LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 157/203

AKTS

par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas savienības pamatā

Atbilstīgi Pievienošanās līguma 2. pantam šo aktu piemēro gadījumā, ja Līgums par Konstitūciju Eiropai nav spēkā 2007. gada 1. janvārī, un līdz dienai, kad Līgums par Konstitūciju Eiropai stājas spēkā.

PIRMĀ DAĻA

PRINCIPI

1. pants

Šajā aktā:

— termins “pamatlīgumi” nozīmē: a) Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu (“EK līgumu”) un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (“EAEK līgumu”), ņemot vērā grozījumus, kas izdarīti ar līgumiem vai citiem aktiem, kuri stājušies spēkā pirms pievienošanās; b) Līgumu par Eiropas Savienību (“ES līgumu”), ņemot vērā grozījumus, kas izdarīti ar Līgumiem vai citiem aktiem, kuri stājušies spēkā pirms pievienošanās;

— termins “pašreizējās dalībvalstis” nozīmē Beļģijas Karalisti, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Īriju, Itālijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku, Zviedrijas Karalisti un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti;

— termins “Savienība” nozīmē Eiropas Savienību, kas izveidota ar ES līgumu;

— termins “Kopiena” nozīmē, attiecīgi, vienu vai abas Kopienas, kas minētas pirmajā ievilkumā;

— termins “jaunās dalībvalstis” nozīmē Bulgārijas Republiku un Rumāniju;

— termins “iestādes” nozīmē iestādes, kas izveidotas ar pamatlīgumiem.

2. pants

Pamatlīgumi un akti, ko iestādes un Eiropas Centrālā banka pieņēmušas pirms pievienošanās, no pievienošanās dienas ir saistoši Bulgārijai un Rumānijai un piemērojami šajās valstīs atbilstīgi minētajos Līgumos un šajā aktā paredzētajiem nosacījumiem.

3. pants

1. Bulgārija un Rumānija pievienojas lēmumiem un nolīgumiem, ko pieņēmuši dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomē.

2. Attiecībā uz Eiropadomes vai Padomes deklarācijām un rezolūcijām vai citām nostājām, ko tās atbalstījušas, kā arī attiecībā uz deklarācijām, rezolūcijām vai citām nostājām, kas attiecas uz Kopienu vai Savienību un kas pieņemtas, dalībvalstīm kopīgi vienojoties, Bulgārijas un Rumānijas statuss ir tāds pats kā pašreizējām dalībvalstīm; tās atbilstīgi ievēros principus un pamatnostādnes, kas izriet no šīm deklarācijām, rezolūcijām vai citām nostājām, un veiks pasākumus, kas var būt vajadzīgi, lai nodrošinātu to īstenošanu.

3. Bulgārija un Rumānija pievienojas I pielikumā uzskaitītajām konvencijām un protokoliem. Šīs konvencijas un protokoli stājas spēkā attiecība uz Bulgāriju un Rumāniju dienā, ko Padome nosaka ar 4. punktā minētajiem lēmumiem.

4. Pēc Komisijas ieteikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu Padome ar vienprātīgu lēmumu veic visus pielāgojumus, kas sakarā ar pievienošanos vajadzīgi 3. punktā minētajās konvencijās un protokolos, un publicē pielāgoto tekstu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

5. Attiecībā uz 3. punktā minētajām konvencijām un protokoliem Bulgārija un Rumānija apņemas ieviest administratīvus un citus pasākumus, piemēram pasākumus, ko līdz pievienošanās dienai pieņēmušas pašreizējās dalībvalstis vai Padome, un sekmēt praktisku sadarbību starp dalībvalstu iestādēm un organizācijām.

6. Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var papildināt I pielikumu ar konvencijām, nolīgumiem un protokoliem, kas parakstīti pirms pievienošanās dienas.

4. pants

1. Šengenas acquis noteikumi, kuri iekļauti Eiropas Savienības sistēmā ar protokolu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (turpmāk “Šengenas protokols”), kā arī akti, kuri pieņemti atbilstīgi tam vai kā citādi saistīti ar to un uzskaitīti šā akta II pielikumā, tāpat kā jebkādi turpmāki šādi akti, kuri var tikt pieņemti pirms pievienošanās dienas, ir saistoši Bulgārijai un Rumānijai un piemērojami tajās no pievienošanās dienas.

2. Tie Šengenas acquis noteikumi, kas iekļauti Eiropas Savienības sistēmā, kā arī akti, kas pieņemti atbilstīgi tam vai kā citādi saistīti ar to un nav minēti šā panta 1. punktā, lai arī no pievienošanās dienas saistoši Bulgārijai un Rumānijai, katrā no šīm valstīm ir piemērojami vienīgi saskaņā ar attiecīgu Padomes lēmumu pēc tam, kad atbilstīgi spēkā esošajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām ir konstatēts, ka attiecīgajā valstī ir izpildīti visi nosacījumi, kas vajadzīgi visu acquis attiecīgo daļu piemērošanai.

Padome pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu lēmumu pieņem ar to locekļu vienprātīgu balsojumu, kas pārstāv tādu dalībvalstu valdības, attiecībā uz kurām šajā punktā minētos noteikumus jau piemēro, un tās dalībvalsts valdību, attiecībā uz kuru minētos noteikumus jāsāk piemērot. Padomes locekļi, kas pārstāv Īrijas un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdības, piedalās šāda lēmuma pieņemšanā vienīgi tiktāl, ciktāl lēmums attiecas uz šīm valstīm saistošiem Šengenas acquis noteikumiem vai šīm valstīm saistošiem aktiem, kas pieņemti atbilstīgi Šengenas acquis vai kā citādi saistīti ar to.

5. pants

Bulgārija un Rumānija no pievienošanās dienas piedalās Ekonomikas un monetārajā savienībā kā dalībvalstis, kam piešķirts izņēmuma statuss, kā tās definētas EK līguma 122. pantā.

6. pants

1. Nolīgumi vai konvencijas ar vienu vai vairākām trešām valstīm, starptautiskām organizācijām vai trešo valstu pilsoņiem, ko noslēgusi vai provizoriski piemērojusi Kopiena vai kas noslēgtas vai provizoriski piemērotas saskaņā ar ES līguma 24. vai 38. pantu, ir saistošas Bulgārijai un Rumānijai atbilstīgi pamatlīgumos vai šajā aktā paredzētajiem nosacījumiem.

2. Bulgārija un Rumānija apņemas atbilstīgi šajā aktā paredzētajiem nosacījumiem pievienoties nolīgumiem vai konvencijām, ko kopīgi noslēgušas vai parakstījušas Kopiena un pašreizējās dalībvalstis.

Par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos nolīgumiem vai konvencijām ar konkrētām trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, ko kopīgi noslēgušas vai parakstījušas Kopiena un pašreizējās dalībvalstis, vienojas protokolos, kurus pievieno šādiem nolīgumiem vai konvencijām un kurus noslēdz Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu un pārstāvot dalībvalstis, un attiecīgā trešā valsts vai trešās valstis, vai starptautiskā organizācija. Komisija dalībvalstu vārdā piedalās sarunās par šādiem protokoliem, pamatojoties uz norādījumiem par šādām sarunām, ko vienprātīgi apstiprina Padome, un apspriežoties ar komiteju, kurā ir dalībvalstu pārstāvji. Noslēdzamo protokolu projektus Komisija iesniedz Padomei.

Šī procedūra neskar Kopienas kompetenci un neiespaido kompetences sadalījumu starp Kopienu un dalībvalstīm attiecībā uz šādu nolīgumu slēgšanu nākotnē vai citiem grozījumiem, kas nav saistīti ar pievienošanos.

3. Pievienojoties 2. punktā minētajiem nolīgumiem un konvencijām, Bulgārija un Rumānija iegūst tādas pašas no šiem nolīgumiem un konvencijām izrietošās tiesības un pienākumus kā pašreizējām dalībvalstīm.

4. No pievienošanās dienas un līdz 2. punktā minēto nepieciešamo protokolu spēkā stāšanās dienai Bulgārija un Rumānija piemēro nolīgumus vai konvencijas, ko pirms pievienošanās kopīgi noslēgušas Kopiena un pašreizējās dalībvalstis, izņemot nolīgumu par personu brīvu pārvietošanos, kas noslēgts ar Šveici. Šis pienākums attiecas arī uz nolīgumiem un konvencijām, ko Savienība un pašreizējās dalībvalstis ir vienojušās piemērot provizoriski.

Kamēr nav stājušies spēkā 2. punktā minētie protokoli, Kopiena un dalībvalstis, kopīgi rīkojoties, veic jebkādus atbilstīgus pasākumus, ievērojot savu attiecīgo kompetenci.

5. Bulgārija un Rumānija pievienojas 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītajam Partnerattiecību nolīgumam starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1).

6. Bulgārija un Rumānija apņemas atbilstīgi šajā aktā paredzētajiem nosacījumiem pievienoties Līgumam par Eiropas Ekonomikas zonu (2), kā noteikts minētā līguma 128. pantā.

7. No pievienošanās dienas Bulgārija un Rumānija piemēro divpusējos nolīgumus un vienošanās attiecībā uz tekstilmateriāliem, ko Kopiena noslēgusi ar trešām valstīm.

Kvantitatīvos ierobežojumus, ko Kopiena piemēro attiecībā uz tekstilmateriālu un apģērbu izstrādājumu importu, koriģē, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Kopienai. Šajā sakarā Kopiena ir tiesīga pirms pievienošanās dienas apspriest ar attiecīgajām trešām valstīm iepriekšminēto divpusējo nolīgumu vai vienošanos grozījumus.

Ja divpusējo nolīgumu vai vienošanos par tekstilmateriāliem grozījumi nav stājušies spēkā līdz pievienošanās dienai, Kopiena veic vajadzīgos pielāgojumus tās noteikumos par tekstilmateriālu un apģērbu izstrādājumu importu no trešām valstīm, lai tādējādi ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos.

8. Kvantitatīvos ierobežojumus, ko Kopiena piemēro attiecībā uz tērauda un tērauda ražojumu importu, pielāgo, pamatojoties uz to, cik lielā apjomā attiecīgo piegādātājvalstu izcelsmes tērauda ražojumi pēdējos gados importēti Bulgārijā un Rumānijā.

Šajā sakarā Kopiena pirms pievienošanās dienas apspriež ar attiecīgajām trešām valstīm grozījumus, kādi jāveic divpusējos nolīgumos vai vienošanās, ko Kopiena un trešās valstis noslēgušas par tērauda ražojumiem.

Ja divpusējo nolīgumu un vienošanos grozījumi nav stājušies spēkā līdz pievienošanās dienai, piemēro šā punkta pirmo daļu.

9. Zvejniecības nolīgumus, ko Bulgārija un Rumānija pirms pievienošanās noslēgušas ar trešām valstīm, pārvalda Kopiena.

Laikā, kamēr minēto nolīgumu spēkā esamība provizoriski saglabājas, Bulgārijas un Rumānijas tiesības un pienākumi, kas paredzēti šajos nolīgumos, nemainās.

Tiklīdz iespējams, un noteikti līdz laikam, kad spēku zaudē šā punkta pirmajā daļā minētie nolīgumi, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu katrā konkrētajā gadījumā pieņem atbilstīgus lēmumus, lai minētajos nolīgumos paredzētās zvejas darbības varētu turpināties, un paredz iespēju dažus nolīgumus pagarināt uz laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu.

10. No pievienošanās dienas Bulgārija un Rumānija pārtrauc dalību jebkādos brīvās tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm, tostarp Centrāleiropas Brīvās tirdzniecības līgumā.

Tiktāl, ciktāl nolīgumi starp Bulgāriju, Rumāniju vai abām šīm valstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses, nav saderīgi ar pienākumiem, kas izriet no šā akta, Bulgārija un Rumānija veic visus atbilstīgos pasākumus, lai novērstu radušos nesaderību. Ja Bulgārijai vai Rumānijai rodas grūtības, pielāgojot kādu nolīgumu, kas pirms pievienošanās noslēgts ar vienu vai vairākām trešām valstīm, tad šī valsts atbilstīgi attiecīgā nolīguma noteikumiem pārtrauc dalību tajā.

11. Atbilstīgi šajā aktā paredzētajiem nosacījumiem Bulgārija un Rumānija pievienojas starp pašreizējām dalībvalstīm noslēgtajiem iekšējiem nolīgumiem, kuru mērķis ir īstenot šā panta 2., 5. un 6. punktā minētos nolīgumus vai konvencijas.

12. Bulgārija un Rumānija vajadzības gadījumā īsteno atbilstīgus pasākumus, lai savu nostāju attiecībā uz starptautiskajām organizācijām un starptautiskajiem nolīgumiem, kuru Līgumslēdzējas puses ir arī Kopiena vai citas dalībvalstis, pielāgotu tiesībām un pienākumiem, ko rada pievienošanās Savienībai.

Jo īpaši tās - no pievienošanās dienas vai agrākās iespējamās dienas pēc pievienošanās dienas - pārtrauc savu dalību starptautiskos zvejniecības nolīgumos un organizācijās, kuru dalībniece ir arī Kopiena, izņemot gadījumus, kad šo valstu dalība ir saistīta ar jautājumiem, kas neattiecas uz zvejniecību.

7. pants

1. Ja vien šis akts neparedz citādi, tā noteikumus nevar apturēt, grozīt vai atcelt citādi, kā vienīgi atbilstīgi pamatlīgumos paredzētajai procedūrai, ko piemēro minēto Līgumu pārskatīšanai.

2. Akti, ko pieņem iestādes, uz kurām attiecas šajā aktā paredzētie pārejas posma noteikumi, saglabā savu tiesību akta statusu; jo īpaši, minēto aktu grozīšanai paredzētās procedūras paliek spēkā.

3. Šā akta noteikumiem, kuru mērķis vai sekas ir tādu aktu atcelšana vai grozīšana, ko pieņēmušas iestādes, un kuri nav pārejas posma pasākumi, ir tāds pats tiesiskais statuss kā noteikumiem, ko tie atceļ vai groza, un uz tiem attiecas tādi paši noteikumi.

8. pants

Pārejas posmā pamatlīgumus un iestāžu pieņemtos aktus piemēro, ņemot vērā šajā aktā paredzētās atkāpes.

