LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS DARB ĪBU 
KONSOLID ĒTĀ VERSIJALV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/47

PREAMBULA  
VI ŅA MAJEST ĀTE BE ĻĢU KARALIS, V ĀCIJAS FEDERAT ĪVĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS, FRANCIJAS REPUBLIKAS 
PREZIDENTS, IT ĀLIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, VI ŅAS KARALISK Ā AUGST ĪBA LUKSEMBURGAS LIELHERCO ­
GIENE, VI ŅAS MAJEST ĀTE N ĪDERLANDES KARALIENE (  1 ), 
AP ŅĒMUŠIES  likt pamatus aizvien cieš ākai Eiropas tautu savien ībai,  
AP ŅĒMUŠIES  ar kopī gu r īcību nodrošin āt savu valstu ekonomisko un soci ālo att īstību, likvid ējot 
šķēršļus, kas sadala Eiropu,  
APLIECINĀ DAMI , ka svar īgākais vi ņu centienu m ērķis ir past āv īgi uzlabot savu tautu dz īves un darba 
apst ākļus, 
ATZ ĪDAMI , ka š ķēršļu p ārvar ēšana prasa saska ņotu r īcību, lai nodrošin ātu vienm ērīgu izaugsmi, l īdz ­
svarotu tirdzniec ību un god īgu konkurenci,  
TIEKDAMIES  stiprin āt savu tautsaimniec ību vienotī bu un nodrošin āt to harmonisku attī stību, mazinot 
atš ķirības, kas past āv dažā du re ģionu starp ā, un maz āk att īstīto re ģionu atpalic ību, 
VĒLĒDAMIES  ar kop ējo tirdzniecī bas politiku veicin āt starptautisk ās tirdzniecī bas ierobežojumu pak ā­
penisku atcelšanu,  
GRIB ĒDAMI  apliecin āt solidarit āti, kas saista Eiropu ar aizj ūras zem ēm, un v ēlēdamies nodrošin āt to 
labkl ājības pieaugumu saska ņā ar Apvienoto N āciju Organiz ācijas Stat ūtu principiem,  
AP ŅĒMUŠIES  tādējādi apvienot resursus, lai saglabā tu un stiprin ātu mieru un br īvību, un aicin ādami 
Eiropas p ār ējās tautas, kur ām t ādi paši ideā li, pievienoties šiem centieniem,  
AP ŅĒMUŠIES  att īstīt visaugstāko iesp ējamo zin āšanu lī meni, nodrošinot sav ām taut ām plašas iesp ējas 
ieg ūt izgl ītību un to past āvīgi papildin āt, 
IR IEC ĒLUŠI  par saviem Pilnvarotajiem:  
(pilnvaroto saraksts nav sniegts)  
KAS, iepazinušies ar p ār ējo Pušu pilnvar ām un atzinuši t ās par likum īgām un spē kā esoš ām, ir 
vienojušies par turpm āko.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/49  
( 1 ) Kopš t ā laika par Eiropas Kopienas dal ībvalst īm ir k ļuvušas Bulg ārijas Republika, Čehijas Republika, D ānijas Karaliste, 
Igaunijas Republika, Īrija, Grie ķijas Republika, Sp ānijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas 
Republika, Ung ārijas Republika, Maltas Republika, Austrijas Republika, Polijas Republika, Portug āles Republika, Rum ā­
nija, Slov ēnijas Republika, Slov ākijas Republika, Somijas Republika, Zviedrijas Karaliste un Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas 
Apvienot ā Karaliste.
PIRMĀ DAĻ A 
PRINCIPI 
1. pants 
1. Šaj ā L īgum ā noteikta Savien ības darb ības organiz ācija, k ā ar ī t ās kompetences jomas, kompe ­
tences pieš ķiršana un kompeten ču īstenošanas noteikumi.  
2. Šis Lī gums un L īgums par Eiropas Savien ību ir lī gumi, kas ir Savienī bas pamat ā. Šos divus 
līgumus, kuriem ir vien āds juridisks sp ēks, apzī m ē ar v ārdu “L īgumi”.  
