. apr īļa l ēmumu un neskarot turpm ākus lē mumus par 
iest āžu, organizāciju un strukt ūrvien ību atrašan ās vietu,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu, Lī gumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumam. 
Vien īgais pants  
a) Eiropas Parlaments atrodas Strasb ūrā, kur notiek 12 ikm ēneša plenā rsēdes, to skait ā budžeta sē de. 
Papildu plen ārs ēdes notiek Brisel ē. Eiropas Parlamenta komitejas san āk Briselē . Eiropas Parlamenta 
Ģener ālsekretari āts un t ā strukt ūrvien ības paliek Luksemburg ā. 
b) Padome atrodas Brisel ē. Apr īlī, j ūnij ā un oktobr ī Padomes sē des notiek Luksemburgā . 
c) Komisija atrodas Brisel ē. Struktū rvien ības, kas min ētas 1965. gada 8. apr īļa l ēmuma 7., 8. un 9. 
pant ā, izvieto Luksemburg ā. 
d) Eiropas Savien ības Tiesas sēdeklis ir Luksemburg ā. 
e) Rev īzijas pal āta atrodas Luksemburg ā. 
f) Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja atrodas Brisel ē. 
g) Reģ ionu komiteja atrodas Brisel ē. 
h) Eiropas Invest īciju banka atrodas Luksemburg ā. 
i) Eiropas Centr ālā banka atrodas Frankfurt ē. 
j) Eiropas Policijas birojs (Eiropols) atrodas H āgā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/265
7. PROTOKOLS  
PROTOKOLS PAR PRIVIL ĒĢIJĀM UN IMUNIT ĀTI EIROPAS 
SAVIEN ĪBĀ 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ŅEMOT V ĒRĀ to, ka saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 343. pantu un Eiropas Atom ­
ener ģijas kopienas dibin āšanas lī guma, sa īsin ājum ā – “EAEK”, 191. pantu Eiropas Savien ībai un EAEK 
dal ībvalstī s ir privil ēģijas un imunit āte, kas vajadz īga, lai pild ītu to uzdevumus,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā du noteikumu, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību, Lī gumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumam.  
I NODA ĻA 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS ĪPAŠUMS, LĪ DZEK ĻI, AKT ĪVI UN DARB ĪBAS  
1. pants 
Savien ības telpas un ēkas ir neaizskaramas. Taj ās nevar izdar īt krat īšanu, t ās nevar rekviz ēt, konfisc ēt 
vai ekspropri ēt. Uz Savien ības īpašumu un akt īviem bez Tiesas at ļaujas nevar attiecin āt nek ādus 
administrat īvus vai juridiskus piespiedu pas ākumus.  
2. pants 
Savien ības arh īvi ir neaizskarami.  
3. pants 
Savien ība, t ās akt īvi, ie ņēmumi un citi īpašumi ir atbr īvoti no visiem tiešajiem nodok ļiem. 
Ja vien tas iesp ējams, dal ībvalstu vald ības veic attiec īgus pas ākumus, lai atlaistu vai atlī dzin ātu netiešo 
nodok ļu vai tirdzniec ības nodok ļu summas, kas iekļ autas kustama vai nekustama īpašuma cen ā, ja 
Savien ība savai ofici ālai lietošanai izdara lielus pirkumus, kuru cen ā ietilpst š ādi nodok ļi. Šos notei ­
kumus tom ēr nepiem ēro t ā, lai to darbī ba Savien ībā izkrop ļotu konkurenci.  
Nek ādus iz ņēmumus neparedz nodok ļiem un nodev ām, kas ir maks ājumi par sabiedriskiem pakal ­
pojumiem.LV C 83/266 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
4. pants 
Savien ība ir atbr īvota no visiem muitas nodok ļiem, importa un eksporta aizliegumiem un ierobežo ­
jumiem attiec ībā uz t ās ofici ālai lietošanai paredz ētu priekšmetu importu un eksportu; taj ā valst ī, kur 
šādi priekšmeti ievesti, tos var atsavin āt par atl īdz ību vai bez atl īdz ības tikai saska ņā ar nosac ījumiem, 
ko apstiprin ājusi attiec īgās valsts vald ība. 
Savien ība ir atbr īvota ar ī no visiem muitas nodok ļiem un visiem importa un eksporta aizliegumiem 
un ierobežojumiem attiec ībā uz t ās publik ācij ām.  
II NODA ĻA 
SAZI ŅA UN CE ĻOŠANAS AT ĻAUJAS  
5. pants  
(bijušais 6. pants)  
Katr ā dal ībvalst ī Savien ības iest āžu ofici ālai sazi ņai un visu dokumentu s ūtījumiem ir t āds pats 
statuss, k ādu š ī valsts pieš ķir diplom ātisk ām pā rst āvniec ībām. 
Savien ības iest āžu ofici ālo korespondenci un citu ofici ālu sazi ņu necenz ē. 
6. pants  
(bijušais 7. pants)  
Savien ības iest āžu locekļ iem un darbiniekiem šo iest āžu vad ītāji var izsniegt ce ļošanas at ļaujas 
Padomes ar vienk āršu balsu vair ākumu noteikt ā form ā, ko dal ībvalstu iest ādes atz īst par der īgiem 
ce ļošanas dokumentiem. Š īs ce ļošanas at ļaujas izdod ier ēdņiem un p ārējiem darbiniekiem saska ņā ar 
nosac ījumiem, kas ietverti Savien ības Civildienesta noteikumos un Savien ības p ārējo darbinieku 
nodarbin āšanas k ārtībā. 
Komisija var nosl ēgt nol īgumus par to, lai š īs ce ļošanas at ļaujas atz ītu par der īgiem ce ļošanas 
dokumentiem trešo valstu teritorij ā. 
III NODA ĻA 
EIROPAS PARLAMENTA LOCEKĻ I 
7. pants  
(bijušais 8. pants)  
Eiropas Parlamenta locek ļiem, kas dodas uz Eiropas Parlamenta san āksmes vietu vai prom no t ās, 
nepiem ēro nek ādus administrat īvus vai cit ādus br īvas p ārvietošan ās ierobežojumus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/267
Eiropas Parlamenta locek ļiem attiec ībā uz muit ām un val ūtas kontroli:  
a) vi ņu valstu vald ības pieš ķir t ādas pašas iesp ējas k ā augst ākajiem ier ēdņiem, kas dodas uz ārzem ēm 
pild īt īslaic īgus ofici ālus uzdevumus;  
b) citu valstu vald ības pieš ķir t ādas pašas iesp ējas k ā ārvalstu vald ību pā rst āvjiem, kas pilda īslaic īgus 
ofici ālus uzdevumus.  
8. pants  
(bijušais 9. pants)  
Attiec ībā uz Eiropas Parlamenta locek ļiem nevar veikt izmekl ēšanas darbī bas, vi ņus aiztur ēt vai 
uzs ākt tiesved ību sakar ā ar viedokli, ko vi ņi pauduši, vai balsojumu, ko vi ņi veikuši, pildot pien ā­
kumus.  
9. pants  
(bijušais 10. pants)  
Eiropas Parlamenta sesij ās t ā locek ļiem ir:  
a) sav ā valst ī – imunit āte, ko piešķ ir attiec īgās valsts parlamenta locek ļiem; 
b) vis ās cit ās dal ībvalst īs – imunit āte attiec ībā uz aiztur ēšanu un tiesved ību. 
Imunit āte t āpat attiecas uz Eiropas Parlamenta locek ļiem, kam ēr vi ņi dodas uz Eiropas Parlamenta 
san āksmes vietu un prom no t ās. 
Ja Eiropas Parlamenta locekli aiztur pā rkāpuma izdar īšanas laik ā, vi ņš nevar atsaukties uz imunit āti, 
un t ā neliedz Eiropas Parlamentam izmantot ties ības k ādam no t ā locek ļiem at ņemt imunit āti. 
IV NODA ĻA 
DAL ĪBVALSTU P ĀRSTĀ VJI, KAS PIEDAL ĀS EIROPAS SAVIEN ĪBAS IEST ĀŽU DARBĀ  
10. pants  
(bijušais 11. pants)  
Dal ībvalstu p ārst āvjiem, kas piedal ās Savien ības iest āžu darbā , vi ņu padomdev ējiem un tehniskiem 
ekspertiem, veicot pien ākumus, k ā ar ī dodoties uz san āksmes vietu un prom no t ās, ir parast ās 
privil ēģijas, imunit āte un atvieglojumi.  
Šis pants attiecas ar ī uz Savien ības padomdev ēju strukt ūru locekļ iem.LV C 83/268 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
V NODA ĻA 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS IER ĒDŅI UN ĀRĒJIE DARBINIEKI  
11. pants  
(bijušais 12. pants)  
Neatkar īgi no pilsonī bas Savien ības ier ēd ņiem un p ārējiem darbiniekiem vis ās dal ībvalst īs 
a) saska ņā ar Lī gumu noteikumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz ier ēdņu un pā rējo darbinieku 
atbildī bu attiec ībā pret Savien ību un, no otras puses, uz Eiropas Savien ības Tiesas jurisdikciju 
domstarp ībās starp Savien ību un t ās ier ēd ņiem un p ārējiem darbiniekiem, ir imunit āte pret tiesve ­
dību saist ībā ar darb ībām, ko vi ņi veikuši, pildot amata pien ākumus, tostarp vi ņu teikto vai 
rakst īto. Šī imunit āte saglab ājas ar ī tad, kad vi ņi beiguši pild īt amata pien ākumus;  
b) uz vi ņiem, k ā ar ī vi ņu laul ātajiem un apg ādājamiem ģimenes locek ļiem neattiecas imigr ācijas 
ierobežojumi vai ārvalstnieku re ģistr ācijas formalit ātes; 
c) attiec ībā uz naudas vai val ūtas mai ņas noteikumiem vi ņiem pieš ķir t ādus pašus atvieglojumus, 
kādus parasti pieš ķir starptautisku organiz āciju amatperson ām; 
d) vi ņiem ir ties ības, pirmo reizi st ājoties amat ā, bez muitas nodok ļiem attiec īgā valst ī ievest savas 
m ēbeles un sadz īves priekšmetus un tiesī bas bez muitas nodok ļiem izvest savas m ēbeles un 
sadz īves priekšmetus atpaka ļ, beidzot pild īt pien ākumus attiec īgaj ā valst ī, jebkur ā gad ījum ā iev ē­
rojot nosac ījumus, ko par vajadz īgiem atzinusi tās valsts vald ība, kur ā š īs ties ības īsteno;  
e) vi ņiem ir ties ības personiskai lietošanai bez muitas nodok ļiem ievest automaš īnu, kas iegā dāta 
iepriekš ējā dz īves viet ā, vai ar ī valst ī, kuras pilso ņi vi ņi ir, saska ņā ar noteikumiem, kas ir sp ēkā 
attiec īgās valsts viet ējā tirg ū, kā ar ī to izvest atpaka ļ, nemaks ājot muitas nodok ļus, jebkur ā gad ī­
jum ā iev ērojot nosac ījumus, ko attiec īgās valsts vald ība uzskata par vajadz īgiem. 
12. pants  
(bijušais 13. pants)  
Savien ības ier ēd ņi un p ārējie darbinieki maks ā Savien ībai nodok ļus no algas un citas atl īdz ības, ko 
tiem maks ā Savien ība, saska ņā ar nosac ījumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes noteiktu proce ­
dūru, pie ņemot regulas atbilstī gi parastajai likumdošanas proced ūrai un pē c apspriešan ās ar attiec ī­
gaj ām iest ādēm. 
Vi ņi ir atbr īvoti no valstu nodok ļiem no algas un citas atl īdz ības, ko vi ņiem maks ā Savien ība.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/269
13. pants  
(bijušais 14. pants)  
Piemērojot ien ākumu nodokli, ī pašuma nodokli un mantojuma nodokli, k ā ar ī piem ērojot starp 
Savien ības dal ībvalst īm nosl ēgt ās konvencijas par nodok ļu dubult ās uzlikšanas nov ēršanu, Savien ības 
ier ēd ņiem un p ārējiem darbiniekiem, kas tikai t ādēļ, lai veiktu savus pien ākumus Savien ības dienest ā, 
apmetas uz dz īvi t ādā dal ībvalst ī, kas nav valsts, kurai vi ņiem bijuši j āmaks ā nodok ļi, st ājoties 
Savien ības dienest ā, gan valsts, kur ā vi ņi faktiski dz īvo, gan valsts, kurai vi ņiem bijuši j āmaks ā 
nodok ļi, pie ņem, ka to past āvīgā dz īvesvieta ir valst ī, kurai vi ņiem bijuši j āmaks ā nodok ļi, ja t ā ir 
Savien ības dal ībvalsts. Šis noteikums attiecas arī uz laulā to, ja vien vi ņš nav atseviš ķi iesaist ījies algot ā 
darb ā, un uz apg ād ājamiem b ērniem, kas ir šaj ā pant ā min ēto personu apr ūpē. 
Kustams īpašums, kas pieder pirmaj ā panta da ļā min ētaj ām person ām un atrodas taj ā valst ī, kur ā t ās 
uzturas, ir atbr īvots no š īs valsts mantojuma nodok ļiem; lai apr ēķin ātu š ādu nodokli, pie ņem, ka š āds 
īpašums nodok ļu uzlikšanas nol ūkos atrodas valst ī, kurai vi ņiem bijuši j āmaks ā nodok ļi, iev ērojot 
trešo valstu ties ības, k ā ar ī, iesp ējams, starptautiskas konvencijas attiec ībā uz nodok ļu dubulto uzlik ­ 
šanu.  
Piemērojot šo pantu, ne ņem v ērā nevienu past āvīgu dz īvesvietu, kas ieg ūta vien īgi t ādēļ, lai pild ītu 
pien ākumus cit ās starptautisk ās organiz ācij ās. 
14. pants  
(bijušais 15. pants)  
Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, p ēc 
apspriešan ās ar attiec īgaj ām iest ādēm nosaka Savien ības ier ēdņu un p ārējo darbinieku soci ālā nodro ­ 
šin ājuma sist ēmu.  
15. pants  
(bijušais 16. pants)  
Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, p ēc 
apspriešan ās ar attiec īgaj ām iest ād ēm nosaka to Savien ības ier ēdņu un p ārējo darbinieku kategorijas, 
uz kur ām piln ībā vai da ļēji attiecas 11. pants, 12. panta 2. da ļa un 13. pants.  
Šādās kategorij ās iek ļautu ier ēdņu un p ār ējo darbinieku v ārdus, amata pak āpes un adreses periodiski 
dara zin āmus dal ībvalstu vald ībām.LV C 83/270 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
VI NODA ĻA 
EIROPAS SAVIEN ĪBĀ AKREDIT ĒTO TREŠO VALSTU P ĀRSTĀ VNIECĪ BU PRIVIL ĒĢIJAS UN 
IMUNIT ĀTE 
16. pants  
(bijušais 17. pants)  
Dal ībvalsts, kurā ir Savien ības m ītne, Savien ībā akredit ēto trešo valstu p ārst āvniec ībām piešķ ir parasto 
diplom ātisko imunit āti un privilēģ ijas.  
VII NODA ĻA 
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI  
17. pants  
(bijušais 18. pants)  
Privil ēģijas, imunit āti un atvieglojumus Savien ības ier ēd ņiem un p ārējiem darbiniekiem pieš ķir vien īgi 
Savien ības interes ēs. 
Jebkurai Savien ības iest ādei ir j āatņem ier ēdnim vai darbiniekam pieš ķirt ā imunit āte, ja š ī iest āde 
uzskata, ka š ādas imunit ātes at ņemšana nav pretrun ā Savien ības interes ēm. 
18. pants  
(bijušais 19. pants)  
Šā Protokola 11. lī dz 14. pants un 17. pants attiecas uz Eiropadomes priekšs ēd ētāju. 
Iepriekšmin ētie panti attiecas ar ī uz Komisijas locek ļiem. 
19. pants  
(bijušais 20. pants)  
Uz Komisijas locek ļiem attiecas 11. l īdz 14. pants un 17. pants.  
20. pants  
(bijušais 21. pants)  
Šā Protokola 11. lī dz 14. pants un 17. pants attiecas uz Eiropas Savien ības Tiesas tiesnešiem, 
ģener āladvokātiem, sekret āriem un referentu pal īgiem, neskarot 3. panta noteikumus Protokol ā par 
Eiropas Savien ības Tiesas Stat ūtiem, kas saist īti ar tiesnešu un ģener āladvok ātu imunitāti pret tiesve ­
dību.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/271
21. pants  
(bijušais 22. pants)  
Šis Protokols attiecas ar ī uz Eiropas Invest īciju banku, t ās strukt ūru locek ļiem, t ās personā lu un uz 
dal ībvalstu p ārst āvjiem, kas piedal ās t ās darb ā, neskarot Protokolu par bankas Stat ūtiem.  
Eiropas Investī ciju banka turklā t, to veidojot un palielinot t ās kapit ālu, ir atbr īvota no jebkā diem 
nodok ļiem vai l īdz īgiem maks ājumiem, k ā ar ī no daž ādām formalit ātēm, kas var b ūt ar to saist ītas 
valst ī, kur ā banka atrodas. Ar ī bankas darb ības izbeigšanas vai bankas likvid ācijas gad ījum ā tai 
neuzliek nek ādus maks ājumus. Visbeidzot, bankai un t ās strukt ūru darbī bām, kas veiktas saska ņā 
ar Stat ūtiem, neuzliek nek ādus apgroz ījuma nodok ļus. 
22. pants  
(bijušais 23. pants)  
Šis protokols attiecas arī uz Eiropas Centr ālo banku, t ās strukt ūru locek ļiem un person ālu, neskarot 
noteikumus, kas ietverti Protokol ā par Eiropas Centr ālo banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas 
Stat ūtiem.  
Eiropas Centr ālā banka turklā t ir atbr īvota no jebkā diem nodok ļiem vai lī dz īgiem maks ājumiem 
gad ījum ā, ja palielin ās t ās kapit āls, un no daž ādām formalit ātēm, kas ar to var b ūt saist ītas valst ī, 
kur ā ir Bankas m ītne. Bankas un t ās iest āžu darbī bām, kas veiktas saska ņā ar Eiropas Centr ālo banku 
sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas Stat ūtiem, neuzliek nek ādus apgroz ījuma nodok ļus.LV C 83/272 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
8. PROTOKOLS  
PAR L ĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBU 6. PANTA 
2. PUNKTU, KAS ATTIECAS UZ SAVIEN ĪBAS 
PIEVIENOŠANOS EIROPAS CILV ĒKTIES ĪBU UN 
PAMATBR ĪVĪBU AIZSARDZ ĪBAS KONVENCIJAI  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu: 
1. pants 
Nol īgum ā par Savien ības pievienošanos Eiropas Cilv ēkties ību un pamatbr īvību aizsardz ības konven ­
cijai (turpm āk “Eiropas Konvencija”), k ā paredz ēts Lī guma par Eiropas Savien ību 6. panta 2. punkt ā, 
jāparedz nepieciešam ība saglab āt Savien ības un Savien ības ties ību sist ēmas īpaš ās iez īmes, jo īpaši 
attiec ībā uz: 
a) īpašajiem pas ākumiem saist ībā ar Savien ības iesp ējamo dal ību Eiropas Konvencijas kontroles 
strukt ūrās; 
b) meh ānismiem, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu, ka lietas, ko ierosinā jušas valstis, kas nav Savien ības 
dal ībvalstis, un fizisk ās personas, tiks attiec īgi un pareizi v ērstas pret dal ībvalst īm un/vai Savien ību. 
2. pants 
Iepriekš 1. punkt ā min ētaj ā nol īgum ā j ānodrošina, ka Savien ības pievienošan ās neietekm ē ne Savie ­
nības kompetenci, ne t ās iest āžu pilnvaras. Min ētaj ā l īgum ā j ānodrošina, ka nek ādi t ā noteikumi 
neietekm ē dal ībvalstu st āvokli saist ībā ar Eiropas Konvenciju, jo ī paši saist ībā ar t ās protokoliem, 
pas ākumiem, ko dal ībvalstis veic, atkā pjoties no Eiropas Konvencijas atbilst īgi t ās 15. pantam, un 
atrun ām, ko dal ībvalstis pie ņēmušas saska ņā ar Eiropas Konvencijas 57. pantu.  
3. pants  
Nek ādi noteikumi 1. pant ā min ētaj ā nol īgum ā neskar L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 344. 
pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/273
9. PROTOKOLS  
PAR PADOMES L ĒMUMU ATTIEC ĪB Ā UZ L ĪGUMA 
PAR EIROPAS SAVIEN ĪBU 16. PANTA 4. PUNKTA UN 
LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS DARB ĪBU 
238. PANTA 2. PUNKTA ĪSTENOŠANU LAIKPOSM Ā 
NO 2014. GADA 1. NOVEMBRA L ĪDZ 2017. GADA 
31. MARTAM, NO VIENAS PUSES, UN P ĒC 2017. 
GADA 
1. APR ĪĻA, NO OTRAS PUSES  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ŅEMOT V ĒRĀ to, cik vit āli svar īga, apstiprinot Lisabonas L īgumu, bija vienošan ās par Padomes 
Lēmumu attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 16. panta 4. punkta un L īguma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 238. panta 2. punkta īstenošanu laikposm ā no 2014. gada 1. novembra l īdz 
2017. gada 31. martam, no vienas puses, un p ēc 2017. gada 1. apr īļa, no otras puses, (turpm āk 
“L ēmums”),  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu: 
Vien īgais pants  
Pirms Padome izskata jebk ādu iesp ējamu projektu vai priekšlikumu, kura m ērķis ir groz īt vai atcelt 
min ēto l ēmumu vai k ādu no t ā noteikumiem vai tieši vai netieši groz īt t ā jomu vai noz īmi, pie ņemot 
vai grozot citu Savien ības ties ību aktu, Eiropadome veic s ākotn ējas apspriedes par min ēto projektu, 
iev ērojot konsensa principu saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 15. panta 4. punktu.LV C 83/274 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
10. PROTOKOLS  
PAR PAST ĀVĪGU STRUKTUR ĒTU SADARB ĪBU, KAS 
IZVEIDOTA AR L ĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBU 
42. PANTU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ŅEMOT V ĒRĀ L īguma par Eiropas Savien ību 42. panta 6. punktu un 46. pantu;  
ATG ĀDINOT , ka Savien ība īsteno kopējo ārpolitiku un droš ības politiku, kas pamatojas uz to, lai 
pan āktu dal ībvalstu darbī bas konver ģences lī meni, kas past āv īgi pieaug;  
ATG ĀDINOT , ka kopēj ā droš ības un aizsardzī bas politika ir kop ējās ārpolitikas un droš ības politikas 
sast āvda ļa; ka t ā nodrošina Savien ības r īcības sp ējas, izmantojot civilos un milit āros lī dzek ļus; ka 
Savien ība var izmantot š ādus lī dzek ļus Lī guma par Eiropas Savien ību 43. pant ā min ētajos uzdevumos 
ārpus Savien ības, lai nodrošin ātu miera uztur ēšanu, konfliktu nov ēršanu un starptautiskā s droš ības 
stiprin āšanu saska ņā ar Apvienoto N āciju Organiz ācijas Stat ūtu principiem; ka šo uzdevumu veik ­ 
šanai ir j āizmanto dal ībvalstu nodrošin ātās milit ār ās sp ējas saska ņā ar “vienotu sp ēku principu”;  
ATG ĀDINOT , ka Savien ības kopēj ā drošī bas un aizsardz ības politika neskar dažu dal ībvalstu droš ības 
un aizsardz ības politikas īpašā s iez īmes;  
ATG ĀDINOT  to, ka Savien ības kopēj ā droš ības un aizsardz ības politika iev ēro pien ākumus, ko Zieme ļ­
atlantijas L īgums uzliek dal ībvalst īm, kuras uzskata, ka šo valstu kop īgā aizsardz ība tiek īstenota 
Zieme ļatlantijas L īguma Organizācij ā, kura turpina b ūt dal ībvalstu kolekt īvās aizsardz ības pamats; un 
atg ādinot to, ka Savien ības kopēj ā droš ības un aizsardz ības politika ir sader īga ar kopē jo droš ības un 
aizsardz ības politiku, kas noteikta min ētaj ā organiz ācij ā; 
PĀRLIEC ĪBĀ, ka Savien ības arvien pieaugoš ā loma droš ības un aizsardz ības jomā veicin ās atjaunot ās 
Zieme ļatlantijas Alianses vitalit āti saska ņā ar t ā d ēv ēto “Berl īne Pluss” vienošanos,  
AP ŅĒMUŠ ĀS nodrošin āt, ka Savien ība b ūs sp ējīga piln ībā uz ņemties atbild ību starptautiskaj ā vid ē; 
ATZ ĪSTOT , ka Apvienoto N āciju Organiz ācija var l ūgt Savien ības atbalstu steidzamu uzdevumu īste ­
nošanai saska ņā ar Apvienoto N āciju Organiz ācijas Stat ūtu VI un VII noda ļu; 
ATZ ĪSTOT , ka droš ības un aizsardz ības politikas stiprin āšana pras īs dal ībvalstu p ūliņus sp ēju jom ā; 
APZINOTIES , ka Eiropas droš ības un aizsardz ības politikas jauna att īstības posma sā kšana ir saist īta ar 
centieniem, kurus noteiks iesaist ītās dal ībvalstis;  
ATG ĀDINOT , ka Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos piln īga iesaist ī­ 
šan ās past āvīgās struktur ētās sadarb ības pas ākumos ir noz īm īga,LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/275
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu: 
1. pants 
Pastā vīgā struktur ētā sadarb ība, kas paredz ēta Lī guma par Eiropas Savien ību 42. panta 6. punktā, ir 
atv ērta ikvienai dal ībvalstij, kura no dienas, kad st ājas sp ēkā Lisabonas Lī gums, ap ņemas:  
a) s ākt intens īvāk att īstīt savas aizsardz ības sp ējas, att īstot savu nacion ālo ieguld ījumu un – vaja ­
dz ības gad ījum ā – piedaloties daudznacion ālos sp ēkos, Eiropas galvenaj ās ekip ējuma programm ās, 
kā ar ī Aizsardz ības sp ēju att īstības, pētniec ības, ieg ādes un bru ņojuma a ģent ūras (turpm āk 
“Eiropas Aizsardz ības a ģent ūra”) darb ībā; un  
b) b ūt sp ējīga nodrošin āt – v ēlākais 2010. gad ā – valsts l īmen ī vai daudznacion ālu sp ēku sast āv ā 
noteiktiem uzdevumiem sagatavotas kaujas vien ības, kuras veidotas taktisk ā l īmen ī k ā kaujas 
vien ības ar atbalsta elementiem, tostarp transportu un nodrošin ājumu, un kuras 5 l īdz 30 dien ās 
ir sp ējīgas iesaist īties L īguma par Eiropas Savien ību 43. pant ā min ēto misiju veikšan ā, īpaši lai 
izpild ītu Apvienoto N āciju Organizācijas piepras ījumu, un kuru uztur ēšan ās oper ācijas rajon ā ir 
iesp ējama s ākotn ēji 30 dienas, ko v ēlāk var pagarin āt l īdz 120 dien ām. 
2. pants 
Šā protokola 1. pant ā noteikto m ērķu sasniegšanai, dal ībvalstis, kas piedal ās past āvīgā struktur ētā 
sadarb ībā, ap ņemas: 
a) no dienas, kad st ājas sp ēkā Lisabonas L īgums, sadarboties, lai sasniegtu paredz ētos m ērķus attie ­
cībā uz invest īciju izdevumiem aizsardz ības ekip ējumam, un regul āri pā rskat īt šos m ērķus, ņemot 
vērā droš ības situ āciju un Savienī bas starptautisko atbild ību; 
b) cik vien iesp ējams savstarp ēji tuvin āt savus aizsardz ības l īdzek ļus, jo īpaši saska ņojot milit āro 
vajadz ību noteikšanu, apvienojot un, ja nepieciešams, specializ ējot savus aizsardz ības lī dzek ļus 
un sp ējas, k ā ar ī veicinot sadarb ību m ācību un nodrošin ājuma jomā ; 
c) veikt konkr ētus pas ākumus, lai palielin ātu savu sp ēku pieejam ību, savietojam ību, elast īgumu un 
gatav ību, jo īpaši, identific ējot kopējus m ērķus attiec ībā uz sp ēku iesaist īšanu, tostarp, iesp ējams, 
pārskatot lēmumu pie ņemšanas proced ūras valsts l īmen ī; 
d) sadarboties, nodrošinot nepieciešamos pas ākumus, lai nov ērstu – tostarp ar daudznacion āliem 
līdzek ļiem un neskarot saist ības, kuras nosaka Zieme ļatlantijas L īguma Organiz ācija – tr ūkumus, 
ko konstat ē saska ņā ar “Sp ēju att īstības meh ānismu”;LV C 83/276 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
e) ja nepieciešams, l īdzdarboties saist ībā ar Eiropas Aizsardz ības a ģent ūru, lai att īstītu galven ās 
kop īgās vai Eiropas ekip ējuma programmas.  