OTRĀ DAĻA

LĪGUMU PIELĀGOJUMI

I SADAĻA

ORGANIZATORISKI NOTEIKUMI

9. pants

1. EK līguma 189. panta otro daļu un EAEK līguma 107. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Eiropas Parlamenta locekļu skaits nepārsniedz 736.”.

2. No 2009.-2014. gada pilnvaru termiņa sākuma EK līguma 190. panta 2. punkta pirmo daļu un EAEK līguma 108. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“2. Dalībvalstīs ievēlēto pārstāvju skaits ir šāds: Beļģija 22 Bulgārija 17 Čehijas Republika 22 Dānija 13 Vācija 99 Igaunija 6 Grieķija 22 Spānija 50 Francija 72 Īrija 12 Itālija 72 Kipra 6 Latvija 8 Lietuva 12 Luksemburga 6 Ungārija 22 Malta 5 Nīderlande 25 Austrija 17 Polija 50 Portugāle 22 Rumānija 33 Slovēnija 7 Slovākija 13 Somija 13 Zviedrija 18 Apvienotā Karaliste 72.”.

10. pants

1. EK līguma 205. panta 2. punktu un EAEK līguma 118. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2. Kad Padomei jāpieņem lēmums ar kvalificētu balsu vairākumu, tās locekļu balsis vērtē šādi: Beļģija 12 Bulgārija 10 Čehijas Republika 12 Dānija 7 Vācija 29 Igaunija 4 Grieķija 12 Spānija 27 Francija 29 Īrija 7 Itālija 29 Kipra 4 Latvija 4 Lietuva 7 Luksemburga 4 Ungārija 12 Malta 3 Nīderlande 13 Austrija 10 Polija 27 Portugāle 12 Rumānija 14 Slovēnija 4 Slovākija 7 Somija 7 Zviedrija 10 Apvienotā Karaliste 29. Gadījumos, kad Padomes lēmumus saskaņā ar šo Līgumu jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma, lēmumu pieņemšanai vajadzīgas vismaz 255 balsis “par”, balsojot locekļu vairākumam. Pārējos gadījumos Padomes lēmumu pieņemšanai vajadzīgas vismaz 255 balsis “par”, balsojot vismaz divām trešdaļām locekļu.”.

2. ES līguma 23. panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Padomes locekļu balsis vērtē saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 205. panta 2. punktu. Lēmumu pieņemšanai vajadzīgas vismaz 255 balsis “par”, balsojot vismaz divām trešdaļām locekļu. Ja Padomei lēmums jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, tad jebkurš Padomes loceklis var lūgt pārbaudīt, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, pārstāv vismaz 62 % no Savienības kopējā iedzīvotāju skaita. Ja tiek konstatēts, ka minētais kritērijs nav ievērots, tad attiecīgo lēmumu nepieņem.”.

3. EK līguma 34. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3. Gadījumos, kad Padomei lēmumi jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, tās locekļu balsis vērtē saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 205. panta 2. punktu, un Padomes lēmumu pieņemšanai vajadzīgas vismaz 255 balsis “par”, balsojot vismaz divām trešdaļām locekļu. Ja Padomei lēmums jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, tad jebkurš Padomes loceklis var lūgt pārbaudīt, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, pārstāv vismaz 62 % no Savienības kopējā iedzīvotāju skaita. Ja tiek konstatēts, ka minētais kritērijs nav ievērots, tad attiecīgo lēmumu nepieņem.”.

11. pants

1. ES līgumam, EK līgumam un EAEK līgumam pievienotā Protokola par Tiesas statūtiem 9. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Ik pēc trijiem gadiem daļēji nomainot tiesnešus, pārmaiņus nomaina četrpadsmit un trīspadsmit tiesnešus.”.

2. ES līgumam, EK līgumam un EAEK līgumam pievienotā Protokola par Tiesas statūtiem 48. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“48. pants Pirmās instances tiesā ir divdesmit septiņi tiesneši.”.

12. pants

EK līguma 258. panta otro daļu un EAEK līguma 166. panta otro daļu par Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sastāvu aizstāj ar šādu daļu:

“Komitejas locekļu skaits ir šāds: Beļģija 12 Bulgārija 12 Čehijas Republika 12 Dānija 9 Vācija 24 Igaunija 7 Grieķija 12 Spānija 21 Francija 24 Īrija 9 Itālija 24 Kipra 6 Latvija 7 Lietuva 9 Luksemburga 6 Ungārija 12 Malta 5 Nīderlande 12 Austrija 12 Polija 21 Portugāle 12 Rumānija 15 Slovēnija 7 Slovākija 9 Somija 9 Zviedrija 12 Apvienotā Karaliste 24.”.

13. pants

EK līguma 263. panta trešo daļu par Reģionu komitejas sastāvu aizstāj ar šādu daļu:

“Komitejas locekļu skaits ir šāds: Beļģija 12 Bulgārija 12 Čehijas Republika 12 Dānija 9 Vācija 24 Igaunija 7 Grieķija 12 Spānija 21 Francija 24 Īrija 9 Itālija 24 Kipra 6 Latvija 7 Lietuva 9 Luksemburga 6 Ungārija 12 Malta 5 Nīderlande 12 Austrija 12 Polija 21 Portugāle 12 Rumānija 15 Slovēnija 7 Slovākija 9 Somija 9 Zviedrija 12 Apvienotā Karaliste 24.”.

14. pants

EK līgumam pievienotajā Protokolā par Eiropas Investīciju bankas statūtiem izdara šādus grozījumus:

1. Protokola 3. pantā starp tekstiem, kas attiecas uz Beļģiju un Čehijas Republiku, iekļauj šādu tekstu: “— Bulgārijas Republika,” un starp tekstiem, kas attiecas uz Portugāli un Slovēniju, iekļauj šādu tekstu: “— Rumānija,”.

2. Protokola 4. panta 1. punkta pirmajā daļā: a) ievadfrāzi aizstāj ar šādu frāzi: “1. Bankas kapitāls ir EUR 164 795 737 000, ko veido šāds dalībvalstu parakstītais kapitāls (3): b) starp tekstiem, kas attiecas uz Īriju un Slovākiju, iekļauj šādu tekstu: “Rumānija 846 000 000”; un c) un starp tekstiem, kas attiecas uz Slovēniju un Lietuvu, iekļauj šādu tekstu: “Bulgārija 296 000 000”.

3. Protokola 11. panta 2. punkta pirmo, otro un trešo daļu aizstāj ar šādām daļām: “2. Direktoru padomē ir divdesmit astoņi direktori un sešpadsmit direktoru aizstājēji. Direktorus uz pieciem gadiem ieceļ Valde; katra dalībvalsts un Komisija izvirza pa vienam kandidātam. Valde uz pieciem gadiem šādi ieceļ direktoru aizstājējus: — divus aizstājējus, ko izvirza Francijas Republika, — divus aizstājējus, ko izvirza Vācijas Federatīvā Republika, — divus aizstājējus, ko izvirza Itālijas Republika, — divus aizstājējus, ko izvirza Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, — vienu aizstājēju, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Spānijas Karaliste un Portugāles Republika, — vienu aizstājēju, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Beļģijas Karaliste, Luksemburgas Lielhercogiste un Nīderlandes Karaliste, — divus aizstājējus, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Dānijas karaliste, Grieķijas Republika, Īrija un Rumānija, — divus aizstājējus, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Igaunijas republika, Latvijas Republika, Lietuvas republika, Austrijas Republika, Somijas Republika un Zviedrijas Karaliste, — trīs aizstājējus, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Bulgārijas Republika, Čehijas Republika, Kipras Republika, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Polijas Republika, Slovēnijas Republika un Slovākijas Republika, un — vienu aizstājēju, ko izvirza Komisija.”.

15. pants

EAEK līguma 134. panta 2. punkta pirmo daļu par Zinātnes un tehnikas komitejas sastāvu aizstāj ar šādu daļu:

“2. Komitejā ir četrdesmit viens loceklis, ko ieceļ Padome pēc apspriešanās ar Komisiju.”.

II SADAĻA

CITI PIELĀGOJUMI

16. pants

EK līguma 57. panta 1. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Attiecībā uz ierobežojumiem, kas pastāv Bulgārijas, Igaunijas un Ungārijas tiesību aktos, attiecīgais datums ir 1999. gada 31. decembris.”.

17. pants

EK līguma 299. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1. Šis Līgums attiecas uz Beļģijas Karalisti, Bulgārijas Republiku, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Īriju, Itālijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Rumāniju, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku, Zviedrijas Karalisti un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti.”.

18. pants

1. EK līguma 314. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Saskaņā ar Pievienošanās līgumiem autentiski ir arī šā Līguma teksti angļu, bulgāru, čehu, dāņu, grieķu, igauņu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru un zviedru valodā.”.

2. EAEK līguma 225. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Saskaņā ar Pievienošanās līgumiem autentiski ir arī šā Līguma teksti angļu, bulgāru, čehu, dāņu, grieķu, igauņu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru un zviedru valodā.”.

3. ES līguma 53. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Saskaņā ar Pievienošanās līgumiem autentiski ir arī šā Līguma teksti bulgāru, čehu, igauņu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, ungāru un zviedru valodā.”.

TREŠĀ DAĻA

PASTĀVĪGIE NOTEIKUMI

I SADAĻA

IESTĀŽU PIEŅEMTO AKTU PIELĀGOJUMI

19. pants

Šā akta III pielikumā uzskaitītos aktus pielāgo, kā paredzēts minētajā pielikumā.

20. pants

Šā akta IV pielikumā uzskaitīto aktu pielāgojumus, kas kļuvuši vajadzīgi pievienošanās sakarā, izstrādā atbilstīgi minētajā pielikumā izklāstītajām pamatnostādnēm.

II SADAĻA

CITI NOTEIKUMI

21. pants

Pasākumus, kas uzskaitīti šā akta V pielikumā, piemēro atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti minētajā pielikumā.

22. pants

Padome pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu ar vienprātīgu lēmumu var šajā aktā paredzētos noteikumus pielāgot attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku, ja šādi pielāgojumi būtu vajadzīgi sakarā ar izmaiņām Kopienas tiesību aktos.

CETURTĀ DAĻA

PAGAIDU NOTEIKUMI

I SADAĻA

PĀREJAS POSMA PASĀKUMI

23. pants

Šā akta VI un VII pielikumā uzskaitītos pasākumus Bulgārijā un Rumānijā piemēro atbilstīgi minētajos pielikumos paredzētajiem nosacījumiem.

II SADAĻA

ORGANIZATORISKI NOTEIKUMI

24. pants

1. Atkāpjoties no Eiropas Parlamenta locekļu maksimālā skaita, kas noteikts EK līguma 189. panta otrajā daļā un EAEK līguma 107. panta otrajā daļā, Eiropas Parlamenta locekļu skaitu palielina, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos, laikposmam no pievienošanās dienas līdz Eiropas Parlamenta 2009.-2014. gada pilnvaru termiņa sākumam minētajām valstīm paredzot šādu locekļu skaitu:

Bulgārija 18 Rumānija 35.

2. Līdz 2007. gada 31. decembrim gan Bulgārijā, gan Rumānijā notiek tiešas vispārējas Eiropas Parlamenta vēlēšanas, pilsoņiem ievēlot 1. punktā noteikto locekļu skaitu saskaņā ar Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās (4).

3. Atkāpjoties no EK līguma 190. panta 1. punkta un EAEK līguma 108. panta 1. punkta, gadījumā, ja vēlēšanas notiek pēc pievienošanās dienas, Bulgārijas un Rumānijas pilsoņu pārstāvjus Eiropas Parlamentā laikposmam no pievienošanās dienas līdz 2. punktā minētajām vēlēšanām attiecīgajā valstī ieceļ šo valstu parlamenti no saviem locekļiem atbilstīgi procedūrai, kas paredzēta katrā no šīm valstīm.

III SADAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

25. pants

1. No pievienošanās dienas Bulgārija un Rumānija maksā turpmāk norādītās summas, kas atbilst to daļām apmaksātajā parakstītajā kapitālā, kā noteikts Eiropas Investīciju bankas statūtu 4. pantā (5):

Bulgārija EUR 14 800 000 Rumānija EUR 42 300 000.

Šīs iemaksas veic astoņos vienādos maksājumos, kuru termiņi ir 2007. gada 31. maijā, 2008. gada 31. maijā, 2009. gada 31. maijā, 2009. 30. novembrī, 2010. gada 31. maijā, 2010. gada 30. novembrī, 2011. gada 31. maijā un 2011. gada 30. novembrī.

2. Bulgārija un Rumānija veic iemaksas — astoņos vienādos maksājumos, kuru termiņi noteikti 1. punktā — rezervēs un uzkrājumos, kas pielīdzināmi rezervēm, kā arī līdzekļos, kas vēl jāieskaita rezervēs un uzkrājumos un kas ir peļņas un zaudējumu pārskata saldo tā mēneša beigās, kas ir pirms pievienošanās, kā tas iegrāmatots Bankas bilancē; iemaksas apjoms atbilst šādām procentuālajām daļām no rezervju un uzkrājumu apjoma (5):

Bulgārija 0,181 % Rumānija 0,517 %.

3. Kapitālu un maksājumus, kas paredzēti 1. un 2. punktā, Bulgārija un Rumānija iemaksā naudā euro, ja vien Valde izņēmuma kārtā nav vienprātīgi nolēmusi citādi.

26. pants

1. Bulgārija un Rumānija iemaksā turpmāk norādītās summas Ogļu un tērauda izpētes fondā, kas minēts Dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes Lēmumā 2002/234/EOTK (2002. gada 27. februāris) par EOTK līguma izbeigšanās finansiālām sekām un par Ogļu un tērauda izpētes fondu (6):

(miljonos EUR, pašreizējās cenās) Bulgārija 11,95 Rumānija 29,88.

2. Iemaksas Ogļu un tērauda izpētes fondā veic četros maksājumos, ko sāk veikt 2009. gadā un veic atbilstīgi turpmāk norādītajam grafikam visos gadījumos katra gada pirmā mēneša pirmajā darbadienā:

2009.: 15 % 2010.: 20 % 2011.: 30 % 2012.: 35 %.