I SADA ĻA 
KATEGORIJAS UN SAVIEN ĪBAS KOMPETENCES JOMAS  
2. pants 
1. Ja Lī gumos Savien ībai ir pieš ķirta ekskluz īva kompetence k ādā konkr ētā jom ā, tad veikt likum ­
došanas funkciju un pie ņemt juridiski saistošus aktus dr īkst tikai Savien ība; dal ībvalstis to var dar īt 
pašas tikai tad, ja Savien ība t ās pilnvarojusi vai tas vajadz īgs Savien ības pie ņemto aktu īstenošanai.  
2. Ja k ādā konkr ētā jom ā L īgumos Savien ībai ir pieš ķirta kompetence, kas ir kop īga ar dal ībval ­
stīm, Savien ība un dal ībvalstis drī kst veikt likumdošanas funkciju un pie ņemt juridiski saistošus aktus 
šaj ā jomā . Dal ībvalstis īsteno savu kompetenci tikt āl, cikt āl Savien ība nav īstenojusi savu kompetenci. 
Dal ībvalstis atkal īsteno savu kompetenci tikt āl, cikt āl Savien ība ir p ārtraukusi īstenot savu kompe ­
tenci.  
3. Dal ībvalstis saska ņo savu ekonomikas un nodarbin ātības politiku atbilstī gi šaj ā L īgumā pare ­
dz ētajiem pas ākumiem, kuru nodrošin āšana ir Savien ības kompetencē . 
4. Savien ības kompetenc ē ir saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību noteikumiem noteikt un 
īstenot kop ēju ārpolitiku un droš ības politiku, tostarp pak āpeniski izstr ādāt kopēju aizsardz ības 
politiku.  
5. Dažā s jomā s un apst ākļos, kas noteikti L īgumos, Savien ības kompetencē ir veikt darb ības, lai 
atbalst ītu, saska ņotu vai papildin ātu dal ībvalstu darb ības, vienlaikus neaizst ājot to kompetenci šaj ās 
jom ās. 
Juridiski saistoši akti, ko Savien ība pie ņēmusi, pamatojoties uz L īgumu noteikumiem, kuri attiecas uz 
šīm jom ām, nevar b ūt par iemeslu dal ībvalstu normat īvo aktu saska ņošanai.  
6. Savien ības kompetences īstenošanas apjomu un pas ākumus nosaka L īgumu noteikumi, kas 
attiecas uz konkr ēto jomu.LV C 83/50 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
3. pants 
1. Savien ībai ir ekskluz īva kompetence š ādās jomās: 
a) muitas savienī ba, 
b) iekš ējā tirgus darb ībai nepieciešamo konkurences noteikumu izveidošana,  
c) monet ārā politika attiec ībā uz dal ībvalst īm, kuru naudas vien ība ir euro,  
d) j ūras biolo ģisko resursu saglab āšana saska ņā ar kopē jo zivsaimniec ības politiku,  
e) kopēj ā tirdzniecī bas politika.  
2. Savien ības ekskluz īvā kompetenc ē ir ar ī nosl ēgt starptautisku l īgumu, ja t ā sl ēgšana ir paredz ēta 
Savien ības le ģislat īvaj ā akt ā vai ja tas ir nepieciešams, lai ļautu Savien ībai īstenot t ās iekš ējo kompe ­
tenci, vai tikt āl, cikt āl l īguma sl ēgšana ietekm ē Savien ības kopī gos noteikumus vai maina to darb ības 
jomu. 
4. pants 
1. Savien ība dala kompetenci ar dal ībvalstī m, ja Lī gumos tai pieš ķirta kompetence, kura neattiecas 
uz 3. un 6. pant ā min ētaj ām jomā m. 