3. pants  
Eiropas Aizsardz ības a ģent ūra regul āri izv ērtē iesaist īto dal ībvalstu ieguld ījumu attiec ībā uz šo valstu 
sp ējām, īpaši ieguld ījumu, kurš veikts saska ņā ar krit ērijiem, ko nosaka – inter alia – pamatojoties uz 
šā protokola 2. pantu, un vismaz reizi gad ā iesniedz attiec īgu zi ņojumu. Izv ērt ēšana var b ūt par 
pamatu Padomes ieteikumiem un l ēmumiem, ko pie ņem saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 
46. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/277
11. PROTOKOLS  
PAR 42. PANTU L ĪGUM Ā PAR EIROPAS SAVIEN ĪBU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IEV ĒROJOT TO,  ka piln ībā j āīsteno Lī guma par Eiropas Savien ību 42. panta 2. punkta noteikumi,  
IEV ĒROJOT TO,  ka saska ņā ar 42. pantu Savien ības politika neskar dažu dal ībvalstu droš ības politikas 
un aizsardz ības politikas īpašo b ūtību un iev ēro dažu dal ībvalstu pien ākumus, kuras uzskata, ka to 
kop ējā aizsardz ības politika ir īstenojama NATO ietvaros saska ņā ar Zieme ļatlantijas L īgumu un ir 
sader īga ar kopējo droš ības un aizsardz ības politiku, kas noteikta šaj ā strukt ūrā, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā du noteikumu, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu, 
Eiropas Savien ība kopā ar Rietumeiropas Savienī bu izstr ādā noteikumus cieš ākai savstarp ējai sadar ­
bībai.LV C 83/278 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
12. PROTOKOLS  
PAR P ĀRM ĒRĪGA BUDŽETA DEFIC ĪTA NOV ĒRŠANAS PROCED ŪRU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
NOL ŪKĀ preciz ēt p ārm ērīga budžeta defic īta nov ēršanas proced ūru, kas min ēta L īguma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 126. pant ā, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Līguma par Eiropas Savien ības darb ību 126. panta 2. punkt ā min ētie atsauces lielumi ir š ādi: 
— vald ības pl ānotais vai faktiskais defic īts proporcion āli iekšzemes kopproduktam tirgus cen ās – 
3 %; 
— vald ības par āds proporcion āli iekšzemes kopproduktam tirgus cen ās – 60 %.  
2. pants 
Min ētā L īguma 126. pant ā un šaj ā Protokol ā: 
— vald ība: visp ārēj ā vald ība, tas ir, centr ālā vald ība, re ģion āli vai viet ējas pašp ārvaldes un soci ālas 
nodrošin āšanas fondi, iz ņemot komerci ālas darb ības, kas noteiktas Eiropas integr ēto ekonomisko 
nor ēķinu sist ēm ā; 
— defic īts: t īrais aiz ņēmums, kas noteikts Eiropas integr ēto ekonomisko nor ēķinu sist ēmā;  
— ieguld ījums: pamatkapit āla kopapjoms, kas noteikts Eiropas integr ēto ekonomisko nor ēķinu 
sist ēm ā; 
— par āds: par āda kopapjoms t ā nomin ālv ērt ībā, kas l īdz gada beig ām nav nomaks āts un konsolid ēts 
vald ības nozar ēs un to starp ā, vald ību izprotot t ā, k ā tas defin ēts š ā panta pirmaj ā ievilkum ā. 
3. pants  
Lai nodrošin ātu pā rm ērīga budžeta defic īta nov ēršanas proced ūras efektivit āti, dal ībvalstu vald ības 
atbild par vald ības budžeta defic ītu, k ā tas defin ēts 2. panta pirmaj ā ievilkum ā. Dal ībvalstis nodrošina,LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/279
lai to budžeta procedū ras ļautu t ām šaj ā jomā izpild īt pien ākumus, ko uzliek L īgumi. Dal ībvalstis t ūlīt 
un regul āri zi ņo Komisijai par savu pl ānoto un faktisko budžeta defic ītu, k ā ar ī par par āda l īmeni.  
4. pants  
Komisija sniedz š ā Protokola piem ērošanai vajadz īgos statistikas datus.LV C 83/280 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
13. PROTOKOLS  
PAR KONVER ĢENCES KRIT ĒRIJIEM  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
NOL ŪKĀ preciz ēt konver ģences kritē rijus, kas Savien ībai j āiev ēro, pie ņemot lē mumus par L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 140. pant ā paredz ētā iz ņēmuma statusa atcelšanu dal ībvalst īm, kam ir 
izņēmuma statuss,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu 140. panta 1. punkta pirmaj ā ievilkum ā min ētās cenu stabi ­
lit ātes krit ērijs ir tas, ka dalī bvalst ī ir stabilas cenas un vien ā gad ā pirms nov ērtējuma vid ējais infl ācijas 
līmenis nep ārsniedz 1,5 procenta punktus, to sam ērojot ar, augst ākais, t ādu triju dal ībvalstu datiem, 
kur cenu stabilit āte ir visliel ākā. Infl āciju m ēra, sal īdzinot pat ēriņa cenu indeksus, ņemot v ērā to, ka 
daž ādās valst īs to nosaka daž ādi. 
2. pants 
Min ētā L īguma 140. panta 1. punkta otraj ā ievilkum ā min ētā vald ības budžeta stabilit ātes kritē rijs ir 
tas, ka nov ērt ējuma br īdī uz dal ībvalsti neattiecas atbilst īgi 126. panta 6. punktam pie ņemtais 
Padomes l ēmums par p ārm ērīgu budžeta defic ītu. 
3. pants  
Krit ērijs min ētā l īguma 140. panta 1. punkta trešaj ā ievilkum ā min ētai dal ībai Eiropas monet ārās 
sist ēmas val ūtas mai ņas meh ānism ā ir t āds, ka dal ībvalsts vismaz divus gadus pirms nov ērtējuma bez 
liel ām gr ūtībām ir iev ērojusi paredz ētās norm ālās sv ārst ību robežas Eiropas monet ār ās sist ēmas 
val ūtas mai ņas meh ānism ā. Proti, dal ībvalsts šaj ā laik ā p ēc savas iniciat īvas nav devalv ējusi savas 
val ūtas ofici ālo mai ņas kursu attiec ībā pret euro.  
4. pants  
Min ētā L īguma 140. panta 1. punkta ceturtaj ā ievilkum ā min ētās procentu likmju konverģ ences 
krit ērijs ir t āds, ka dal ībvalsts vid ējā nomin ālā ilgtermi ņa aizdevumu procentu likme, kas pirmsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/281
nov ērt ējuma nov ērota vienu gadu, p ārsniedz ne vair āk kā 2 procentu punktus likm ēm, augst ākais, 
trij ās dal ībvalst īs, kur cenu stabilit āte ir visliel ākā. Procentu likmes m ēra, par pamatu ņemot valsts 
ilgtermi ņa oblig ācijas vai lī dz īgus v ērtspap īrus, un ņemot v ērā to, ka daž ādās valst īs t ās nosaka 
daž ādi. 
5. pants 
Komisija sniedz š ā Protokola piem ērošanai vajadz īgos statistikas datus.  
6. pants 
Padome pē c Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un ECB, un ar 
Ekonomikas un finanšu komiteju ar vienpr ātīgu l ēmumu pie ņem attiec īgus noteikumus, lai preciz ētu 
min ētā L īguma 140. pantā min ētos konver ģences kritē rijus. Šie noteikumi p ēc tam aizst āj šo Proto ­
kolu.LV C 83/282 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
14. PROTOKOLS  
PAR EUROGRUPU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
VĒLOTIES  veicin āt apst ākļus stipr ākai tautsaimniec ības izaugsmei Eiropas Savien ībā un šaj ā nol ūkā 
att īstīt arvien cieš āku ekonomikas politikas koordin āciju eurozon ā, 
APZINOTIES  nepieciešam ību paredz ēt īpašus noteikumus pastiprin ātam to dal ībvalstu dialogam, kuru 
naudas vien ība ir euro, lī dz br īdim, kad euro k ļūs par visu Savien ības dal ībvalstu naudas vien ību, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu: 
1. pants 
To dal ībvalstu ministri, kuru naudas vien ība ir euro, tiekas neofici ālās san āksm ēs. Šā dās san āksm ēs 
vajadz ības gad ījum ā p ārrunā jaut ājumus, kas saistī ti ar konkr ētiem pien ākumiem, k ādus t ās kopī gi 
uz ņemas saist ībā ar vienoto val ūtu. San āksm ēs piedal ās Komisija. Š ādās san āksm ēs, kuras sagatavo 
par finansēm atbildī go ministru p ārst āvji no dal ībvalstī m, kuru naudas vien ība ir euro, un Komisija, 
uzaicina piedal īties Eiropas Centr ālo banku.  
2. pants  
To dal ībvalstu ministri, kuru naudas vien ība ir euro, ar šo dal ībvalstu vair ākumu uz divarpus gadiem 
iev ēl priekšs ēdētāju.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/283
15. PROTOKOLS  
PAR DAŽIEM NOTEIKUMIEM ATTIEC ĪBĀ UZ 
LIELBRIT ĀNIJAS UN ZIEME ĻĪRIJAS APVIENOTO 
KARALISTI  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ATZ ĪSTOT,  ka Apvienotajai Karalistei nav saist ību vai pien ākumu ieviest euro, kam ēr t ās vald ība un 
parlaments par to nav pie ņēmis īpašu l ēmumu,  
ŅEMOT V ĒRĀ, ka 1996. gada 16. oktobr ī un 1997. gada 30. oktobr ī Apvienot ās Karalistes vald ība ir 
pazi ņojusi Padomei nodomu nepiedal īties ekonomisk ās un monet ārās savien ības trešaj ā posm ā, 
IEV ĒROJOT  Apvienot ās Karalistes vald ības praksi atmaks āt aiz ņēmumus, p ārdodot par ādus priv ātajam 
sektoram,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. Apvienotajai Karalistei nav j āievieš euro, ja t ā nav dar ījusi zin āmu Padomei, ka v ēlas to dar īt. 
2. Ņemot vē rā Apvienot ās Karalistes vald ības 1996. gada 16. oktobr ī un 1997. gada 30. oktobr ī 
Padomei iesniegto pazi ņojumu, uz Apvienoto Karalisti attiecas š ā protokola 3. lī dz 8. un 10. pants.  
3. Apvienot ā Karaliste patur savas pilnvaras monet ārās politikas jom ā saska ņā ar savas valsts 
ties ībām. 
4. Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 119. panta otr ā da ļa, 126. panta 1., 9. un 11. punkts, 127. 
panta 1. l īdz 5. punkts, 128. pants, 130., 131., 132. un 133. pants, 138. pants, 140. panta 3. 
punkts, 219. pants, 282. panta 2. punkts, iz ņemot t ā pirmo un p ēd ējo teikumu, 282. panta 5. 
punkts un 283. pants uz Apvienoto Karalisti neattiecas. T āpat uz Apvienoto Karalisti neattiecas š ā 
Līguma 121. panta 2. punkts tikt āl, cikt āl tas saist īts ar konkr ētu ekonomikas politikas visp ār ējo 
pamatnost ādņu ieviešanu, kas kopum ā attiecas uz eurozonu. Atsauces uz Savien ību vai dal ībvalst īm 
šajos noteikumos neattiecas uz Apvienoto Karalisti, un atsauces uz valstu centr ālām bank ām neat ­
tiecas uz Anglijas Banku ( Bank of England ). 
5. Apvienot ā Karaliste cenšas izvair īties no p ārm ērīga valsts budžeta defic īta. 
Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu 143. pants un 144. pants joproj ām attiecas uz Apvienoto 
Karalisti. 134. panta 4. punkts un 142. pants attiecas uz Apvienoto Karalisti t ā, it k ā tai b ūtu pieš ķirts 
izņēmuma statuss.LV C 83/284 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
6. Apvienotajai Karalistei ir uz laiku at ņemtas ties ības balsot par Padomes ties ību aktiem, kas min ēti 
4. punktā uzskait ītajos pantos, un gad ījumos, kas min ēti Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 139. 
panta 4. punkta pirmaj ā da ļā. Šaj ā nol ūkā piem ēro š ā L īguma 139. panta 4. punkta otro da ļu. 
Apvienotajai Karalistei nav ar ī ties ību piedal īties priekšs ēdētāja, priekšsē dētāja vietnieka un citu ECB 
Valdes locekļ u iecelšan ā atbilst īgi š ā L īguma 283. panta 2. punkta otrajai da ļai. 
7. Protokol ā par Eiropas Centr ālo banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas Stat ūtiem (“Stat ūti”) 
3., 4., 6., 7., 9.2., 10.1.,10.3. 11.2., 12.1., 14., 16. pants, 18. l īdz 20. pants, 22., 23., 26., 27. pants, 
30. l īdz 34. pants un 49. pants neattiecas uz Apvienoto Karalisti.  
Atsauces uz Savienī bu vai dal ībvalst īm šajos pantos neattiecas uz Apvienoto Karalisti un nor ādes uz 
valstu centr ālām bank ām vai akcion āriem neattiecas uz Anglijas Banku ( Bank of England ). 
Stat ūtu 10.3. un 30.2. panta atsauces uz ECB parakst īto kapit ālu neattiecas uz Anglijas Bankas ( Bank 
of England ) parakst īto kapit ālu. 
8. Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 141. panta 1. punkts un Stat ūtu 43. lī dz 47. pants ir 
sp ēk ā neatkar īgi no t ā, vai ir k āda dal ībvalsts ar iz ņēmuma statusu, ņemot vē rā š ādus groz ījumus:  
a) atsauces uz ECB un EMI uzdevumiem 43. pant ā attiecas ar ī uz t ādiem uzdevumiem, kas p ēc euro 
ieviešanas joproj ām j āveic sakar ā ar iesp ējamo Apvienot ās Karalistes l ēmumu neieviest euro;  
b) papildus 46. pant ā min ētajiem uzdevumiem ECB ar ī sniedz padomus un pal īdz sagatavot visus 
Padomes l ēmumus attiec ībā uz Apvienoto Karalisti, kas j āpie ņem saska ņā ar 9. panta a) un c) 
apakšpunktu;  
c) Anglijas Banka ( Bank of England ) iemaks ā savu parakst ītā kapit āla da ļu ECB kapit ālā k ā ieguld ījumu 
ECB darb ības izmaks ām p ēc t ādiem pašiem principiem k ā to dal ībvalstu centr ālās bankas, kam 
piešķ irts iz ņēmuma statuss.  
9. Apvienot ā Karaliste jebkur ā laik ā var pazi ņot par nodomu ieviest euro. T ādā gad ījum ā: 
a) Apvienotajai Karalistei ir ties ības ieviest euro tikai ar noteikumu, ka t ā atbilst vajadz īgajiem 
nosac ījumiem. Padome p ēc Apvienot ās Karalistes lū guma un saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 140. panta 1. un 2. punkta nosac ījumiem un taj ā noteikto procedū ru nov ērt ē, 
vai t ā atbilst vajadz īgajiem nosac ījumiem;  
b) Anglijas Banka ( Bank of England ) iemaksā savu parakst ītā kapit āla da ļu, p ārskaita ECB val ūtas 
rezervju akt īvos un iemaks ā t ās rezervju fond ā saska ņā ar t ādiem pašiem principiem k ā t ādas 
dal ībvalsts centr ālā banka, kuras iz ņēmuma statuss ir atcelts;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/285
c) Padome, iev ērojot min ētā L īguma 140. panta 3. punkta nosac ījumus un saska ņā ar taj ā noteikto 
proced ūru, pie ņem visus citus vajadz īgos l ēmumus, lai Apvienot ā Karaliste var ētu ieviest euro.  
Ja Apvienot ā Karaliste saska ņā ar šo Protokolu ievieš euro, 3. l īdz 8. punkts vairs nav sp ēkā. 
10. Atkā pjoties no Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 123. panta un Stat ūtu 21.1. panta, 
Apvienot ās Karalistes vald ība var patur ēt t ās kred ītlīniju “Ways and Means” Anglijas Bank ā (Bank 
of England ) tikm ēr, kam ēr Apvienot ā Karaliste nav ieviesusi euro.LV C 83/286 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
16. PROTOKOLS  
PAR DAŽIEM NOTEIKUMIEM ATTIEC ĪB Ā UZ D ĀNIJU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IEV ĒROJOT  to, ka D ānijas Konstit ūcij ā ietverti noteikumi, saska ņā ar kuriem D ānij ā var tikt r īkots 
referendums pirms D ānijas atteikšan ās no iz ņēmuma statusa,  
ŅEMOT V ĒRĀ, ka 1993. gada 3. novembr ī D ānijas vald ība ir pazi ņojusi Padomei nodomu nepiedal īties 
ekonomisk ās un monet ār ās savien ības trešaj ā posm ā, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu: 
1. Ņemot v ērā D ānijas vald ības 1993. gada 3. novembr ī Padomei iesniegto pazi ņojumu, D ānijai ir 
izņēmuma statuss. Iz ņēmuma statuss izpaužas t ād ējādi, ka D ānijai piem ēro visus L īgumu un ECBS un 
ECB Stat ūtu pantus un noteikumus, kas attiecas uz iz ņēmuma statusu.  
2. Attiec ībā uz atbr īvojuma atcelšanu L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 140. pant ā min ēto 
proced ūru sā k tikai p ēc D ānijas lū guma.  
3. Gad ījum ā, ja iz ņēmuma statusu atce ļ, šis Protokols vairs nav spēkā .LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/287
17. PROTOKOLS  
PAR D ĀNIJU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
NOL ŪKĀ atrisin āt dažas īpašas probl ēmas, kas saist ītas ar D āniju,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu, 
14. pants Protokolā par Eiropas Centr ālo banku sist ēmas Stat ūtiem un Eiropas Centr ālās bankas 
Stat ūtiem neietekm ē D ānijas Valsts bankas ties ības veikt t ās uzdevumus, kas attiecas uz t ām D ānijas 
Karalistes da ļām, kuras nav Savien ības da ļa.LV C 83/288 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
18. PROTOKOLS  
PAR FRANCIJU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
TIEKDAMIES  ņemt v ērā īpašu jaut ājumu, kas attiecas uz Franciju,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu, 
Francija patur naudas emisijas privil ēģiju Jaunkaledonijā , Fran ču Polin ēzij ā un Volis ā un Futun ā 
atbilst īgi t ās ties ību aktiem, un vienī gi tai ir ties ības noteikt CFP franka parit āti.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/289
19. PROTOKOLS  
PAR ŠENGENAS ACQUIS, KAS IEK ĻAUTS EIROPAS SAVIEN ĪBAS 
SIST ĒM Ā 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IEV ĒROJOT TO , ka nol īgumi par pak āpenisku kontroles atcelšanu pie kop īgām robež ām, ko 1985. gada 
14. j ūnij ā un 1990. gada 19. j ūnij ā Šengen ā parakst ījušas dažas Eiropas Savien ības dal ībvalstis, k ā ar ī 
ar tiem saist ītie nol īgumi un uz to pamata pie ņemtie noteikumi ir iek ļauti Eiropas Savien ības sist ēm ā 
ar 1997. gada 2. oktobra Amsterdamas L īgumu,  
VĒLOTIES  saglab āt Šengenas  acquis  tādu, k āds tas bijis kopš Amsterdamas L īguma st āšan ās sp ēkā, un 
att īstīt šo  acquis , lai pal īdz ētu sasniegt m ērķi – nodrošin āt Savien ības pilso ņiem br īvības, droš ības un 
tiesiskuma telpu bez iekš ējām robež ām, 
APLIECINOT , ka Šengenas  acquis  noteikumus piem ēro tikai tad, ja tie ir sader īgi ar Eiropas Savien ības 
un Savien ības ties ībām, 
ŅEMOT V ĒRĀ D ānijas īpašo nost āju, 
ŅEMOT V ĒRĀ TO , ka Īrija un Lielbritānijas un Ziemeļī rijas Apvienot ā Karaliste nav iesaist ītas visos 
Šengenas  acquis  noteikumos, un to, ka tom ēr ir j āparedz iesp ēja šī m dal ībvalst īm piln īgi vai da ļēji 
pie ņemt citus  acquis  noteikumus,  
ATZ ĪSTOT , ka t ādēļ ir j āizmanto L īgumu noteikumi par dažu dal ībvalstu cieš āku sadarb ību, 
ŅEMOT V ĒRĀ vajadz ību uztur ēt īpašas attiec ības ar Islandes Republiku un Norv ēģijas Karalisti, jo ab ām 
šīm valst īm, k ā ar ī Zieme ļvalst īm, kas ir Eiropas Savien ības dal ībvalstis, uzliek saist ības Zieme ļvalstu 
Pasu savien ības noteikumi,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Beļģ ijas Karalistei, Čehijas Republikai, D ānijas Karalistei, V ācijas Federat īvajai Republikai, Igaunijas 
Republikai, Grie ķijas Republikai, Spā nijas Karalistei, Francijas Republikai, It ālijas Republikai, Kipras 
Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Luksemburgas Lielhercogistei, Ung ārijas Repub ­
likai, Maltas Republikai, N īderlandes Karalistei, Austrijas Republikai, Polijas Republikai, Portug āles 
Republikai, Slov ēnijas Republikai, Slov ākijas Republikai, Somijas Republikai un Zviedrijas Karalistei 
ir at ļauts īstenot cieš āku savstarp ēju sadarb ību jomā s, uz ko attiecas Padomes pie ņemti noteikumi, 
kas ir Šengenas  acquis  da ļa. Šo sadarb ību veic Eiropas Savienī bas iest āžu un ties ību sist ēm ā, iev ērojot 
attiec īgos noteikumus L īgumos.LV C 83/290 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. pants 
Šengenas  acquis  attiecas uz 1. pantā min ētaj ām dal ībvalst īm, neskarot 2003. gada 16. apr īļa Pievie ­
nošan ās akta 3. pantu un 2005. gada 25. apr īļa Pievienošan ās akta 4. pantu. Padome aizst āj Izpildu 
komiteju, kas izveidota ar Šengenas l īgumiem.  
3. pants 
Dānijas dal ību to noteikumu pie ņemšan ā, ar ko pilnveido Šengenas  acquis , k ā ar ī šo noteikumu 
īstenošan ā un piem ērošan ā D ānij ā reglament ē attiec īgi noteikumi Protokol ā par D ānijas nost āju. 
4. pants 
Īrija un Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ā Karaliste jebkur ā br īdī var l ūgt dal ību dažos vai visos 
Šengenas  acquis  noteikumos.  
Padome par š ādu l ūgumu pie ņem l ēmumu, past āvot vienpr ātībai starp t ās 1. pant ā min ētajiem 
locek ļiem un attiec īgās valsts vald ības p ārst āvi. 
5. pants 
1. Priekšlikumiem un ierosm ēm par to, k ā pilnveidot Šengenas  acquis , piem ēro attiec īgos Lī gumu 
noteikumus.  
Šaj ā sakar ā, ja vai nu Īrija, vai ar ī Apvienot ā Karaliste nav pie ņemam ā laik ā rakstiski pazi ņojusi 
Padomei, ka t ā v ēlas iesaist īties, Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 329. pant ā min ēto at ļauju 
uzskata par pieš ķirtu 1. pant ā min ētaj ām dal ībvalst īm un Ī rijai vai Apvienotajai Karalistei, ja viena no 
tām vē las iesaist īties attiec īgaj ās sadarb ības jom ās. 
2. Ja uzskata, ka vai nu Īrija, vai ar ī Apvienot ā Karaliste ir iesniegusi pazi ņojumu p ēc l ēmuma, kas 
pie ņemts saska ņā ar 4. pantu, t ā trijos m ēnešos tom ēr var Padomei rakstiski pazi ņot, ka nev ēlas 
piedal īties t āda priekšlikuma vai ierosmes īstenošan ā. T ād ā gad ījum ā Īrija vai Apvienot ā Karaliste 
nepiedal ās t āda priekšlikuma vai ierosmes pie ņemšan ā. P ēc tam, kad sa ņemts p ēd ējais no min ētajiem 
pazi ņojumiem, proced ūru, ko izmanto, lai pie ņemtu pas ākumu, ar ko pilnveido Šengenas  acquis , 
pārtrauc lī dz 3. vai 4. punkt ā izkl āstītās proced ūras beigām, vai ar ī tikm ēr, kam ēr pazi ņojums nav 
atcelts, ko var izdar īt jebkur ā laik ā, kam ēr proced ūru īsteno.  
3. Dal ībvalstij, kas ir n ākusi klaj ā ar 2. punkt ā min ēto pazi ņojumu, beidz piem ērot jebkuru 
lēmumu, ko Padome pie ņēmusi saska ņā ar 4. punktu, no dienas, kad ierosin ātais pas ākums st ājas 
sp ēk ā, tikt āl, cikt āl Padome to uzskata par vajadz īgu un iev ērojot nosac ījumus, ko Padome nosaka ar 
kvalific ētu balsu vair ākumu pie ņemt ā l ēmum ā p ēc Komisijas priekšlikuma. L ēmumu pie ņem, iev ē­
rojot š ādus krit ērijus – Padome cenšas saglabā t p ēc iesp ējas plaš āku attiec īgāsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/291
dal ībvalsts l īdzdal ību, nopietni neskarot daž ādu Šengenas  acquis  da ļu izmantojam ību un reiz ē respek ­
tējot to sader ību. Komisija iesniedz priekšlikumu pēc iesp ējas dr īzāk p ēc 2. punkt ā min ētā pazi ņo­
juma. Vajadz ības gad ījum ā p ēc divu sec īgu san āksmju sasaukšanas Padome pie ņem lē mumu četros 
m ēnešos p ēc tam, kad sa ņemts Komisijas priekšlikums.  
4. Ja min ētā četru m ēnešu termi ņa beig ās Padome lē mumu nav pie ņēmusi, dal ībvalsts t ūlīt var l ūgt 
jaut ājumu nodot Eiropadomes izskat īšanai. T ādā gad ījum ā Eiropadome, pie ņemot l ēmumu ar kvali ­
fic ētu balsu vair ākumu un p ēc Komisijas priekšlikuma, n ākamaj ā san āksm ē pie ņem l ēmumu, iev ērojot 
3. punkt ā min ētos krit ērijus.  
5. Ja l īdz 3. vai 4. punkt ā noteikt ās proced ūras beig ām Padome vai attiec īgā gad ījum ā Eiropadome 
lēmumu nav pie ņēmusi, Šengenas  acquis  pilnveidošanas pas ākuma pie ņemšanas procedū ru beidz 
pārtraukt. Ja min ēto pas ākumu p ēc tam pie ņem, jebkuru l ēmumu, ko Padome pie ņem saska ņā ar 
4. pantu, beidz piem ērot attiec īgaj ā dal ībvalst ī no dienas, kad pas ākums st ājas sp ēkā, tiktā l, cikt āl to 
nosaka Komisija un iev ērojot Komisijas noteiktos nosac ījumus, ja vien attiec īgā dal ībvalsts nav 
atc ēlusi 2. punkt ā min ēto pazi ņojumu, pirms attiec īgo pas ākumu pie ņem. Komisija lē mumu pie ņem 
līdz pas ākuma pie ņemšanas dienai. Pie ņemot l ēmumu, Komisija respekt ē 3. punktā min ētos krit ērijus.  
6. pants 
Islandes Republika un Norvēģ ijas Karaliste iesaist ās Šengenas  acquis  īstenošan ā un t ā turpm ākā 
izveidē. Šaj ā nol ūkā nol īgum ā, ko š īs valstis slēdz ar Padomi, j āvienojas par piem ērot ām proced ūrām, 
1. pant ā min ētajiem Padomes locek ļiem pie ņemot l ēmumu vienpr ātīgi. Šā dā nol īgum ā ietver notei ­
kumus par Islandes un Norv ēģijas l īdzdal ību vis ās finansi ālās saist ībās, kas rodas, ī stenojot šo Proto ­
kolu. 
Ar Islandi un Norv ēģiju Padome ar vienpr ātīgu l ēmumu sl ēdz atseviš ķu nol īgumu, lai sadal ītu ties ības 
un pien ākumus starp Īriju un Lielbrit ānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un 
Islandi un Norv ēģiju, no otras puses, taj ās Šengenas  acquis jom ās, kas attiecas uz š īm valst īm. 
7. pants  
Sarunā s par jaunu dal ībvalstu uz ņemšanu Eiropas Savienī bā Šengenas  acquis  un pas ākumi, ko iest ādes 
nosaka t ā piem ērošanas jomā , uzskat āms par  acquis , kas kopum ā j āpie ņem vis ām kandid ātvalst īm.LV C 83/292 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
20. PROTOKOLS  
PAR L ĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS DARB ĪBU 
26. PANTA DAŽU ASPEKTU PIEM ĒROŠANU 
APVIENOTAJAI KARALISTEI UN ĪRIJAI  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
TIEKDAM ĀS atrisin āt dažus jaut ājumus, kas attiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,  
ŅEMOT V ĒRĀ TO,  ka daudzus gadus past āvējuši īpaši noteikumi par ce ļošanu starp Apvienoto Karalisti 
un Īriju,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Neatkar īgi no Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 26. un 77. panta, neatkar īgi no jebkura cita 
min ētā L īguma vai L īguma par Eiropas Savienī bu noteikuma, pas ākumiem, kas noteikti saska ņā ar 
šiem lī gumiem, vai jebk ādiem starptautiskiem nol īgumiem, ko nosl ēgusi Savien ība vai Savien ība un 
tās dal ībvalstis ar vienu vai vair ākām treš ām valst īm, Apvienot ā Karaliste personā m, kas v ēlas iece ļot 
tās teritorij ā, ir ties īga pie robežas ar cit ām dal ībvalst īm veikt p ārbaudes, ko t ā uzskata par vaja ­
dz īgām, lai: 
a) p ārbaud ītu ties ības iece ļot Apvienotaj ā Karalist ē dal ībvalstu pilso ņiem, un vi ņu apg ād ājam ām 
person ām, kas izmanto Savien ības ties ību aktu pieš ķirt ās ties ības, k ā ar ī citu valstu pilso ņiem, 
kuriem š ādas ties ības dod k āds Apvienotajai Karalistei saistošs nol īgums;  
b) izlemtu, vai cit ām person ām pieš ķirt at ļauju iece ļot Apvienotaj ā Karalist ē. 
Apvienot ās Karalistes ties ības noteikt vai īstenot š ādas p ārbaudes neietekm ē L īguma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 26. un 77. pants, jebkurš cits min ētā L īguma vai L īguma par Eiropas Savien ību 
noteikums vai pas ākums, kas paredz ēts, piem ērojot šos l īgumus. Nor ādes uz Apvienoto Karalisti šaj ā 
pant ā attiecas ar ī uz teritorij ām, par kuru ārliet ām atbild Apvienot ā Karaliste.  