27. pants

1. Konkursus, līgumu slēgšanu, izpildi un maksājumus sakarā ar pirmspievienošanās palīdzību, ko sniedz no Phare programmas (7), Phare CBC programmas (8), kā arī sakarā ar palīdzību no 31. pantā minētajiem pārejas līdzekļiem, no pievienošanās dienas pārvalda īstenošanas aģentūras Bulgārijā un Rumānijā.

Pieņemot atbilstīgu Komisijas lēmumu, Komisijas atsakās no iepriekšējas kontroles attiecībā uz konkursiem un līgumu slēgšanu, ja iepriekš Komisija ir veikusi akreditācijas procedūru un ja pastāv pozitīvi novērtēta Paplašināta decentralizētā īstenošanas sistēma (EDIS) atbilstīgi kritērijiem un nosacījumiem, kas paredzēti pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 1266/1999 (1999. gada 21. jūnijs) par atbalsta koordināciju kandidātvalstīm sakarā ar pirmspievienošanās stratēģiju un par Regulas (EEK) Nr. 3906/89 grozījumiem (9) un 164. pantā Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (10).

Ja šādu Komisijas lēmumu par atteikšanos no iepriekšējas kontroles nepieņem līdz pievienošanās dienai, tad attiecībā uz līgumiem, ko paraksta laikposmā no pievienošanās dienas līdz attiecīgā Komisijas lēmuma pieņemšanas dienai, nevar saņemt pirmspievienošanās palīdzību.

Ja šādu Komisijas lēmumu par atteikšanos no iepriekšējas kontroles nepieņem līdz pievienošanās dienai tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar Bulgārijas vai Rumānijas iestādēm, Komisija tomēr var, izņēmuma kārtā un attiecīgi pamatotos gadījumos, akceptēt tādu līgumu atbilstību pirmspievienošanās palīdzībai, kuri noslēgti laikposmā no pievienošanās dienas līdz Komisijas lēmuma pieņemšanas dienai, kā arī akceptēt pirmspievienošanās palīdzības īstenošanu noteiktā laikposmā, vienlaikus veicot Komisijas iepriekšēju kontroli attiecībā uz konkursiem un līgumu slēgšanu.

2. Finanšu saistības, kas attiecībā uz šā panta 1. punktā minētajiem pirmspievienošanās finanšu instrumentiem radušās pirms pievienošanās, kā arī finanšu saistības, kas pēc pievienošanās radušās attiecībā uz 31. pantā minētajiem pārejas līdzekļiem, tostarp līgumu slēgšanu par turpmākām individuālām saistībām un šo saistību reģistrāciju, kā arī pēc pievienošanās veiktos maksājumus turpina reglamentēt noteikumi un regulas par pirmspievienošanās finanšu instrumentiem, un līdz attiecīgo programmu un projektu slēgšanai šādas saistības sedz no atbilstīgajām budžeta sadaļām. Neskarot iepriekš izklāstīto, publiskā iepirkuma procedūras, ko sāk pēc pievienošanās, īsteno saskaņā ar Kopienas attiecīgajām direktīvām.

3. Pēdējās darbības attiecībā uz programmām šā panta 1. punktā minētās pirmspievienošanās palīdzības īstenošanai veic pēdējā gadā pirms pievienošanās. Līgumi par šajās programmās paredzētajām darbībām jānoslēdz nākamajos divos gados. Līgumu slēgšanai paredzēto laiku nepagarina. Izņēmuma kārtā un attiecīgi pamatotos gadījumos var piešķirt ierobežotu termiņa pagarinājumu attiecībā uz līgumu īstenošanu.

Neskarot iepriekš izklāstīto, pirmos divus gadus pēc pievienošanās no pirmspievienošanās līdzekļiem var uzņemties saistības attiecībā uz administratīvajām izmaksām, kā noteikts 4. punktā. Attiecībā uz revīzijas un izvērtēšanas izmaksām saistības no pirmspievienošanās līdzekļiem var uzņemties pirmos piecus gadus pēc pievienošanās.

4. Lai nodrošinātu 1. punktā minēto pirmspievienošanās finanšu instrumentu un ISPA programmas (11) paredzēto pakāpenisko pārtraukšanu, Komisija var veikt jebkādus atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, ilgākais, deviņpadsmit mēnešus pēc pievienošanās Bulgārijā un Rumānijā ir vajadzīgie štata darbinieki. Šajā laikposmā uz ierēdņiem, pagaidu darbiniekiem un līgumdarbiniekiem, kas pirms pievienošanās iecelti amatos Bulgārijā un Rumānijā un kam jāpaliek darbā šajās valstīs pēc pievienošanās dienas, izņēmuma kārtā attiecina tos pašus finanšu un materiālos nosacījumus, kādus pirms pievienošanās Komisija piemēroja saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā paredzēts Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (12). Administratīvos izdevumus, tostarp izdevumus pārējo nepieciešamo darbinieku algām, sedz no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta pozīcijas “pirmspievienošanās palīdzības jaunajām dalībvalstīm pārtraukšana” vai no ekvivalentas pozīcijas atbilstīgās politikas jomā, kas attiecas uz paplašināšanos.

28. pants

1. Pasākumus, uz kuriem pievienošanās dienā attiecas lēmumi par palīdzību atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1267/1999, ar ko paredz Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmu, un kuru īstenošana līdz minētajai dienai vēl nav pabeigta, uzskata par pasākumiem, ko Komisija apstiprinājusi atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1164/94 (1994. gada 16. maijs) par Kohēzijas fonda izveidi (13). Attiecībā uz summām, par kurām šādu pasākumu īstenošanas gaitā vēl nav radušās saistības, saistības uzņemas atbilstīgi pievienošanās dienā spēkā esošai regulai par Kohēzijas fondu, tās attiecina uz šai regulai atbilstošo sadaļu Eiropas Kopienu vispārējā budžetā. Ja vien 2. līdz 5. punktā nav paredzēts citādi, uz šiem pasākumiem attiecas noteikumi, kas reglamentē atbilstīgi pēdējai minētajai regulai apstiprinātu pasākumu īstenošanu.

2. Jebkādas iepirkuma procedūras, kuras attiecas uz 1. punktā minētajiem pasākumiem un saistībā ar kurām pievienošanās dienā jau izsludināts uzaicinājums uz konkursu, kas publicēts “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, īsteno atbilstīgi noteikumiem, kas paredzēti šādā uzaicinājumā uz konkursu. Šādā gadījumā tomēr nepiemēro 165. pantu Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. Jebkādas iepirkuma procedūras, kuras attiecas uz 1. punktā minētajiem pasākumiem un saistībā ar kurām vēl nav izsludināts uzaicinājums uz konkursu, kas publicēts “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, īsteno atbilstīgi Līgumiem, aktiem, kas pieņemti saskaņā ar tiem, un Kopienas politikai, tostarp politikai vides aizsardzības, transporta, Eiropas komunikāciju tīklu, konkurences un valsts līgumu piešķiršanas jomā.

3. Komisijas maksājumus saistībā ar 1. punktā minētajiem pasākumiem attiecina uz agrāko saistību, kas radusies, pirmkārt, atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1267/1999 un, otrkārt, atbilstīgi attiecīgajā laikā spēkā esošajai regulai par Kohēzijas fondu.

4. Attiecībā uz 1. punktā minētajiem pasākumiem turpina piemērot Regulas (EK) Nr. 1267/1999 noteikumus par izdevumu atbilstību, izņemot attiecīgi pamatotus gadījumus, par ko pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma lemj Komisija.

5. Izņēmuma un attiecīgi pamatotos gadījumos attiecībā uz 1. punktā minētajiem pasākumiem Komisija var pieņemt lēmumu atļaut īpašus atbrīvojumus no noteikumiem, ko piemēro atbilstīgi pievienošanās dienā spēkā esošajai regulai par Kohēzijas fondu.

29. pants

Ja laikposms daudzgadu finansiālajām saistībām attiecībā uz SAPARD programmu (14) saistībā ar lauksaimniecības zemes apmežošanu, atbalstu ražotāju grupu vai agrovides shēmu izveidošanai beidzas pēc galīgā termiņa SAPARD maksājumu veikšanai, neapmaksātās saistības sedz no 2007.-2013. gada lauku attīstības programmas. Ja šajā sakarā ir vajadzīgi īpaši pārejas posma pasākumi, tos pieņem saskaņā ar procedūru, kas noteikta 50. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1260/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (15).

30. pants

1. Bulgārija, saskaņā ar apņemšanos pirms 2003. gada pilnībā slēgusi Kozloduy kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku, lai turpmāk pārtrauktu to ekspluatāciju, apņemas 2006. gadā pilnībā slēgt šīs kodolelektrostacijas 3. un 4. bloku un turpmāk pārtraukt to ekspluatāciju.

2. Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Kopiena sniegs Bulgārijai finansiālu palīdzību, lai atbalstītu tās pūliņus pārtraukt Kozloduy kodolelektrostacijas 1. līdz 4. bloka ekspluatāciju un novērst to slēgšanas un ekspluatācijas pārtraukšanas sekas.

Šī palīdzība, inter alia, ietver: pasākumus, lai atbalstītu Kozloduy kodolelektrostacijas 1. līdz 4. bloka ekspluatācijas pārtraukšanu; pasākumus, lai vides aizsardzības kontekstā panāktu uzlabojumus atbilstīgi acquis; pasākumus, lai Bulgārijā modernizētu parastās enerģijas ražošanas, pārvades un sadales sektorus; pasākumus, lai uzlabotu energoefektivitāti, veicinātu atjaunojamu energoavotu izmantošanu un uzlabotu energoapgādes drošību.

Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam palīdzības saistību apropriācijas ir EUR 210 miljoni (2004. gada cenās), par ko katru gadu uzņemas saistības vienādā apjomā - EUR 70 miljonu (2004. gada cenās).

Palīdzību vai tās daļas var darīt pieejamas kā Kopienas ieguldījumu Starptautiskajā Kozloduy ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta fondā, ko pārvalda Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka.

3. Komisija var pieņemt noteikumus par 2. punktā minētās palīdzības īstenošanu. Noteikumus pieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16). Šajā nolūkā Komisijai palīdz komiteja. Piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir sešas nedēļas. Komiteja pieņem savu reglamentu.

31. pants

1. Pirmajā pievienošanās gadā Savienība Bulgārijai un Rumānijai sniedz pagaidu finansiālo palīdzību, turpmāk — “pārejas līdzekļi”, lai attīstītu un stiprinātu minēto valstu valsts pārvaldes un tiesu iestāžu spēju Kopienas tiesību aktu īstenošanā un piemērošanā un lai sekmētu labākās pieredzes apmaiņu starp speciālistiem. No šīs palīdzības apmaksā iestāžu stiprināšanas projektus un konkrētus ar tiem saistītus nelielus ieguldījumus.

2. Palīdzība ir vērsta uz to, lai ar darbībām, ko nevar finansēt no struktūrfondiem vai lauku attīstības fondiem, stiprinātu nepieciešamo organizatorisko spēju noteiktās jomās.

3. Attiecībā uz valsts pārvaldes iestāžu divpusējās sadarbības projektiem, lai stiprinātu iestādes, turpina piemērot procedūru, saskaņā ar ko priekšlikumus iesniedz ar dalībvalstu kontaktpersonu tīkla starpniecību un kas paredzēta nolīgumos ar dalībvalstīm par pirmspievienošanās palīdzību.

Pirmajā gadā pēc pievienošanās pārejas līdzekļu saistību apropriācijas Bulgārijai un Rumānijai 2004. gada cenās ir EUR 82 miljoni, lai risinātu nacionālās un horizontālās prioritātes. Apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot finanšu plānu.

4. Palīdzības piešķiršanu no pārejas līdzekļiem paredz un īsteno saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3906/89 par ekonomisku atbalstu dažām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm.

32. pants

1. Ar šo tiek izveidota naudas plūsma un Šengenas līdzekļi, kas ir pagaidu finanšu instruments, lai Bulgārijai un Rumānijai laikposmā no pievienošanās dienas līdz 2009. gada beigām palīdzētu finansēt darbības pie Savienības jaunajām ārējām robežām, īstenojot Šengenas acquis un kontroli pie ārējām robežām, un lai uzlabotu naudas plūsmu valstu budžetos.

2. Turpmāk paredzētās summas (2004. gada cenās) no pagaidu naudas plūsmas un Šengenas līdzekļiem laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Bulgārijai un Rumānijai dara pieejamas kā vienreizēju piešķīruma maksājumu:

(miljonos EUR, 2004. gada cenās) 2007. 2008. 2009. Bulgārija 121,8 59,1 58,6 Rumānija 297,2 131,8 130,8.

3. Vismaz 50 % no katras valsts daļas no pagaidu naudas plūsmas un Šengenas līdzekļiem izmanto, lai Bulgārijai un Rumānijai palīdzētu īstenot to saistības, kas paredz finansēt darbības pie Savienības jaunajām ārējām robežām, īstenojot Šengenas acquis un kontroli pie ārējām robežām.

4. Viena divpadsmito daļu no katras ikgadējās summas Bulgārijai un Rumānijai izmaksā atbilstošā gada katra mēneša pirmajā darbadienā. Vienreizējos piešķīruma maksājumus izmanto trīs gados no pirmā maksājuma dienas. Bulgārija un Rumānija - vēlākais, sešus mēnešus pēc trīs gadu perioda beigām - iesniedz visaptverošu pārskatu par to, kāds ir finansiālais izlietojums vienreizējiem piešķīruma maksājumiem no pagaidu naudas plūsmas Šengenas daļas un Šengenas līdzekļiem, pievienojot izdevumu pamatojumu. Komisija atgūst visus neizlietotos vai nepamatoti izlietotos līdzekļus.

5. Komisija var pieņemt jebkādus tehniskus noteikumus, kas vajadzīgi pagaidu naudas plūsmas un Šengenas līdzekļu izmantošanai.

33. pants

1. Neskarot turpmākus politikas lēmumus, trīs gadu laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Bulgārijai un Rumānijai strukturālām darbībām dara pieejamas šādas apropriācijas:

(miljonos EUR, 2004. gada cenās) 2007. 2008. 2009. Bulgārija 539 759 1 002 Rumānija 1 399 1 972 2 603.