2. pants  
Apvienot ā Karaliste un Īrija var ar ī turpm āk veikt savstarp ējus pas ākumus attiec ībā uz personu 
pārvietošanos starp š īm teritorij ām (“Kopī gā ce ļojumu telpa”), piln īgi respekt ējot š ā Protokola 
1. panta pirm ās da ļas a) apakšpunkt ā min ēto personu ties ības. T ādējādi, kam ēr vi ņi saglab ā šosLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/293
pas ākumus, š ā Protokola 1. panta noteikumi attiecas uz Īriju ar t ādiem pašiem nosac ījumiem k ā uz 
Apvienoto Karalisti. Šos pas ākumus neietekm ē L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 26. un 
77. pants, jebkurš cits min ētā L īguma vai L īguma par Eiropas Savien ību noteikums vai pas ākums, 
kas paredz ēts, piem ērojot šos l īgumus.  
3. pants 
Pār ējās dal ībvalstis pie sav ām robež ām vai jebkur ā robežp ārejas viet ā ir ties īgas š ādi p ārbaud īt 
personas, kuras v ēlas iece ļot to teritorij ā no Apvienot ās Karalistes vai jebkuras teritorijas, par kuras 
ārliet ām t ā atbild, ar t ādiem pašiem m ērķiem, kas noteikti Protokola 1. pant ā, vai no Īrijas, cikt āl š ā 
Protokola 1. panta noteikumi attiecas uz Īriju.  
Pār ējo dal ībvalstu ties ības noteikt vai veikt š ādas pā rbaudes neietekm ē L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 26. un 77. pants, jebkurš cits min ētā L īguma vai L īguma par Eiropas Savien ību noteikums 
vai pas ākums, kas paredz ēts, piem ērojot šos l īgumus.LV C 83/294 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
21. PROTOKOLS  
PAR APVIENOT ĀS KARALISTES UN ĪRIJAS NOST ĀJU SAIST ĪBĀ AR 
BR ĪVĪBAS, DROŠ ĪBAS UN TIESISKUMA TELPU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
TIEKDAM ĀS atrisin āt dažus jaut ājumus, kas attiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,  
ŅEMOT V ĒRĀ Protokolu par Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 26. panta dažu aspektu piemē ­
rošanu Apvienotajai Karalistei un Īrijai,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Iev ērojot 3. pantu, Apvienot ā Karaliste un Īrija nepiedal ās ierosin āto pas ākumu pie ņemšan ā, ko veic 
Padome saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu. Padomes l ēmumiem, 
kas j āpie ņem vienpr ātīgi, vajadz īgs vienpr ātīgs lēmums, ko pie ņem Padomes locek ļi, iz ņemot Apvie ­
not ās Karalistes un Īrijas vald ības p ārst āvjus.  
Šaj ā pant ā kvalific ēts balsu vair ākums ir defin ēts atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 
238. panta 3. punktam.  
2. pants  
Saska ņā ar 1. pantu un iev ērojot 3., 4. un 6. pantu, nek ādi Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 
treš ās da ļas V sada ļas noteikumi, nek ādi pas ākumi, kas noteikti, piem ērojot šo sada ļu, nek ādi notei ­
kumi starptautiskos nol īgumos, ko Savien ība nosl ēgusi, piem ērojot šo sada ļu, nedz ar ī k ādi Eiropas 
Savien ības Tiesas lēmumi, kas interpret ē šos noteikumus vai pas ākumus, Apvienotajai Karalistei vai 
Īrijai nav saistoši vai piem ērojami; un neviens no šiem noteikumiem, pas ākumiem vai lēmumiem 
neietekm ē min ēto dal ībvalstu kompetenci, ties ības un pien ākumus; un neviens no šiem noteikumiem, 
pas ākumiem vai l ēmumiem, ja tie attiecas uz Apvienoto Karalisti vai Īriju, negroza nedz  acquis  
communautaire, nedz ar ī Savien ības acquis , un tie nav Savien ības ties ību daļ a. 
3. pants  
1. Apvienot ā Karaliste vai Īrija trijos m ēnešos p ēc tam, kad Padomei iesniegts priekšlikums vai 
ierosin ājums, piem ērojot Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu treš ās da ļas V sada ļu, var rakstiski 
pazi ņot Padomes priekšs ēd ētājam, ka t ā v ēlas piedal īties š ādu ierosin ātu pas ākumu noteikšan ā un 
īstenošan ā, un t ād ā gad ījum ā š ī valsts ieg ūst š ādas ties ības.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/295
Padomes l ēmumiem, kas j āpie ņem vienpr ātīgi, vajadz īgs vienpr ātīgs lē mums, ko pie ņem Padomes 
locek ļi, iz ņemot to locekli, kurš š ādu pazi ņojumu nav izteicis. Pasā kums, kas noteikts saska ņā ar šo 
punktu, ir saistošs vis ām dal ībvalst īm, kuras piedal ījuš ās t ā noteikšan ā. 
Pas ākumos, kas pie ņemti saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 70. pantu, paredz 
nosac ījumus Apvienot ās Karalistes un Īrijas dal ībai izv ērt ējumos taj ās jom ās, uz ko attiecas min ētā 
Līguma treš ās da ļas V sada ļa. 
Šaj ā pant ā kvalific ēts balsu vair ākums ir defin ēts atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 
238. panta 3. punktam.  
2. Ja nav iesp ējams pie ņemam ā termi ņā noteikt k ādu no 1. punkt ā min ētajiem pas ākumiem, 
piedaloties Apvienotajai Karalistei vai Īrijai, Padome š ādu pas ākumu var noteikt saska ņā ar 1. 
pantu bez Apvienot ās Karalistes vai Īrijas lī dzdal ības. Š ādā gad ījum ā piem ēro 2. pantu.  
4. pants 
Apvienot ā Karaliste vai Īrija pēc tam, kad Padome ir noteikusi k ādu pas ākumu, piem ērojot Lī guma 
par Eiropas Savien ības darbī bu treš ās da ļas V sada ļu, vienm ēr var pazi ņot Padomei un Komisijai par 
savu nodomu pie ņemt min ēto pas ākumu. T ādā gad ījum ā mutatis mutandis piem ēro L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 331. panta 1. punktā paredz ēto proced ūru. 
4.a pants 
1. Šo protokolu Apvienotajai Karalistei un Īrijai piem ēro ar ī saist ībā ar pas ākumiem, ko ierosina 
vai pie ņem saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savienī bas darbī bu treš ās da ļas V sada ļu un ar ko groza 
sp ēk ā esošu pas ākumu, kurš t ām uzliek saist ības. 
2. Ja Padome, pie ņemot l ēmumu p ēc Komisijas priekšlikuma, nosaka, ka Apvienot ās Karalistes vai 
Īrijas nepiedalīšan ās groz īta sp ēkā esoša pas ākuma īstenošan ā dara t ā īstenošanu neiesp ējamu cit ās 
dal ībvalstī s vai Savien ībā, t ā tom ēr var mudin āt min ētās valstis saska ņā ar 3. vai 4. pantu n ākt klaj ā ar 
pazi ņojumu. 3. panta vajadz ībām sā k skait īt papildu divu m ēnešu laikposmu no dienas, kad Padome 
nosaka min ētā pas ākuma īstenošanu par neiesp ējamu.  
Ja divus m ēnešus p ēc tam, kad Padome noteikusi min ētā pas ākuma īstenošanu par neiesp ējamu, 
Apvienot ā Karaliste vai Īrija nav n ākusi klaj ā ar pazi ņojumu saska ņā ar 3. vai 4. pantu, sp ēkā esošais 
pas ākums tai vairs nav saistošs vai piemērojams, ja vien attiec īgā dal ībvalsts nav n ākusi klaj ā ar 
pazi ņojumu saska ņā ar 4. pantu, pirms pas ākums, ar ko groza sp ēkā esošo pas ākumu, st ājas sp ēkā. 
Šis noteikums st ājas sp ēk ā no dienas, kad st ājas sp ēkā pas ākums, ar ko groza sp ēkā esošo pas ākumu, 
vai divu m ēnešu laikposma beig ās atkar ībā no t ā, kura diena ir v ēlāka.LV C 83/296 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Šā panta vajadz ībām Padome – p ēc jaut ājuma apspriešanas vis ā piln ībā – pie ņem l ēmumu ar kvali ­
fic ētu to Padomes locek ļu vair ākumu, kuri p ārst āv dal ībvalstis, kas piedal ās vai ir piedal ījušā s t ā 
pas ākuma pie ņemšan ā, ar ko groza sp ēkā esošo pas ākumu. Kvalific ētu Padomes balsu vair ākumu 
nosaka saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 238. panta 3. punkta a) apakšpunktu.  
3. Padome, pie ņemot l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu p ēc Komisijas priekšlikuma, var 
noteikt, ka Apvienot ā Karaliste vai Īrija vajadz ības gad ījum ā uz ņemas tieš ās finansi ālās sekas, kas 
nenov ēršami raduš ās, beidzot lī dzdal ību sp ēkā esošaj ā pas ākum ā. 
4. Ar šo pantu neskar 4. pantu.  
5. pants 
Dal ībvalstij, kam nav saistoši pas ākumi, kuri noteikti, piem ērojot Lī guma par Eiropas Savien ības 
darb ību treš ās da ļas V sada ļu, nav nek ādu finansi ālu min ētā pas ākuma saist ību, iz ņemot iest āžu 
administrat īvās izmaksas, ja vien Padome ar vienpr ātīgu visu t ās locek ļu l ēmumu, iepriekš apsprie ­ 
žoties ar Eiropas Parlamentu, nenosaka citā di. 
6. pants 
Ja gad ījumos, kas min ēti šaj ā Protokol ā, Apvienotajai Karalistei vai Īrijai ir saistošs k āds pas ākums, ko 
Padome noteikusi, L īguma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu, attiec īgos Lī gumu 
noteikumus sakar ā ar attiec īgo pas ākumu piem ēro šai valstij.  
6.a pants 
Noteikumi, kas paredz ēti, pamatojoties uz Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 16. pantu, un skar 
personas datu apstr ādi dal ībvalst īs, veicot darbī bas, uz ko attiecas min ētā L īguma treš ās da ļas V 
sada ļas 4. un 5. noda ļas darb ības joma, Apvienotajai Karalistei un Īrijai nav saistoši tad, ja Apvie ­
notajai Karalistei vai Īrijai nav saistoši Savienī bas noteikumi, ar ko reglament ē tiesu sadarb ības veidus 
krimin ālties ību jom ā vai policijas iest āžu sadarbī bas veidus, sakar ā ar kuriem ir j āiev ēro noteikumi, 
kas paredz ēti, ņemot par pamatu 16. pantu.  
7. pants  
3., 4. un 4.a pants neskar Protokolu par Šengenas  acquis , kas iek ļauts Eiropas Savienī bas sist ēm ā. 
8. pants  
Īrija var rakstiski pazi ņot Padomei, ka turpm āk nev ēlas, lai uz to attiektos š ā Protokola noteikumi. 
Šādā gad ījum ā uz Īriju attiecas l īguma parastie noteikumi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/297
9. pants  
Attiec ībā uz Īriju šo protokolu nepiem ēro Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 75. pantam.LV C 83/298 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
22. PROTOKOLS  
PAR D ĀNIJAS NOST ĀJU 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ATG ĀDINOT  lēmumu, ko pie ņēma valstu un vald ību vad ītāji Eiropadomes san āksmes laik ā 1992. gada 
12. decembr ī Edinburg ā par dažiem jaut ājumiem, kurus sakar ā ar Lī gumu par Eiropas Savienī bu bija 
izvirz ījusi D ānija,  
IEV ĒROJOT  D ānijas nost āju attiec ībā uz pilson ību, ekonomisko un monet āro savien ību, aizsardz ības 
politiku un tiesliet ām un iekšliet ām, kas izkl āstīta Edinburgas l ēmum ā, 
APZINOTIES , ka no Edinburgas l ēmuma izrietoš ā tiesisk ā rež īma saglab āšana saist ībā ar Lī gumiem 
iev ērojami ierobežos D ānijas lī dzdal ību noz īm īgās Savien ības sadarb ības jom ās un ka Savienī bas 
interes ēs b ūtu nodrošin āt acquis  integritā ti br īvības, droš ības un tiesiskuma telp ā, 
VĒLOTIES  tād ēļ ieviest tiesiskas reglament ācijas sist ēmu, kas nodrošin ātu D ānijai iesp ēju piedal īties t ādu 
pas ākumu noteikšan ā, kas ierosin āti saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās da ļas V 
sada ļu, un ļautu D ānijai šo iesp ēju izmantot saska ņā ar t ās konstitucion ālaj ām pras ībām, 
PATUROT PR ĀTĀ TO , ka D ānija nekav ēs p ār ējo dal ībvalstu sadarb ības turpm āku attī stību attiec ībā uz 
pas ākumiem, kas nav saistoši D ānijai,  
IEV ĒROJOT  3. pantu Protokol ā par Šengenas  acquis , kas iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
I DA ĻA 
1. pants 
Dānija nepiedal ās t ādu Padomes pas ākumu noteikšanā, kas ierosin āti saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu treš ās da ļas V sada ļu. Padomes lēmumiem, kas j āpie ņem vienpr ātīgi, vajadz īga 
Padomes locek ļu vienpr ātība, iz ņemot D ānijas vald ības pā rst āvi. 
Šaj ā pant ā kvalific ētu balsu vair ākumu nosaka atbilst īgi Līguma par Eiropas Savienī bas darbī bu 238. 
panta 3. punktam.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/299
2. pants 
Neviens no L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu treš ās da ļas V sada ļas noteikumiem, neviens 
pas ākums, kas noteikts, piem ērojot šo sada ļu, neviens noteikums starptautisk ā nol īgum ā, ko Savie ­
nība nosl ēgusi, piem ērojot šo sada ļu, un neviens Eiropas Savien ības Tiesas lē mums, kas interpret ē 
šādus noteikumus vai pas ākumus, vai jebk ādu pas ākumu, kas groz īts vai ko var groz īt saska ņā ar šo 
sada ļu, nav saistoši vai piem ērojami D ānijai; š ādi noteikumi, pas ākumi vai lēmumi neietekm ē D ānijas 
kompetenci, ties ības un pien ākumus; neviens š āds noteikums, pas ākums vai l ēmums negroza 
Kopienas vai Savien ības acquis , kā ar ī tie nav Savien ības ties ību da ļa, ja attiecas uz D āniju. Jo īpaši 
Savien ības ties ību akti saist ībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarb ību krimin ālliet ās, kuri pie ņemti, 
pirms st ājies sp ēkā Lisabonas L īgums, un kuri ir groz īti, D ānijai joproj ām ir saistoši un nemain īgi 
piem ērojami. 
2.a pants 
Šā protokola 2. pantu piem ēro ar ī attiec ībā uz tiem noteikumiem, kas paredz ēti saska ņā ar Lī guma 
par Eiropas Savien ības darb ību 16. pantu un kas skar personas datu apstr ādi dal ībvalstī s, veicot 
darb ības, uz ko attiecas min ētā L īguma treš ās da ļas V sada ļas 4. un 5. noda ļas darb ības joma. 
3. pants 
Dānijai nav nek ādu finansi ālu saist ību sakar ā ar pas ākumiem, kas min ēti 1. pant ā, iz ņemot iest āžu 
administrat īvās izmaksas.  
4. pants 
1. Sešos m ēnešos p ēc tam, kad Padome ir pie ņēmusi pas ākumu par k ādu priekšlikumu vai 
ierosin ājumu, kura m ērķis ir att īstīt Šengenas  acquis  un uz ko attiecas š ī da ļa, D ānija izlemj, vai 
transpon ēt šo pas ākumu savos ties ību aktos. Ja t ā nolems to dar īt, šis pas ākums saska ņā ar starp ­
tautisk ām ties ībām rad īs savstarp ējas saist ības D ānijai un p ārējām dal ībvalst īm, uz ko attiecas konkr ē­
tais pas ākums.  
2. Ja D ānija nolems nepiem ērot k ādu Padomes pas ākumu, kas min ēts 1. punkt ā, tad dal ībvalstis, 
uz ko attiecas konkr ētais pas ākums, un D ānija apsv ērs, k ādi attiec īgi pas ākumi b ūtu j āveic.  
II DA ĻA 
5. pants  
Attiec ībā uz pas ākumiem, ko Padome noteikusi L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 26. panta 1. 
punkta, 42. panta un 43. l īdz 46. panta jom ā, D ānija nepiedal ās ar aizsardz ību saist ītu Savien ības 
lēmumu un r īcību izstr ād ē un ieviešan ā. T ādēļ D ānija nepiedal ās šo pas ākumu noteikšanā. D ānijaLV C 83/300 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
nekav ēs pā rējo dal ībvalstu sadarb ības turpm āku att īstību šaj ā jom ā. D ānijai nav pien ākuma pal īdz ēt 
finans ēt darb ības izdevumus, ko rada š ādi pas ākumi, ne ar ī nodrošin āt, lai Savien ībai b ūtu pieejami 
milit ārie sp ēki. 
Aktiem, kas Padomei j āpie ņem vienpr ātīgi, ir vajadz īgs vienpr ātīgs lē mums, ko pie ņem Padomes 
locek ļi, iz ņemot D ānijas vald ības p ārst āvi. 
Šaj ā pant ā kvalific ēts balsu vair ākums ir defin ēts atbilst īgi 238. panta 3. punktam L īgumā par Eiropas 
Savien ības darbī bu. 
III DA ĻA 
6. pants 
1., 2. un 3. pants neattiecas uz pas ākumiem, kas nosaka, kuru trešo valstu pilso ņiem vajadz īgas v īzas, 
šķērsojot dal ībvalstu ārēj ās robežas, vai pas ākumiem, kas attiecas uz vī zu formu vien ādību. 
IV DA ĻA 
7. pants 
Dānija saska ņā ar sav ām konstitucion ālaj ām pras ībām vienm ēr var inform ēt citas dal ībvalstis, ka t ā 
turpm āk nev ēlas piln ībā vai da ļēji izmantot šo Protokolu. Š ādā gad ījum ā D ānija piln ībā piem ēros 
attiec īgos sp ēkā esošos Eiropas Savien ības noteiktos pas ākumus.  
8. pants 
1. D ānija saska ņā ar sav ām konstitucion ālaj ām pras ībām, un neskarot 7. pantu, vienm ēr var 
pazi ņot p ārējām dal ībvalst īm, ka, sā kot ar n ākam ā m ēneša pirmo dienu p ēc pazi ņojuma, š ā protokola 
I da ļu aizst āj noteikumi, kas paredz ēti š ā protokola pielikum ā. Š ādā gad ījum ā atbilst īgi maina š ā 
protokola 5. l īdz 8. panta numurus.  
2. Sešus m ēnešus p ēc tam, kad st ājas sp ēkā š ā panta 1. punkt ā paredz ētais pazi ņojums, viss 
Šengenas  acquis  un pas ākumi, kas pie ņemti t ā att īstīšanai, kuri l īdz šim bijuši saistoši D ānijai saska ņā 
ar starptautiskaj ām ties ībām, ir saistoši D ānijai k ā Savien ības ties ības.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/301
PIELIKUMS  
1. pants 
Iev ērojot 3. pantu, D ānija nepiedal ās t ādu Padomes pas ākumu pie ņemšanā , kas ierosin āti saska ņā ar L īguma par Eiropas 
Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu. Aktiem, kas Padomei j āpie ņem vienpr ātīgi, ir vajadz īgs vienpr ātīgs lē mums, ko 
pie ņem Padomes locek ļi, izņ emot D ānijas vald ības p ārst āvi. 
Šaj ā pant ā kvalific ēts balsu vair ākums ir defin ēts atbilst īgi 238. panta 3. punktam L īgumā par Eiropas Savien ības darb ību. 
2. pants 
Saska ņā ar 1. pantu un iev ērojot 3., 4. un 8. pantu, Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu, 
pas ākumi, kas noteikti, piem ērojot minē to sada ļu, noteikumi starptautiskos nol īgumos, ko Savien ība noslē gusi, piem ērojot 
minē to sada ļu, k ā ar ī Eiropas Savien ības Tiesas nol ēmumi, ar ko interpret ē min ētos noteikumus vai pas ākumus, nav 
saistoši D ānijai un nav piem ērojami šaj ā valst ī. Šā di noteikumi, pas ākumi vai lē mumi neietekm ē D ānijas kompetenci, 
ties ības un pien ākumus. Š ādi noteikumi, pas ākumi vai lē mumi negroza  acquis communautaire  un Savien ības acquis , kas 
attiecas uz D āniju, un nav da ļa no Savien ības ties ību sist ēmas, kas attiecas uz D āniju.  
3. pants 
1. Tr īs m ēnešos p ēc tam, kad Padomei iesniegts priekšlikums vai iniciat īva saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību treš ās da ļas V sada ļu, Dā nija var rakstiski pazi ņot Padomes priekšs ēdētājam, ka t ā v ēlas piedal īties ierosin ātā 
pas ākuma pie ņemšan ā un īstenošanā , un t ādā gad ījum ā D ānija ieg ūst š ādas ties ības.  
2. Ja 1. punkt ā min ēto pas ākumu nav iesp ējams noteikt pie ņemam ā termi ņā, piedaloties D ānijai, Padome attiec īgo 
pas ākumu var noteikt saska ņā ar 1. pantu bez D ānijas lī dzdal ības. Šā dā gad ījum ā piem ēro 2. pantu. 
4. pants 
Pēc pas ākuma noteikšanas, piem ērojot L īguma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu, Dā nija jebkur ā laik ā 
var pazi ņot Padomei un Komisijai savu nodomu pie ņemt attiec īgo pas ākumu. Š ādā gad ījum ā min ētā L īguma 331. panta 
1. punkt ā paredz ēto proced ūru piem ēro mutatis mutandis . 
5. pants 
1. Šo protokolu piem ēro Dā nijai ar ī saist ībā ar pas ākumiem, ko ierosina vai pie ņem saska ņā ar L īguma par Eiropas 
Savien ības darb ību treš ās daļ as V sada ļu un ar ko groza sp ēkā esošu pas ākumu, kurš tai uzliek saist ības. 
2. Ja Padome, pie ņemot lē mumu p ēc Komisijas priekšlikuma, nosaka, ka D ānijas nepiedal īšanā s groz ītā sp ēkā esoša 
pas ākuma īstenošanā dara t ā īstenošanu neiesp ējamu cit ām dal ībvalst īm vai Savien ībai, t ā tom ēr var min ēto valsti mudin āt 
saska ņā ar 3. vai 4. pantu n ākt klaj ā ar pazi ņojumu. 3. panta vajadz ībām s āk skait īt papildu divu m ēnešu laikposmu no 
dienas, kad Padome nosaka min ētā pas ākuma īstenošanu par neiesp ējamu.LV C 83/302 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Ja divus m ēnešus p ēc tam, kad Padome noteikusi min ētā pas ākuma īstenošanu par neiesp ējamu, D ānija nav n ākusi klaj ā ar 
pazi ņojumu saska ņā ar 3. vai 4. pantu, sp ēkā esošais pas ākums tai vairs nav saistošs vai piem ērojams, ja vien t ā nav 
nākusi klaj ā ar pazi ņojumu saska ņā ar 4. pantu, pirms pas ākums, ar ko groza sp ēkā esošo pas ākumu, st ājas sp ēkā. Šis 
noteikums st ājas sp ēkā no dienas, kad st ājas sp ēkā pas ākums, ar ko groza sp ēkā esošo pas ākumu, vai divu m ēnešu 
laikposma beig ās atkar ībā no t ā, kura diena ir v ēlāka. 
Šā panta vajadz ībām Padome – p ēc jaut ājuma apspriešanas vis ā piln ībā – pie ņem l ēmumu ar kvalific ētu to Padomes 
locek ļu vair ākumu, kuri p ārst āv dal ībvalstis, kas piedal ās vai ir piedal ījuš ās t ā pas ākuma pie ņemšan ā, ar ko groza sp ēkā 
esošo pas ākumu. Kvalific ētu Padomes balsu vair ākumu nosaka saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 238. 
panta 3. punkta a) apakšpunktu.  
3. Padome, pie ņemot l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu p ēc Komisijas priekšlikuma, var noteikt, ka D ānija 
vajadz ības gad ījum ā uzņ emas tieš ās finansi ālās sekas, kas nenov ēršami raduš ās, beidzot lī dzdal ību sp ēkā esošaj ā pas ākum ā. 
4. Ar šo pantu neskar 4. pantu.  
6. pants 
1. Pazi ņojumu saska ņā ar 4. pantu iesniedz, v ēlākais, sešus m ēnešus p ēc tam, kad pas ākums, ar ko pilnveido Šengenas  
acquis , ir pie ņemts gal īgaj ā variant ā. 
Ja Dā nija neiesniedz pazi ņojumu saska ņā ar 3. vai 4. pantu attiec ībā uz k ādu no šiem pas ākumiem, ar ko pilnveido 
Šengenas  acquis , tad dal ībvalstis, kur ām attiec īgais pas ākums ir saistošs, un D ānija apsv ērs, k ādi atbilst īgi pas ākumi ir 
jāveic. 
2. Saska ņā ar 3. pantu sniegtu pazi ņojumu attiec ībā uz k ādu pas ākumu, ar ko pilnveido Šengenas  acquis , neatsaucami 
atz īst par pazi ņojumu, kas saska ņā ar 3. pantu sniegts attiec ībā uz jebk ādiem turpm ākiem priekšlikumiem un iniciat īvām 
saist ībā ar attiec īgā pas ākuma pilnveidošanu, tikt āl, cikt āl ar š ādiem priekšlikumiem vai iniciat īvām pilnveido Šengenas  
acquis . 
7. pants 
Noteikumi, kas paredz ēti, pamatojoties uz Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 16. pantu, un skar personas datu 
apstr ādi dal ībvalst īs, veicot darb ības, uz ko attiecas min ētā L īguma treš ās da ļas V sada ļas 4. un 5. noda ļas darb ības joma, 
Dānijai nav saistoši tad, ja D ānijai nav saistoši Savien ības noteikumi, ar ko reglament ē tiesu sadarb ības veidus krimin āl­
ties ību jom ā vai policijas iest āžu sadarb ības veidus, sakar ā ar kuriem ir j āiev ēro noteikumi, kas paredz ēti, ņemot par 
pamatu 16. pantu.  
8. pants  
Ja šaj ā da ļā paredz ētajos gad ījumos D ānijai ir saistošs k āds pas ākums, kas noteikts, piem ērojot L īguma par Eiropas 
Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu, tad saist ībā ar konkr ēto pas ākumu uz D āniju attiecas atbilst īgie min ētā L īguma 
noteikumi.  
9. pants  
Ja Dā nijai nav saistošs pas ākums, kurš noteikts, L īguma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu, tai nav 
saistošas attiec īgā pas ākuma finansi ālās sekas, iz ņemot iest āžu administrat īvās izmaksas, ja vien Padome ar vienpr ātīgu 
lēmumu, iepriekš apspriežoties ar Eiropas Parlamentu, nenosaka cit ādi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/303
23. PROTOKOLS  
PAR DAL ĪBVALSTU ĀRLIET ĀM ATTIEC ĪBĀ UZ ĀRĒJO ROBEŽU 
ŠĶĒ RSOŠANU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ŅEMOT V ĒRĀ to, ka dal ībvalst īm j ānodrošina efekt īvas kontroles pie ārējām robež ām, vajadz ības 
gad ījum ā sadarb ībā ar treš ām valst īm, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā du noteikumu, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu: 
Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu IV sada ļas 77. panta 2. punkta b) apakšpunkta noteikumi par 
pas ākumiem attiec ībā uz ārējo robežu š ķērsošanu neskar dal ībvalstu kompetenci r īkot sarunas un 
slēgt nol īgumus ar treš ām valst īm, ja dal ībvalstis iev ēro Savien ības ties ību aktus un citus attiec īgus 
starptautiskus nol īgumus.LV C 83/304 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
24. PROTOKOLS  
PAR PATV ĒRUMU EIROPAS SAVIEN ĪBAS 
DAL ĪBVALSTU PILSO ŅIEM  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
TĀ K Ā saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 6. panta 1. punktu Savien ība atz īst ties ības, br īvības 
un principus, kas izkl āstīti Pamatties ību hart ā; 
TĀ K Ā atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savienī bu 6. panta 3. punktam pamatties ības, ko nodrošina ar 
Eiropas Cilv ēkties ību un pamatbr īvību aizsardz ības konvenciju, k ā visp ārīgi principi ir daļ a no Savie ­
nības ties ību sist ēmas;  
TĀ K Ā Eiropas Savien ības Tiesas kompetencē ir nodrošin āt to, ka Eiropas Savien ība, interpret ējot un 
piem ērojot Lī guma par Eiropas Savien ību 6. panta 1. un 3. punktu, iev ēro ties ību aktus;  
TĀ K Ā atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savienī bu 49. pantam ikvienai Eiropas valstij, kandid ējot uz 
dal ību Savien ībā, j āiev ēro Lī guma par Eiropas Savien ību 2. pant ā izkl āstītās v ērtības;  
IEV ĒROJOT TO , ka Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 7. pants rada meh ānismu, k ā uz laiku 
atņemt dažas ties ības gad ījum ā, ja dal ībvalsts vair ākk ārt nopietni p ārk āpj šī s vē rtības;  
ATG ĀDINOT  to, ka katram dal ībvalsts pilsonim k ā Savien ības pilsonim ir īpašs statuss un aizsardz ība, 
ko nodrošina dal ībvalstis saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu otro daļ u; 
IEV ĒROJOT TO , ka Lī gumi rada telpu bez iekš ējām robež ām un katram Savien ības pilsonim nodrošina 
ties ības br īvi p ārvietoties un dz īvot dal ībvalstu teritorij ā; 
VĒLĒDAM ĀS nov ērst patv ēruma instit ūta izmantošanu t ādiem nol ūkiem, k ādiem tas nav paredz ēts;  
TĀ K Ā šis protokols iev ēro 1951. gada 28. j ūlija Žen ēvas Konvencijas par b ēg ļu statusu galamērķus 
un uzdevumus;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/305
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu. 