2. Trīs gadu laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam darbību apjomu un veidu attiecībā uz šīm valstīm piešķirtajām summām nosaka, pamatojoties uz noteikumiem, kas attiecīgajā laikā piemērojami strukturālu darbību izdevumiem.

34. pants

1. Papildus pievienošanās dienā spēkā esošiem noteikumiem par lauku attīstību laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Bulgārijai un Rumānijai piemēro VIII pielikuma I-III iedaļā izklāstītos noteikumus, un visā plānošanas laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam Bulgārijai un Rumānijai piemēro VIII pielikuma IV iedaļā paredzētos īpašos finanšu noteikumus.

2. Neskarot turpmākus politikas lēmumus, Bulgārijai un Rumānijai piešķirtās saistību apropriācijas no ELVGF Garantiju nodaļas lauku attīstībai trīs gadu laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam ir EUR 3 041 miljoni (2004. gada cenās).

3. Vajadzības gadījumā īstenošanas noteikumus VIII pielikuma piemērošanai pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/1999 50. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

4. Vajadzības gadījumā Padome pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu ar kvalificētu balsu vairākumu veic pielāgojumus VIII pielikumā, lai nodrošinātu saskaņotību ar noteikumiem par lauku attīstību.

35. pants

Summas, kas minētas 30., 31., 32., 33., un 34. pantā, Komisija katru gadu koriģē saskaņā ar cenu izmaiņām, veicot ikgadējās tehniskās korekcijas finanšu plānā.

IV SADAĻA

CITI NOTEIKUMI

36. pants

1. Ja laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus pēc pievienošanās, rodas nopietnas grūtības, kas varētu ilgstoši ietekmēt kādu tautsaimniecības nozari vai kas varētu ievērojami pasliktināt ekonomikas stāvokli attiecīgajā reģionā, Bulgārija vai Rumānija var lūgt atļauju veikt aizsardzības pasākumus, lai labotu stāvokli un attiecīgo nozari pielāgotu iekšējā tirgus ekonomikai.

Tādos pašos apstākļos ikviena pašreizējā dalībvalsts var lūgt atļauju veikt aizsardzības pasākumus attiecībā uz Bulgāriju, Rumāniju vai abām šīm valstīm.

2. Pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma Komisija nekavējoties nosaka, kādus aizsardzības pasākumus tā atzīst par vajadzīgiem, precizējot pasākumu īstenošanas nosacījumus un metodes.

Ja rodas nopietnas ekonomikas grūtības un ja attiecīgā dalībvalsts viennozīmīgi to lūdz, Komisija lēmumu pieņem piecās darbadienās pēc lūguma un atbilstīgas pamatojuma informācijas saņemšanas. Šādi paredzētus pasākumus piemēro nekavējoties, tajos ņem vērā visu iesaistīto pušu intereses un neparedz robežkontroli.

3. Pasākumi, kas atļauti atbilstīgi šā panta 2. punktam, var ietvert tikai tādas atkāpes no EK līguma un šā akta un tikai uz tik ilgu laiku, kas noteikti vajadzīgs, lai sasniegtu šā panta 1. punktā minētos mērķus. Priekšroka ir tiem pasākumiem, kas vismazāk traucēs iekšējā tirgus darbību.

37. pants

Ja Bulgārija vai Rumānija neizpilda saistības, ko tā uzņēmusies pievienošanās sarunās, tostarp jebkādas saistības attiecībā uz sektorpolitikām, kuras skar ekonomiskās darbības ar pārrobežu ietekmi, un tādējādi rada nopietnus traucējumus iekšējā tirgus darbībā vai to nopietnu iespējamību, Komisija var - pēc dalībvalsts pamatota lūguma vai pēc savas ierosmes - laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus pēc pievienošanās, veikt atbilstīgus pasākumus.

Pasākumi ir proporcionāli, un priekšroka ir pasākumiem, kas vismazāk traucē iekšējā tirgus darbību, un, attiecīgos gadījumos, tādu aizsardzības pasākumu īstenošanai, kas jau pastāv attiecīgajās nozarēs. Šādus aizsardzības pasākumus nedrīkst piemērot kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus attiecībā uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Uz drošības klauzulu var atsaukties arī pirms pievienošanās, pamatojoties uz pārraudzības secinājumiem, un pieņemtie pasākumi stājas spēkā pievienošanās pirmajā dienā, ja vien tie neparedz kādu vēlāku datumu. Pasākumus īsteno tikai tik ilgi, cik noteikti nepieciešams, un tos noteikti atceļ, tiklīdz ir izpildītas attiecīgās saistības. Tomēr tos var piemērot ilgāk par pirmajā daļā paredzēto laikposmu, kamēr nav izpildītas attiecīgās saistības. Atkarībā no jaunās dalībvalsts panākumiem saistību izpildē Komisija var pasākumus atbilstīgi pielāgot. Komisija iepriekš laikus informē Padomi par aizsardzības pasākumu atcelšanu un attiecīgi ņem vērā Padomes apsvērumus šajā sakarā.

38. pants

Ja pastāv būtiskas nepilnības vai šādu nepilnību nopietna iespējamība attiecībā uz to, kā Bulgārijā vai Rumānijā tiek transponēti, īstenoti vai piemēroti pamatlēmumi vai citas atbilstīgās saistības, sadarbības dokumenti vai lēmumi, kas attiecas uz savstarpēju atzīšanu krimināltiesību jomā un kas pieņemti atbilstīgi ES līguma VI sadaļai, vai arī direktīvas un regulas, kas attiecas uz savstarpēju atzīšanu civiltiesību jomā un kas pieņemtas atbilstīgi EK līguma IV sadaļai, Komisija var - pēc dalībvalsts pamatota lūguma vai pēc savas ierosmes, un iepriekš apspriežoties ar dalībvalstīm - laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus pēc pievienošanās, veikt atbilstīgus pasākumus, precizējot pasākumu īstenošanas nosacījumus un metodes.

Pasākumi var būt attiecīgo noteikumu un lēmumu piemērošanas pagaidu apturēšana attiecībās starp Bulgāriju vai Rumāniju un kādu citu dalībvalsti vai citām dalībvalstīm, neskarot turpmāku ciešu tiesisko sadarbību. Uz drošības klauzulu var atsaukties arī pirms pievienošanās, pamatojoties uz pārraudzības secinājumiem, un pieņemtie pasākumi stājas spēkā pievienošanās pirmajā dienā, ja vien tie neparedz kādu vēlāku datumu. Pasākumus īsteno tikai tik ilgi, cik noteikti nepieciešams, un tos noteikti atceļ, tiklīdz ir novērstas attiecīgās nepilnības. Tomēr tos var piemērot ilgāk par pirmajā daļā paredzēto laikposmu, kamēr nav novērstas attiecīgās nepilnības. Atkarībā no jaunās dalībvalsts panākumiem konstatēto nepilnību novēršanā, Komisija, iepriekš apspriedusies ar dalībvalstīm, var pasākumus atbilstīgi pielāgot. Komisija iepriekš laikus informē Padomi par aizsardzības pasākumu atcelšanu un attiecīgi ņem vērā Padomes apsvērumus šajā sakarā.

39. pants

1. Ja - pamatojoties uz Komisijas veikto nepārtraukto uzraudzību attiecībā uz Bulgārijas un Rumānijas saistībām, ko tās uzņēmušās pievienošanās sarunās, un jo īpaši pamatojoties uz Komisijas uzraudzības ziņojumiem - ir viennozīmīgi apstiprinājies, ka stāvoklis saistībā ar sagatavošanos acquis pieņemšanai un īstenošanai Bulgārijā vai Rumānijā rada nopietnu iespēju, ka pievienošanās dienā, 2007. gada 1. janvārī, kāda no minētajām valstīm būs acīmredzami nesagatavota izpildīt iestāšanās prasības vairākās svarīgās jomās, Padome pēc Komisijas ieteikuma ar vienprātīgu lēmumu var noteikt, ka šīs valsts pievienošanās dienu pārceļ par vienu gadu uz 2008. gada 1. janvāri.

2. Neskarot 1. punktu, Padome pēc Komisijas ieteikuma ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt 1. punktā minēto lēmumu attiecībā uz Rumāniju, ja ir novērotas būtiskas nepilnības attiecībā uz to, kā Rumānija izpilda vienu vai vairākas saistības un prasības, kas uzskaitītas IX pielikuma I punktā.

3. Neskarot šā panta 1. punktu un 37. pantu, Padome pēc Komisijas ieteikuma un pēc detalizēta izvērtējuma, kas 2005. gada rudenī veicams attiecībā uz Rumānijas sasniegumiem konkurences politikā, ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt 1. punktā minēto lēmumu attiecībā uz Rumāniju, ja ir novērotas būtiskas nepilnības attiecībā uz to, kā Rumānija izpilda saistības, ko tā uzņēmusies ar Eiropas Līgumu (17), vai vienu vai vairākas saistības un prasības, kas uzskaitītas IX pielikuma II punktā.

4. Ja tiek pieņemts lēmums atbilstīgi 1., 2. vai 3. punktam, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu nekavējoties lemj par tiem pielāgojumiem šajā aktā, tostarp tā pielikumos un pielikumu papildinājumos, kuri kļuvuši nepieciešami saistībā ar šādu atlikšanas lēmumu.

40. pants

Lai netraucētu iekšējā tirgus pareizu darbību, Bulgārijas un Rumānijas tiesību aktu izpilde VI un VII pielikumā minētajos pārejas posmos neietver dalībvalstu savstarpēju robežkontroli.

41. pants

Ja tādēļ, lai veicinātu pāreju no Bulgārijā un Rumānijā pastāvošajām sistēmām uz sistēmu, ko paredz kopējās lauksaimniecības politikas piemērošana atbilstīgi šajā aktā paredzētajiem nosacījumiem, ir vajadzīgi pārejas posma pasākumi, tad tādus pieņem Komisija saskaņā ar procedūru, kura minēta 25. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1784/2003 (2003. gada 29. septembris) par labības tirgus kopīgo organizāciju (18), vai arī - attiecīgos gadījumos - saskaņā ar procedūrām, kuras minētas attiecīgajos pantos citās regulās par lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju, vai saskaņā ar attiecīgo procedūru, kura paredzēta spēkā esošajos tiesību aktos. Šajā pantā minētos pārejas posma pasākumus var pieņemt trīs gados pēc pievienošanās dienas, un tos piemēro tikai minētajā laikposmā. Padome pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu ar vienprātīgu lēmumu var pagarināt šo laikposmu.

Tādus pārejas posma pasākumus attiecībā uz šajā aktā neparedzētu kopējās lauksaimniecības politikas aktu īstenošanu, kuri jāveic pievienošanās sakarā, pirms pievienošanās dienas pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma vai - ja šādi pasākumi iespaido kādus Komisijas iepriekš pieņemtus instrumentus - tos pieņem Komisija saskaņā ar procedūru, kas noteikta attiecīgo instrumentu pieņemšanai.

42. pants

Ja tādēļ, lai veicinātu pāreju no Bulgārijā un Rumānijā pastāvošajām sistēmām uz sistēmu, ko paredz Kopienas veterinārijas, fitosanitārijas un pārtikas nekaitīguma noteikumu piemērošana, ir vajadzīgi pārejas posma pasākumi, tad tādus pieņem Komisija saskaņā ar attiecīgo procedūru, kas paredzēta spēkā esošajos tiesību aktos. Šos pasākumus var īstenot trīs gados pēc pievienošanās dienas, un tos piemēro tikai minētajā laikposmā.

PIEKTĀ DAĻA

NOTEIKUMI PAR ŠĀ AKTA ĪSTENOŠANU

I SADAĻA

IESTĀŽU UN STRUKTŪRU IZVEIDE

43. pants

Eiropas Parlaments veic tādus pielāgojumus savā reglamentā, kādi vajadzīgi pievienošanās sakarā.

44. pants

Padome veic tādus pielāgojumus savā reglamentā, kādi vajadzīgi pievienošanās sakarā.

45. pants

Komisijas locekli no katras jaunās dalībvalsts ieceļ amatā no attiecīgās valsts pievienošanās dienas. Jaunos Komisijas locekļus ieceļ Padome ar kvalificētu balsu vairākumu, vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāju un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.

Šādi ieceltu locekļu amata pilnvaru termiņš beidzas vienlaikus ar to locekļu amata pilnvaru termiņu, kas ir Komisijas locekļi pievienošanās laikā.

46. pants

1. Tiesā ieceļ divus tiesnešus, un Pirmās instances tiesā ieceļ divus tiesnešus.

2. Viena atbilstīgi šā panta 1. punktam ieceltā Tiesas tiesneša amata pilnvaru termiņš beidzas 2009. gada 6. oktobrī. Šo tiesnesi izraugās izlozes kārtībā. Otra tiesneša amata pilnvaru termiņš beidzas 2012. gada 6. oktobrī.

Viena atbilstīgi šā panta 1. punktam ieceltā Pirmās instances tiesas tiesneša amata pilnvaru termiņš beidzas 2007. gada 31. augustā. Šo tiesnesi izraugās izlozes kārtībā. Otra tiesneša amata pilnvaru termiņš beidzas 2010. gada 31. augustā.

3. Tiesa veic tādus pielāgojumus savā reglamentā, kādi vajadzīgi pievienošanās sakarā.

Pirmās instances tiesa ar Tiesas piekrišanu veic tādus pielāgojumus savā reglamentā, kādi vajadzīgi pievienošanās sakarā.

Šiem pielāgotajiem reglamentiem ir vajadzīgs Padomes apstiprinājums, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu.

4. Lietas, kuras Tiesai un Pirmās instances tiesai jāizskata no pievienošanās dienas un attiecībā uz kurām mutiskā lietas izskatīšanas daļa ir sākusies pirms minētās dienas, Tiesas vai Pirmās instances tiesas plēnums vai palātas izlemj tādā pašā sastāvā kā pirms pievienošanās un piemēro reglamentu, kas ir bijis spēkā iepriekšējā dienā pirms pievienošanās.

47. pants

Revīzijas palātu paplašina, ieceļot divus papildu locekļus, kuru amata pilnvaru termiņš ir seši gadi.

48. pants

Ekonomikas un sociālo lietu komiteju paplašina, ieceļot 27 locekļus, kas pārstāv Bulgārijas un Rumānijas organizētās pilsoniskās sabiedrības dažādas ekonomiskās un sociālās daļas. Šādi ieceltu locekļu amata pilnvaru termiņš beidzas vienlaikus ar to locekļu amata pilnvaru termiņu, kas ir komitejas locekļi pievienošanās laikā.

49. pants

Reģionu komiteju paplašina, ieceļot 27 locekļus, kas pārstāv Bulgārijas un Rumānijas reģionālas un vietējas organizācijas un kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas mandāti, vai kas ir politiski atbildīgi kādai vēlētai sapulcei. Šādi ieceltu locekļu amata pilnvaru termiņš beidzas vienlaikus ar to locekļu amata pilnvaru termiņu, kas ir komitejas locekļi pievienošanās laikā.

50. pants

Ar pamatlīgumiem izveidoto komiteju noteikumu un šo komiteju reglamentu pielāgojumus, kas vajadzīgi pievienošanās sakarā, veic iespējami īsā laikā pēc pievienošanās.

51. pants

1. Ar Līgumiem vai iestāžu aktiem izveidoto komiteju, grupu un citu struktūru jaunos locekļus ieceļ atbilstīgi nosacījumiem un saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas šo komiteju, grupu vai citu struktūru locekļu iecelšanai. Šādi ieceltu jauno locekļu amata pilnvaru termiņš beidzas vienlaikus ar to locekļu amata pilnvaru termiņu, kas ir attiecīgās komitejas, grupas vai citas struktūras locekļi pievienošanās laikā.

2. Tādu ar Līgumiem vai iestāžu aktiem izveidoto komiteju vai grupu sastāvu, kuru locekļu skaits ir noteikts neatkarīgi no dalībvalstu skaita, pilnībā atjauno, kad notiek pievienošanās, ja vienīgi pašreizējo locekļu amata pilnvaru termiņš nebeidzas gadā, kas ir pēc pievienošanās.

II SADAĻA

IESTĀŽU PIEŅEMTO AKTU PIEMĒROJAMĪBA

52. pants

Pēc pievienošanās Bulgāriju un Rumāniju uzskata par subjektiem, kam adresētas direktīvas un lēmumi EK līguma 249. panta un EAEK līguma 161. panta nozīmē, ar nosacījumu, ka šīs direktīvas un lēmumi ir adresēti visām pašreizējām dalībvalstīm. Uzskata, ka Bulgārijai un Rumānijai šīs direktīvas un lēmumi ir paziņoti pievienojoties, šo noteikumu neattiecinot uz direktīvām un lēmumiem, kas stājušies spēkā atbilstīgi EK līguma 254. panta 1. un 2. punktam.

53. pants

1. Bulgārija un Rumānija īsteno pasākumus, kuri vajadzīgi, lai no pievienošanās dienas izpildītu direktīvas un lēmumus EK līguma 249. panta un EAEK līguma 161. panta nozīmē, ja vien šajā aktā nav paredzēts cits termiņš. Tās paziņo šos pasākumus Komisijai, vēlākais, līdz pievienošanās dienai vai, attiecīgā gadījumā, līdz šajā aktā noteiktajam termiņam.

2. Tiktāl, ciktāl šajā aktā paredzētie grozījumi direktīvās EK līguma 249. panta un EAEK līguma 161. panta nozīmē rada vajadzību izdarīt grozījumus pašreizējo dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos, pašreizējās dalībvalstis īsteno pasākumus, kas vajadzīgi, lai no pievienošanās dienas izpildītu grozīto direktīvu prasības, ja vien šajā aktā nav paredzēts cits termiņš. Tās paziņo šos pasākumus Komisijai līdz pievienošanās dienai vai, ja vēlāk, līdz šajā aktā noteiktajam termiņam.

54. pants

Atbilstīgi EAEK līguma 33. pantam Bulgārija un Rumānija trīs mēnešos pēc pievienošanās paziņo Komisijai normatīvo un administratīvo aktu noteikumus, kuru mērķis ir Bulgārijā un Rumānijā nodrošināt darba ņēmēju un plašas sabiedrības veselības aizsardzību pret jonizējošo starojumu radītiem apdraudējumiem.

55. pants

Pēc Bulgārijas vai Rumānijas attiecīgi pamatota lūguma, kas iesniegts Komisijai ne vēlāk kā pievienošanās dienā, Padome pēc Komisijas priekšlikuma vai Komisija, ja sākotnējo aktu ir pieņēmusi Komisija, var veikt pasākumus, kas paredz pagaidu atkāpes no iestāžu aktiem, kas pieņemti laikposmā no 2004. gada 1. oktobra līdz pievienošanās dienai. Pasākumus pieņem saskaņā ar balsošanas noteikumiem, kas reglamentē tāda akta pieņemšanu, no kura tiek prasīta pagaidu atkāpe. Ja šīs atkāpes pieņem pēc pievienošanās, tās var piemērot no pievienošanās dienas.

56. pants

Ja pirms pievienošanās pieņemtajos iestāžu aktos ir vajadzīgi pielāgojumi sakarā ar pievienošanos un ja vajadzīgie pielāgojumi nav paredzēti šajā aktā vai tā pielikumos, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu vai Komisija, ja sākotnējo aktu ir pieņēmusi Komisija, šajā sakarā pieņem vajadzīgos aktus. Ja šos pielāgojumus pieņem pēc pievienošanās, tos var piemērot no pievienošanās dienas.

57. pants

Ja nav noteikts citādi, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu šā akta noteikumus.

58. pants

Iestāžu un Eiropas Centrālās bankas aktu teksti, kas pieņemti pirms pievienošanās un ko Padome, Komisija vai Eiropas Centrālā banka sagatavojusi bulgāru un rumāņu valodā, no pievienošanās dienas ir autentiski ar tādiem pašiem nosacījumiem kā teksti pašreizējās oficiālajās valodās. Tos publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, ja tie tāpat ir publicēti pašreizējās valodās.

III SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

59. pants

Šim aktam pievienotais I līdz IX pielikums un minēto pielikumu papildinājumi ir šā akta sastāvdaļa.

60. pants

Itālijas Republikas valdība izsniedz Bulgārijas Republikas un Rumānijas valdībām Līguma par Eiropas Savienību, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma apliecinātu kopiju, kā arī to Līgumu apliecinātas kopijas, ar kuriem groza vai papildina minētos Līgumus, tostarp Līguma par Dānijas Karalistes, Īrijas un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes pievienošanos, Līguma par Grieķijas Republikas pievienošanos, Līguma par Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos, Līguma par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanos un Līguma par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos kopiju; tiek izsniegtas angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā sagatavoto tekstu kopijas.

Minēto Līgumu tekstus bulgāru un rumāņu valodā pievieno šim aktam. Šie teksti ir autentiski ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šā panta pirmajā daļā minētie Līgumu teksti pašreizējās valodās.

61. pants

Ģenerālsekretārs izsniedz Bulgārijas Republikas un Rumānijas valdībām to starptautisko nolīgumu apliecinātas kopijas, kuri deponēti Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta arhīvā.

(1) OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(2) OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

(3) Norādītās summas, kas attiecas uz Bulgāriju un Rumāniju, ir indikatīvas un pamatojas uz Eurostat publicētajiem 2003. gada datiem.”;

(4) OV L 278, 8.10.1976., 5. lpp. Aktā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2002/772/EK, Euratom (OV L 283, 21.10.2002., 1. lpp.).

(5) Norādītās summas ir indikatīvas un pamatojas uz Eurostat publicētajiem 2003. gada datiem.

(6) OV L 79, 22.3.2002., 42. lpp.

(7) Padomes Regula (EEK) Nr. 3906/89 (1989. gada 18. decembris) par ekonomisko palīdzību dažām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm (OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 769/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 1. lpp.).

(8) Komisijas Regula (EK) Nr. 2760/98 (1998. gada 18. decembris) par pārrobežu sadarbības programmas īstenošanu PHARE programmas ietvaros (OV L 345, 19.12.1998., 49. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 1822/2003 (OV L 267, 17.10.2003., 9. lpp.).

(9) OV L 161, 26.6.1999., 68. lpp.

(10) Padomes 25.6.2002. Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

(11) Padomes Regula (EK) Nr. 1267/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko paredz Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmu (OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 769/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 1. lpp.).

(12) OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004 (OV L 124, 27.4.2004., 1. lpp.).

(13) OV L 130, 25.5.1994. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

(14) Padomes Regula (EK) Nr. 1268/1999 (1999. gada 21. jūnijs) par Kopienas atbalstu pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstībai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs laikposmā pirms to pievienošanās (OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2008/2004 (OV L 349, 25.11.2004., 12. lpp.).

(15) OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

(16) OV L 184, 17.7.1999, 23. lpp.

(17) Eiropas Līgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Ekonomikas kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses (OV L 357, 31.12.1994., 2. lpp.)

(18) OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

I PIELIKUMS

Konvenciju un protokolu saraksts, kuriem Bulgārija un Rumānija pievienojas līdz ar pievienošanos (minēts Pievienošanās akta 3. panta 3. punktā)

2. 1990. gada 23. jūlija Konvencija par divkāršas nodokļu uzlikšanas novēršanu sakarā ar saistītu uzņēmumu peļņas koriģēšanu (OV L 225, 20.8.1990., 10. lpp.) — 1995. gada 21. decembra Konvencija par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanos Konvencijai par divkāršas nodokļu uzlikšanas novēršanu sakarā ar saistītu uzņēmumu peļņas koriģēšanu (OV C 26, 31.1.1996., 1. lpp.) — 1999. gada 25. maija Protokols, ar ko groza 1990. gada 23. jūlija Konvenciju par divkāršas nodokļu uzlikšanas novēršanu sakarā ar saistītu uzņēmumu peļņas koriģēšanu (OV C 202, 16.7.1999., 1. lpp.)

3. 1995. gada 26. jūlija Konvencija par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu (OV C 316, 27.11.1995., 49. lpp.) — 1996. gada 27. septembra Protokols Konvencijai par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu (OV C 313, 23.10.1996., 2. lpp.) — 1996. gada 29. novembra Protokols, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, attiecībā uz Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību interpretāciju Eiropas Kopienu Tiesā ar prejudiciālu nolēmumu palīdzību (OJ C 151, 20.5.1997., 2. lpp.) — 1997. gada 19. jūnija Otrais protokols Konvencijai par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu (OV C 221, 19.7.1997., 12. lpp.)

5. 1995. gada 26. jūlija Konvencija, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitas vajadzībām (OV C 316, 27.11.1995., 34. lpp.) — 1996. gada 29. novembra Protokols, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par to, kā Konvencijas par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitas vajadzībām interpretē ar Eiropas Kopienu Tiesas prejudiciālu nolēmumu palīdzību (OJ C 151, 20.5.1997., 16. lpp.) — 1999. gada 12. marta Protokols, kurš izstrādāts, pamatojoties uz K3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomu Konvencijā par informāciju tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām un par transportlīdzekļa reģistrācijas numura iekļaušanu Konvencijā (OV C 91, 31.3.1999., 2. lpp.) — 2003. gada 8. maija Protokols, kas noslēgts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu un kas attiecībā uz muitas lietu identifikācijas datu bāzes izveidošanu groza Konvenciju par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitas vajadzībām (OV C 139, 13.6.2003., 2. lpp.)

6. 1997. gada 26. maija Konvencija, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. panta 2. punkta c) apakšpunktu, par Eiropas Kopienu ierēdņu vai Eiropas Savienības dalībvalstu ierēdņu korumpētības apkarošanu (OV C 195, 25.6.1997., 2. lpp.)

7. 1997. gada 18. decembra Konvencija, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par savstarpēju palīdzību un sadarbību muitas pārvalžu starpā (OV C 24, 23.1.1998., 2. lpp.)

8. 1998. gada 17. jūnija Konvencija, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par vadītāja tiesību atņemšanu (OV C 216, 10.7.1998., 2. lpp.)

9. 2000. gada 29. maija Konvencija par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību (OV C 197, 12.7.2000, 3. lpp.) — 2001. gada 16. oktobra Protokols, kas pievienots Konvencijai par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un ko Padome izstrādājusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību (OV C 326, 21.11.2001., 2. lpp.)

II PIELIKUMS

Šengenas acquis noteikumi, kas iekļauti Eiropas Savienības sistēmā, kā arī akti, kas pieņemti atbilstīgi tam vai kā citādi saistīti ar to, kuri no pievienošanās ir saistoši jaunajām dalībvalstīm un piemērojami tajās (minēti Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā)

1. Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdību, Vācijas Federatīvās Republikas un Francijas Republikas 1985. gada 14. jūnija līgums par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (1).

2. Turpmāk norādītie noteikumi 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajā Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, tās Nobeiguma akts un kopīgās deklarācijas (2), ņemot vērā šo dokumentu grozījumus, kas izdarīti ar dažiem 8. punktā uzskaitītajiem aktiem: 1. pants, ciktāl tas attiecas uz šo punktu; 3. līdz 7. pants, izņemot 5. panta 1. punkta d) apakšpunktu; 13. pants; 26. un 27. pants; 39. pants; 44. līdz 59. pants; 61. līdz 63. pants; 65. līdz 69. pants; 71. līdz 73. pants; 75. un 76. pants; 82. pants; 91. pants; 126. līdz 130. pants, ciktāl tie attiecas uz šo punktu; un 136. pants; Nobeiguma akta 1. un 3. kopējā deklarācija.