Vien īgais pants  
Ņemot v ērā pamatties ību un pamatbr īvību aizsardz ības l īmeni Eiropas Savien ības dal ībvalst īs, visos 
juridiskajos un praktiskajos jaut ājumos, kas saist īti ar patv ēruma liet ām, t ās uzskat āmas par droš ām 
m ītneszem ēm. T ādējādi ikvienu patv ēruma lū gumu, ko iesniedz k ādas dal ībvalsts pilsonis, var ņ emt 
vērā vai pasludin āt, ka t ā izskat īšana ir pie ļaujama cit ā dal ībvalst ī, tikai š ādos gad ījumos:  
a) ja dal ībvalsts, kuras pilsonis ir patv ēruma lū dz ējs, atsaucoties uz Cilv ēkties ību un pamatbr īvību 
aizsardz ības konvencijas 15. pantu, p ēc Amsterdamas L īguma sp ēkā st āšan ās nosaka sav ā teritorij ā 
pas ākumus, atk āpjoties no pien ākumiem, ko uzliek min ētā konvencija;  
b) ja sākta Lī guma par Eiropas Savien ību 7. panta 1. punkt ā min ētā proced ūra un tikm ēr, kam ēr 
Padome vai – attiec īgā gad ījum ā – Eiropadome pie ņem l ēmumu šaj ā sakar ā attiec ībā uz dal ībvalsti, 
kuras pilsonis ir patv ēruma pieteikuma iesniedz ējs; 
c) ja Padome ir pie ņēmusi lēmumu saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 7. panta 1. punktu 
attiec ībā uz dal ībvalsti, kuras pilsonis ir patv ēruma pieteikuma iesniedz ējs, vai ja Eiropadome ir 
pie ņēmusi lēmumu saska ņā ar min ētā L īguma 7. panta 2. punktu attiec ībā uz dal ībvalsti, kuras 
pilsonis ir patv ēruma pieteikuma iesniedz ējs; 
d) ja dal ībvalstij b ūtu vienpus ēji j āpie ņem š ādu l ēmumu attiec ībā uz citas dal ībvalsts pilso ņa l ūgumu; 
šādā gad ījum ā t ūlīt j āinform ē Padome; l ūgumu izskata, pamatojoties uz pie ņēmumu, ka tas ir klaji 
nepamatots, nek ādā gad ījum ā nek ādi neiespaidojot dal ībvalsts l ēmumu pie ņemšanas ties ības.LV C 83/306 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
25. PROTOKOLS  
PAR KOP ĪGAS KOMPETENCES ĪSTENOŠANU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu: 
Vien īgais pants  
Attiec ībā uz 2. pantu par kop īgu kompetenci, ja Eiropas Savien ība ir r īkojusies k ādā konkr ētā jom ā, 
šo kompeten ču darb ības joma atteicas tikai uz tiem elementiem, kas noteikti attiec īgaj ā Savien ības 
akt ā un t ādēļ neattiecas uz visu jomu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/307
26. PROTOKOLS  
PAR SABIEDRISKIEM PAKALPOJUMIEM  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
VELOTIES  uzsv ērt sabiedrisku pakalpojumu noz īmi,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem skaidrojošiem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību 
un Lī gumam par Eiropas Savienī bas darbī bu: 
1. pants 
Savien ības kop īgās v ērt ības attiec ībā uz sabiedriskiem pakalpojumiem L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 14. panta noz īm ē ir š ādas: 
— valsts, re ģion ālo un viet ējo iest āžu b ūtisk ā noz īme un lielā r īcības br īvība, nodrošinot, pas ūtot un 
organizējot sabiedriskus pakalpojumus, lai, cik vien iesp ējams, iev ērotu pat ērētāju vajadz ības;  
— daudzo sabiedrisko pakalpojumu daž ādība un atš ķirīgās pat ērētāju vajadz ības un izv ēles, ko var 
rad īt atš ķirīgs ģeogr āfiskais st āvoklis un soci ālie un kult ūras apst ākļi; 
— augsts kvalit ātes, droš ības un pieejam ības l īmenis, vienl īdz īga attieksme un visp ārējas piek ļuves un 
pat ērētāju ties ību veicin āšana. 
2. pants  
Līgumu noteikumi nek ādā veidā neskar dal ībvalstu kompetenci nodrošin āt, pas ūtīt un organiz ēt ar 
ekonomiku nesaist ītus sabiedriskos pakalpojumus.LV C 83/308 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
27. PROTOKOLS  
PAR IEKŠ ĒJO TIRGU UN KONKURENCI  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ŅEMOT V ĒRĀ, ka iekš ējais tirgus, k ā izkl āstīts 3. pant ā L īgum ā par Eiropas Savien ību, ietver sist ēmu, 
kas nodrošina, ka konkurence nav izkrop ļota,  
IR VIENOJUŠ ĀS par sekojošo: 
Savien ība vajadz ības gad ījum ā pie ņem l ēmumu saska ņā ar Lī gumu noteikumiem, tostarp 352. pantu 
Līgum ā par Eiropas Savien ības darbī bu. 
Šo protokolu pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par Eiropas Savien ības darb ību.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/309
28. PROTOKOLS  
PAR EKONOMISKO, SOCI ĀLO UN TERITORI ĀLO 
KOH ĒZIJU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ATG ĀDINOT,  ka Lī guma par Eiropas Savien ību 3. pant ā ir paredz ēts m ērķis – veicin āt ekonomisko, 
soci ālo un teritori ālo kohēziju un dal ībvalstu solidarit āti – un ka ekonomisk ā, soci ālā un teritori ālā 
kohēzija pieder pie Savien ības dal ītās kompetences jom ām, kas uzskait ītas Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 4. panta 2. punkta c) apakšpunkt ā, 
ATG ĀDINOT,  ka Lī guma treš ās da ļas XVIII sada ļa par ekonomisko, soci ālo un teritori ālo kohē ziju 
kopum ā rada tiesisku pamatu tam, lai salied ētu un turpin ātu att īstīt Savien ības darb ību ekonomisk ās, 
soci ālās un teritori ālās koh ēzijas jomā , ietverot jauna fonda izveidi,  
ATG ĀDINOT,  ka Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 177. pant ā ir paredz ēts izveidot Koh ēzijas 
fondu,  
IEV ĒROJOT,  ka Eiropas Invest īciju banka nabadz īgākajiem re ģioniem aizdod lielas summas, kas aizvien 
palielin ās, 
IEV ĒROJOT  v ēlmi pan ākt liel āku elast ību, pieš ķirot l īdzek ļus no strukt ūrfondiem,  
IEV ĒROJOT  v ēlmi pan ākt sam ērīgu Savien ības dal ību daž ādu l īme ņu programm ās un projektos 
konkr ētās valst īs, 
IEV ĒROJOT  priekšlikumu Savienī bas pašu resursu sist ēm ā vair āk ņemt v ērā dal ībvalstu relat īvo labkl ā­
jību, 
VĒLREIZ APSTIPRINA,  ka ekonomisk ās, soci ālās un teritori ālās koh ēzijas veicin āšana ir vit āli svar īga, lai 
Savien ība pilnv ērt īgi att īstītos un gū tu stabilus panākumus,  
VĒLREIZ APSTIPRINA  p ārliec ību, ka strukt ūrfondiem ar ī turpm āk j āatv ēl noz īm īga vieta, lai sasniegtu 
Savien ības m ērķus koh ēzijas jom ā, 
VĒLREIZ APSTIPRINA  p ārliec ību, ka Eiropas Invest īciju bankai t ās resursu liel ākā da ļa ar ī turpm āk j āatv ēl 
ekonomisk ās, soci ālās un teritori ālās koh ēzijas veicin āšanai, un apliecina gatav ību p ārskat īt Eiropas 
Investī ciju bankas vajadz ības p ēc kapit āla, l īdzko tas b ūs vajadz īgs šim nol ūkam,  
VIENOJAS,  ka Koh ēzijas fonds Savienī bai nodrošin ās finanšu ieguld ījumu projektiem, kas attiecas uz 
vidi un Eiropas komunik āciju t īkliem taj ās dal ībvalst īs, kuru nacion ālais kopprodukts uz vienu 
iedz īvot āju nesasniedz 90 % no Savien ības vid ējā, un kur ām ir programma, lai īstenotu L īguma 
par Eiropas Savien ības darbī bu 126. pant ā izvirz ītos ekonomisk ās konver ģences nosacī jumus,LV C 83/310 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
APLIECINA  nodomu pie ļaut liel āku elast ību, strukt ūrfondu finans ējumu pieš ķirot konkr ētām vaja ­
dz ībām, uz ko pašlaik neattiecas strukt ūrfondu noteikumi,  
APLIECINA  gatav ību m ērķtiec īgi daž ādot Savien ības iesaistes l īme ņus attiec ībā uz strukt ūrfondu 
programm ām un projektiem, lai izvair ītos no p ārm ērīgiem budžeta izdevumu palielin ājumiem 
maz āk tur īgās dal ībvalst īs, 
ATZ ĪST vajadz ību regul āri p ārraudz īt pan ākumus, kas g ūti, tiecoties sasniegt ekonomisko, soci ālo un 
teritori ālo kohēziju, un apliecina gatav ību šaj ā sakar ā iedziļ in āties visos vajadz īgajos pas ākumos,  
APLIECINA  nodomu vair āk iev ērot konkr ētu dal ībvalstu iesp ējas ieguld īt Savien ības pašu resursu 
sist ēm ā un pā rbaudī t iesp ējas, k ā labot nelabv ēlīgas par ādības, kas attiec ībā uz maz āk tur īgām 
dal ībvalstī m pašlaik past āv Savien ības pašu resursu sistē m ā, 
VIENOJAS  pievienot šo Protokolu L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par Eiropas Savien ības 
darb ību.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/311
29. PROTOKOLS  
PAR SABIEDRISK ĀS APRAIDES SIST ĒMU DAL ĪBVALST ĪS 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IEV ĒROJOT TO,  ka sabiedrisk ās apraides sist ēma dal ībvalst īs ir tieši saist īta ar katras valsts sabiedr ības 
demokr ātijas, soci ālaj ām un kultū ras vajadz ībām un vajadz ību saglab āt plašsazi ņas l īdzek ļu plur ā­
lismu;  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem paskaidrojumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu. 
Līgumu noteikumi neskar dal ībvalstu kompetenci nodrošin āt sabiedrisk ās apraides finans ējumu, ja 
šādu finans ējumu pieš ķir apraides organiz ācij ām, lai t ās izpild ītu valsts pas ūtījumu, ko t ām uztic ējusi, 
noteikusi un organiz ējusi attiec īgā dal ībvalsts, un ja š āds finans ējums nav pretrun ā kopē jām inte ­
res ēm, iespaidojot tirdzniec ības nosac ījumus un konkurenci Savien ībā, tom ēr ņemot v ērā valsts 
pas ūtījuma izpildi.LV C 83/312 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
30. PROTOKOLS  
PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS PAMATTIES ĪBU HARTAS 
PIEM ĒROŠANU POLIJAI UN APVIENOTAJAI 
KARALISTEI  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
TĀ K Ā L īguma par Eiropas Savien ību 6. pant ā Savien ība atz īst Eiropas Savien ības Pamatties ību hart ā 
izkl āstītās ties ības, br īvības un principus;  
TĀ K Ā Harta j āpiem ēro stingri saska ņā ar min ētā 6. panta noteikumiem un pašas Hartas VII sadaļ as 
noteikumiem;  
TĀ K Ā min ētaj ā 6. pant ā noteikta pras ība, ka Hartu j āpiem ēro un j āinterpret ē Polijas un Apvienot ās 
Karalistes ties ās stingri saska ņā ar šaj ā pant ā min ētajiem paskaidrojumiem;  
TĀ K Ā Hart ā ir ietvertas gan ties ības, gan principi;  
TĀ K Ā Hart ā ietverti gan civila, gan politiska rakstura nosac ījumi, k ā ar ī ekonomiska un soci āla 
rakstura nosacī jumi;  
TĀ K Ā Hart ā atk ārtoti apliecin ātas Savien ības atz ītas ties ības, br īvības un principi un š īs ties ības 
padar ītas redzam ākas, ta ču nav rad ītas jaunas ties ības vai principi;  
ATG ĀDINOT  Polijas un Apvienot ās Karalistes pien ākumus saska ņā ar Lī gumu par Eiropas Savien ību, 
Līgumu par Eiropas Savienī bas darbī bu, k ā ar ī Savien ības ties ību aktiem kopum ā; 
ŅEMOT V ĒRĀ Polijas un Apvienot ās Karalistes v ēlmi preciz ēt dažus Hartas piemērošanas aspektus;  
Šaj ā sakar ā V ĒLOTIES  preciz ēt Hartas piem ērošanu attiec ībā pret Polijas un Apvienot ās Karalistes 
normat īviem vai administrat īviem aktiem un t ās piekrit ību Polij ā un Apvienotaj ā Karalist ē; 
ATK ĀRTOTI APSTIPRINOT , ka atsauces min ētaj ā protokol ā uz konkr ētu Hartas noteikumu darb ību 
nek ādā zi ņā neskar citu Hartas noteikumu darb ību; 
ATK ĀRTOTI APSTIPRINOT , ka min ētais protokols neskar Hartas piem ērošanu p ār ējās dal ībvalst īs; 
ATK ĀRTOTI APSTIPRINOT , ka min ētais protokols neskar citus Polijas un Apvienot ās Karalistes pien ā­
kumus saska ņā ar Lī gumu par Eiropas Savien ību, Lī gumu par Eiropas Savien ības darbī bu, k ā ar ī 
Savien ības ties ību aktiem kopum ā;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/313
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu: 
1. pants 
1. Ar Hartu nepalielina ES Tiesas vai jebkuras tiesas Polij ā vai Apvienotaj ā Karalist ē sp ējas atz īt, ka 
Polijas vai Apvienot ās Karalistes ties ību akti, regulas un administrat īvie noteikumi, prakse vai darb ības 
neatbilst pamatties ībām, br īvībām un principiem, kas taj ā atk ārtoti apstiprin āti. 
2. Jo īpaši – un skaidr ības labad – nekas Hartas IV sada ļā nerada piekrit īgas ties ības, kas piem ē­
rojamas Polijai vai Apvienotajai Karalistei, iz ņemot tikt āl, cikt āl Polija vai Apvienot ā Karaliste pare ­
dz ējusi š ādas ties ības savas valsts tiesī bu aktos.  
2. pants 
Ja kā ds Hartas noteikums attiecas uz valsts praksi un ties ību aktiem, to piem ēro Polijai vai Apvie ­
notajai Karalistei vien īgi tiktā l, cikt āl taj ā ietvert ās ties ības vai principi ir atz īti Polijas vai Apvienot ās 
Karalistes ties ību aktos vai praks ē.LV C 83/314 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
31. PROTOKOLS  
PAR N ĪDERLANDES ANTI ĻĀS RAFIN ĒTU NAFTAS 
PRODUKTU IMPORTU EIROPAS SAVIEN ĪBĀ 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
VĒLOTIES  s īkāk izstr ād āt tirdzniecī bas sist ēmu, ko attiecina uz N īderlandes Anti ļās rafin ētu naftas 
produktu importu Eiropas Ekonomikas kopien ā, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Šis protokols attiecas uz naftas produktiem, kas ietilpst Briseles nomenklat ūras poz īcij ās 27.10, 
27.11, 27.12, ex 27.13 (paraf īns, naftas vai sl ānek ļa paraf īns un paraf īna atliekas) un 27.14 un 
ko import ē lietošanai dal ībvalst īs. 
2. pants 
Sakar ā ar N īderlandes Anti ļu asoci ēšanu Savien ībā, dal ībvalstis ap ņemas attiecin āt uz šaj ā valst ī 
rafin ētiem naftas produktiem tarifu atvieglojumus atbilst īgi š ā protokola noteikumiem. Šie noteikumi 
ir sp ēkā neatkar īgi no t ā, k ādi ir dal ībvalstu piem ērotie izcelsmes noteikumi.  
3. pants  
1. Ja Komisija p ēc k ādas dal ībvalsts l ūguma vai pē c savas ierosmes konstat ē, ka N īderlandes 
Anti ļās rafin ētu naftas produktu imports Savien ībā atbilst īgi 2. pant ā min ētajai sist ēmai rada patiesas 
gr ūtības vienas vai vair āku dal ībvalstu tirg ū, t ā lemj par to, ka attiec īgaj ām dal ībvalst īm j āievieš, 
jāpalielina vai atk ārtoti j āievieš muitas nodok ļi attiec ībā uz min ēto importu t ād ā apjom ā un uz 
tādu laika posmu, kas vajadz īgs, lai min ēto situā ciju nov ērstu. Š ādi ieviesto, palielin āto vai atk ārtoti 
ieviesto muitas nodok ļu likmes nedr īkst p ārsniegt t ās likmes, ko par t ādu pašu produktu importu 
piem ēro treš ām valst īm. 
2. Šā panta 1. punkta noteikumus jebkur ā gad ījum ā var piem ērot, ja N īderlandes Anti ļās rafin ētu 
naftas produktu imports Savien ībā sasniedz divus miljonus tonnu gad ā. 
3. Padomi inform ē par Komisijas l ēmumiem, kas pie ņemti saska ņā ar 1. un 2. punktu, tostarp par 
tiem, ar ko dal ībvalsts l ūgumu noraida. Padome p ēc jebkuras dal ībvalsts lū guma var uz ņemties 
atbildī bu par šiem jaut ājumiem un ar l ēmumu tos jebkur ā laik ā var groz īt vai atcelt.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/315
4. pants 
1. Ja k āda dal ībvalsts uzskata, ka N īderlandes Anti ļās rafin ētu naftas produktu imports tieši vai 
caur citu dal ībvalsti atbilst īgi 2. pant ā izstr ādātajai sist ēmai rada patiesas gr ūtības t ās tirg ū un ka ir 
jāveic t ūlītēji pas ākumi, lai situ āciju labotu, t ā p ēc savas ierosmes var nolemt piemērot muitas 
nodok ļus š ādam importam, ar noteikumu, ka likme nedr īkst p ārsniegt to likmi, ko t ā par t ādu 
pašu produktu importu piem ēro treš ām valst īm. T ā par savu l ēmumu pazi ņo Komisijai, kura m ēneša 
laik ā lemj par to, vai dal ībvalsts paredz ētos pas ākumus var atstā t sp ēkā vai ar ī tie ir j āgroza vai 
jāatce ļ. Šā dam Komisijas lēmumam piem ēro 3. panta 3. punkta noteikumus.  
2. Ja atbilstī gi 2. pant ā izstr ādātajai sist ēmai k ādā Eiropas Savien ības dal ībvalst ī vai dal ībvalst īs tieši 
vai caur k ādu dal ībvalsti import ētu N īderlandes Anti ļās rafin ētu naftas produktu daudzums kalend ā­
raj ā gad ā p ārsniedz š ā protokola pielikum ā noteikto daudzumu tonn ās, uzskata, ka š īs vai šo 
dal ībvalstu pas ākumi, kas paredz ēti konkr ētaj ā gad ā saska ņā ar 1. punktu, ir pamatoti. Komisija, 
pārliecinoties, ka noteiktais daudzums tonn ās ir sasniegts, ofici āli re ģistr ē veiktos pas ākumus. Š ādā 
gad ījum ā p ārēj ās dal ībvalstis atturas ofici āli iesniegt jaut ājumu Padom ē. 
5. pants 
Ja Savien ība nolemj naftas produktiem piemērot kvantitat īvus ierobežojumus neatkar īgi no t ā, no 
kurienes tos import ē, šos ierobežojumus var attiecin āt ar ī uz N īderlandes Anti ļu naftas produktiem. 
Tādā gad ījum ā N īderlandes Anti ļām, sal īdzinot ar treš ām valst īm, piem ēro labv ēlīgāku rež īmu. 
6. pants 
1. Padome p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, lemjot vienbals īgi, pā rskata 2. lī dz 
5. panta noteikumus, p ēc tam, kad pie ņem kopēju defin īciju naftas produktiem ar izcelsmi treš ās un 
asoci ētaj ās valst īs vai kad pie ņem l ēmumus saska ņā ar kop ējo tirdzniec ības politiku attiec ībā uz 
min ētajiem produktiem, vai ar ī izstr ādā kop ēju ener ģētikas politiku.  
2. P ēc š ādas p ārskat īšanas tom ēr jebkur ā gad ījum ā piem ērot ā form ā ir j āsaglab ā l īdzv ērt īgi atvie ­
glojumi N īderlandes Anti ļām attiec ībā uz, minimums, 2,5 miljoniem tonnu naftas produktu.  
3. Savien ības saist ības attiec ībā uz š ā panta 2. punkt ā min ētajiem lī dzv ērtīgiem atvieglojumiem, ja 
vajadz īgs, var sī kāk sadal īt pa valst īm, ņemot v ērā š ā protokola pielikum ā nor ādīto daudzumu tonn ās.LV C 83/316 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
7. pants 
Lai ieviestu šo protokolu, Komisija ir atbild īga par to, lai tiktu īstenots izstr ādātais modelis attiec ībā 
uz N īderlandes Anti ļās rafin ētu naftas produktu importu dalī bvalst īs. Dal ībvalstis saska ņā ar Komisijas 
administrat īvajiem ieteikumiem nos ūta tai visu šim nol ūkam vajadz īgo inform āciju, ko Komisija 
izplata t ālāk. 
PROTOKOLA PIELIKUMS  
Lai īstenotu 4.panta 2.punktu Protokol ā par N īderlandes Anti ļās rafin ētu naftas produktu importu Eiropas Ekonomikas 
kopien ā, Augst ās L īgumsl ēdz ējas Puses ir nol ēmušas, ka 2 miljoni tonnu naftas produktu no Anti ļām tiek sadal īti starp 
dal ībvalst īm š ādi: 
Vācija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  625 000 tonnu  
Be ļģijas un Luksemburgas Ekonomikas Savien ība . . . . . . . . . . . . . . . . .  200 000 tonnu  
Francija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  75 000 tonnu  
Itālija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100 000 tonnu  
Nīderlande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  1 000 000 tonnuLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/317
32. PROTOKOLS  
PAR ĪPAŠUMA IEG ĀDI D ĀNIJ Ā 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
NOL ŪKĀ atrisin āt dažas īpašas probl ēmas, kas saist ītas ar D āniju,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu: 
Neatkar īgi no Lī gumiem D ānija var saglab āt taj ā sp ēkā esošos ties ību aktus par otru m āju ieg ādi.LV C 83/318 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
33. PROTOKOLS  
PAR L ĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS DARB ĪBU 157. PANTU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu, 
Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu 157. pant ā pabalstus, kas saistī ti ar soci ālā nodrošin ājuma 
sist ēmu, neuzskata par atalgojumu t ādā gad ījum ā, ja un cikt āl tie attiecas uz nodarbin ātības laiku 
pirms 1990. gada 17. maija, iz ņemot gad ījumus, kad darba ņēm ēji vai to pā rst āvji pirms š ā datuma ir 
uzs ākuši tiesved ību vai c ēluši l īdzv ērt īgu pras ību saska ņā ar attiec īgajiem valsts ties ību aktiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/319
34. PROTOKOLS  
PAR ĪPAŠO REŽ ĪMU GRENLANDEI  
Vien īgais pants 
1. Režīms, ko piem ēro, import ējot Savien ībā Grenlandes izcelsmes produktus, uz kuriem attiecas 
zivsaimniec ības produktu tirgus kop īgā organiz ācija, atbilst tirgus kop īgās organiz ācijas meh āni ­
smiem, tom ēr ietver atbr īvojumu no muitas nodok ļiem un maks ājumiem ar l īdzv ērt īgu iedarb ību 
un kvantitat īvo ierobežojumu vai pas ākumu ar l īdzv ērtīgu iedarb ību atcelšanu, ja pieejas iesp ējas 
Grenlandes zvejas zon ām, kas pieš ķirtas Savien ībai saska ņā ar nol īgumu starp Savienī bu un strukt ūru, 
kura atbild par Grenlandi, Savien ība uzskata par pietiekam ām. 
2. Visus pas ākumus attiec ībā uz t ādu produktu importa rež īmu, tostarp tos, kas attiecas uz t ādu 
pas ākumu pie ņemšanu, pie ņem saska ņā ar proced ūru, kas paredz ēta Lī guma par Eiropas Savien ības 
darb ību 43. pant ā.LV C 83/320 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
35. PROTOKOLS  
PAR ĪRIJAS KONSTIT ŪCIJAS 40.3.3. PANTU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību, Lī gumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumam,  
Nek ādi noteikumi L īgumos, Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas lī gum ā, ne ar ī citos lī gumos 
vai aktos, ar ko groza vai papildina min ētos Lī gumus, nekav ē Īrij ā piem ērot Īrijas Konstit ūcijas 
40.3.3. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/321
36. PROTOKOLS  
PAR P ĀREJAS NOTEIKUMIEM  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
TĀ K Ā, lai organiz ētu p āreju no L īgumu noteikumiem par iest ādēm, kas piem ērojami l īdz br īdim, kad 
stāsies sp ēkā Lisabonas L īgums, uz noteikumiem, kas paredz ēti min ētaj ā L īgumā , ir nepieciešams 
paredz ēt p ārejas noteikumus,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko L īgumam par Eiropas Savienī bu, Lī gumam par Eiropas 
Savien ības darbī bu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumam:  
1. pants 
Šaj ā protokol ā v ārdi “Lī gumi” apz īm ē L īgumu par Eiropas Savien ību, Lī gumu par Eiropas Savien ības 
darb ību un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumu.  
I SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR EIROPAS PARLAMENTU  
2. pants 
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 14. panta 2. punkta otro da ļu Eiropadome pietiekami 
savlaic īgi pirms 2009. gada Eiropas Parlamenta v ēlēšan ām pie ņem l ēmumu, ar ko nosaka Eiropas 
Parlamenta sast āvu. 
Līdz Eiropas Parlamenta 2004. l īdz 2009. gada sasaukuma beig ām tas sast āvs un deput ātu skaits 
paliek tas pats, kas bija, kad st ājās sp ēkā Lisabonas L īgums.  
II SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR KVALIFIC ĒTU BALSU VAIR ĀKUMU  
3. pants 
1. Saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ību 16. panta 4. punktu t ā punkta un L īguma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 238. panta 2. punkta noteikumi par kvalificē ta vair ākuma defin īciju Eiropadom ē 
un Padom ē stā jas sp ēkā 2014. gada 1. novembr ī. 
2. Laikposm ā no 2014. gada 1. novembra l īdz 2017. gada 31. martam, pieņ emot l ēmumu ar 
kvalific ētu balsu vair ākumu, Padomes loceklis var l ūgt, lai l ēmumu pie ņem ar t ādu kvalific ētu balsu 
vair ākumu, k ā defin ēts 3. punkt ā. Šā dā gad ījum ā piem ēro 3. un 4. punktu.LV C 83/322 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
3. Lī dz 2014. gada 31. oktobrim sp ēkā ir turpmā k izkl āstītie noteikumi, neskarot L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 235. panta 1. punkta otro da ļu: 
Eiropadomes un Padomes l ēmumiem, kam nepieciešams kvalificēts balsu vair ākums, locek ļu balsis 
vērt ē š ādi: 
Be ļģija 12  
Bulg ārija 10  
Čehijas Republika  12  
Dānija 7  
Vācija 29  
Igaunija  4  
Īrija 7  
Grie ķija 12  
Sp ānija 27  
Francija  29  
Itālija 29  
Kipra  4  
Latvija 4  
Lietuva  7  Luksemburga  4  
Ung ārija 12  
Malta 3  
Nīderlande  13  
Austrija  10  
Polija 27 
Portug āle 12  
Rum ānija 14 
Slov ēnija 4  
Slov ākija 7  
Somija 7  
Zviedrija  10 
Apvienot ā Karaliste  29  
Gadī jumos, kad saska ņā ar Lī gumiem lēmums ir j āpie ņem p ēc Komisijas priekšlikuma, tas ir 
pie ņemts, ja “par” ir vismaz 255 balsis, kas pā rst āv locek ļu vair ākumu. P ārējos gad ījumos lēmums 
ir pie ņemts, ja “par” ir vismaz 255 balsis, kas pā rst āv vismaz divas trešda ļas locek ļu. 
Ja Eiropadome vai Padome pie ņem aktu ar kvalific ētu balsu vair ākumu, Eiropadomes vai Padomes 
loceklis var lū gt veikt p ārbaudi, lai p ārliecin ātos par to, ka dal ībvalstis, kas veido kvalific ēto balsu 
vair ākumu, aptver vismaz 62 % no visiem Savien ības iedz īvot ājiem. Ja konstat ē, ka t ā nav, aktu 
nepie ņem. 
4. Lī dz 2014. gada 31. oktobrim gadī jumos, kad saska ņā ar L īgumiem balsošan ā piedal ās ne visi 
Padomes locek ļi, un īpaši gad ījumos, kad ir pras īts izmantot kvalific ētu balsu vair ākumu, k ā tas 
defin ēts atbilst īgi 238. panta 3. punktam L īgum ā par Eiropas Savien ības darbī bu, kvalific ētais balsu 
vair ākums ir t āda pati vērt ēto balsu attiec ība un Padomes locek ļu skaita attiec ība un, vajadz ības 
gad ījum ā, t āda pati iesaist īto dal ībvalstu iedz īvot āju attiec ība, k āda noteikta š ā panta 3. punkt ā. 
III SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR PADOMES SAST ĀVIEM  
4. pants  
Kam ēr nav st ājies sp ēkā L īguma par Eiropas Savien ību 16. panta 6. punkta pirmaj ā da ļā min ētais 
lēmums, Padome var san ākt min ētā punkta otraj ā un trešaj ā da ļā min ētajos sast āvos, k ā ar ī citos 
sast āvos, kas ir noteikti sarakst ā, kuru apstiprina ar Visp ārējo lietu Padomes pie ņemtu lē mumu, to 
pie ņemot ar vienk āršu balsu vair ākumu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/323
IV SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR KOMISIJU, TOSTARP PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS AUGSTO 
PĀRST ĀVI ĀRLIET ĀS UN DROŠ ĪBAS POLITIKAS JAUT ĀJUMOS  
5. pants 
Komisijas locek ļi, kas ir amatā dien ā, kad st ājas sp ēkā Lisabonas L īgums, paliek amatā l īdz amata 
pilnvaru termi ņa beig ām. Tom ēr dien ā, kad amat ā tiek iecelts Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās un 
droš ības politikas jaut ājumos, beidzas amata pilnvaru termi ņš Komisijas loceklim ar t ādu pašu 
pilson ību k ā Augstajam p ārst āvim. 
V SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR PADOMES ĢENER ĀLSEKRET ĀRU, AUGSTO P ĀRST ĀVI KOP ĒJĀS 
ĀRPOLITIKAS UN DROŠ ĪBAS POLITIKAS JAUT ĀJUMOS UN PADOMES 
ĢENER ĀLSEKRET ĀRA VIETNIEKU  
6. pants 
Padomes ģener ālsekret āra, Augst ā P ārst āvja kop ējās ārpolitikas un droš ības politikas jaut ājumos un 
Padomes ģener ālsekret āra vietnieka amata pilnvaru laiks beidzas dien ā, kad st ājas sp ēkā Lisabonas 
Līgums. Padome iece ļ ģener ālsekret āru saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savienī bas darbī bu 240. panta 
2. punktu.  
V SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR PADOMDEV ĒJĀM STRUKT ŪRĀM 
7. pants 
Kam ēr nav st ājies sp ēkā L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 301. pant ā min ētais lēmums, 
Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas locek ļu sadal ījums ir š āds: 
Be ļģija 12  
Bulg ārija 12  
Čehijas Republika  12  
Dānija 9  
Vācija 24  
Igaunija  7  
Īrija 9  
Grie ķija 12  Spānija 21 
Francija  24  
Itālija 24 
Kipra  6  
Latvija 7  
Lietuva  9  
Luksemburga  6  
Ung ārija  12LV C 83/324 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Malta 5  
Nīderlande  12  
Austrija  12  
Polija 21  
Portug āle 12  
Rum ānija 15  Slov ēnija 7  
Slov ākija 9  
Somija 9  
Zviedrija  12 
Apvienot ā Karaliste  24  
8. pants 
Kam ēr nav st ājies sp ēkā L īgum ā par Eiropas Savien ības darb ību 305. punkt ā min ētais l ēmums, 
Reģionu komitejas locek ļu sadal ījums ir š āds: 
Be ļģija 12  
Bulg ārija 12  
Čehijas Republika  12  
Dānija 9  
Vācija 24  
Igaunija  7  
Īrija 9  
Grie ķija 12  
Sp ānija 21  
Francija  24  
Itālija 24  
Kipra  6  
Latvija 7  
Lietuva  9  
Luksemburga  6  Ung ārija 12  
Malta  5  
Nīderlande  12  
Austrija  12  
Polija 21 
Portug āle 12  
Rum ānija 15 
Slov ēnija 7  
Slov ākija 9  
Somija 9  
Zviedrija  12 
Apvienot ā Karaliste  24  
VII SADA ĻA 
PAR P ĀREJAS NOTEIKUMIEM ATTIEC ĪBĀ UZ AKTIEM, KAS PIE ŅEMTI, 
PAMATOJOTIES UZ L ĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBU V UN VI SADA ĻU, PIRMS 
ST ĀJĀS SP ĒKĀ LISABONAS L ĪGUMS  
9. pants 
Tādu aktu tiesisk ās sekas, kurus Savien ības iest ādes un strukt ūras pie ņēmušas, pamatojoties uz 
Līgumu par Eiropas Savien ību, pirms st ājās sp ēkā Lisabonas L īgums, paliek nemain īgas tiktā l, cikt āl 
min ētie akti netiks atcelti, anul ēti vai groz īti, piem ērojot Lī gumus. Tas pats attiecas uz konvencij ām, 
kas nosl ēgtas starp dal ībvalst īm, pamatojoties uz L īgumu par Eiropas Savienī bu. 
10. pants  
1. K ā p ārejas pas ākumu un saist ībā ar Savien ības ties ību aktiem par policijas un tiesu iest āžu 
sadarb ību krimin ālliet ās, kuri ir pie ņemti pirms tam, kad ir st ājies sp ēkā Lisabonas L īgums, iest āžu 
pilnvaras, min ētajam Lī gumam st ājoties sp ēkā, ir š ādas: Komisijas pilnvaras saska ņā ar L īguma parLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/325
Eiropas Savien ības darbī bu 258. pantu nav ī stenojamas un Eiropas Savien ības Tiesas pilnvaras 
saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savienī bu VI sada ļu – redakcij ā, kas ir spē kā, pirms st ājas sp ēkā 
Lisabonas L īgums – paliek t ās pašas, ar ī tad, ja t ās ir atz ītas saska ņā ar min ētā L īguma par Eiropas 
Savien ību 35. panta 2. punktu.  
2. Groz ījuma izdar īšana š ā panta 1. punkt ā min ētaj ā ties ību akt ā noz īm ē, ka taj ā punkt ā min ēto 
iest āžu pilnvaras, kas noteiktas L īgumos un ir saist ītas ar groz īto ties ību aktu, ir īstenojamas taj ās 
dal ībvalstī s, uz ko attiecas groz ītais ties ību akts.  
3. Katr ā zi ņā 1. punkt ā min ētais p ārejas pas ākums zaud ē sp ēku piecus gadus p ēc tam, kad st ājas 
sp ēk ā Lisabonas L īgums.  
4. V ēlākais sešus m ēnešus pirms 3. punkt ā min ētā p ārejas laikposma beig ām Apvienot ā Karaliste 
var pazi ņot Padomei, ka saist ībā ar 1. punkt ā min ētajiem ties ību aktiem t ā neatz īst 1. punkt ā min ētās, 
Līgumos noteikt ās iest āžu pilnvaras. Ja Apvienot ā Karaliste n āk klaj ā ar t ādu pazi ņojumu, visus 1. 
punktā min ētos ties ību aktus Apvienotajai Karalistei beidz piem ērot no 3. punkt ā min ētā p ārejas 
laikposma beig ām. Š ī punkta daļ a neattiecas uz groz ītiem ties ību aktiem, ko piem ēro Apvienotajai 
Karalistei, k ā min ēts 2. punkt ā. 
Padome, pie ņemot l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu p ēc Komisijas priekšlikuma, var noteikt ar ī 
vajadz īgos pas ākumus, kas izriet no š āda pazi ņojuma, k ā ar ī vajadz īgos pā rejas pas ākumus. Apvie ­
not ā Karaliste nepiedal ās š ā l ēmuma pie ņemšan ā. Kvalific ētu Padomes balsu vair ākumu nosaka 
saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 238. panta 3. punkta a) apakšpunktu.  
Padome, pie ņemot l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu p ēc Komisijas priekšlikuma, var pie ņemt 
ar ī l ēmumu par to, ka Apvienot ā Karaliste vajadz ības gad ījum ā uz ņemas tiešas finansiā las sekas, kas 
nenov ēršami raduš ās, kad uz to beidz attiecin āt t ādus ties ību aktus.  
5. Jebkur ā laik ā p ēc tam Apvienot ā Karaliste var pazi ņot Padomei v ēlmi, lai uz to attiecina tiesī bu 
aktus, ko uz to vairs neattiecina saska ņā ar 4. punkta pirmo da ļu. T ādā gad ījum ā attiec īgi piem ēro 
attiec īgus Protokola, ar ko iek ļauj Šengenas  acquis  Eiropas Savien ības sist ēm ā, noteikumus vai Proto ­
kola par Apvienot ās Karalistes un Īrijas nost āju noteikumus par br īvības, droš ības un tiesiskuma 
telpu. Iestāžu pilnvaras saist ībā ar šiem ties ību aktiem ir t ās pašas, kas noteiktas L īgumos. Pieņ emot 
lēmumus saska ņā ar attiec īgajiem protokoliem, Savien ības iest ādes un Apvienot ā Karaliste cenšas 
atjaunot p ēc iesp ējas plaš āku Apvienot ās Karalistes lī dzdal ību br īvības, droš ības un tiesiskuma 
jom ā pie ņemt ās Savien ības acquis  piem ērošan ā, nopietni neskarot daž ādu acquis  da ļu izmantojamī bu 
un reiz ē respekt ējot to sader ību.LV C 83/326 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
37. PROTOKOLS  
PAR EOTK L ĪGUMA IZBEIGŠAN ĀS FINANSI ĀLAJ ĀM 
SEK ĀM UN PAR EIROPAS OG ĻU UN T ĒRAUDA 
PĒTNIEC ĪBAS FONDU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ATG ĀDINOT,  ka visi Eiropas Og ļu un t ērauda kopienas akt īvi un pas īvi, k ādi tie bija 2002. gada 
23. j ūlijā, ir 2002. gada 24. j ūlijā nodoti Eiropas Kopienai;  
ŅEMOT V ĒRĀ v ēlmi min ētos l īdzek ļus izmantot p ētniec ībai nozar ēs, kas saist ītas ar og ļrūpniec ību un 
tērauda r ūpniec ību, un vajadz ību p ēc dažiem īpašiem noteikumiem šaj ā sakar ā; 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
1. Šo akt īvu un pas īvu t īro v ērt ību, k āda t ā ir EOTK bilanc ē 2002. gada 23. j ūlijā, ņemot vē rā 
jebk ādu pieaugumu vai samazin ājumu, kas var ētu rasties likvid ācijas darbī bu rezult ātā, uzskata par 
akt īviem, kas paredz ēti p ētniec ībai ar og ļrūpniec ību un t ērauda rū pniec ību saist ītās nozar ēs, turpm āk 
tekst ā – “likvid ējam ā EOTK”. P ēc likvid ācijas pabeigšanas min ētos akt īvus d ēv ē par “Ogļ u un t ērauda 
pētniec ības fonda akt īviem”.  
2. Ie ņēmumus no akt īviem, ko d ēv ē par “Og ļu un t ērauda p ētniec ības fondu”, saska ņā ar šo 
protokolu un uz t ā pamata pie ņemtiem aktiem izmanto tikai p ētniec ībai, ko veic ar og ļrūpniec ību 
un t ērauda r ūpniec ību saist ītās nozar ēs, bet kas nav paredz ēta pē tniec ības pamatprogrammā . 
2. pants 
Padome, sa ņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru pie ņem 
noteikumus, kas vajadz īgi š ā protokola īstenošanai, tostarp pamatprincipus.  
Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu pie ņem pas ākumus, 
ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnost ādnes attiec ībā uz Og ļu un t ērauda p ētniec ības fonda 
akt īvu p ārvald īšanu, k ā ar ī tehniskas pamatnost ādnes attiec ībā uz Og ļu un t ērauda pē tniec ības fonda 
pētniec ības programmu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/327
3. pants  
Ja vien šaj ā protokol ā un uz t ā pamata pie ņemtos aktos nav paredz ēts cit ādi, piem ēro Lī gumu 
noteikumus.LV C 83/328 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
PIELIKUMILV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/329

I PIELIKUMS  
SARAKSTS, KAS MIN ĒTS L ĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS DARB ĪBU 38. PANT Ā 
– 1 –  – 2 – 
Numurs Briseles 
nomenklat ūrā Produkta apraksts  
1. noda ļa Dz īvi dz īvnieki  
2. noda ļa Ga ļa un p ārtikas ga ļas subprodukti  
3. noda ļa Zivis, v ēžveid īgie un m īkstmieši  
4. noda ļa Piena p ārstr ādes produkti; putnu olas; dabī gais medus  
5. noda ļa 
5.04 Dz īvnieku (iz ņemot zivju) zarnas, p ūš ļi un ku ņģi, gan veseli, gan to da ļas 
5.15 Dz īvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav min ēti vai ietverti; beigti 
dz īvnieki, kas min ēti 1. vai 3. nodaļā un kas nav der īgi p ārtikai  
6. noda ļa Ve ģetējoši koki un citi augi; s īpoli, saknes un l īdz īgas augu da ļas; griezti 
ziedi un dekorat īvi za ļumi  
7. noda ļa D ārze ņi un daži ēdami sak ņaugi un bumbu ļaugi  
8. noda ļa Ēdami aug ļi un rieksti; ķirbjaugu vai citrusu aug ļu mizas  
9. noda ļa Kafija, t ēja un garšvielas, iz ņemot mate (poz īcija 09.03)  
10. noda ļa Lab ība 
11. noda ļa Miltr ūpniec ības ražojumi; iesals un ciete; lipeklis; inul īns 
12. noda ļa E ļļas augu s ēklas un aug ļi; daž ādi graudi, s ēklas un aug ļi; augi r ūpniec ības 
un medic īnas vajadz ībām; salmi un rupj ā lopbar ība 
13. noda ļa 
ex 13.03  Pekt īns 
15. noda ļa 
15.01  Kaus ēti c ūku tauki un citi apstr ādāti c ūku tauki; apstr ādāti m ājputnu 
tauki  
15.02 Nekaus ēti liellopu, aitu vai kazu tauki; no tiem pagatavoti kaus ēti tauki 
(tostarp premier jus)  
15.03 Kaus ētu c ūku tauku stear īns, oleostear īns un tauku stear īns, kaus ētu cū ku 
tauku e ļļa, oleoe ļļa un tale ļļa, neemul ģēta, nesajaukta un cit ādi 
nesagatavota  
15.04  Zivju vai jūras z īdītāju tauki un e ļļas, ar ī rafin ētas 
15.07 Negaistošas augu eļļas, š ķidras vai cietas, nerafin ētas, rafin ētas vai att īrītas 
15.12  Dz īvnieku vai augu tauki un e ļļas, hidrogen ētas, ar ī rafin ētas, bet t ālāk 
neapstr ādātasLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/331
– 1 –  – 2 – 
Numurs Briseles 
nomenklat ūrā Produkta apraksts  
15.13  Margar īns, kaus ētu cū ku tauku aizst ājēji un citi apstr ādāti tauki p ārtikai  
15.17  Taukvielu un dz īvnieku vai augu vasku apstr ādes atlikumi  
16. noda ļa Ga ļas, zivju, v ēžveid īgo vai m īkstmiešu izstr ādājumi  
17. noda ļa 
17.01  Ciets cukurbiešu un cukurniedru cukurs  
17.02  P ārējie cukuri; cukura s īrupi; m āksl īgais medus (sajaukts vai nesajaukts ar 
dab īgo medu); grauzd ēts cukurs  
17.03  Melase, ar ī balin āta 
17.05 (*)  Aromatiz ēti vai kr āsoti cukuri, s īrupi un melases, tom ēr izņ emot aug ļu 
sulas ar cukura piedevu jebkur ā daudzum ā 
18. noda ļa 
18.01  Kakao pupi ņas, veselas vai maltas, negrauzd ētas vai grauzd ētas 
18.02  Kakao čaumalas, apvalki, mizi ņas un citi atkritumi  
20. noda ļa D ārze ņu, aug ļu vai citu augu da ļu izstr ādājumi  
22. noda ļa 
22.04  R ūgstoša v īnogu misa vai v īnogu misa, kuras r ūgšana p ārtraukta, nepie ­
vienojot spirtu  
22.05  Svaigo vīnogu v īni; v īnogu misa, kuras r ūgšana p ārtraukta, pievienojot 
spirtu  
22.07  Citi raudz ēti dz ērieni (piem ēram, ābolu sidrs, bumbieru v īns, medalus)  
ex 22.08 (*) 
ex 22.09 (*)  Etilspirts vai att īrīti spirti, denatur ēti vai nedenatur ēti, jebk āda stipruma, 
kas ieg ūti no lauksaimniec ības produktiem, kuri min ēti I pielikum ā, 
izņemot li ķierus, citus alkoholiskos dz ērienus un alkoholisko prepar ātu 
mais ījumus (d ēvētus par “koncentr ētiem ekstraktiem”), kas paredz ēti 
dz ērienu izgatavošanai  
22.10 (*)  Eti ķis un eti ķa aizst ājēji 
23. noda ļa P ārtikas rū pniec ības atliekas un atkritumi; sagatavota rupj ā dz īvnieku 
bar ība 
24. noda ļa 
24.01  Neapstr ādāta tabaka, tabakas atkritumi  
45. noda ļa 
45.01  Dabiskais kor ķis, neapstr ādāts, sasmalcin āts, granul ēts vai malts; kor ķa 
atkritumiLV C 83/332 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
– 1 –  – 2 – 
Numurs Briseles 
nomenklat ūrā Produkta apraksts  
54. noda ļa 
54.01  Linš ķiedra, neapstr ādāta vai apstr ādāta, bet nev ērpta; linu atsukas un 
atbiras (tostarp plucin ātas lupatas)  
57. noda ļa 
57.01  Ka ņep āju š ķiedra ( Cannabis sativa ), neapstr ādāta vai apstr ādāta, bet 
nev ērpta; ka ņep āju š ķiedru atsukas un atbiras (tostarp plucin ātas lupatas 
vai virves)  
(*) Poz īcija pievienota ar 1. pantu Eiropas Ekonomikas kopienas Padomes 1959. gada 
18. decembra Regul ā Nr. 7a (OV Nr. 7, 30.1.1961., 71/61. lpp.).LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/333
II PIELIKUMS  
AIZJ ŪRAS ZEMES UN TERITORIJAS, UZ KUR ĀM ATTIECAS L ĪGUMA PAR EIROPAS 
SAVIEN ĪBAS DARB ĪBU IV DA ĻAS NOTEIKUMI 
— Grenlande,  
— Jaunkaledonija un pieder īgās teritorijas,  
— Fran ču Polin ēzija, 
— Francijas Dienvidu un Antarktikas teritorijas,  
— Volisa un Futunas salas,  
— Majota, 
— Senpj ēra un Mikelona,  
— Aruba,  
— N īderlandes Anti ļas: 
— Bonē ra, 
— Kirasao, — Saba, — Senteist āzija, 
— Sentmart ēna. 
— Angilja,  
— Kaimanu salas,  
— Folklendas salas,  
— Dienviddžordžija un Dienvidsendvi ču salas,  
— Montserrata,  
— Pitk ērna, 
— Sv. Hel ēnas sala un pieder īgās teritorijas,  
— Britu Antarktikas teritorija,  
— Britu Indijas okeā na teritorija,  
— T ērksas un Kaikosas salas,  
— Britu Virdž īnu salas,
 
— Bermudu salas.LV C 83/334 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
DEKLAR ĀCIJAS,  
KAS PIEVIENOTAS LISABONAS L ĪGUMU,  
kas parakstī ts 2007. gada 13. decembr ī, 
PIE ŅĒMUŠĀ S STARPVALD ĪBU KONFERENCES NOBEIGUMA AKTAMLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/335

A. DEKLAR ĀCIJAS PAR L ĪGUMU NOTEIKUMIEM  
1. Deklar ācija par Eiropas Savien ības Pamatties ību hartu  
Eiropas Savien ības Pamattiesī bu hart ā, kam ir juridiski saistošs spē ks, ir apstiprin ātas pamatties ības, 
kas garant ētas Eiropas Cilv ēkties ību un pamatbr īvību aizsardz ības konvencij ā un kas izriet no dal īb­
valst īs pie ņemtaj ām konstitucion ālaj ām trad īcij ām. 
Ar Hartu netiek paplašin āta Savien ības ties ību piem ērošanas joma ā rpus Savien ības pilnvar ām un 
Savien ībai netiek noteiktas nek ādas jaunas pilnvaras vai uzdevumi, nedz groz ītas pilnvaras un uzde ­
vumi, kas noteikti L īgumos.  
2. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bu 6. panta 
2. punktu  
Konference ir vienispr ātis par to, ka Savien ībai j āpievienojas Eiropas Cilvē kties ību un pamatbr īvību 
aizsardz ības konvencijai t ā, lai saglab ātu Savien ības ties ību sist ēmas īpaš ās iez īmes. Šaj ā sakar ā 
Konference pie ņem zin āšanai, ka starp Eiropas Savien ības Tiesu un Eiropas Cilv ēkties ību tiesu past āv 
past āvīgs dialogs, ko b ūtu iesp ējams pastiprin āt, kad Eiropas Savien ība pievienosies Eiropas Cilvē k­
ties ību konvencijai.  
3. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 8. pantu  
Savien ība ņems v ērā teritorijas zi ņā mazo valstu īpašo st āvokli, kur ām ar Savien ību ir īpašas ciešas 
attiec ības.  
4. Deklar ācija par Eiropas Parlamenta sast āvu 
Papildu vietu Eiropas Parlamentā pieš ķirs It ālijai. 
5. Deklar ācija par Eiropadomes politisko piekrišanu attiec ībā uz projektu 
Lēmumam par Eiropas Parlamenta sast āvu 
Eiropadome sniegs politisku piekrišanu attiec ība uz p ārskat īto projektu L ēmumam par Eiropas Parla ­
menta sast āvu 2009. lī dz 2014. gada pilnvaru termi ņā, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta priek ­ 
šlikumu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/337
6. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 15. panta 5. un 
6. punktu, 17. panta 6. un 7. punktu, k ā ar ī 18. pantu 
Izraugoties personas, kur ām pied āvā st āties Eiropadomes priekšs ēd ētāja, Komisijas priekšs ēdētāja un 
Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos amatā , atbilst īgi j āņem v ērā 
vajadz ība respekt ēt Savien ības un t ās dal ībvalstu ģeogr āfisko un demogr āfisko daudzveid ību. 
7. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bu 16. panta 
4. punktu un L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 238. panta 2. punktu  
Konference pazi ņo, ka l ēmumu par L īguma par Eiropas Savien ību 16. panta 4. punkta un L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 238. panta 2. punkta īstenošanu Padome pie ņems sešus m ēnešus p ēc tam, 
kad parakst īs Lisabonas L īgumu, un ka šis l ēmums st āsies sp ēkā vien ā dien ā ar min ētā L īguma 
stāšanos sp ēkā. L ēmuma projekts ir izkl āstīts turpm āk. 
Projekts Padomes L ēmumam  
attiec ībā uz Lī guma par Eiropas Savien ību 16. panta 4. punkta un L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 238. panta 2. punkta īstenošanu laikposm ā no 2014. 
gada 1. novembra l īdz 2017. gada 31. martam, no vienas puses, un p ēc 2017. 
gada 1. apr īļa, no otras puses  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME,  
tā k ā: 
1) B ūtu j āpie ņem noteikumi, kas ļautu veiksm īgi pā riet no sist ēmas, kur ā l ēmumus Padom ē pie ņem 
ar kvalific ētu balsu vair ākumu – k ā t ā defin ēta t ā Protokola par p ārejas noteikumiem 3. panta 3. 
punktā, kuru turpin ās piem ērot l īdz 2014. gada 31. oktobrim – uz balsošanas sist ēmu, kas 
paredz ēta Lī guma par Eiropas Savien ību 16. panta 4. punkt ā un Lī guma par Eiropas Savienī bas 
darb ību 238. panta 2. punkt ā, kuru piem ēros, s ākot no 2014. gada 1. novembra, tostarp, 
pārejas perioda laik ā l īdz 2017. gada 31. martam, specifiski noteikumi, kas paredz ēti min ētā 
protokola 3. panta 2. punkt ā. 
2) Tiek atg ādin āts, ka Padomes prakse ir veltī t visas p ūles tam, lai stiprin ātu to lē mumu demo ­
krātisko leģ itimit āti, kas pie ņemti ar kvalific ētu balsu vair ākumu,LV C 83/338 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
IR PIEŅĒ MUSI ŠO LĒ MUMU. 
1. ieda ļa 
Noteikumi, ko piem ēro laikposm ā no 2014. gada 1. novembra l īdz 2017. gada 31. martam  
1. pants 
Laikposmā starp 2014. gada 1. novembri un 2017. gada 31. martu, ja Padomes locek ļi, kas p ārst āv 
a) vismaz tr īs ceturtda ļas iedz īvot āju kopskaita, vai  
b) vismaz tr īs ceturtda ļas dal ībvalstu kopskaita,  
kas vajadz īgs, lai b ūtu pan ākts blo ķējošais maz ākums, kas izriet no L īguma par Eiropas Savien ību 16. 
panta 4. punkta pirm ās da ļas vai Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 238. panta 2. punkta 
piem ērošanas, izsaka iebildumus sakar ā k āda akta pie ņemšanu Padom ē ar kvalific ētu balsu vair ā­
kumu, Padome apspriežas par šo jaut ājumu.  
2. pants 
Šādas apspriešan ās gait ā Padome dara visu, kas ir t ās sp ēkos, lai sapr ātīgā laikposm ā, un neskarot ar 
Savien ības ties ību aktiem noteiktos oblig ātos laika ierobežojumus, pan āktu apmierinošu risin ājumu, 
kas var ētu klied ēt visas 1. pantā min ēto Padomes locek ļu bažas.  
3. pants 
Šaj ā sakar ā Padomes priekšs ēdētājs ar Komisijas pal īdz ību un atbilst īgi Padomes reglamentam 
uz ņemas jebkā du iniciat īvu, lai nodrošin ātu plaš āku vienošan ās pamatu Padom ē. Padomes locek ļi 
sniedz priekšs ēd ētājam savu pal īdz ību. 
2. ieda ļa 
Noteikumi, ko piem ēro laikposm ā p ēc 2017. gada 1. apr īļa 
4. pants 
Sākot no 2017. gada 1. apr īļa, ja Padomes locek ļi, kas p ārst āv: 
a) vismaz 55 % iedz īvot āju kopskaita, vai  
b) vismaz 55 % dalī bvalstu kopskaita,LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/339
kas vajadz īgs, lai b ūtu pan ākts blo ķējošais maz ākums, kas izriet no L īguma par Eiropas Savien ību 16. 
panta 4. punkta pirm ās da ļas vai Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 238. panta 2. punkta 
piem ērošanas, izsaka iebildumus sakar ā k āda akta pie ņemšanu Padom ē ar kvalific ētu balsu vair ā­
kumu, Padome apspriežas par šo jaut ājumu.  
5. pants 
Šādas apspriešan ās gait ā Padome dara visu, kas ir t ās sp ēkos, lai sapr ātīgā laikposm ā, un neskarot ar 
Savien ības ties ību aktiem noteiktos oblig ātos laika ierobežojumus, pan āktu apmierinošu risin ājumu, 
kas var ētu klied ēt visas 4. pantā min ēto Padomes locek ļu bažas.  
6. pants 
Šaj ā sakar ā Padomes priekšs ēdētājs ar Komisijas pal īdz ību un atbilst īgi Padomes reglamentam 
uz ņemas jebkā du iniciat īvu, lai nodrošin ātu plaš āku vienošan ās pamatu Padom ē. Padomes locek ļi 
sniedz priekšs ēd ētājam savu pal īdz ību. 
3. ieda ļa 
Sp ēkā st āšan ās 
7. pants 
Šis lēmums st ājas sp ēkā Lisabonas L īguma sp ēkā st āšan ās dien ā. 
8. Deklar ācija par praktiskajiem pas ākumiem, kuri j āveic, st ājoties sp ēkā 
Lisabonas L īgumam, saist ībā ar Eiropadomes prezident ūru un Ārlietu 
padomi  
Gadī jum ā, ja Lisabonas L īgums st ātos sp ēkā p ēc 2009. gada 1. janv āra, Konference aicina t ās 
dal ībvalsts kompetent ās iest ādes, kas taj ā laik ā vad īs Padomes sešu m ēnešu prezident ūru, no vienas 
puses, un personu, ko iev ēlēs par Eiropadomes priekšs ēdētāju, k ā ar ī personu, ko iecels Savienī bas 
Augst ā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos amat ā, no otras puses, apspriežoties ar 
nākam ā pusgada prezid ējošo dal ībvalsti, veikt konkr ētus nepieciešamus pas ākumus, kas ļautu nodro ­ 
šin āt Eiropadomes un Ārlietu padomes prezident ūras funkciju materi ālo un organizatorisko aspektu 
efekt īvu nodošanu.LV C 83/340 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
9. Deklar ācija par 16. panta 9. punktu L īgum ā par Eiropas Savienī bu 
attiec ībā uz Eiropadomes l ēmumu par Padomes prezident ūru 
Konference pazi ņo, ka Padomei b ūtu j ās āk sagatavot lē mums, ar kuru nosaka proced ūras, k ā ievieš 
lēmumu par Padomes prezident ūru pēc tam, kad parakst īts Lisabonas L īgums, un sešu m ēnešu laik ā 
tas b ūtu politiski j āapstiprina. Projekts Eiropadomes l ēmumam, kuru pie ņems š ā L īguma spē kā 
stāšan ās dien ā, ir izkl āstīts turpm āk: 
Projekts Eiropadomes L ēmumam  
par Padomes prezident ūru 
1. pants 
1. Padomes prezident ūru, iz ņemot Ārlietu padomes prezident ūru, katr ā 18 m ēnešu laikposm ā 
kop īgi nodrošina iepriekš izveidota tr īs valstu grupa. Š īs grupas izveido, iev ērojot dal ībvalstu vienl ī­
dz īgas rot ācijas principu un ņemot v ērā gan to daudzveid ību, gan teritori ālo l īdzsvaru Savien ībā. 
2. Katrs grupas loceklis p ēc k ārtas pilda visu padomes sast āvu prezident ūras pien ākumus sešus 
m ēnešus, iz ņemot Ārlietu padomes prezident ūras pien ākumus. P ārējie grupas locek ļi pal īdz prezi ­
dent ūrai visu t ās pien ākumu izpild ē, pamatojoties uz kopī gu programmu. Grupas locek ļi var, savstar ­
pēji vienojoties, paredz ēt citus noteikumus.  
2. pants 
Dal ībvalstu vald ību Past āv īgo p ārst āvju komitejas prezident ūru nodrošina t ās dal ībvalsts p ārst āvis, 
kura pilda Visp ārējo lietu padomes prezident ūras uzdevumus.  
Politikas un droš ības komitejas prezident ūru nodrošina Savien ības Augst ā p ārst āvja ārliet ās un 
droš ības politikas jaut ājumos p ārst āvis. 
Padomes sast āvu, iz ņemot Ārlietu padomes, darba grupu prezident ūras pien ākumus pilda t ās grupas 
loceklis, kas pilda attiec īgā Padomes sast āva prezident ūras pien ākumus, ja vien saska ņā ar 4. pantu 
nav nolemts cit ādi. 