3. Turpmāk norādītie noteikumi nolīgumos par pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, to Nobeiguma akti un attiecīgās deklarācijas, ņemot vērā šo dokumentu grozījumus, kas izdarīti ar dažiem 8. punktā uzskaitītajiem aktiem: a) 1990. gada 27. novembrī parakstītais Nolīgums par Itālijas Republikas pievienošanos: — 4. pants; — Nobeiguma akta II daļas 1. kopējā deklarācija; b) 1991. gada 25. jūnijā parakstītais Nolīgums par Spānijas Karalistes pievienošanos: — 4. pants; — Nobeiguma akta II daļas 1. kopējā deklarācija; — Nobeiguma akta III daļas 2. kopējā deklarācija; c) 1991. gada 25. jūnijā parakstītais Nolīgums par Portugāles Republikas pievienošanos: — 4., 5. un 6. pants; — Nobeiguma akta II daļas 1. kopējā deklarācija; d) 1992. gada 6. novembrī parakstītais Nolīgums par Grieķijas Republikas pievienošanos: — 3., 4. un 5. pants; — Nobeiguma akta II daļas 1. kopējā deklarācija; — Nobeiguma akta III daļas 2. kopējā deklarācija; e) 1995. gada 28. aprīlī parakstītais Nolīgums par Austrijas Republikas pievienošanos: — 4. pants; — Nobeiguma akta II daļas 1. kopējā deklarācija; f) 1996. gada 19. decembrī parakstītais Nolīgums par Dānijas Karalistes pievienošanos: — 4. pants, 5. panta 2. punkts un 6. pants; — Nobeiguma akta II daļas 1. un 3. kopējā deklarācija; g) 1996. gada 19. decembrī parakstītais Nolīgums par Somijas Republikas pievienošanos: — 4. un 5. pants; — Nobeiguma akta II daļas 1. un 3. kopējā deklarācija; — Nobeiguma akta III daļas Somijas Republikas valdības deklarācija par Ālandu salām h) 1996. gada 19. decembrī parakstītais Nolīgums par Zviedrijas Karalistes pievienošanos: — 4. un 5. pants; — Nobeiguma akta II daļas 1. un 3. kopējā deklarācija

4. Turpmāk norādītie nolīgumi, ko Padome noslēgusi saskaņā ar Šengenas Protokola 6. pantu: — 1999. gada 18. maija Nolīgums starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, tostarp tā pielikumi, Nobeiguma akts, deklarācijas un tam pievienotā vēstuļu apmaiņa (3), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 1999/439/EK (4); — 1999. gada 30. jūnija Nolīgums, ko noslēgušas Eiropas Savienības Padome un Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste, par tiesību un pienākumu noteikšanu starp Īriju un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti, no otras puses, Šengenas acquis jomās, kuras attiecas uz šīm valstīm (5), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2000/29/EK (6); — 2004. gada 25. oktobrī parakstītais Nolīgums starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7).

5. Turpmāk norādītie noteikumi lēmumos, ko pieņēmusi Izpildu komiteja, kura izveidota ar 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstīto Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, ņemot vērā šo dokumentu grozījumus, kas izdarīti ar dažiem 8. punktā uzskaitītajiem aktiem: Izpildu komitejas 1993. gada 14. decembra Lēmums SCH/Com-ex (93) 10 par ministru un valsts sekretāru deklarācijām Izpildu komitejas 1993. gada 14. decembra Lēmums SCH/Com-ex (93) 14 par tiesiskās sadarbības uzlabošanu narkotiku nelikumīgas tirdzniecības apkarošanā Izpildu komitejas 1994. gada 21. novembra Lēmums SCH/Com-ex (94) 16 rev par kopīgu ieceļošanas un izceļošanas zīmogu ieviešanu Izpildu komitejas 1994. gada 22. decembra Lēmums SCH/Com-ex (94) 28 rev par 75. pantā paredzēto sertifikātu narkotisko un psihotropo vielu pārvadāšanai Izpildu komitejas 1994. gada 22. decembra Lēmums SCH/Com-ex (94) 29 rev par to, kā nodrošināt, ka stājas spēkā 1990. gada 19. jūnija Konvencija, ar ko īsteno Šengenas Līgumu Izpildu komitejas 1995. gada 20. decembra Lēmums SCH/Com-ex (95) 21 par Šengenas valstu ātru apmaiņu ar statistikas datiem un īpašiem datiem par iespējamiem darbības traucējumiem pie ārējām robežām Izpildu komitejas 1998. gada 21. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (98) 1 rev 2 par darba grupas darbību, ciktāl šis lēmums attiecas uz iepriekš 2. punktā norādītajiem noteikumiem Izpildu komitejas 1998. gada 16. septembra Lēmums SCH/Com-ex (98) 26 def, ar ko izveido Pastāvīgo komiteju Šengenas konvencijas izvērtēšanai un īstenošanai Izpildu komitejas 1998. gada 16. septembra Lēmums SCH/Com-ex (98) 35 rev 2 par Kopējās rokasgrāmatas nosūtīšanu ES kandidātvalstīm Izpildu komitejas 1998. gada 27. oktobra Lēmums SCH/Com-ex (98) 37 def 2 par pasākumiem nelegālas imigrācijas apkarošanai, ciktāl šis lēmums attiecas uz iepriekš 2. punktā norādītajiem noteikumiem Izpildu komitejas 1998. gada 16. decembra Lēmums SCH/Com-ex (98) 51 rev 3 par policiju pārrobežu sadarbību noziedzīgu nodarījumu novēršanā un atklāšanā Izpildu komitejas 1998. gada 16. decembra Lēmums SCH/Com-ex (98) 52 par Rokasgrāmatu policiju pārrobežu sadarbībai, ciktāl šis lēmums attiecas uz iepriekš 2. punktā norādītajiem noteikumiem Izpildu komitejas 1998. gada 16. decembra Lēmums SCH/Com-ex (98) 57 par saskaņotas formas ieviešanu ielūgumu, sponsorēšanas un izmitināšanas apliecinājumiem Izpildu komitejas 1998. gada 16. decembra Lēmums SCH/Com-ex (98) 59 rev par dokumentu konsultantu saskaņotu izmantošanu Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 1 rev 2 par stāvokli narkotiku jomā Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 6 par Šengenas acquis attiecībā uz telekomunikācijām Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 7 rev 2 par sadarbības koordinatoriem Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 8 rev 2 par vispārīgiem principiem attiecībā uz informatoru atlīdzību Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 10 par šaujamieroču nelegālu tirdzniecību Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 13 par Kopējās rokasgrāmatas un Kopējās konsulārās instrukcijas gala variantu: — Kopējās konsulārās instrukcijas 1.-3., 7., 8. un 15. pielikums — Kopējā rokasgrāmata, ciktāl tā attiecas uz iepriekš 2. punktā norādītajiem noteikumiem, tostarp rokasgrāmatas 1., 5., 5.A, 6., 10. un 13. pielikums Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 18 par policiju sadarbības uzlabošanu noziedzīgu nodarījumu novēršanā un atklāšanā.

6. Turpmāk norādītās deklarācijas, ko pieņēmusi Izpildu komiteja, kura izveidota ar 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstīto Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, ciktāl šīs deklarācijas attiecas uz iepriekš 2. punktā norādītajiem noteikumiem: Izpildu komitejas 1996. gada 26. jūnija Deklarācija SCH/Com-ex (96) decl 6 rev 2 par izdošanu Izpildu komitejas 1998. gada 9. februāra Deklarācija SCH/Com-ex (97) decl 13 rev 2 par nepilngadīgu personu nolaupīšanu.

7. Turpmāk norādītie lēmumi, kurus pieņēmusi Centrālā grupa, kas izveidota ar 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstīto Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, ciktāl šie lēmumi attiecas uz iepriekš 2. punktā norādītajiem noteikumiem: Centrālās grupas 1998. gada 27. oktobra Lēmums SCH/C (98) 117 par pasākumiem nelegālas imigrācijas apkarošanai Centrālās grupas 1999. gada 22. marta Lēmums SCH/C (99) 25 par vispārīgiem principiem attiecībā uz informatoru atlīdzību.

(1) OV L 239, 22.9.2000., 13. lpp.

(2) OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp. Konvencijā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 871/2004 (OV L 162, 30.4.2004., 29. lpp.).

(3) OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

(4) OV L 176, 10.7.1999., 35. lpp.

(5) OV L 15, 20.1.2000., 2. lpp.

(6) OV L 15, 20.1.2000., 1. lpp.

(7) Kamēr šis nolīgums vēl nav noslēgts - tiktāl, ciktāl to piemēro provizoriski.

III PIELIKUMS

Pievienošanās akta 19. pantā minētais saraksts: iestāžu pieņemto aktu pielāgojumi

1. UZŅĒMĒJDARBĪBAS TIESĪBAS

RŪPNIECISKĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS

I. KOPIENAS PREČU ZĪME

31994 R 0040: Padomes Regula (EK) Nr. 40/94 (1993. gada 20. decembris) par Kopienas preču zīmi (OV L 11, 14.1.1994., 1. lpp.), ko groza:

— 12003 T: Akts par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem — Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.),

Regulas 159.a panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1. No Bulgārijas, Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Rumānijas, Slovēnijas un Slovākijas (turpmāk “jaunās dalībvalstis”) pievienošanās dienas Kopienas preču zīme, kas atbilstīgi šai regulai reģistrēta vai pieteikta reģistrācijai pirms attiecīgās pievienošanās dienas, attiecas arī uz iepriekšminēto dalībvalstu teritorijām, lai tādējādi nodrošinātu tās vienādu darbību visā Kopienā.”.

II. PAPILDU AIZSARDZĪBAS SERTIFIKĀTI

1. 31992 R 1768: Padomes Regula (EEK) Nr. 1768/92 (1992. gada 18. jūnijs) par papildu aizsardzības sertifikāta izstrādi zālēm (OV L 182, 2.7.1992., 1. lpp.), ko groza: — 11994 N: Akts par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem — Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās (OV C 241, 29.8.1994., 21. lpp.), — 12003 T: Akts par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem — Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

a) Regulas 19.a pantam pievieno šādus punktus: “k) ikvienām zālēm, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta pēc 2000. gada 1. janvāra, var Bulgārijā piešķirt sertifikātu ar nosacījumu, ka pieteikums sertifikāta saņemšanai ir iesniegts sešos mēnešos pēc pievienošanās dienas; l) ikvienām zālēm, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta pēc 2000. gada 1. janvāra, var Rumānijā piešķirt sertifikātu. Gadījumos, kad ir beidzies 7. panta 1. punktā paredzētais termiņš, pieteikumu sertifikāta saņemšanai var iesniegt sešu mēnešu termiņā, kas sākas, vēlākais, pievienošanās dienā.”.

b) Regulas 20. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Šo regulu piemēro attiecībā uz papildu aizsardzības sertifikātiem, kas atbilstīgi attiecīgo valstu tiesību aktiem līdz pievienošanās dienai piešķirti Čehijas Republikā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Maltā, Polijā, Rumānijā, Slovēnijā un Slovākijā.”.

2. 31996 R 1610: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1610/96 (1996. gada 23. jūlijs) par papildu aizsardzības sertifikāta ieviešanu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem (OV L 198, 8.8.1996., 30. lpp.), ko groza: — 12003 T: Akts par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem — Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

a) Regulas 19.a pantam pievieno šādus punktus: “k) ikvienam augu aizsardzības līdzeklim, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā augu aizsardzības līdzeklim ir saņemta pēc 2000. gada 1. janvāra, var Bulgārijā piešķirt sertifikātu ar nosacījumu, ka pieteikums sertifikāta saņemšanai ir iesniegts sešos mēnešos pēc pievienošanās dienas; l) ikvienam augu aizsardzības līdzeklim, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā augu aizsardzības līdzeklim ir saņemta pēc 2000. gada 1. janvāra, var Rumānijā piešķirt sertifikātu. Gadījumos, kad ir beidzies 7. panta 1. punktā paredzētais termiņš, pieteikumu sertifikāta saņemšanai var iesniegt sešu mēnešu termiņā, kas sākas, vēlākais, pievienošanās dienā.”.

b) Regulas 20. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Šo regulu piemēro attiecībā uz papildu aizsardzības sertifikātiem, kas atbilstīgi attiecīgo valstu tiesību aktiem līdz pievienošanās dienai piešķirti Čehijas Republikā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Maltā, Polijā, Rumānijā, Slovēnijā un Slovākijā.”.

III. KOPIENAS DIZAINPARAUGI

32002 R 0006: Padomes Regula (EK) Nr. 6/2002 (2001. gada 12. decembris) par Kopienas dizainparaugiem (OV L 3, 5.1.2002., 1. lpp.), ko groza:

— 12003 T: Akts par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem — Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

Regulas 110.a panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1. No Bulgārijas, Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Rumānijas, Slovēnijas un Slovākijas (turpmāk “jaunās dalībvalstis”) pievienošanās dienas Kopienas dizainparaugi, kas atbilstīgi šai regulai aizsargāti vai pieteikti pirms attiecīgās pievienošanās dienas, attiecas arī uz iepriekšminēto dalībvalstu teritorijām, lai tādējādi nodrošinātu tās vienādu darbību visā Kopienā.”.

2. LAUKSAIMNIECĪBA

a) Regulas 1. panta 4. punkta i) apakšpunktam pievieno šādu punktu: “5) Vienīgi attiecībā uz alkoholiskiem dzērieniem, kas ražoti Rumānijā, nosaukumu “augļu alkohols” var aizstāt ar norādi “Pălincă”.”;

b) Regulas II pielikumu papildina ar šādiem ģeogrāfiskiem nosaukumiem: — 4. punktā — “Vinars Târnave”, “Vinars Vaslui”, “Vinars Murfatlar”, “Vinars Vrancea”, “Vinars Segarcea”; — 6. punktā — “Сунгурларска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сунгурларе/Sungurlarska grozdova rakiya/Grozdova rakiya no Sungurlare”, “Сливенска перла (Сливенска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сливен)/Slivenska perla (Slivenska grozdova rakiya/Grozdova rakiya from Sliven)”, “Стралджанска мускатова ракия/Мускатова ракия от Стралджа/Straldjanska muscatova rakiya/Muscatova rakiya no Straldja”, “Поморийска гроздова ракия/Гроздова ракия от Поморие/Pomoriyska grozdova rakiya/Grozdova rakiya no Pomorie”, “Русенска бисерна гроздова ракия/Бисерна гроздова ракия от Русе/Rusenska biserna grozdova rakiya/Biserna grozdova rakiya no Ruse”, “Бургаска мускатова ракия/Мускатова ракия от Бургас/Bourgaska muscatova rakiya/Muscatova rakiya no Bourgas”, “Добруджанска мускатова ракия/Мускатова ракия от Добруджа/Dobrudjanska muscatova rakiya/Muscatova rakiya no Dobrudja”, “Сухиндолска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сухиндол/Suhindolska grozdova rakiya/Grozdova rakiya no Suhindol”, “Карловска гроздова ракия/Гроздова pакия от Карлово/Karlovska grozdova rakiya/Grozdova rakiya” no Karlovo; — 7. punktā — “Троянска сливова ракия/Сливова ракия от Троян/Troyanska slivova rakiya/Slivova rakiya no Troyan”, “Силистренска кайсиева ракия/Кайсиева ракия от Силистра/Silistrenska kaysieva rakiya/Kaysieva rakiya no Silistra”, “Тервелска кайсиева ракия/Кайсиева ракия от Тервел/Tervelska kaysieva rakiya/Kaysieva rakiya no Tervel”, “Ловешка сливова ракия/Сливова ракия от Ловеч/Loveshka slivova rakiya/Slivova rakiya no Lovech”, “Ţuică Zetea de Medieşu Aurit”, “Ţuică de Valea Milcovului”, “Ţuică de Buzău”, “Ţuică de Argeş”, “Ţuică de Zalău”, “Ţuică ardelenească de Bistriţa”, “Horincă de Maramureş”, “Horincă de Cămârzan”, “Horincă de Seini”, “Horincă de Chioar”, “Horincă de Lăpuş”, “Turţ de Oaş”, “Turţ de Maramureş”.

a) Pielikuma V punktu “Saulē kaltēta tabaka” papildina ar šādu tekstu: “Molovata Ghimpaţi Bărăgan”.

b) Pielikuma VI punktu “Basmas” papildina ar šādu tekstu: “Djebel Nevrokop Dupnitsa Melnik Ustina Harmanli Krumovgrad Iztochen Balkan Topolovgrad Svilengrad Srednogorska yaka”.

c) Pielikuma VIII punktu “Kaba Koulak (klasiskā)” papildina ar šādu tekstu: “Severna Bulgaria Tekne”.

a) Regulas 6. pantam pievieno šādu punktu: “5. Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju — no jauna noteiktās stādīšanas tiesības piešķir noteiktā apvidū ražotu kvalitatīvu vīnu ražošanai, un šīs platības no pievienošanās dienas nepārsniedz 1,5 % no kopējās izmantotās vīna dārzu platības, kas attiecībā uz Bulgāriju ir 2 302,5 hektāri un attiecībā uz Rumāniju — 2 830,5 hektāri. Šīs tiesības piešķir no valsts rezerves, uz ko attiecas 5. pants.”.

b) Regulas III pielikuma (vīnogu audzēšanas zonas) 2. punktam pievieno šādu apakšpunktu: “g) Rumānijā: Podişul Transilvaniei zona”.

c) Regulas III pielikuma (vīnogu audzēšanas zonas) 3. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu: “d) Slovākijā — Tokay reģions; e) Rumānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 2. punkta g) apakšpunktā vai 5. punkta f) apakšpunktā.”.

d) Regulas III pielikuma (vīnogu audzēšanas zonas) 5. punktam pievieno šādus apakšpunktus: “e) Bulgārijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Dunavska Ravnina (Дунавска равнина), Chernomorski Rayon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина); f) Rumānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului un Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, Dienvidu vīna reģions, tostarp smiltaines un citi labvēlīgi reģioni.”.

e) Regulas III pielikuma (vīnogu audzēšanas zonas) 6. punktam pievieno šādu daļu: “Bulgārijā vīnogu audzēšanas zona C III a) ir ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 5. punkta e) apakšpunktā.”.

f) Regulas V pielikuma D daļas 3. punktā aiz vārdiem “kā arī Ungārijas” pievieno šādu tekstu: “,Rumānijas”.

a) Regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Attiecībā uz garo linšķiedru nosaka maksimālo garantēto daudzumu 80 878 tonnas tirdzniecības gadā, un to sadala visām dalībvalstīm kā valstij garantēto daudzumu. Daudzumu sadala šādi: — 13 800 tonnas Beļģijai, — 13 tonnas Bulgārijai, — 1 923 tonnas Čehijas Republikai, — 300 tonnas Vācijai, — 30 tonnas Igaunijai, — 50 tonnas Spānijai, — 55 800 tonnas Francijai, — 360 tonnas Latvijai, — 2 263 tonnas Lietuvai, — 4 800 tonnas Nīderlandei, — 150 tonnas Austrijai, — 924 tonnas Polijai, — 50 tonnas Portugālei, — 42 tonnas Rumānijai, — 73 tonnas Slovākijai, — 200 tonnas Somijai, — 50 tonnas Zviedrijai, — 50 tonnas Apvienotajai Karalistei.”.

b) Regulas 3. panta 2. punkta ievaddaļu un a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu: “2. Attiecībā uz īso linšķiedru un kaņepju šķiedru nosaka maksimālo garantēto daudzumu 147 265 tonnas tirdzniecības gadā, par kuru var piešķirt atbalstu. Šo daudzumu sadala šādi: a) kā valstīm garantēto daudzumu šādām dalībvalstīm: — 10 350 tonnas Beļģijai, — 48 tonnas Bulgārijai, — 2 866 tonnas Čehijas Republikai, — 12 800 tonnas Vācijai, — 42 tonnas Igaunijai, — 20 000 tonnas Spānijai, — 61 350 tonnas Francijai, — 1 313 tonnas Latvijai, — 3 463 tonnas Lietuvai, — 2 061 tonnas Ungārijai, — 5 550 tonnas Nīderlandei, — 2 500 tonnas Austrijai, — 462 tonnas Polijai, — 1 750 tonnas Portugālei, — 921 tonnas Rumānijai, — 189 tonnas Slovākijai, — 2 250 tonnas Somijai, — 2 250 tonnas Zviedrijai, — 12 100 tonnas Apvienotajai Karalistei. Ungārijai noteiktais valstij garantētais daudzums tomēr attiecas vienīgi uz kaņepju šķiedru;”.

a) Regulas 2.a panta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: “g) “jaunās dalībvalstis” ir Bulgārija, Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija.”.

b) Regulas 5. panta 2. punkta pirmās daļas beigās pievieno šādu tekstu: “Tomēr Bulgārija un Rumānija nodrošina to, lai zeme, kuru izmantoja pastāvīgajām ganībām 2007. gada 1. janvārī, tiktu saglabāta pastāvīgajām ganībām.”.

c) Regulas 54. panta 2. punkta pirmās daļas beigās pievieno šādu tekstu: “Tomēr attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju datums, kas attiecas uz platībatkarīgā atbalsta pieteikumu iesniegšanu, ir 2005. gada 30. jūnijs.”.

d) Regulas 71.g pantam pievieno šādu punktu: “9. Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju: a) 2. punktā minētais trīs gadu pārskata posms ir no 2002. gada līdz 2004. gadam; b) 3. punkta a) apakšpunktā minētais gads ir 2004. gads; c) 4. punkta pirmajā daļā norāde uz 2004. gadu un/vai 2005. gadu nozīmē 2005. gadu un/vai 2006. gadu, un norādes uz 2004. gadu nozīmē 2005. gadu.”.

e) Regulas 71.h pantam pievieno šādu tekstu: “Tomēr attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju norāde uz 2003. gada 30. jūniju nozīmē 2005. gada 30. jūniju.”.

f) Regulas 74. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Atbalstu piešķir par valsts pamatplatībām tradicionālajās ražošanas zonās, kas uzskaitītas X pielikumā. Pamatplatības ir šādas: Bulgārija 21 800 ha Grieķija 617 000 ha Spānija 594 000 ha Francija 208 000 ha Itālija 1 646 000 ha Kipra 6 183 ha Ungārija 2 500 ha Austrija 7 000 ha Portugāle 118 000 ha”.

g) Regulas 78. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Ar šo nosaka maksimālu garantēto platību 1 648 000 ha apjomā, par ko var piešķirt atbalstu.”.

h) Regulas 80. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Atbalsts atbilstīgi ražām attiecīgajās dalībvalstīs ir šāds: 2004./2005. tirdzniecības gadā un gadījumā, ja piemēro 71. pantu (EUR/ha) 2005./2006. un turpmākajos tirdzniecības gados (EUR/ha) Bulgārija — 345,225 Grieķija 1 323,96 561,00 Spānija 1 123,95 476,25 Francijā: — valsts pamatteritorija 971,73 411,75 — Franču Gviāna 1 329,27 563,25 Itālija 1 069,08 453,00 Ungārija 548,70 232,50 Portugāle 1 070,85 453,75 Rumānija — 126,075”.

i) Regulas 81. pantu aizstāj ar šādu pantu: “81. pants Platības Ar šo tiek noteikta katras ražotājas dalībvalsts pamatplatība. Francijai tomēr nosaka divas pamatplatības. Pamatplatības ir šādas: Bulgārija 4 166 ha Grieķija 20 333 ha Spānija 104 973 ha Francijā: — valsts pamatteritorija — Franču Gviāna 19 050 ha 4 190 ha Itālija 219 588 ha Ungārija 3 222 ha Portugāle 24 667 ha Rumānija 500 ha Dalībvalsts var savu pamatplatību vai pamatplatības sīkāk sadalīt pamata apakšplatībās saskaņā ar objektīviem kritērijiem.”.

j) Regulas 84. pantu aizstāj ar šādu pantu: “84. pants Platības 1. Dalībvalsts piešķir Kopienas atbalstu tā maksimāli pieļaujamā daudzuma robežās, ko aprēķina, reizinot attiecīgās valsts garantētās platības hektāru skaitu, kā noteikts 3. punktā, ar vidējo summu EUR 120,75. 2. Ar šo nosaka maksimālo garantēto platību 829 229 ha apjomā. 3. Maksimālo garantēto platību, kas minēta 2. punktā, sadala šādās valsts garantētajās platībās: Valsts garantētās platības (VGP) Beļģija 100 ha Bulgārija 11 984 ha Vācija 1 500 ha Grieķija 41 100 ha Spānija 568 200 ha Francija 17 300 ha Itālija 130 100 ha Kipra 5 100 ha Luksemburga 100 ha Ungārija 2 900 ha Nīderlande 100 ha Austrija 100 ha Polija 4 200 ha Portugāle 41 300 ha Rumānija 1 645 ha Slovēnija 300 ha Slovākija 3 100 ha Apvienotā Karaliste 100 ha 4. Dalībvalsts var savu valsts garantēto platību sīkāk sadalīt apakšplatībās saskaņā ar objektīviem kritērijiem, jo īpaši reģionālā līmenī vai saistībā ar ražošanu.”.

k) Regulas 95. panta 4. punktam pievieno šādas daļas: “Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju šā punkta pirmajā daļā minētie kopējie daudzumi ir noteikti Padomes Regulas (EK) Nr. 1788/2003 I pielikuma f) tabulā, un tos pārskata saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1788/2003 6. panta 1. punkta sesto daļu. Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju šā punkta pirmajā daļā minētais 12 mēnešu laikposms ir 2006./2007. gads.”.

l) Regulas 103. panta otrajai daļai pievieno šādu tekstu: “Tomēr attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju šo punktu piemēros ar nosacījumu, ka vienoto platībmaksājuma shēmu piemēro 2007. gadā un ka ir izmantotas tiesības izvēlēties piemērot 66. pantu.”.

m) Regulas 105. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Piemaksu platībatkarīgajam maksājumam: — 291 EUR/ha par 2005./2006. tirdzniecības gadu, — 285 EUR/ha par 2006./2007. tirdzniecības gadu un turpmākajiem gadiem, maksā par platību, kas paredzēta cietajiem kviešiem tradicionālajās ražošanas zonās, kuras uzskaitītas X pielikumā, ievērojot šādus ierobežojumus: (hektāri) Bulgārija 21 800 Grieķija 617 000 Spānija 594 000 Francija 208 000 Itālija 1 646 000 Kipra 6 183 Ungārija 2 500 Austrija 7 000 Portugāle 118 000”.

n) Regulas 108. panta otrajai daļai pievieno šādu tekstu: “Tomēr attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju maksājumu pieteikumus nevar iesniegt par zemi, uz kuras 2005. gada 30. jūnijā bija pastāvīgas ganības, pastāvīgi tika audzēti kultūraugi vai koki vai kura tika izmantota ar lauksaimniecību nesaistītiem mērķiem.”.

o) Regulas 110.c panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Ar šo tiek noteikta valsts pamatplatība: — Bulgārijai: 10 237 ha — Grieķijai: 370 000 ha — Spānijai: 70 000 ha — Portugālei: 360 ha.”.

p) Regulas 110.c panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Atbalsta summa par katru hektāru, kas atbilst atbalsta saņemšanas kritērijiem, ir: — Bulgārijā: EUR 263; — Grieķijā: EUR 594 300 000 hektāriem un EUR 342,85 atlikušajiem 70 000 hektāriem, — Spānijā: EUR 1 039; — Portugālē: EUR 556.”;

q) Regulas 116. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu: “4. Piemēro šādus maksimāli pieļaujamos daudzumus: Dalībvalsts Tiesības (x 1 000) Beļģija 70 Bulgārija 2 058,483 Čehijas Republika 66,733 Dānija 104 Vācija 2 432 Igaunija 48 Grieķija 11 023 Spānija 19 580 Francija 7 842 Īrija 4 956 Itālija 9 575 Kipra 472,401 Latvija 18,437 Lietuva 17,304 Luksemburga 4 Ungārija 1 146 alta 8,485 Nīderlande 930 Austrija 206 Polija 335,88 Portugāle 2 690 Rumānija 5 880,620 Slovēnija 84,909 Slovākija 305,756 Somija 80 Zviedrija 180 Apvienotā Karaliste 19 492 Kopā 89 607,008”;

r) Regulas 123. panta 8. punktu aizstāj ar šādu punktu: “8. Piemēro šādus reģionālos maksimāli pieļaujamos daudzumus: Beļģija 235 149 Bulgārija 90 343 Čehijas Republika 244 349 Dānija 277 110 Vācija 1 782 700 Igaunija 18 800 Grieķija 143 134 Spānija 713 999 (1) Francija 1 754 732 (2) Īrija 1 077 458 Itālija 598 746 Kipra 12 000 Latvija 70 200 Lietuva 150 000 Luksemburga 18 962 Ungārija 94 620 Malta 3 201 Nīderlande 157 932 Austrija 373 400 Polija 926 000 Portugāle 175 075 (3) Rumānija 452 000 Slovēnija 92 276 Slovākija 78 348 Somija 250 000 Zviedrija 250 000 Apvienotā Karaliste 1 419 811 (4)”.