3. pants 
Visp ārējo lietu padome sadarb ībā ar Komisiju nodrošina daž ādu Padomes sast āvu darba saska ņot ību 
un nep ārtraukt ību, izstr ādājot daudzgadu programmas. Prezid ējošas dal ībvalstis ar Padomes Ģener āl­
sekretari āta pal īdz ību veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu Padomes darba organiz ē­ 
šanu un sekm īgu norisi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/341
4. pants 
Padome pie ņem l ēmumu, ar ko paredz pas ākumus š ā l ēmuma piem ērošanai.  
10. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 17. pantu 
Konference uzskata, ka tad, kad Komisijas sast āvā vairs neb ūs visu dal ībvalstu pilso ņu, Komisijai īpaša 
uzman ība b ūs j āpiev ērš vajadz ībai nodrošin āt piln īgu p ārskat ām ību attiec ībā uz vis ām dal ībvalstī m. 
Attiec īgi Komisijai cieši j āsadarbojas ar vis ām dal ībvalstī m neatkar īgi no t ā, vai Komisijas sast āv ā ir to 
pilso ņi, un šaj ā kontekst ā j āpiev ērš īpaša uzman ība vajadz ībai dal īties inform ācij ā un konsult ēties ar 
vis ām dal ībvalst īm. 
Konference ar ī uzskata, ka Komisijai b ūtu j āveic visi vajadz īgie pas ākumi, lai nodrošin ātu, ka tiek 
ņemts v ērā politiskais, soci ālais un ekonomiskais st āvoklis vis ās dal ībvalst īs, tostarp taj ās, kuru pilso ņi 
nav Komisijas sast āvā. Šiem pas ākumiem b ūtu j ānodrošina ar ī tas, ka šo dal ībvalstu nost āju ņem vē rā, 
pie ņemot piem ērotus organizatoriskus noteikumus.  
11. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 17. panta 6. un 
7. punktu 
Konference uzskata, ka saska ņā ar Lī gumu noteikumiem Eiropas Parlaments un Eiropadome ir l īdz ­
atbildī gi par Eiropas Komisijas priekšs ēd ētāja iev ēlēšanas procesa veiksm īgu norisi. T ādēļ pirms Eiro ­
padomes l ēmuma pie ņemšanas Eiropas Parlamenta un Eiropadomes p ārst āvji veiks nepieciešamo 
apspriešanos t ādā veid ā, k āds ir atz īts par vispiem ērot āko. Saska ņā ar 17. panta 7. punkta 1.da ļu 
šāda apspriešan ās galvenok ārt attieksies uz Komisijas priekšs ēdētāja amata kandid ātu kvalifik āciju, 
ņemot v ērā Eiropas Parlamenta v ēlēšanas. Š ādas apspriešan ās k ārtību nosaka atbilstoš ā laik ā, Eiropas 
Parlamentam un Eiropadomei abpus ēji vienojoties.  
12. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 18. pantu 
1. Konference pazi ņo, ka attiec īgi sazin āsies ar Eiropas Parlamentu, veicot sagatavošanas darbus 
pirms Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos iecelšanas amatā, kas 
paredz ēta dien ā, kad st āsies sp ēkā Lisabonas L īgums, atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savien ību 18. 
pantam un Protokola p ārejas noteikumiem 5. pantam; t ā pilnvaru termi ņš b ūs no min ētās dienas lī dz 
dienai, kad beidzas pilnvaru termi ņš Komisijai, kas ir amatā attiec īgaj ā dien ā. 
2. Turkl āt Konference atgā dina attiec ībā uz Savien ības Augsto p ārst āvi ārliet ās un droš ības poli ­
tikas jaut ājumos, kura pilnvaru termi ņš sā ksies 2009. gada novembr ī vienlaikus ar n ākošā Komisijas 
sast āva pilnvar ām un uz t ādu pašu pilnvaru termiņ u, kā Komisijai, ka vi ņu iecels saska ņā ar Lī guma 
par Eiropas Savien ību 17. un 18. panta noteikumiem.LV C 83/342 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
13. Deklar ācija par kop ējo ārpolitiku un droš ības politiku 
Konference uzsver, ka L īguma par Eiropas Savien ību noteikumi par kop ējo ārpolitiku un droš ības 
politiku, tostarp par Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos biroja 
izveidi un Ārējās darb ības dienesta izveidi, neskar ne dal ībvalstu pašreiz ējo atbildī bu par to ārpolitikas 
izstr ādi un īstenošanu, ne to valsts p ārst āvniec ības treš ās valst īs un starptautiskā s organiz ācij ās. 
Konference ar ī atgā dina, ka noteikumi par kop ējo droš ības un aizsardz ības politiku neskar dalī bvalstu 
droš ības un aizsardz ības politikas īpašo b ūtību. 
Tā uzsver, ka Eiropas Savien ībai un t ās dal ībvalst īm vēl aizvien b ūs saistoši Apvienoto N āciju 
Organiz ācijas Stat ūtu noteikumi un, jo īpaši, Drošī bas padomes un to locek ļu galven ā atbild ība 
par starptautiska miera un droš ības uztur ēšanu. 
14. Deklar ācija par kop ējo ārpolitiku un droš ības politiku 
Papildus īpašajiem noteikumiem un proced ūrām, kas min ētas Lī guma par Eiropas Savienī bu 24. 
panta 1. punkt ā, Konference uzsver, ka noteikumi, kas attiecas uz kop ējo ārpolitiku un droš ības 
politiku, tostarp attiec ībā uz Savien ības Augsto p ārst āvi ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos un 
Ārēj ās darb ības dienestu, neietekm ēs katras dal ībvalsts sp ēk ā esošo juridisko pamatu, atbild ību un 
pilnvaras saist ībā ar t ās ārpolitikas formul ēšanu un īstenošanu, t ās valsts diplomā tisko dienestu, 
attiec ības ar treš ām valst īm un dal ību starptautisk ās organiz ācij ās, tostarp dal ībvalsts dal ību Apvie ­
noto N āciju Organiz ācijas Droš ības padom ē. 
Konference ar ī nor āda, ka noteikumi, kas attiecas uz kop ējo ārpolitiku un droš ības politiku, nedod 
Komisijai jaunas pilnvaras ierosin āt l ēmumus, nedz ar ī palielina Eiropas Parlamenta lomu.  
Konference ar ī atg ādina, ka noteikumi par Eiropas kop ējo droš ības un aizsardz ības politiku neskar 
dal ībvalstu droš ības un aizsardz ības politikas īpašo b ūtību. 
15. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 27. pantu  
Konference pazi ņo, ka, tikl īdz b ūs parakst īts Lisabonas L īgums, Padomes ģener ālsekret āram, 
Augstajam P ārst āvim kopēj ās ārpolitikas un droš ības politikas jaut ājumos, Komisijai un dalī bvalst īm 
būtu j āsāk sagatavošan ās darbi saist ībā ar Eiropas Ārējās darb ības dienestu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/343
16. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 
55. panta 2. punktu 
Konference uzskata, ka iesp ēja veikt ofici ālus Lī gumu tulkojumus 55. panta 2. punkt ā min ētaj ās 
valod ās pal īdz sasniegt m ērķi, ar kuru Savienī ba ap ņēmusies iev ērot t ās kult ūru un valodu daudz ­
veid ības bag ātību, k ā noteikts 3. panta 3. punkta ceturtaj ā da ļā. Šaj ā kontekst ā Konference apstiprina 
Savien ības saikni ar Eiropas kult ūru daudzveid ību un īpašo uzman ību, ko t ā turpin ās velt īt š īm un 
cit ām valod ām. 
Konference iesaka t ām dal ībvalst īm, kas v ēlas izmantot 55. panta 2. punkt ā doto iesp ēju, sešos 
m ēnešos p ēc tam, kad parakst īts Lisabonas L īgums, Padomei dar īt zin āmu to valodu vai t ās valodas, 
kur ās tulkos L īgumus.  
17. Deklar ācija par Savien ības ties ību aktu augst āku sp ēku 
Konference atg ādina, ka saska ņā ar iedibin āto Eiropas Savien ības Tiesas judikat ūru, Lī gumiem un 
ties ību aktiem, ko Savien ība ir pie ņēmusi, pamatojoties uz L īgumiem, ir augst āks sp ēks nek ā dal īb­
valstu ties ību aktiem, iev ērojot nosac ījumus, kuri noteikti ar attiec īgo judikat ūru. 
Turkl āt Konference ir nol ēmusi šim nobeiguma aktam pievienot Padomes Juridisk ā dienesta atzinumu 
par EK ties ību aktu augst āku sp ēku t ādā redakcij ā, kā  tas iek ļauts dokument ā 11197/07 (JUR 260):  
“Padomes Juridisk ā dienesta  
2007. gada 22. j ūnija atzinums 
No Eiropas Kopienu Tiesas judikat ūras izriet, ka EK ties ību aktu augst āks sp ēks ir Kopienas ties ību pamat ­
princips. Tiesa uzskata, ka šis princips pieder pie Eiropas Kopienas īpašaj ām iez īmēm. Tad, kad pie ņēma pirmo 
šīs iedibin ātās judikat ūras spriedumu (Costa/ENEL, 1964. gada 15. j ūlijs, Lieta 6/64  ( 1 )), Lī gum ā ties ību aktu 
augst āks sp ēks nebija min ēts. Tagad v ēl arvien ir t āpat. Apst āklis, ka princips par ties ību aktu augst āku sp ēku 
neb ūs min ēts jaunaj ā L īgum ā, nek ādi negroza šā principa esam ību un Eiropas Kopienu Tiesas past āvošo 
judikat ūru. 
___________  
( 1 ) “Tādējādi (. .) ties ības, kas izriet no l īguma – neatkar īga ties ību avota – to īpašo un ori ģinālo iez īmju d ēļ nevar ētu atcelt ar 
attiec īgas valsts ties ību aktu noteikumiem, lai k ā tie b ūtu formul ēti, neat ņemot t ām Kopienas ties ību iez īmes un neliekot apšaub īt 
pašu Kopienas juridisko pamatu. ” ”. 
18. Deklar ācija attiec ībā uz kompeten ču robežām  
Konference uzsver, ka saska ņā ar Savien ības un dal ībvalstu kompeten ču sadal ījuma sist ēmu, kas 
paredz ēta Lī gum ā par Eiropas Savien ību un L īgum ā par Eiropas Savien ības darb ību, kompetences, 
kas Lī gumos nav pieš ķirtas Savien ībai, paliek dal ībvalst īm.LV C 83/344 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Ja kā dā konkr ētā jomā L īgumi pieš ķir Savien ībai kompetenci, kas ir kop īga ar dal ībvalst īm, dal ībval ­
stis īsteno savu kompetenci tad, ja Savien ība nav īstenojusi savu kompetenci vai ir nol ēmusi t ās 
īstenošanu p ārtraukt. P ēdējā no min ētaj ām situ ācij ām rodas, ja attiec īgās ES iest ādes nolemj atcelt 
leģislat īvu aktu, jo īpaši lai lab āk nodrošin ātu, ka tiek nemain īgi iev ēroti subsidiarit ātes un propor ­
cionalit ātes principi. Padome - p ēc vienas vai vair āku dal ībvalstu (dal ībvalstu p ārstāvju) ierosin ājuma 
un saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savienī bas darb ību 241. pantu - var l ūgt Komisiju iesniegt 
priekšlikumus le ģislat īva akta atcelšanai. Konference pauž gandar ījumu par Komisijas pazi ņojumu, 
ka t ā šiem l ūgumiem piev ērs īs īpašu uzman ību. 
Tāpat Starpvald ību konferenc ē san ākušie dal ībvalstu vald ību p ārst āvji saska ņā ar parasto pā rskat īšanas 
proced ūru, kas paredz ēta Lī guma par Eiropas Savien ību 48. panta 2. l īdz 5. punkt ā, var nolemt groz īt 
Līgumus, kuri ir Savien ības izveides pamat ā, tostarp paplašin āt vai sašaurin āt kompetences, kas 
min ētajos Lī gumos pieš ķirtas Savien ībai. 
19. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
8. pantu 
Konference uzskata, ka cenšoties samazin āt nevienl īdz ību starp v īriešiem un sieviet ēm, Savien ības 
daž ādu politiku m ērķis b ūs c īnīties pret visu veidu sadz īves vardarb ību. Dal ībvalst īm b ūtu j āveic visi 
vajadz īgie pas ākumi, lai nov ērstu š ādas krimin ālsodā mas darb ības un par sod ītu par t ām, un lai 
atbalst ītu un aizsarg ātu cietušos.  
20. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
16. pantu 
Konference pazi ņo, ka visos gad ījumos, kad noteikumi par personas datu aizsardz ību, kurus pare ­
dz ēts pie ņemt, pamatojoties uz 16. pantu, var ētu tieši skart valsts droš ību, j āpiev ērš īpaša uzman ība 
konkr ētā gad ījuma apst ākļiem. T ā atg ādina, ka pašreiz piem ērojamos ties ību aktos (jo īpaši Direkt īvā 
95/46/EK) ir iek ļautas īpašas atk āpes šaj ā sakar ā. 
21. Deklar ācija par personas datu aizsardz ību tiesu iest āžu sadarb ībā 
krimin ālliet ās un policijas sadarb ībā 
Konference atz īst, ka personas datu īpašo iezī mju d ēļ var b ūt nepieciešami īpaši noteikumi par šo 
datu aizsardz ību un par to br īvu apriti tiesu iestāžu sadarb ībā krimin ālliet ās un policijas sadarb ībā, 
pamatojoties uz Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 16. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/345
22. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
48. pantu un 79. pantu  
Konference uzskata: ja t āda ties ību akta projekts, kas balst ās uz 79. panta 2. punktu, var ētu ietekm ēt 
kādas dal ībvalsts sociā lā nodrošin ājuma sist ēmas svar īgus aspektus, tostarp tās piemērošanas jomu, 
izmaksas vai finanšu strukt ūru, vai var ētu ietekm ēt t ās sist ēmas finansi ālo l īdzsvaru, k ā izkl āstīts 48. 
panta 2. da ļā, šīs dal ībvalsts intereses attiec īgi iev ēro. 
23. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
48. panta otro da ļu 
Konference atg ādina, ka š ādā gad ījum ā saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 15. panta 4. punktu 
Eiropadome lēmumus pie ņem, iev ērojot konsensa principu.  
24. Deklar ācija par to, ka Eiropas Savien ība ir ties ību subjekts  
Konference apstiprina, ka apst āklis, ka Eiropas Savienī ba ir ties ību subjekts, nek ād ā veid ā nedos 
Savien ībai pilnvaras pie ņemt ties ību aktus vai r īkoties ārpus kompetenc ēm, ko dal ībvalstis tai ir 
piešķīrušas Lī gumos.  
25. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 75. un 
215. pantu  
Konference atg ādina, ka pamatties ību un pamatbr īvību iev ērošana noz īm ē, jo īpaši, pien āc īgu uzma ­
nību pret attiec īgo personu un subjektu procesuā lo ties ību aizsardz ību un iev ērošanu. Šaj ā nol ūkā un 
lai garant ētu l ēmumu, ar kuriem person ām un subjektiem piem ēro ierobežojošus pas ākumus, piln īgu 
izskat īšanu ties ā, šā di l ēmumi ir j āpamato ar skaidriem un konkr ētiem kritē rijiem. Šie krit ēriji b ūtu 
jāizstr ādā atbilst īgi katra ierobežojoš ā pas ākuma īpatn ībām. 
26. Deklar ācija par dal ībvalsts nepiedal īšanos k ādā pas ākum ā, kas 
ierosin āts, pamatojoties uz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās 
da ļas V sada ļu 
Konference pazi ņo, ka ja k āda dal ībvalsts izv ēlas nepiedal īties pas ākum ā, kas ierosin āts, pamatojoties 
uz Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu treš ās da ļas V sada ļu, Padome veiks padzi ļin ātas p ārrunas 
par iesp ējam ām sekā m, attiec īgajai dal ībvalstij nepiedaloties šaj ā pas ākumā.  
Turkl āt jebkura dalī bvalsts var aicināt Komisiju izv ērtēt situ āciju, pamatojoties uz L īguma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 116. pantu.  
Iepriekš ējās da ļas neskar dal ībvalstu iesp ēju ar šo jaut ājumu v ērsties pie Eiropadomes.LV C 83/346 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
27. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
85. panta 1. punkta otro da ļu 
Konference uzskata, ka L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 85. panta 1. punkta otraj ā da ļā 
min ētaj ā regul ā b ūtu j āņem vēr ā valstu iekš ējie noteikumi un prakse saist ībā ar krimin ālvaj āšanas 
uzs ākšanu.  
28. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
98. pantu 
Konference pie ņem zin āšanai, ka 98. panta noteikumus piem ēro saska ņā ar past āvošo praksi. Tekstu 
“pas ākumus, kas (…) vajadz īgi, lai kompens ētu saimniecisk ās gr ūtības, ko dažu V ācijas Federat īvās 
Republikas apgabalu saimniec ībai rad ījusi V ācijas sadal īšana” interpret ē saska ņā ar past āvošo Eiropas 
Savien ības Tiesas judikat ūru. 
29. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
107. panta 2. punkta c) apakšpunktu  
Konference pie ņem zin āšanai, ka 107. panta 2. punkta c) apakšpunktu interpret ē saska ņā ar past ā­
vošo Eiropas Savien ības Tiesas judikat ūru attiec ībā uz noteikumu piemē rošanu atbalstam, ko pieš ķir 
dažiem V ācijas Federat īvās Republikas apvidiem, kurus iespaidojusi V ācijas sadal īšana.  
30. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
126. pantu 
Attiec ībā uz 126. pantu Konference apstiprina, ka Savien ības un dal ībvalstu ekonomikas un fisk ālā 
politika balstā s uz diviem svar īgiem p īlāriem – izaugsmes potenci āla palielin āšanas un pareiza 
budžeta st āvok ļa nodrošin āšanas. Svar īgs instruments šo m ērķu sasniegšan ā ir Stabilitā tes un 
izaugsmes pakts.  
Konference v ēlreiz apstiprina savu ap ņemšanos iev ērot noteikumus, kas attiecas uz Stabilit ātes un 
izaugsmes paktu, ņemot tos par pamatu budžeta politiku koordin ācijai Eiropas Savien ības dal ībvalstī s. 
Konference apstiprina to, ka uz noteikumiem pamatota sist ēma ir labā kā garantija, lai tiktu iev ērotas 
saist ības un lai pret vis ām dal ībvalst īm b ūtu vien āda attieksme.  
Šaj ā sakar ā Konference ar ī v ēlreiz apliecina atbalstu Lisabonas strat ēģijas m ērķiem: darba vietu 
rad īšanai, struktur ālaj ām reform ām un soci ālajai kohēzijai.  
Savien ība tiecas sasniegt l īdzsvarotu ekonomikas izaugsmi un cenu stabilitā ti. T ādēļ ekonomikas un 
budžeta politik ās ir j ānosaka pareiz ās priorit ātes, kas virz ītas uz ekonomikas reform ām, 
jaunievedumiem, konkur ētsp ēju, priv ātu ieguld ījumu stiprin āšanu, k ā ar ī pat ēri ņa veicin āšanu 
ekonomikas v ājas izaugsmes posmos. Tas b ūtu j āatspogu ļo budžeta jom ā pie ņemto lē mumu virz ībāLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/347
valstu un Savien ības l īmen ī, jo īpaši, p ārstrukturiz ējot valsts ie ņēmumus un izdevumus, vienlaic īgi 
iev ērojot budžeta discipl īnu atbilst īgi Lī gumiem un Stabilit ātes un izaugsmes paktam.  
Probl ēmas ekonomikas un budžeta jom ās, ar ko saskaras dalī bvalstis, uzsver, cik noz īm īga ir pareiza 
budžeta politika visa ekonomikas att īstības procesa gait ā. 
Konference ir vienispr ātis, ka dal ībvalstī m b ūtu akt īvi j āizmanto ekonomisk ās atvese ļošan ās periodi, 
lai konsolid ētu valsts finanses un uzlabotu to budžeta st āvokli. M ērķis ir pak āpeniski pan ākt budžeta 
atlikumu uzplaukuma periodos, radot iesp ēju atvieglot ekonomikas lejupejas posmu gr ūtības un 
tādējādi sniedzot ieguld ījumu valsts finanšu notur īgā ilgtsp ējā. 
Dal ībvalstis gaida no Komisijas priekšlikumus, k ā ar ī turpm ākus priekšlikumus no dal ībvalst īm 
saist ībā ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta izpildes stiprin āšanas un vienkā ršošanas iesp ējām. Dal īb­
valstis veiks nepieciešamos pas ākumus, lai veicin ātu savu ekonomiku izaugsmes potenci ālu. Uzlabota 
ekonomikas politikas koordin ācija var ētu sekm ēt š ī m ērķa sasniegšanu. Š ī deklar ācija neskar debates 
par Stabilitā tes un izaugsmes paktu n ākotn ē. 
31. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 
156. pantu 
Konference apliecina, ka 156. pantā min ētās politikas ir galvenok ārt dal ībvalstu kompetenc ē. Savie ­
nības l īmen ī veicamajiem sekm ēšanas un koordin ācijas pas ākumiem saska ņā ar šaj ā da ļā min ētajiem 
noteikumiem ir papildinošs raksturs. T ās kalpo sadarb ības stiprin āšanai starp dalī bvalst īm, nevis 
valstu sist ēmu saska ņošanai. Ņemot vē rā soci ālo partneru atbildī bu, šie noteikumi neskar t ās garan ­
tijas un praksi, k ādas past āv katr ā atseviš ķā dal ībvalst ī. 
Šī deklar ācija neskar tos L īgumu noteikumus, ar kuriem pieš ķir kompetenci Savien ībai, tostarp 
soci ālaj ā jomā . 
32. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 
168. panta 4. punkta c) apakšpunktu  
Konference pazi ņo, ka ar pas ākumiem, kurus pie ņems, piem ērojot 168. panta 4. punkta c) apakš ­
punktu, j āņem v ērā kop ējie droš ības m ērķi un to m ērķim j āb ūt noteikt augstas kvalit ātes un droš ības 
normas, ja valstu noteikt ās normas, kas ietekm ē iekš ējo tirgu, cit ādi trauc ētu sasniegt augstu cilv ēka 
vesel ības aizsardz ības l īmeni.LV C 83/348 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
33. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
174. pantu 
Konference uzskata, ka atsauci uz “sal ām” 174. pantā var attiecin āt uz salu valst īm piln ībā, ja ir 
izpild īti nepieciešamie krit ēriji.  
34. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
179. pantu 
Konference ir vienispr ātis, ka Savien ības darbī ba zin ātnes un tehnolo ģijas att īstības jom ā attiec īgi 
ņems v ērā dal ībvalstu zin ātnes politikas pamatorient āciju un izv ēli. 
35. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
194. pantu 
Konference uzskata, ka 194. pants neskar dal ībvalstu ties ības veikt vajadz īgos pas ākumus, lai nodro ­ 
šin ātu savu energoapg ādi saska ņā ar nosac ījumiem, kas paredz ēti 347. pant ā. 
36. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
218. pantu par to, k ā dal ībvalst īm apspriest un sl ēgt starptautiskus 
nol īgumus attiec ībā uz br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu  
Konference apstiprina, ka dal ībvalstis var apspriest un sl ēgt nol īgumus ar treš ām valst īm un starp ­
tautisk ām organiz ācij ām jomā s, uz kur ām attiecas treš ās daļ as V sada ļas 3., 4. un 5. noda ļas, cikt āl 
šādi nol īgumi atbilst Savien ības ties ībām. 
37. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
222. pantu  
Neskarot pas ākumus, kurus Savien ība pie ņēmusi, lai iev ērotu solidarit ātes saist ības attiec ībā uz dal īb­
valsti, kura ir teroristu uzbrukuma objekts vai dabas vai cilv ēku izrais ītas katastrofas upuris, neviens 
no 222. panta noteikumiem neparedz ietekm ēt citas dal ībvalsts iesp ēju izv ēlēties vispiem ērot ākos 
līdzek ļus savas solidaritā tes saist ību iev ērošanai attiec ībā uz šo dal ībvalsti.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/349
38. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
252. pantu par ģener āladvok ātu skaitu Ties ā 
Konference pazi ņo, ka, ja saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 252. panta pirmo daļ u 
Tiesa piepras īs palielin āt ģener āladvok ātu skaitu par trim (no asto ņiem lī dz vienpadsmit), Padome 
vienpr ātīgi vienosies par š ādu palielin ājumu.  
Šādā gad ījum ā konference vienojas, ka Polijai, t āpat kā pašlaik V ācijai, Francijai, It ālijai, Sp ānijai un 
Apvienotajai Karalistei b ūs past āvīgs ģener āladvokā ts un t ā vairs nepiedal īsies rot ācijas sist ēm ā; savu ­
kārt esošaj ā rot ācijas sist ēm ā notiks piecu, nevis trī s ģener āladvok ātu rot ācija. 
39. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
290. pantu 
Konference ņem v ērā Komisijas nodomu turpin āt konsult ēties ar dal ībvalstu ieceltiem ekspertiem, 
sagatavojot dele ģētos ties ību aktus finanšu pakalpojumu jom ā saska ņā ar t ās iedibin āto praksi. 
40. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 
329. pantu 
Konference pazi ņo, ka dal ībvalstis, iesniedzot l ūgumu izveidot cieš āku sadarb ību, var nor ād īt, vai t ās 
jau šaj ā posm ā v ēlas izmantot 333. panta noteikumus, kas paredz kvalific ēta vair ākuma balsošanas 
paplašin āšanu vai parasto likumdošanas proced ūru. 
41. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
352. pantu  
Konference pazi ņo, ka L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 352. panta 1. punkt ā iek ļaut ā atsauce 
uz Savien ības m ērķiem ir atsauce uz m ērķiem, kas noteikti L īguma par Eiropas Savien ību 3. panta 2. 
un 3. punkt ā, un m ērķiem, kas noteikti min ētā L īguma 3. panta 5. punktā attiec ībā uz ārējo darb ību 
saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu piekto daļ u. T āpēc nav iesp ējams, ka ar darbī bu, 
kuras pamat ā ir Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 352. pants, tiektos sasniegt tikai L īguma par 
Eiropas Savien ību 3. panta 1. punkt ā noteiktos m ērķus. Šaj ā sakar ā Konference nor āda, ka saska ņā ar 
Līguma par Eiropas Savien ību 31. panta 1. punktu kop ējās ārpolitikas un droš ības politikas jom ā 
nevar pie ņemt le ģislat īvus aktus.LV C 83/350 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
42. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
352. pantu 
Konference uzsver, ka – saska ņā ar Eiropas Savien ības Tiesas iedibin āto judikat ūru – L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 352. pantu, kas ir t ādas iest āžu sist ēmas neat ņemama da ļa, kura pama ­
tojas uz pilnvaru pieš ķiršanas principu, nevar izmantot par pamatu, lai paplašin ātu Savien ības piln ­
varu piem ērošanas jomu, p ārsniedzot visp ārējo sist ēmu, kas izveidota ar L īgumu noteikumiem visp ār 
un jo īpaši ar noteikumiem, kuros paredz ēti Savien ības uzdevumi un darb ības. Min ēto pantu nek ādā 
ziņā nevar izmantot k ā pamatu, lai pie ņemtu noteikumus, ar kuriem p ēc b ūtības tiktu groz īti Lī gumi, 
neiev ērojot tajos šim m ērķim paredz ētās proced ūras. 
43. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
355. panta 6. punktu 
Augst ās Lī gumsl ēdz ējas Puses ir vienispr ātis, ka Eiropadome, piem ērojot 355. panta 6. punktu, 
pie ņems lēmumu, kas main īs Majotas statusu attiec ībā uz Savien ību, lai atz ītu šo teritoriju par 
vist ālāko re ģionu 355.a panta 1. punkta un 349. panta noz īm ē, kad Francijas varas iest ādes Eiropa ­
domei un Komisijai dar īs zin āmu, ka to pie ļauj pā rmai ņas pašreizē jā salas iekš ējā status ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/351
B. DEKLAR ĀCIJAS PAR PROTOKOLIEM, KAS PIEVIENOTI L ĪGUMIEM 
44. Deklar ācija attiec ībā uz 5. pantu Protokol ā par Šengenas acquis , kas 
iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā 
Konference nor āda, ka gad ījum ā, ja dal ībvalsts saska ņā ar 5. panta 2. punktu Protokol ā par Šengenas  
acquis , kas iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā ir pazi ņojusi, ka t ā nev ēlas iesaist īties k āda priekšlikuma 
vai ierosmes īstenošan ā, šo pazi ņojumu var atsaukt jebkur ā laik ā, pirms pie ņem pas ākumu, ar ko 
izvē rš Šengenas  acquis . 
45. Deklar ācija attiec ībā uz 5. panta 2. punktu Protokol ā par Šengenas 
acquis , kas iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā 
Konference pazi ņo, ka gad ījum ā, ja Apvienot ā Karaliste vai Īrija pauž Padomei nodomu nepiedal īties 
pas ākum ā, ar ko izv ērš k ādu Šengenas  acquis  da ļu, ko Apvienot ā Karaliste vai Īrija īsteno, Padome 
padzi ļin āti apspried īs, k ādas var b ūt iesp ējam ās sekas, ja attiec īgā dal ībvalsts nepiedal ās šaj ā pas ā­
kum ā. Padomes apspried ēs b ūtu j āņem v ērā Komisijas nor ādes par š ā priekšlikuma saist ību ar 
Šengenas  acquis . 
46. Deklar ācija attiec ībā uz 5. panta 3. punktu Protokol ā par Šengenas 
acquis , kas iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā 
Konference atg ādina, ka gad ījum ā, ja Padome nepie ņem l ēmumu p ēc jaut ājuma pirm ās izskat īšanas 
pēc b ūtības, Komisija var iesniegt Padomei groz ītu priekšlikumu par atk ārtotu b ūtisku jaut ājuma 
izskat īšanu pē c b ūtības ne v ēlāk k ā 4 m ēnešu laik ā. 
47. Deklar ācija attiec ībā uz 5. panta 3., 4. un 5. punktu Protokol ā par 
Šengenas  acquis , kas iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā 
Konference nor āda, ka nosac ījumos, kas j ānosaka l ēmum ā, kurš min ēts 5. panta 3., 4., vai 5. punkt ā 
Protokol ā par Šengenas  acquis , kas iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā, var paredz ēt, ka attiec īgām 
dal ībvalstī m vajadz ības gad ījum ā b ūs j āuz ņemas tiešas finansi ālās sekas, kas nenov ēršami rad īsies, 
vairs ne īstenojot dažus vai visus  acquis , kas min ēti jebkur ā l ēmum ā, ko Padome pie ņem saska ņā ar š ā 
protokola 4. pantu.LV C 83/352 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
48. Deklar ācija attiec ībā uz Protokolu par D ānijas nost āju 
Konference pie ņem zin āšanai, ka attiec ībā uz ties ību aktiem, kurus Padome pie ņem pati vai kopī gi ar 
Eiropas Parlamentu, un kuros ietverti D ānijai piem ērojami noteikumi, k ā ar ī noteikumi, kas D ānijai 
nav piem ērojami, jo to pamat ā ir ties ību akti, uz kuriem attiecas Protokola par D ānijas nost āju I daļ a, 
Dānija pazi ņo, ka t ā neizmantos savas balssties ības, lai kav ētu t ādu pas ākumu pie ņemšanu, kas 
neattiecas uz D āniju.  
Turkl āt Konference pie ņem zin āšanai, ka, pamatojoties uz Konferences deklar āciju par 222. pantu, 
Dānija pazi ņo, ka D ānija, veicot darbī bas un īstenojot ties ību aktus saska ņā ar 222.r pantu, tajos 
piedal īsies saska ņā ar I un II da ļu Protokol ā par D ānijas nost āju. 
49. Deklar ācija par It āliju 
Konference pie ņem zin āšanai, ka Protokols par It āliju, kas 1957. gad ā pievienots Eiropas Ekonomikas 
kopienas dibin āšanas lī gumam, ņemot v ērā groz ījumus, kas izdar īti, pie ņemot Lī gumu par Eiropas 
Savien ību, paredz turpm āk izkl āstīto: 
“AUGST ĀS LĪ GUMSLĒ DZĒ JAS PUSES,  
VĒLOTIES atrisin āt dažas konkr ētas probl ēmas, kas saist ītas ar It āliju, 
IRVIENOJUŠ ĀS par š ādiem noteikumiem, ko pievieno šim L īgumam.  
KOPIENAS DAL ĪBVALSTIS 
ŅEM V ĒRĀ to, ka It ālijas vald ība īsteno desmit gadu ekonomisk ās izaugsmes programmu, lai l īdz ­
svarotu It ālijas tautsaimniec ības strukt ūru, att īstot infrastrukt ūru maz āk att īstītajos re ģionos Dienvi ­
dit ālijā un It ālijas salā s, k ā ar ī radot jaunas darbavietas, lai nov ērstu bezdarbu;  
ATG ĀDINA, ka š īs It ālijas vald ības programmas principus un m ērķus ir apsv ērušas un apstiprin ājušas 
starptautisk ās sadarb ības organiz ācijas, kuru dalī bnieces ir Kopienas dal ībvalstis;  
ATZ ĪST, ka It ālijas programmas m ērķu sasniegšana ir visp ārējās interes ēs; 
VIENOJAS ieteikt Kopienas iest ād ēm izmantot visas šaj ā L īgum ā paredz ētās metodes un proced ūras 
un, jo īpaši, atbilst īgi izlietot Eiropas Invest īciju bankas un Eiropas Soci ālā fonda resursus, lai It ālijas 
vald ībai atvieglotu š ā uzdevuma izpildi;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/353
UZSKATA, ka, piem ērojot šo Lī gumu, Kopienas iest ādēm b ūtu j āņem v ērā ilgstoši centieni, kas 
jāīsteno It ālijas ekonomikai tuv ākajos gados, k ā ar ī tas, ka v ēlams izvair īties no b īstamiem satricin ā­
jumiem, jo īpaši, maks ājumu bilanc ē vai saist ībā ar nodarbin ātības l īmeni, kas var ētu traucē t šā 
Līguma piem ērošanu It ālijā; 
ATZ ĪST, ka gad ījum ā, ja piem ēro 109.h un 109.i pantu, b ūs j āpar ūpējas, lai pas ākumi, kas j āveic 
Itālijas vald ībai, netrauc ētu tai pabeigt ekonomisk ās izaugsmes un iedz īvot āju dz īves l īme ņa celšanas 
programmu.”.  
50. Deklar ācija attiec īb ā uz Protokola par p ārejas noteikumiem 10. pantu  
Konference aicina Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju saska ņā ar sav ām pilnvar ām attiec īgos 
gad ījumos un, ja iesp ējams, Protokola par p ārejas noteikumiem 10. panta 3. punkt ā min ētaj ā piecu 
gadu termi ņā censties pie ņemt ties ību aktus, ar ko groza vai aizst āj šā protokola 10. panta 1. punkt ā 
min ētos aktus.LV C 83/354 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
C. DAL ĪBVALSTU DEKLAR ĀCIJAS 
Tāpat Konference ņem vē rā turpm āk uzskaitī tās deklar ācijas, kas pievienotas šim Nobeiguma aktam:  
51. Be ļģijas Karalistes deklar ācija par valstu parlamentiem 
Beļģ ija preciz ē, ka saska ņā ar t ās konstitucion ālaj ām ties īb ām gan P ārst āvju pal āta un Feder ālā 
parlamenta Sen āts, gan kopienu un re ģionu parlament ārās asamblejas, ņemot v ērā Savien ības īstenoto 
kompetenci, darbojas k ā valsts parlament ārās sist ēmas sast āvda ļas vai valsts parlamenta pal ātas. 
52. Be ļģijas Karalistes, Bulg ārijas Republikas, V ācijas Federat īvās Repub- 
likas, Grie ķijas Republikas, Sp ānijas Karalistes, It ālijas Republikas, Kipras 
Republikas, Lietuvas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes, Ung ārijas 
Republikas, Maltas Republikas, Austrijas Republikas, Portug āles Republikas, 
Rum ānijas, Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas deklar ācija par 
Eiropas Savienī bas simboliem 
Beļģ ija, Bulg ārija, V ācija, Grie ķija, Sp ānija, It ālija, Kipra, Lietuva, Luksemburga, Ung ārija, Malta, 
Austrija, Portug āle, Rum ānija, Slov ēnija un Slov ākija pazi ņo, ka t ās turpin ās uzskat īt karogu, kur ā 
ir divpadsmit zelta zvaigž ņu aplis uz zila fona, himnu, kas ir fragments no “Odas priekam” no 
Ludviga van B ēthovena Dev ītās simfonijas, moto “Vienoti daž ādībā”, euro k ā Eiropas Savien ības 
val ūtu un Eiropas dienu – 9. maiju – k ā simbolus, ar ko apliecina Eiropas Savien ības iedz īvot āju 
kop ību un vi ņu saikni ar to.  
53. Čehijas Republikas deklar ācija par Eiropas Savien ības Pamatties ību 
hartu  
1. Čehijas Republika atg ādina, ka Eiropas Savienī bas Pamatties ību hartas noteikumi attiecas uz 
Eiropas Savien ības iest ād ēm un strukt ūrām, iev ērojot subsidiarit ātes principu un Eiropas Savien ības 
un t ās dal ībvalstu kompeten ču sadal ījumu, k ā v ēlreiz apliecin āts deklar ācij ā Nr. 18 attiec ībā uz 
kompeten ču robež ām. Čehijas Republika uzsver, ka t ās noteikumi attiecas uz dal ībvalstī m tikai 
tad, ja t ās īsteno Savien ības ties ību aktus, nevis tad, ja t ās pie ņem un ī steno valsts tiesī bu aktus 
neatkar īgi no Savien ības ties ību aktiem.  
2. Čehijas Republika ar ī uzsver, ka ar Hartu netiek paplašin āta Savien ības ties ību piem ērošanas 
joma un Savien ībai netiek noteiktas nek ādas jaunas kompetences. Ar to netiek samazin āta attiec īgas 
valsts ties ību piem ērošanas joma un netiek ierobežotas nek ādas pašreiz ējās attiec īgas valsts iest āžu 
kompetences šaj ā jomā .LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/355
3. Čehijas Republika uzsver – cikt āl Hart ā ir atz ītas pamatties ības un pamatprincipi, kuru pamatā 
ir dal ībvalstu kop ējas konstitucion ālās trad īcijas, š īs ties ības un principus interpret ē saska ņā ar min ē­
taj ām trad īcij ām. 
4. Čehijas Republika turkl āt uzsver, ka nekas no Hart ā noteikt ā nav interpret ējams k ā t āds, kas 
ierobežo vai negat īvi ietekm ē cilv ēkties ības un pamatbr īvības, kuras atz ītas attiec īgās to piem ērošanas 
jom ās Savien ības ties ību aktos un starptautiskā s konvencij ās, kur ām pievienojusies Savienī ba vai visas 
dal ībvalstis, tostarp Eiropas Cilv ēkties ību un pamatbrī vību aizsardz ības konvencij ā un dal ībvalstu 
konstit ūcij ās. 
54. V ācijas Federat īvās Republikas, Īrijas, Ung ārijas Republikas, Austrijas 
Republikas un Zviedrijas Karalistes deklar ācija 
Vācija, Īrija, Ung ārija, Austrija un Zviedrija nor āda uz to, ka Eiropas Atomener ģijas kopienas dibi ­
nāšanas lī guma galvenajos noteikumos b ūtiski groz ījumi nav izdar īti kopš t ā st āšan ās sp ēkā, un tie ir 
jāatjaunina. T ādēļ t ās atbalsta domu par dalī bvalstu vald ību p ārst āvju konferenci, kas b ūtu j āsasauc, 
cik vien drī z iesp ējams. 
55. Sp ānijas Karalistes un Lielbrit ānijas, un Zieme ļīrijas Apvienot ās 
Karalistes deklar ācija 
Līgumi attiecas uz Gibralt āru k ā Eiropas teritoriju, par kura ārējām attiec ībām ir atbildī ga k āda no 
dal ībvalstī m. Tas neietver izmai ņas iesaist īto dal ībvalstu attiec īgaj ās nost ājās. 
56. Īrijas deklar ācija attiec ībā uz 3. pantu protokol ā par apvienot ās 
karalistes un īrijas nost āju attiec īb ā uz br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu  
Īrija apstiprina savu atbalstu Savien ībai k ā br īvības, droš ības un tiesiskuma telpai, kur ā tiek iev ērotas 
pamatties ības un dal ībvalstu atš ķirīgās tiesisk ās sist ēmas un trad īcijas, garantē jot to pilso ņiem augsta 
līme ņa drošī bu. 
Tād ēļ Īrija pazi ņo savu ciešo ap ņemšanos, cik iesp ējams, izmantot Protokola par Apvienot ās Kara ­
listes un Īrijas nost āju 3. pant ā min ētās ties ības attiec ībā uz br īvības, drošī bas un tiesiskuma telpu 
piedal īties pas ākumu pie ņemšan ā, piem ērojot Lī guma par Eiropas Savienī bas darbī bu treš ās da ļas V 
sada ļu. 
Īrija jo īpaši, cik vien iesp ējams, piedal īsies policijas sadarb ības jomā .LV C 83/356 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Turkl āt Īrija atg ādina, ka saska ņā ar Protokola 8. pantu t ā var rakstiski pazi ņot Padomes priekšs ē­
dētājam, ka vairs nev ēlas, lai uz to attiektos š ā Protokola noteikumi. Īrija pl āno p ārskat īt š īs k ārtības 
norisi tr īs gadu laik ā p ēc Lisabonas L īguma st āšan ās sp ēkā. 
57. It ālijas Republikas deklar ācija par Eiropas Parlamenta sast āvu 
Itālija konstatē , ka saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 10. un 14. pantu Eiropas Parlaments 
sast āv no Savien ības pilso ņu p ārst āvjiem un pilsoņ u p ārst āv ība ir lī dzsvaroti proporcion āla. 
Itālija konstat ē ar ī, ka saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 9. pantu un L īguma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 20. pantu ikviena persona, kam ir k ādas dal ībvalsts pilson ība, ir Savien ības 
pilsonis. 
Attiec īgi It ālija uzskata, ka, neskarot l ēmumu par 2009. l īdz 2014. gada pilnvaru termi ņu, jebkā dā 
Eiropadomes l ēmum ā, kas pie ņemts p ēc Eiropas Parlamenta ierosmes un ar t ā atbalstu, un kur ā ir 
noteikts Eiropas Parlamenta sast āvs, ir j āiev ēro 14. panta 2. punkta pirmaj ā da ļā noteiktie principi.  
58. Latvijas Republikas, Ung ārijas Republikas un Maltas Republikas 
deklar ācija par vienot ās val ūtas nosaukuma rakst ību L īgumos 
Latvija, Ung ārija un Malta, neierobežojot Eiropas Savienī bas vienot ās val ūtas, uz kuru izdar īta atsauce 
Līgumos, nosaukuma vien ādoto rakst ību uz banknot ēm un mon ētām, pazi ņo, ka Lī gumu latviešu, 
ung āru un maltiešu tekst ā izmantot ā vienot ās val ūtas nosaukuma rakst ība, ieskaitot š ā nosaukuma 
atvasin ājumus, neietekm ē past āvošo latviešu, ung āru un maltiešu valodas rakst ību. 
59. N īderlandes Karalistes deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas 
Savien ības darb ību 312. pantu  
Nīderlandes Karaliste pievienosies l ēmumam, k ā min ēts Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 312. 
panta 2. punkta otraj ā da ļā, tikl īdz, p ārskatot min ētā L īguma 311. panta 3. da ļā nor ādīto l ēmumu, 
būs rasts N īderlandei pie ņemams risinā jums saist ībā ar t ās p ārm ērīgo negat īvo neto maks ājuma 
poz īciju attiec ībā pret Savien ības budžetu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/357
60. N īderlandes Karalistes deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas 
Savien ības darb ību 355. pantu  
Nīderlandes Karaliste pazi ņo, ka ierosin ājumu par lēmumu, lai groz ītu N īderlandes Anti ļu salu un/vai 
Arubas statusu attiec ībā uz Eiropas Savien ību, k ā min ēts 355. panta 6. punkt ā, iesniegs, tikai pama ­
tojoties uz t ādu l ēmumu, kas saskan ar N īderlandes Karalistes Stat ūtu noteikumiem.  
61. Polijas Republikas deklarā cija par Eiropas Savien ības Pamattiesī bu 
hartu  
Harta nek ādā veid ā neietekm ē dal ībvalstu ties ības izdot likumus sabiedrī bas mor āles, ģimenes ties ību, 
kā ar ī cilv ēku cie ņas aizsardz ības un cilv ēku fizisk ās un mor ālās neaizskaram ības jom ā. 
62. Polijas Republikas deklar ācija attiec ībā uz Protokolu par Eiropas 
Savien ības Pamattiesī bu hartas piem ērošanu Polijai un Apvienotajai 
Karalistei 
Polija pazi ņo, ka, ņ emot vē rā soci ālās kust ības “ Solidarnostj ” trad īcijas un t ās svar īgo ieguld ījumu c īņā 
par soci ālaj ām un darba ties ībām, Polija piln ībā iev ēro Savien ības ties ībās noteikt ās soci ālās un darba 
ties ības un jo īpaši t ās, kas atk ārtoti apstiprin ātas Eiropas Savien ības Pamatties ību hartas IV sada ļā. 
63. Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes deklar ācija par 
termina “pilso ņi” defin īciju  
Attiec ībā uz Lī gumiem un Eiropas Atomenerģ ijas kopienas dibin āšanas lī gumu vai ar ī uz jebkuru 
aktu, kas vai nu atvasin āts no min ētajiem L īgumiem, vai paliek sp ēkā saska ņā ar min ētajiem L īgu ­
miem, Apvienot ā Karaliste atk ārto deklar āciju, ar ko t ā n ākusi klaj ā 1982. gada 31. decembr ī par 
termina “pilso ņi” defin īciju, iz ņemot to, ka atsauce uz “Lielbrit ānijas atkar īgo teritoriju pilso ņiem” 
noz īm ē “Lielbrit ānijas aizj ūras teritoriju pilso ņus”. 
64. Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes deklar ācija par 
balssties ībām Eiropas Parlamenta v ēlēšan ās 
Apvienot ā Karaliste nor āda, ka L īguma par Eiropas Savien ību 14. panta un L īgumu p ārējo noteikumu 
m ērķis nav main īt balssties ību b āzi saist ībā ar Eiropas Parlamenta v ēlēšan ām.LV C 83/358 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
65. Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes deklar ācija par 
Līguma par Eiropas Savien ības darb ību 75. pantu 
Apvienot ā Karaliste piln ībā atbalsta ener ģisku r īcību, lai pie ņemtu finansi ālas sankcijas, ar ko pare ­
dz ēts nov ērst un apkarot terorismu un ar to saist ītas darbī bas. T ād ēļ Apvienot ā Karaliste pazi ņo ieceri 
izmantot Protokola par Apvienot ās Karalistes un Īrijas nost āju 3. pant ā min ētās, ar br īvības, droš ības 
un tiesiskuma telpu saist ītās ties ības piedal īties visu to priekšlikumu pie ņemšan ā, kuri iesniegti 
saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 75. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/359

ATBILST ĪBAS TABULA (*) 
Līgums par Eiropas Savien ību 
Iepriekš ējā numer ācija L īgum ā par Eiropas 
Savien ību Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ību 
I SADA ĻA – KOP ĪGI NOTEIKUMI  I SADA ĻA – KOP ĪGI NOTEIKUMI  
1. pants  1. pants  
2. pants 
2. pants  3. pants  
3. pants (atcelts) (  1 ) 
4. pants 
5. pants (  2 ) 
4. pants (atcelts) (  3 ) 
5. pants (atcelts) (  4 ) 
6. pants  6. pants  
7. pants  7. pants  
8. pants 
II SADA ĻA – NOTEIKUMI, AR KO GROZA 
EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENAS DIBIN Ā­ 
ŠANAS L ĪGUMU, LAI IZVEIDOTU EIROPAS 
KOPIENU  II SADA ĻA – NOTEIKUMI PAR DEMOKR Ā­
TIJAS PRINCIPIEM  
8. pants (atcelts) (  5 ) 9. pants  
10. pants (  6 ) 
( 1 ) P ēc bū tības aizst āj ar L īguma par Eiropas Savien ības darb ību (turpm āk “LESD”) 7. pantu un Lī guma par 
Eiropas Savien ību (turpm āk “ES l īgums”) 13. panta 1. punktu un 21. panta 3. punkta otro daļ u. 
( 2 ) Aizst āj Eiropas Kopienas dibin āšanas l īguma (turpm āk “EK l īgums”) 5. pantu. 
( 3 ) P ēc bū tības aizst āj ar 15. pantu. 
( 4 ) P ēc bū tības aizst āj ar 13. panta 2. punktu. 
( 5 ) Ar ES L īguma, kas ir sp ēkā pirms Lisabonas L īguma sp ēkā st āšan ās (turpm āk “pašreiz ējais ES l īgums”), 
8. pantu izdar īja groz ījumus EK l īgum ā. Šie groz ījumi ir iek ļauti EK l īgum ā un 8. pants ir atcelts. T ā 
numuru izmanto, lai iek ļautu jaunu noteikumu. 
( 6 ) 4. punkts p ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 191. panta pirmo da ļu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/361  
(*) Š ī tabula ir da ļa no Lisabonas L īguma 5. pant ā paredz ētaj ām tabul ām, neiek ļaujot vid ējo sleju, kur ā 
atspogu ļota Lisabonas L īgum ā izmantot ā pagaidu numerā cija.
Iepriekš ējā numer ācija L īgum ā par Eiropas 
Savien ību Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ību 
11. pants  
12. pants  
III SADA ĻA – NOTEIKUMI, AR KO GROZA 
EIROPAS OG ĻU UN T ĒRAUDA KOPIENAS 
DIBIN ĀŠANAS L ĪGUMU III SADA ĻA – NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ 
SAVIEN ĪBAS IEST ĀDĒM 
9. pants (atcelts) (  7 ) 13. pants  
14. pants (  8 ) 
15. pants (  9 ) 
16. pants (  10 ) 
17. pants (  11 ) 
18. pants  
19. pants (  12 ) 
IV SADA ĻA – NOTEIKUMI, AR KO GROZA 
EIROPAS ATOMENER ĢIJAS KOPIENAS DIBI ­
NĀŠANAS L ĪGUMU IV SADA ĻA – CIEŠ ĀKAS SADARB ĪBAS 
NOTEIKUMI 
10. pants (atcelts) (  13 ) 
27.a l īdz 27.e pants (aizst āti) 
40. l īdz 40.b pants (aizst āti) 
43. l īdz 45. pants (aizst āti) 20. pants (  14 ) 
( 7 ) Ar pašreiz ējā ES l īguma 9. pantu izdar īja groz ījumus Eiropas Ogļ u un tērauda kopienas dibin āšanas 
līgum ā. Min ētais l īgums ir zaud ējis sp ēku no 2002. gada 23. j ūlija. 9. pants ir atcelts un t ā numuru 
izmanto, lai iek ļautu citu noteikumu. 
( 8 ) — 1. un 2. punkts p ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 189. pantu; 
— 1. l īdz 3. punkts p ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 190. panta 1. l īdz 3. punktu; 
— 1. punkts p ēc bū tības aizst āj EK l īguma 192. panta pirmo da ļu; 
— 4. punkts p ēc bū tības aizst āj EK l īguma 197. panta pirmo da ļu. 
( 9 ) P ēc b ūtības aizst āj 4. pantu. 
( 10 ) — 1. punkts p ēc bū tības aizst āj EK l īguma 202. panta pirmo un otro ievilkumu; 
— 2. un 9. punkts p ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 203. pantu; 
— 4. un 5. punkts p ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 205. panta 2. un 4. punktu. 
( 11 ) — 1. punkts p ēc bū tības aizst āj EK l īguma 211. pantu; 
— 3. un 7. punkts p ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 214. pantu; 
— 6. punkts p ēc bū tības aizst āj EK l īguma 217. panta 1., 3. un 4. punktu. 
( 12 ) — P ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 220. pantu; 
— 2. punkta pirm ā rinda pēc b ūtības aizst āj EK l īguma 221. panta pirmo rindu 
( 13 ) Ar pašreiz ējā ES l īguma 10. pantu izdar īja groz ījumus Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas 
līgum ā. Šie groz ījumi ir iek ļauti min ētaj ā l īgum ā un 10. pants ir atcelts. T ā numuru izmanto, lai 
iekļautu citu noteikumu. 
( 14 ) Aizst āj ar ī EK l īguma 11. un 11.a pantu.LV C 83/362 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija L īgum ā par Eiropas 
Savien ību Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ību 
V SADA ĻA – NOTEIKUMI PAR KOP ĒJO 
ĀRPOLITIKU UN DROŠĪ BAS POLITIKU V SADA ĻA – VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI PAR 
SAVIEN ĪBAS ĀRĒJO DARB ĪBU UN ĪPAŠI 
NOTEIKUMI PAR KOP ĒJO ĀRPOLITIKU UN 
DROŠĪ BAS POLITIKU  
1. noda ļa – Visp ārīgi noteikumi par Savien ības 
ārējo darb ību 
21. pants  
22. pants  
2. noda ļa – Īpaši noteikumi par kop ējo ārpoli ­
tiku un droš ības politiku  
1. ieda ļa – Kop īgi noteikumi  
23. pants  
11. pants  24. pants  
12. pants  25. pants  
13. pants  26. pants  
27. pants  
14. pants  28. pants  
15. pants  29. pants  
22. pants (p ārcelts)  30. pants  
23. pants (p ārcelts)  31. pants  
16. pants  32. pants  
17. pants (p ārcelts)  42. pants 
18. pants  33. pants  
19. pants  34. pants  
20. pants  35. pants  
21. pants  36. pants  
22. pants (p ārcelts)  30. pants 
23. pants (p ārcelts)  31. pants 
24. pants  37. pantsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/363
Iepriekš ējā numer ācija L īgum ā par Eiropas 
Savien ību Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ību 
25. pants  38. pants  
39. pants  
47. pants (p ārcelts)  40. pants  
26. pants (atcelts)  
27. pants (atcelts)  
27.a pants (aizst āts) (  15 ) 20. pants 
27.b pants (aizst āts) (  15 ) 20. pants 
27.c pants (aizst āts) (  15 ) 20. pants 
27.d pants (aizst āts) (  15 ) 20. pants 
27.e pants (aizst āts) (  15 ) 20. pants 
28. pants  41. pants  
2. ieda ļa – Noteikumi attiec ībā uz kop ējo 
droš ības un aizsardz ības politiku  
17. pants (p ārcelts)  42. pants  
43. pants  
44. pants  
45. pants  
46. pants  
VI SADA ĻA – Noteikumi par policijas un tiesu 
iest āžu sadarb ību krimin ālliet ās (atcelta) (  16 ) 
29. pants (aizst āts) (  17 ) 
30. pants (aizst āts) (  18 ) 
31. pants (aizst āts) (  19 ) 
( 15 ) Pašreizēj ā ES l īguma 27.a l īdz 27.e pantu, kas attiecas uz cieš āku sadarb ību, aizst āj ar ī ar LESD 326. 
līdz 334. pantu. 
( 16 ) Pašreizēj ā ES l īguma VI sada ļu, kas attiecas uz policijas un tiesu iest āžu sadarb ību krimin ālliet ās, aizst āj 
ar LESD treš ās da ļas IV sada ļas (tagad V sada ļa) 1., 4. un 5. noda ļu. 
( 17 ) Aizst āj ar LESD 67. pantu. 
( 18 ) Aizst āj ar LESD 87. un 88. pantu. 
( 19 ) Aizst āj ar LESD 82., 83. un 85. pantu.LV C 83/364 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija L īgum ā par Eiropas 
Savien ību Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ību 
32. pants (aizst āts) (  20 ) 
33. pants (aizst āts) (  21 ) 
34. pants (atcelts)  
35. pants (atcelts)  
36. pants (aizst āts) (  22 ) 
37. pants (atcelts)  
38. pants (atcelts)  
39. pants (atcelts)  
40. pants (aizst āts) (  23 ) 20. pants 
40.a pants (aizst āts) (  23 ) 20. pants 
40.b pants (aizst āts) (  23 ) 20. pants 
41. pants (atcelts)  
42. pants (atcelts)  
VII SADA ĻA – CIEŠ ĀKAS SADARB ĪBAS 
NOTEIKUMI (aizst āta) (  24 ) IV SADA ĻA – CIEŠĀ KAS SADARB ĪBAS 
NOTEIKUMI  
43. pants (atcelts) (  24 ) 20. pants 
43.a pants (atcelts) (  24 ) 20. pants 
43.b pants (atcelts) (  24 ) 20. pants 
44. pants (atcelts) (  24 ) 20. pants 
44.a pants (atcelts) (  24 ) 20. pants 
45. pants (atcelts) (  24 ) 20. pants 
VII SADA ĻA – NOBEIGUMA NOTEIKUMI  VI SADA ĻA – NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
46. pants (atcelts)  
47. pants  
( 20 ) Aizst āj ar LESD 89. pantu. 
( 21 ) Aizst āj ar LESD 72. pantu. 
( 22 ) Aizst āj ar LESD 71. pantu. 
( 23 ) Pašreizēj ā ES l īguma 40. l īdz 40.b pantu, kas attiecas uz cieš āku sadarb ību, aizst āj ar ī ar LESD 326. 
līdz 334. pantu. 
( 24 ) Pašreizēj ā ES l īguma 43. l īdz 45. pantu un VII sada ļu, kas attiecas uz cieš āku sadarb ību, aizst āj ar ī ar 
LESD 326. l īdz 334. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/365
Iepriekš ējā numer ācija L īgum ā par Eiropas 
Savien ību Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ību 
47. pants (aizst āts) 40. pants 
48. pants  48. pants  
49. pants  49. pants  
50. pants  
51. pants  
52. pants  
50. pants (atcelts)  
51. pants  53. pants  
52. pants  54. pants  
53. pants  55. pants  
Līgums par Eiropas Savien ības darb ību 
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
PIRM Ā DA ĻA – PRINCIPI  PIRM Ā DA ĻA – PRINCIPI  
1. pants (atcelts)  
1. pants  
2. pants (atcelts) (  25 ) 
I sada ļa – Kategorijas un Savien ības kompe ­
tences jomas  
2. pants  
3. pants  
4. pants  
5. pants  
6. pants  
II sada ļa – Visp ārēji piem ērojami noteikumi  
( 25 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 2. pantu (p ārnumur ēts k ā 3. pants).LV C 83/366 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
7. pants 
3. panta 1. punkts (atcelts) (  26 ) 
3. panta 2. punkts  8. pants  
4. pants (p ārcelts)  119. pants  
5. pants (aizst āts) (  27 ) 
9. pants  
10. pants  
6. pants  11. pants  
153. panta 2. punkts (p ārcelts)  12. pants  
13. pants (  28 ) 
7. pants (atcelts) (  29 ) 
8. pants (atcelts) (  30 ) 
9. pants (atcelts)  
10. pants (atcelts) (  31 ) 
11. pants (aizst āts) (  32 ) 326. līdz 334. pants  
11.a pants (aizst āts) (  32 ) 326. līdz 334. pants  
12. pants (p ārcelts)  18. pants 
13. pants (p ārcelts)  19. pants 
14. pants (p ārcelts)  26. pants 
15. pants (p ārcelts)  27. pants 
16. pants  14. pants  
255. pants (p ārcelts)  15. pants  
286. pants (aizst āts) 16. pants  
( 26 ) P ēc b ūtības aizst āj ar 2.b l īdz 2.e pantu (p ārnumur ēti k ā 3. l īdz 6. pants). 
( 27 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 3.b pantu (p ārnumur ēts k ā 5. pants). 
( 28 ) Iek ļauj tekstu no Protokola par dz īvnieku aizsardz ību un labtur ību. 