s) Regulas 126. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu: “5. Piemēro šādus valstīm noteiktos maksimāli pieļaujamos daudzumus: Beļģija 394 253 Bulgārija 16 019 Čehijas Republika 90 300 Dānija 112 932 Vācija 639 535 Igaunija 13 416 Grieķija 138 005 Spānija (5) 1 441 539 Francija (6) 3 779 866 Īrija 1 102 620 Itālija 621 611 Kipra 500 Latvija 19 368 Lietuva 47 232 Luksemburga 18 537 Ungārija 117 000 Malta 454 Nīderlande 63 236 Austrija 375 000 Polija 325 581 Portugāle (7) 416 539 Rumānija 150 000 Slovēnija 86 384 Slovākija 28 080 Somija 55 000 Zviedrija 155 000 Apvienotā Karaliste 1 699 511”.

t) Regulas 130. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: “Jaunajām dalībvalstīm noteiktais valsts maksimāli pieļaujamais daudzums ir tāds, kā norādīts šajā tabulā: Buļļi, vērši, govis un teles Teļi, kas ir 1 līdz 8 mēnešus veci un kuru kautsvars ir līdz 185 kg Bulgārija 22 191 101 542 Čehijas Republika 483 382 27 380 Igaunija 107 813 30 000 Kipra 21 000 — Latvija 124 320 53 280 Lietuva 367 484 244 200 Ungārija 141 559 94 439 Malta 6 002 17 Polija 1 815 430 839 518 Rumānija 1 148 000 85 000 Slovēnija 161 137 35 852 Slovākija 204 062 62 841.”.

u) Regulas 143.a pantam pievieno šādu daļu: “Tomēr attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju tiešos maksājumus ievieš saskaņā ar turpmāk paredzēto pieaugumu tabulu, izsakot kā procentuālo daļu no šādu maksājumu apjoma, ko attiecīgajā laikā piemēro Kopienā un ko nosaka 2004. gada 30. aprīlī: — 25 % — 2007. gadā, — 30 % — 2008. gadā, — 35 % — 2009. gadā, — 40 % — 2010. gadā, — 50 % — 2011. gadā, — 60 % — 2012. gadā, — 70 % — 2013. gadā, — 80 % — 2014. gadā, — 90 % — 2015. gadā, — 100 % no 2016. gada.”.

v) Regulas 143.b panta 4. punktam pievieno šādu daļu: “Tomēr attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju lauksaimniecības zemes platība, uz kuru attiecas vienotā platībmaksājuma shēma, ir daļa no tajās izmantotās lauksaimniecības zemes platības, kas tiek uzturēta labā lauksaimniecības stāvoklī, neatkarīgi no tā, vai šī platība tiek vai netiek izmantota ražošanā, un kuru attiecīgos gadījumos koriģē saskaņā ar objektīviem kritērijiem, ko Bulgārija un Rumānija nosaka pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas.”.

w) Regulas 143.b panta 9. punktu aizstāj ar šādu punktu: “9. Katrai jaunajai dalībvalstij vienotā platībmaksājuma shēma ir pieejama piemērošanas laikposmā līdz 2006. gada beigām ar iespēju šo laikposmu divas reizes pagarināt par vienu gadu, ja jaunā dalībvalsts to lūdz. Tomēr attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju vienotā platībmaksājuma shēma ir pieejama piemērošanas laikposmā līdz 2009. gada beigām ar iespēju šo laikposmu divas reizes pagarināt par vienu gadu, ja minētās dalībvalstis to lūdz. Ņemot vērā 11. punktu, ikviena jaunā dalībvalsts piemērošanas laikposma pirmā vai otrā gada beigās var pieņemt lēmumu pārtraukt šīs shēmas piemērošanu. Par savu nodomu pārtraukt vienotā platībmaksājuma shēmas piemērošanu jaunās dalībvalstis paziņo Komisijai līdz pēdējā piemērošanas gada 1. augustam.”.

x) Regulas 143.b panta 11. punktam pievieno šādu daļu: “Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju līdz piecu gadu laikposma beigām, kurā piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, proti, līdz 2011. gadam, piemēro procentuālo sadalījumu, kas paredzēts 143.a panta otrajā daļā. Ja atbilstīgi lēmumam, ko pieņem saskaņā ar b) apakšpunktu, vienotā platībmaksājuma shēmu piemēro pēc minētās dienas, tad procentuālo daļu, kas 2011. gadam noteikta 143.a panta otrajā daļā, piemēro līdz vienotā platībmaksājuma shēmas piemērošanas pēdējā gada beigām.”.

y) Regulas 143.c panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Jaunajām dalībvalstīm ir iespēja, iepriekš saņemot Komisijas atļauju, papildināt tiešos maksājumus, piešķirot: a) attiecībā uz visiem tiešajiem maksājumiem, 2004. gadā — līdz 55 % no tiešo maksājumu līmeņa Kopienā, kāds tas noteikts uz 2004. gada 30. aprīli, 2005. gadā — līdz 60 %, 2006. gadā — līdz 65 % un no 2007. gada — līdz 30 procentu punktiem papildus piemērojamajam līmenim, kas attiecīgajam gadam noteikts 143.a pantā. Ciktāl tas attiecas uz Bulgāriju un Rumāniju, piemēro šādus noteikumus: 2007. gadā — līdz 55 % no tiešo maksājumu līmeņa Kopienā, kāds tas noteikts uz 2004. gada 30. aprīli, 2008. gadā — līdz 60 %, 2009. gadā — līdz 65 % un no 2010. gada — līdz 30 procentu punktiem papildus piemērojamajam līmenim, kas attiecīgajam gadam noteikts 143.a panta otrajā daļā. Tomēr Čehijas Republika var tiešos maksājumus kartupeļu cietes ražošanas nozarē papildināt līdz 100 % no Kopienā piemērojamā tiešo maksājumu apjoma, kāds tas ir 2004. gada 30. aprīlī. Tomēr attiecībā uz tiešajiem maksājumiem, kas minēti šīs regulas IV sadaļas 7. nodaļā, piemēro šādas maksimālās procentu likmes: 2004. gadā — 85 %, 2005. gadā — 90 %, 2006. gadā — 95 % un 2007. gadā — 100 %. Ciktāl tas attiecas uz Bulgāriju un Rumāniju, piemēro šādas maksimālās procentu likmes: 2007. gadā — 85 %, 2008. gadā — 90 %, 2009. gadā — 95 % un no 2010. gadā — 100 %; vai b) i) attiecībā uz tiešajiem maksājumiem, kas nav vienotā maksājuma shēmas maksājumi, par 10 procenta punktiem palielinātu tāda tiešā atbalsta kopējo apjomu, ko jaunajā dalībvalstī lauksaimniekam attiecībā uz konkrētiem produktiem būtu bijušas tiesības saņemt 2003. kalendārajā gadā atbilstīgi KLP veida valsts shēmai. Tomēr attiecībā uz Lietuvu references gads ir 2002. kalendārais gads. Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju references gads ir 2006. kalendārais gads. Attiecībā uz Slovēniju palielinājums ir 10 procenta punkti 2004. gadā, 15 procenta punkti 2005. gadā, 20 procenta punkti 2006. gadā un 25 procenta punkti no 2007. gada; ii) attiecībā uz vienreizējā maksājuma shēmu papildu valsts tiešā atbalsta kopapjoms, ko jaunā dalībvalsts var piešķirt konkrētā gadā, nepārsniedz noteikto finanšu līdzekļu kopapjomu. Šis līdzekļu kopapjoms ir starpība starp: — KLP veida valsts tiešā atbalsta kopapjomu, kas būtu pieejams attiecīgajā jaunajā dalībvalstī 2003. kalendārajā gadā vai - attiecībā uz Lietuvu 2002. kalendārajā gadā, ikreiz palielinot par 10 procenta punktiem. Tomēr attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju references gads ir 2006. kalendārais gads. Attiecībā uz Slovēniju palielinājums ir 10 procenta punkti 2004. gadā, 15 procenta punkti 2005. gadā, 20 procenta punkti 2006. gadā un 25 procenta punkti no 2007. gada, — un — attiecīgajai jaunajai dalībvalstij VIIIa pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo apjomu, ko attiecīgos gadījumos koriģē saskaņā ar 64. panta 2. punktu un 70. panta 2. punktu. Lai aprēķinātu pirmajā ievilkumā minēto kopapjomu, aprēķinā ietver valsts tiešos maksājumus un/vai tās sastāvdaļas, kas atbilst Kopienas tiešajiem maksājumiem, un/vai tās sastāvdaļas, kas tika ņemtas vērā, saskaņā ar 64. panta 2. punktu, 70. panta 2. punktu un 71.c pantu aprēķinot attiecīgajai jaunajai dalībvalstij noteikto faktisko maksimāli pieļaujamo apjomu. Attiecībā uz katru konkrēto tiešo maksājumu jaunā dalībvalsts var izvēlēties piemērot vai nu a) vai b) iespēju. Kopējais tiešais atbalsts, ko lauksaimniekiem jaunajās dalībvalstīs var piešķirt pēc pievienošanās un saskaņā ar atbilstīgiem tiešajiem maksājumiem, ieskaitot valsts papildu tiešos maksājumus, nepārsniedz tiešā atbalsta līmeni, ko lauksaimnieks būtu varējis saņemt saskaņā ar atbilstīgo tiešo maksājumu, kādu attiecīgajā laikā Kopienā piemēro dalībvalstīm un kāds tas ir 2004. gada 30. aprīlī.”.

z) Regulas 154.a panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Pasākumus, kas minēti 1. punktā, var noteikt laikposmā, kas sākas 2004. gada 1. maijā un beidzas 2009. gada 30. jūnijā, un pēc minētā datuma tie nav spēkā. Tomēr attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju laikposms sākas 2007. gada 1. janvārī un beidzas 2011. gada 31. decembrī. Padome pēc Komisijas priekšlikuma, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu, var pagarināt šos laikposmus.”.

aa) Regulas III pielikumā pievieno šādas zemsvītras piezīmes: A punkta nosaukumam: “* Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju norāde uz 2005. gadu jālasa kā norāde uz pirmo gadu, kad piemēro vienreizējā maksājuma shēmu.”; B punkta nosaukumam: “* Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju norāde uz 2006. gadu jālasa kā norāde uz otro gadu, kad piemēro vienreizējā maksājuma shēmu.”; un C punkta nosaukumam: “* Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju norāde uz 2007. gadu jālasa kā norādi uz trešo gadu, kad piemēro vienreizējā maksājuma shēmu.”.

ab) Regulas VIII.A pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu: “VIII.A PIELIKUMS Valstij noteiktais maksimālie pieļaujamais daudzums, kas minēts 71.c pantā Maksimālie pieļaujamie daudzumi ir aprēķināti, ievērojot 143.a pantā paredzēto pieaugumu shēmu, un tādēļ tie nav jāsamazina. (miljonos EUR) Kalendārais gads Bulgārija Čehijas Republika Igaunija Kipra Latvija Lietuva Ungārija Malta Polija Rumānija Slovēnija Slovākija 2005 - 228,8 23,4 8,9 33,9 92,0 350,8 0,67 724,6 - 35,8 97,7 2006 - 266,7 27,3 12,5 39,6 107,3 420,2 0,83 881,7 - 41,9 115,4 2007 200,3 343,6 40,4 16,3 55,6 146,9 508,3 1,64 1 140,8 440,0 56,1 146,6 2008 240,4 429,2 50,5 20,4 69,5 183,6 634,9 2,05 1 425,9 527,9 70,1 183,2 2009 281,0 514,9 60,5 24,5 83,4 220,3 761,6 2,46 1 711,0 618,1 84,1 219,7 2010 321,2 600,5 70,6 28,6 97,3 257,0 888,2 2,87 1 996,1 706,4 98,1 256,2 2011 401,4 686,2 80,7 32,7 111,2 293,7 1 014,9 3,28 2 281,1 883,0 112,1 292,8 2012 481,7 771,8 90,8 36,8 125,1 330,4 1 141,5 3,69 2 566,2 1 059,6 126,1 329,3 2013 562,0 857,5 100,9 40,9 139,0 367,1 1 268,2 4,10 2 851,3 1 236,2 140,2 365,9 2014 642,3 857,5 100,9 40,9 139,0 367,1 1 268,2 4,10 2 851,3 1 412,8 140,2 365,9 2015 722,6 857,5 100,9 40,9 139,0 367,1 1 268,2 4,10 2 851,3 1 589,4 140,2 365,9 turpmākie gadi 802,9 857,5 100,9 40,9 139,0 367,1 1 268,2 4,10 2 851,3 1 766,0 140,2 365,9”.

ac) Regulas X pielikumam pievieno šādu tekstu: “BULGĀRIJA Starozagorski Haskovski Slivenski Yambolski Burgaski Dobrichki Plovdivski”.

ad) Regulas XI B pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu: “XI B PIELIKUMS Valsts laukaugu pamatplatības un atsauces ražas jaunajās dalībvalstīs, kā minēts 101. un 103. pantā Pamatplatība (hektāros) Atsauces ražas (t/ha) Bulgārija 2 625 258 2,90 Čehijas Republika 2 253 598 4,20 Igaunija 362 827 2,40 Kipra 79 004 2,30 Latvija 443 580 2,50 Lietuva 1 146 633 2,70 Ungārija 3 487 792 4,73 Malta 4 565 2,02 Polija 9 454 671 3,00 Rumānija 7 012 666 2,65 Slovēnija 125 171 5,27 Slovākija 1 003 453 4,06”.

9. 32003 R 1788: Padomes Regula (EK) Nr. 1788/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē (OV L 270, 21.10.2003., 123. lpp.), kuru groza: — 32004 D 0281: Padomes 22.3.2004. Lēmums 2004/281/EK (OV L 93, 30.3.2004., 1. lpp.),

a) Regulas 1. panta 4. punktam pievieno šādu daļu: “Bulgārijai un Rumānijai izveido īpašu restrukturizācijas rezervi, kā paredzēts I pielikuma g) tabulā. Šo rezervi atmaksā no 2009. gada 1. aprīļa tādā apjomā, par ko laikposmā no 2002. gada ir samazinājies piena un piena produktu patēriņš saimniecības līmenī katrā no šīm valstīm. Lēmumu par rezerves atmaksāšanu un par tās sadalījumu starp piegādes kvotu un tiešās pārdošanas kvotu