( 29 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9. pantu (p ārnumur ēts k ā 13. pants). 
( 30 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9. pantu (p ārnumur ēts k ā 13. pants) un LESD 245.a panta (p ārnu ­
mur ēts k ā 282. pants) 1. punktu. 
( 31 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 3.a panta (p ārnumur ēts k ā 4. pants) 3. punktu. 
( 32 ) Aizst āj ar ī ar ES l īguma 10. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/367
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
17. pants  
OTR Ā DA ĻA – SAVIEN ĪBAS PILSONĪ BA OTR Ā DA ĻA – DISKRIMIN ĀCIJAS AIZLIE ­
GUMS UN SAVIEN ĪBAS PILSON ĪBA 
12. pants (p ārcelts)  18. pants  
13. pants (p ārcelts)  19. pants  
17. pants  20. pants  
18. pants  21. pants  
19. pants  22. pants  
20. pants  23. pants  
21. pants  24. pants  
22. pants  25. pants  
TREŠĀ DA ĻA – KOPIENAS POLITIKA  TREŠĀ DA ĻA – SAVIEN ĪBAS IEKŠPOLITIKA 
UN R ĪC ĪBAS  
I sada ļa – Iekšē jais tirgus  
14. pants (p ārcelts)  26. pants  
15. pants (p ārcelts)  27. pants  
I sada ļa – Br īva pre ču aprite  II sada ļa – Br īva pre ču aprite  
23. pants  28. pants  
24. pants  29. pants  
1. noda ļa – Muitas savien ība 1. noda ļa – Muitas savien ība 
25. pants  30. pants  
26. pants  31. pants  
27. pants  32. pants  
Trešā s da ļas X sada ļa – Muitu sadarb ība (p ārcelta)  2. noda ļa – Sadarb ība muitas jom ā 
135. pants (p ārcelts)  33. pants  
2. noda ļa – Kvantitat īvo ierobežojumu aizlie ­
gums starp dal ībvalst īm 3. noda ļa – Kvantitat īvo ierobežojumu aizlie ­
gums starp dalī bvalst īm 
28. pants  34. pantsLV C 83/368 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
29. pants  35. pants  
30. pants  36. pants  
31. pants  37. pants  
II sada ļa – Lauksaimniec ība III sada ļa – Lauksaimniec ība un zivsaimniec ība 
32. pants  38. pants  
33. pants  39. pants  
34. pants  40. pants  
35. pants  41. pants  
36. pants  42. pants  
37. pants  43. pants  
38. pants  44. pants  
III sada ļa – Personu, pakalpojumu un kapit āla 
br īva aprite IV sada ļa – Personu, pakalpojumu un kapit āla 
br īva aprite 
1. noda ļa – Darba ņēm ēji 1. noda ļa – Darba ņēm ēji 
39. pants  45. pants  
40. pants  46. pants  
41. pants  47. pants  
42. pants  48. pants  
2. noda ļa – Ties ības veikt uz ņēm ējdarb ību 2. noda ļa – Ties ības veikt uz ņēm ējdarb ību 
43. pants  49. pants  
44. pants  50. pants  
45. pants  51. pants  
46. pants  52. pants  
47. pants  53. pants  
48. pants  54. pants  
294. pants (p ārcelts)  55. pants  
3. noda ļa – Pakalpojumi  3. noda ļa – Pakalpojumi 
49. pants  56. pantsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/369
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
50. pants  57. pants  
51. pants  58. pants  
52. pants  59. pants  
53. pants  60. pants  
54. pants  61. pants  
55. pants  62. pants  
4. noda ļa – Kapit āls un maks ājumi  4. noda ļa – Kapit āls un maks ājumi  
56. pants  63. pants  
57. pants  64. pants  
58. pants  65. pants  
59. pants  66. pants  
60. pants (p ārcelts)  75. pants 
IV sada ļa – V īzu politika, patv ēruma politika, 
imigr ācijas politika un cita politika, kas saist īta 
ar personu br īvu p ārvietošanos V sada ļa – Br īvības, droš ības un tiesiskuma 
telpa 
1. noda ļa – Visp ārīgi noteikumi  
61. pants  67. pants ( 33 ) 
68. pants  
69. pants  
70. pants  
71. pants (  34 ) 
64. panta 1. punkts (aizst āts) 72. pants ( 35 ) 
73. pants  
66. pants (aizst āts) 74. pants  
60. pants (p ārcelts)  75. pants  
76. pants  
( 33 ) Aizst āj ar ī pašreiz ējā ES l īguma 29. pantu. 
( 34 ) Aizst āj pašreiz ējā ES l īguma 36. pantu. 
( 35 ) Aizst āj ar ī pašreiz ējā ES l īguma 33. pantu.LV C 83/370 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
2. noda ļa – Robežkontroles, patv ēruma un 
imigr ācijas politika  
62. pants  77. pants  
63. panta 1. un 2. punkts un 64. panta 2. 
punkts (  36 ) 78. pants  
63. panta 3. un 4. punkts  79. pants  
80. pants  
64. panta 1. punkts (aizst āts) 72. pants 
3. noda ļa – Tiesu iest āžu sadarb ība civilliet ās 
65. pants  81. pants  
66. pants (aizst āts) 74. pants 
67. pants (atcelts)  
68. pants (atcelts)  
69. pants (atcelts)  
4. noda ļa – Tiesu iest āžu sadarb ība krimin āl­
liet ās 
82. pants (  37 ) 
83. pants (  37 ) 
84. pants  
85. pants (  37 ) 
86. pants (  38 ) 
5. noda ļa – Policijas sadarb ība 
87. pants (  38 ) 
88. pants  
89. pants (  39 ) 
( 36 ) EK l īguma 63. panta 1. un 2. punktu aizstā j ar LESD 78. panta 1. un 2. punktu, un 64. panta 2. 
punktu aizst āj ar LESD 78. panta 3. punktu. 
( 37 ) Aizst āj pašreiz ējā ES l īguma 31. pantu. 
( 38 ) Aizst āj pašreiz ējā ES l īguma 30. pantu. 
( 39 ) Aizst āj pašreiz ējā ES l īguma 32. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/371
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
V sada ļa – Transports  VI sada ļa – Transports 
70. pants  90. pants  
71. pants  91. pants  
72. pants  92. pants  
73. pants  93. pants  
74. pants  94. pants  
75. pants  95. pants  
76. pants  96. pants  
77. pants  97. pants  
78. pants  98. pants  
79. pants  99. pants  
80. pants  100. pants  
VI sada ļa – Kop īgi noteikumi par konkurenci, 
nodok ļiem un ties ību aktu tuvin āšanu  VII sada ļa – Kop īgi noteikumi par konkurenci, 
nodok ļiem un ties ību aktu tuvin āšanu  
1. noda ļa – Konkurences noteikumi  1. noda ļa – Konkurences noteikumi  
1. ieda ļa – Noteikumi, kas attiecas uz 
uzņēmumiem  1. ieda ļa – Noteikumi, kas attiecas uz 
uzņēmumiem  
81. pants  101. pants  
82. pants  102. pants  
83. pants  103. pants  
84. pants  104. pants  
85. pants  105. pants  
86. pants  106. pants  
2. ieda ļa – Valsts atbalsts  2. ieda ļa – Valsts atbalsts  
87. pants  107. pants  
88. pants  108. pants  
89. pants  109. pants  
2. noda ļa – Noteikumi par nodok ļiem 2. noda ļa – Noteikumi par nodok ļiemLV C 83/372 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
90. pants  110. pants  
91. pants  111. pants  
92. pants  112. pants  
93. pants  113. pants  
3. noda ļa – Ties ību aktu tuvin āšana 3. noda ļa – Ties ību aktu tuvin āšana 
95. pants (p ārcelts)  114. pants  
94. pants (p ārcelts)  115. pants  
96. pants  116. pants  
97. pants  117. pants  
118. pants  
VII sada ļa – Ekonomikas politika un monet ārā 
politika VIII sada ļa – Ekonomikas politika un monet ārā 
politika 
4. pants (p ārcelts)  119. pants  
1. noda ļa – Ekonomikas politika  1. noda ļa – Ekonomikas politika  
98. pants  120. pants  
99. pants  121. pants  
100. pants  122. pants  
101. pants  123. pants  
102. pants  124. pants  
103. pants  125. pants  
104. pants  126. pants  
2. noda ļa – Monet ārā politika 2. noda ļa – Monet ārā politika  
105. pants  127. pants  
106. pants  128. pants  
107. pants  129. pants  
108. pants  130. pants  
109. pants  131. pants  
110. pants  132. pantsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/373
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
111. panta 1. lī dz 3. un 5. punkts (p ārcelti)  219. pants  
111. panta 4. punkts (pā rcelts)  138. pants  
133. pants  
3. noda ļa – Organizatoriskie noteikumi  3. noda ļa – Organizatoriskie noteikumi  
112. pants (p ārcelts)  283. pants  
113. pants (p ārcelts)  284. pants  
114. pants  134. pants  
115. pants  135. pants  
4. noda ļa – Īpaši noteikumi dal ībvalst īm, kuru 
naudas vien ība ir euro  
136. pants  
137. pants  
111. panta 4. punkts (p ārcelts)  138. pants  
4. noda ļa – Pā rejas noteikumi  5. noda ļa – Pā rejas noteikumi  
116. pants (atcelts)  
139. pants  
117. panta 1. punkts, 2. punkta sestais ievil ­
kums un 3. l īdz 9. punkts (atcelti)  
117. panta 2. punkta pirmie pieci ievilkumi 
(p ārcelti)  141. panta 2. punkts  
121. panta 1. punkts (p ārcelts) 
122. panta 2. punkta otrais teikums (p ārcelts) 
123. panta 5. punkts (p ārcelts)  140. pants (  40 ) 
118. pants (atcelts)  
123. panta 3. punkts (p ārcelts) 
117. panta 2. punkta pirmie pieci ievilkumi (pārcelti)  141. pants (
 41 ) 
( 40 ) — 140. panta 2. punkt ā p ārņem 122. panta 2. punkta otro teikumu; 
— 140. panta 3. punkt ā p ārņem 123. panta 5. punktu; 
— 140. panta 2. punkt ā p ārņem 121. panta 1. punktu. 
( 41 ) — 141. panta 1. punkt ā p ārņem 123. panta 3. punktu; 
— 141. panta 2. punkt ā p ārņem 117. panta 2. punkta pirmos piecus ievilkumus.LV C 83/374 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
124. panta 1. punkts (p ārcelts)  142. pants  
119. pants  143. pants  
120. pants  144. pants  
121. panta 1. punkts (pā rcelts)  140. panta 1. punkts  
121. panta 2. lī dz 4. punkts (atcelts)  
122. panta 1. punkts, 2. punkta pirmais 
teikums, k ā ar ī 3., 4., 5. un 6. punkts (atcelti)  
122. panta 2. punkta otrais teikums  140. panta 2. punkta pirm ā da ļa 
123. panta 1., 2. un 4. punkts (atcelti)  
123. panta 3. punkts (pā rcelts)  141. panta 1. punkts  
123. panta 5. punkts (pā rcelts)  140. panta 3. punkts  
124. panta 1. punkts (pā rcelts)  142. pants  
124. panta 2. punkts (atcelts)  
VIII sada ļa – Nodarbin ātība IX sada ļa – Nodarbin ātība 
125. pants  145. pants  
126. pants  146. pants  
127. pants  147. pants  
128. pants  148. pants  
129. pants  149. pants  
130. pants  150. pants  
IX sada ļa – Kop ējā tirdzniec ības politika 
(p ārcelta)  Piekt ās da ļas II sada ļa – Kop ējā tirdzniec ības 
politika  
131. pants (p ārcelts)  206. pants 
132. pants (atcelts)  
133. pants (p ārcelts)  207. pants 
134. pants (atcelts)  
X sada ļa – Muitu sadarb ība (p ārcelta)  Trešā s da ļas II sada ļas 2. noda ļa – Sadarb ība 
muitas jom āLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/375
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
135. pants (p ārcelts)  33. pants 
XI sada ļa – Soci ālā politika, izgl ītība, arodm ā­
cības un jaunatne  X sada ļa – Soci ālā politika 
1. noda ļa – Noteikumi soci ālaj ā jom ā (atcelta)  
136. pants  151. pants  
152. pants  
137. pants  153. pants  
138. pants  154. pants  
139. pants  155. pants  
140. pants  156. pants  
141. pants  157. pants  
142. pants  158. pants  
143. pants  159. pants  
144. pants  160. pants  
145. pants  161. pants  
2. noda ļa – Eiropas Soci ālais fonds  XI sada ļa – Eiropas Soci ālais fonds  
146. pants  162. pants  
147. pants  163. pants  
148. pants  164. pants  
3. noda ļa – Izgl ītība, arodm ācības un jaunatne  XII sada ļa – Izgl ītība, arodm ācības, jaunatne un 
sports 
149. pants  165. pants  
150. pants  166. pants  
XII sada ļa – Kult ūra XIII sada ļa – Kult ūra 
151. pants  167. pants  
XIII sada ļa – Vesel ības aizsardz ība XIV sada ļa – Vesel ības aizsardz ība 
152. pants  168. pants  
XIV sada ļa – Pat ērētāju ties ību aizsardz ība XV sada ļa – Pat ērētāju ties ību aizsardz ībaLV C 83/376 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
153. panta 1., 3., 4. un 5. punkts  169. pants  
153. panta 2. punkts (pā rcelts)  12. pants 
XV sada ļa – Eiropas komunik āciju t īkli XVI sada ļa – Eiropas komunik āciju t īkli 
154. pants  170. pants  
155. pants  171. pants  
156. pants  172. pants  
XVI sada ļa – Rū pniec ība XVII sada ļa – Rū pniec ība 
157. pants  173. pants  
XVII sada ļa – Ekonomisk ā un soci ālā koh ēzija XVIII sada ļa – Ekonomisk ā, soci ālā un terito ­
riālā koh ēzija 
158. pants  174. pants  
159. pants  175. pants  
160. pants  176. pants  
161. pants  177. pants  
162. pants  178. pants  
XVIII sada ļa – Pē tniec ība un tehnolo ģijas 
att īstība XIX sada ļa – Pē tniec ība, tehnolo ģijas att īstība 
un kosmoss  
163. pants  179. pants  
164. pants  180. pants  
165. pants  181. pants  
166. pants  182. pants  
167. pants  183. pants  
168. pants  184. pants  
169. pants  185. pants  
170. pants  186. pants  
171. pants  187. pants  
172. pants  188. pants  
189. pantsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/377
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
173. pants  190. pants  
XIX sada ļa – Vide  XX sada ļa – Vide 
174. pants  191. pants  
175. pants  192. pants  
176. pants  193. pants  
XXI sada ļa – Ener ģētika 
194. pants  
XXII sada ļa – T ūrisms  
195. pants  
XXIII sada ļa – Civil ā aizsardz ība 
196. pants  
XXIV sada ļa – Administrat īvā sadarb ība 
197. pants  
XX sada ļa – Sadarb ība att īstības jom ā (p ārcelta)  Piekt ās da ļas III sada ļas 1. noda ļa – Sadarb ība 
att īstības jom ā 
177. pants (p ārcelts)  208. pants  
178. pants (atcelts) (  42 ) 
179. pants (p ārcelts)  209. pants  
180. pants (p ārcelts)  210. pants  
181. pants (p ārcelts)  211. pants  
XXI sada ļa – Sadarb ība ar treš ām valst īm 
ekonomikas, finanšu un tehnikas jom ā 
(p ārcelta)  Piekt ās da ļas III sada ļas 2. noda ļa – Sadarb ība ar 
treš ām valst īm ekonomikas, finanšu un tehnikas 
jom ā 
181.a pants (p ārcelts)  212. pants  
CETURT Ā DA ĻA – AIZJ ŪRAS ZEMJU UN 
TERITORIJU ASOCI ĒŠANA  CETURT Ā DA ĻA – AIZJ ŪRAS ZEMJU UN 
TERITORIJU ASOCI ĒŠANA 
182. pants  198. pants  
183. pants  199. pants  
( 42 ) P ēc bū tības aizst āj ar LESD 208. panta (ko numur ē k ā 208. pantu) 1. punkta otr ās da ļas otro teikumu.LV C 83/378 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
184. pants  200. pants  
185. pants  201. pants  
186. pants  202. pants  
187. pants  203. pants  
188. pants  204. pants  
PIEKT Ā DA ĻA – SAVIEN ĪBAS ĀRĒJĀ 
DARB ĪBA 
I sada ļa – Visp ārīgi noteikumi par Savien ības 
ārējo darb ību 
205. pants  
Trešā s da ļas IX sada ļa – Kop ējā tirdzniec ības poli ­
tika (p ārcelta)  II sada ļa – Kop ējā tirdzniec ības politika  
131. pants (p ārcelts)  206. pants  
133. pants (p ārcelts)  207. pants  
III sada ļa – Sadarb ība ar treš ām valst īm un 
hum ānā pal īdz ība 
Trešā s da ļas XX sada ļa – Sadarb ība att īstības jom ā 
(pārcelta)  1. noda ļa – Sadarb ība att īstības jom ā 
177. pants (p ārcelts)  208. pants ( 43 ) 
179. pants (p ārcelts)  209. pants  
180. pants (p ārcelts)  210. pants  
181. pants (p ārcelts)  211. pants  
Trešā s da ļas XXI sada ļa – Sadarb ība ar treš ām 
valst īm ekonomikas, finanšu un tehnikas jom ā 
(pārcelta)  2. noda ļa – Sadarb ība ar treš ām valst īm 
ekonomikas, finanšu un tehnikas jom ā 
181.a pants (p ārcelts)  212. pants  
213. pants  
3. noda ļa – Hum ānā pal īdz ība 
214. pants  
IV sada ļa – Ierobežojoši pas ākumi  
( 43 ) 1. punkta otr ās da ļas otrais teikums p ēc bū tības aizst āj EK l īguma 178. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/379
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
301. pants (aizst āts) 215. pants  
V sada ļa – Starptautiski nolī gumi  
216. pants  
310. pants (p ārcelts)  217. pants  
311. pants (aizst āts) 218. pants  
111. panta 1. l īdz 3. punkts un 5. punkts (p ārcelti)  219. pants  
VI sada ļa – Savien ības attiec ības ar starptauti ­
sk ām organiz ācij ām, treš ām valst īm un Savie ­
nības deleg ācij ām 
302. l īdz 304. pants (aizst āti) 220. pants  
221. pants  
VII sada ļa – Solidarit ātes klauzula  
222. pants  
PIEKT Ā DA ĻA – KOPIENAS IEST ĀDES  SEST Ā DA ĻA – NOTEIKUMI PAR IEST ĀDĒM 
UN FINANŠU NOTEIKUMI  
I sada ļa – Noteikumi par iest ādēm I sada ļa – Noteikumi par iest ādēm 
1. noda ļa – Iest ādes 1. noda ļa – Iest ādes 
1. ieda ļa – Eiropas Parlaments  1. ieda ļa – Eiropas Parlaments  
189. pants (atcelts) (  44 ) 
190. panta 1. lī dz 3. punkts (atcelti) (  45 ) 
190. panta 4. un 5. punkts  223. pants  
191. panta pirm ā da ļa (atcelta) (  46 ) 
191. panta otr ā da ļa 224. pants  
192. panta pirm ā da ļa (atcelta) (  47 ) 
192. panta otr ā da ļa 225. pants  
193. pants  226. pants  
( 44 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.a panta (p ārnumur ēts k ā 14. pants) 1. un 2. punktu. 
( 45 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.a panta (p ārnumur ēts k ā 14. pants) 1. l īdz 3. punktu. 
( 46 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 8.a panta (p ārnumur ēts k ā 11. pants) 4. punktu. 
( 47 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.a panta (p ārnumur ēts k ā 14. pants) 1. punktu.LV C 83/380 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
194. pants  227. pants  
195. pants  228. pants  
196. pants  229. pants  
192. panta pirm ā da ļa (atcelta) (  48 ) 
197. panta otra, treš ā un ceturt ā da ļa 230. pants  
198. pants  231. pants  
199. pants  232. pants  
200. pants  233. pants  
201. pants  234. pants  
2. ieda ļa – Eiropadome  
235. pants  
236. pants  
2. ieda ļa – Padome 3. ieda ļa – Padome  
202. pants (atcelts) (  49 ) 
203. pants (atcelts) (  50 ) 
204. pants  237. pants  
205. panta 2. un 4. punkts (atcelti) (  51 ) 
205. panta 1. un 3. punkts  238. pants  
206. pants  239. pants  
207. pants  240. pants  
208. pants  241. pants  
209. pants  242. pants  
210. pants  243. pants  
3. ieda ļa – Komisija  4. ieda ļa – Komisija  
( 48 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.a panta (p ārnumur ēts k ā 14. pants) 4. punktu. 
( 49 ) P ēc bū tības aizst āj ar ES l īguma 9.c panta (p ārnumur ēts k ā 16. pants) 1. punktu un LESD 249.b un 
249.c pantu (p ārnumur ēti k ā 290. un 291. pants). 
( 50 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.c panta (p ārnumur ēts k ā 16. pants) 2. un 9. punktu. 
( 51 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.c panta (p ārnumur ēts k ā 16. pants) 4. un 5. punktu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/381
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
211. pants (atcelts) (  52 ) 
244. pants  
212. pants (p ārcelts)  249. panta 2. punkts  
213. pants  245. pants  
214. pants (atcelts) (  53 ) 
215. pants  246. pants  
216. pants  247. pants  
217. panta 1., 3. un 4. punkts (atcelti) (  54 ) 
217. panta 2. punkts  248. pants  
218. panta 1. punkts (atcelts) (  55 ) 
218. panta 2. punkts  249. pants  
219. pants  250. pants  
4. ieda ļa – Tiesa 5. ieda ļa – Eiropas Savien ības Tiesa  
220. pants (atcelts) (  56 ) 
221. panta pirm ā da ļa (atcelta) (  57 ) 
221. panta otr ā un treš ā da ļa 251. pants  
222. pants  252. pants  
223. pants  253. pants  
224. pants (  58 ) 254. pants  
255. pants  
225. pants  256. pants  
225.a pants  257. pants  
( 52 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.d panta (p ārnumur ēts k ā 17. pants) 1. punktu. 
( 53 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.d panta (p ārnumur ēts k ā 17. pants) 3. un 7. punktu. 
( 54 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.d panta (p ārnumur ēts k ā 17. pants) 6. punktu. 
( 55 ) P ēc b ūtības aizst āj ar LESD 252.a pantu (p ārnumur ēts k ā 295. pants). 
( 56 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.f pantu (p ārnumur ēts k ā 19. pants). 
( 57 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.f panta (p ārnumur ēts k ā 19. pants) 2. punktu. 
( 58 ) Pirm ās da ļas pirmo teikumu p ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.f panta (p ārnumur ēts k ā 19. pants) 2. 
punkta otro da ļu.LV C 83/382 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
226. pants  258. pants  
227. pants  259. pants  
228. pants  260. pants  
229. pants  261. pants  
229.a pants  262. pants  
230. pants  263. pants  
231. pants  264. pants  
232. pants  265. pants  
233. pants  266. pants  
234. pants  267. pants  
235. pants  268. pants  
269. pants  
236. pants  270. pants  
237. pants  271. pants  
238. pants  272. pants  
239. pants  273. pants  
240. pants  274. pants  
275. pants  
276. pants  
241. pants  277. pants  
242. pants  278. pants  
243. pants  279. pants  
244. pants  280. pants  
245. pants  281. pants  
6. ieda ļa – Eiropas Centrā lā banka 
282. pants  
112. pants (p ārcelts)  283. pantsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/383
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
113. pants (p ārcelts)  284. pants  
5. ieda ļa – Rev īzijas pal āta 7. ieda ļa – Rev īzijas pal āta 
246. pants  285. pants  
247. pants  286. pants  
248. pants  287. pants  
2. noda ļa – Vair ākām iest ādēm kop īgi 
noteikumi  2. noda ļa – Savien ības ties ību akti, pie ņemšanas 
proced ūras un citi noteikumi  
1. ieda ļa – Savien ības ties ību akti  
249. pants  288. pants  
289. pants  
290. pants (  59 ) 
291. pants (  59 ) 
292. pants  
2. ieda ļa – Aktu pie ņemšanas proced ūras un 
citi noteikumi  
250. pants  293. pants  
251. pants  294. pants  
252. pants (atcelts)  
295. pants  
253. pants  296. pants  
254. pants  297. pants  
298. pants  
255. pants (p ārcelts)  15. pants 
256. pants  299. pants  
3. noda ļa – Savien ības padomdev ējas strukt ūras 
300. pants  
3. noda ļa – Ekonomikas un soci ālo lietu 
komiteja  1. ieda ļa – Ekonomikas un soci ālo lietu 
komiteja  
( 59 ) P ēc b ūtības aizst āj ar EK l īguma 202. panta trešo ievilkumu.LV C 83/384 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
257. pants (atcelts) (  60 ) 
258. panta pirm ā, otr ā un ceturt ā da ļa 300. pants  
258. panta treš ā da ļa (atcelta) (  61 ) 
259. pants  302. pants  
260. pants  303. pants  
261. pants (atcelts)  
262. pants  304. pants  
4. noda ļa – Re ģionu komiteja  2. ieda ļa – Re ģionu komiteja  
263. pants pirm ā un piekt ā da ļa (atceltas) (  62 ) 
263. panta otr ā l īdz ceturt ā da ļa 305. pants  
264. pants  306. pants  
265. pants  307. pants  
5. noda ļa – Eiropas Invest īciju banka  4. noda ļa – Eiropas Invest īciju banka  
266. pants  308. pants  
267. pants  309. pants  
II sada ļa – Finanšu noteikumi  II sada ļa – Finanšu noteikumi  
268. pants  310. pants  
1. noda ļa – Savien ības pašas resursi  
269. pants  311. pants  
270. pants (atcelts) (  63 ) 
2. noda ļa – Daudzgadu finanšu sh ēma 
312. pants  
3. noda ļa – Savien ības gada budžets  
( 60 ) P ēc b ūtības aizst āj ar LESD 256.a panta (p ārnumur ēts k ā 300. pants) 2. punktu. 
( 61 ) P ēc b ūtības aizst āj ar LESD 256.a panta (p ārnumur ēts k ā 300. pants) 4. punktu. 
( 62 ) P ēc b ūtības aizst āj ar LESD 256.a panta (p ārnumur ēts k ā 300. pants) 3. un 4. punktu. 
( 63 ) P ēc b ūtības aizst āj ar LESD 268. panta 4. punktu (p ārnumur ēts k ā 310. pants).LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/385
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
272. panta 1. punkts (p ārcelts)  313. pants  
271. pants (p ārcelts)  316. pants  
272. panta 1. punkts (pā rcelts)  313. pants  
272. panta 2. lī dz 10. punkts  314. pants  
273. pants  315. pants  
271. pants (p ārcelts)  316. pants  
4. noda ļa – Budžeta īstenošana un atbr īvošana 
no atbild ības 
274. pants  317. pants  
275. pants  318. pants  
276. pants  319. pants  
5. noda ļa – Kop īgi noteikumi  
277. pants  320. pants  
278. pants  321. pants  
279. pants  322. pants  
323. pants  
324. pants  
6. noda ļa – Kr āpšanas apkarošana  
280. pants  325. pants  
III sada ļa – Cieš āka sadarb ība 
11. un 11.a pants (aizst āti) 326. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 327. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 328. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 329. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 330. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 331. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 332. pants ( 64 ) 
( 64 ) Aizst āj ar ī pašreiz ējā ES l īguma 27.a l īdz 27.e pantu, 40. l īdz 40.b. pantu un 43. l īdz 45. pantu.LV C 83/386 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
11. un 11.a pants (aizst āti) 333. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 334. pants ( 64 ) 
SEST Ā DA ĻA – VISP ĀRĪGI UN NOBEIGUMA 
NOTEIKUMI SEPT ĪT Ā DA ĻA – VISP ĀRĪGI UN NOBEI ­
GUMA NOTEIKUMI  
281. pants (atcelts) (  65 ) 
282. pants  335. pants  
283. pants  336. pants  
284. pants  337. pants  
285. pants  338. pants  
286. pants (aizst āts) 16. pants 
287. pants  339. pants  
288. pants  340. pants  
289. pants  341. pants  
290. pants  342. pants  
291. pants  343. pants  
292. pants  344. pants  
293. pants (atcelts)  
294. pants (p ārcelts)  55. pants 
295. pants  345. pants  
296. pants  346. pants  
297. pants  347. pants  
298. pants  348. pants  
299. panta 1. punkts (atcelts) (  66 ) 
299. panta 2. punkta otr ā, treš ā un ceturt ā da ļa 349. pants  
299. panta 2. punkta pirm ā da ļa un 3. lī dz 6. 
punkts (p ārcelti)  355. pants  
( 64 ) Aizst āj ar ī pašreiz ējā ES l īguma 27.a l īdz 27.e pantu, 40. l īdz 40.b. pantu un 43. l īdz 45. pantu. 
( 65 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 46.a pantu (p ārnumur ēts k ā 47. pants). 
( 66 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 49.c pantu (p ārnumurē ts k ā 52. pants).LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/387
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
300. pants (p ārcelts)  218. pants  
301. pants (p ārcelts)  215. pants  
302. pants (p ārcelts)  220. pants  
303. pants (p ārcelts)  220. pants  
304. pants (p ārcelts)  220. pants  
305. pants (atcelts)  
306. pants  350. pants  
307. pants  351. pants  
308. pants  352. pants  
353. pants  
309. pants  354. pants  
310. pants (p ārcelts)  217. pants  
311. pants (atcelts) (  67 ) 
299. panta 2. punkta pirm ā da ļa un 3. l īdz 6. 
punkts (p ārcelti)  355. pants  
312. pants  356. pants  
Nobeiguma noteikumi  
313. pants  357. pants  
358. pants  
314. pants (atcelts) (  68 ) 
( 67 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 49.b pantu (p ārnumur ēts k ā 51. pants). 
( 68 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 53. pantu (p ārnumur ēts k ā 55. pants).LV C 83/388 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.