2. Savien ības un dal ībvalstu dal ītā kompetence attiecas galvenok ārt uz š ādām jomā m: 
a) iekš ējais tirgus,  
b) soci ālā politika – šaj ā L īgum ā noteiktajos aspektos,  
c) ekonomisk ā, soci ālā un teritori ālā kohēzija, 
d) lauksaimniec ība un zivsaimniec ība, iz ņemot j ūras biolo ģisko resursu saglab āšanu,  
e) vide,  
f) pat ērētāju ties ību aizsardz ība, 
g) transports,  
h) Eiropas komunik āciju t īkli, 
i) ener ģētika,LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/51
j) br īvības, droš ības un tiesiskuma telpa,  
k) kopī gie droš ības apsv ērumi sabiedr ības vesel ības aizsardz ības jaut ājumos attiec ībā uz aspektiem, 
kas noteikti šaj ā L īgum ā. 
3. Savien ības kompetenc ē ir darb ību veikšana zin ātnisk ās izpē tes, tehnolo ģiju att īstības un 
kosmosa jom ā, jo īpaši, nosakot un īstenojot programmas, tom ēr šī s kompetences īstenošana 
nedr īkst liegt dalī bvalst īm īstenot savu kompetenci.  
4. Attiec ībā uz sadarb ību att īstības jom ā un hum āno pal īdz ību Savien ības kompetenc ē ir veikt 
darb ības un vadī t kopē ju politiku, tom ēr min ētās kompetences īstenošana nedr īkst liegt dalī bvalst īm 
īstenot savu kompetenci.  
5. pants 
1. Dal ībvalstis saska ņo savu ekonomikas politiku Savien ībā. Šaj ā sakar ā Padome pie ņem pas ā­
kumus, jo ī paši š īs politikas visp ārīgās pamatnost ādnes. 
Uz t ām dal ībvalst īm, kuru naudas vien ība ir euro, attiecas īpaši pas ākumi.  
2. Savien ība pie ņem pas ākumus, lai nodrošin ātu dal ībvalstu nodarbin ātības politikas koordin āciju, 
jo īpaši, nosakot pamatnost ādnes attiec ībā uz šo politiku.  
3. Savien ība var uz ņemties iniciat īvu, lai nodrošin ātu dal ībvalstu sociā lās politikas koordin āciju. 
6. pants 
Savien ības kompetenc ē ir veikt darb ības, lai atbalst ītu, koordin ētu vai papildin ātu dal ībvalstu 
darb ības. Eiropas l īmen ī š ādas darb ības attiecas uz:  
a) cilv ēku vesel ības aizsardz ību un uzlabošanu,  
b) r ūpniec ību, 
c) kult ūru, 
d) t ūrismu,  
e) izgl ītību, arodmā cībām, jaunatni un sportu,LV C 83/52 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
f) civilo aizsardz ību, 
g) administrat īvo sadarb ību. 
II SADA ĻA 
VISP ĀRĒJI PIEM ĒROJAMI NOTEIKUMI  
7. pants 
Savien ība nodrošina savu daž ādo politiku un darb ību savstarp ēju konsekvenci, ņemot v ērā savus 
m ērķus un iev ērojot kompetences pieš ķiršanas principu.  
8. pants  
(bijušais EKL 3. panta 2. punkts) (  1 ) 
Veicot savas darbī bas, Savien ība tiecas nov ērst nevienl īdz ību starp sieviet ēm un v īriešiem un sekm ēt 
vienl īdz ību. 
9. pants 
Nosakot un īstenojot savu politiku un darb ības, Savien ība ņem v ērā pras ības, kas saist ītas ar atbilst īga 
soci ālās aizsardz ības l īme ņa nodrošin āšanu, ar soci ālās atstumt ības apkarošanu, k ā ar ī ar izgl ītības, 
m ācību un cilv ēku vesel ības aizsardz ības lī me ņa paaugstin āšanu.  
10. pants  
Nosakot un īstenojot savu politiku un darb ības, Savien ība tiecas apkarot diskrimin āciju dzimuma, 
rases vai etnisk ās izcelsmes, reliģ ijas vai p ārliec ības, invalidit ātes, vecuma vai dzimumorient ācijas d ēļ. 
11. pants  
(bijušais EKL 6. pants)  
Nosakot un īstenojot Savien ības politiku un darb ības, taj ās j āparedz vides aizsardz ības pras ības, lai 
veicin ātu notur īgu att īstību.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/53  
( 1 ) Š īs ir vien īgi indikat īvas nor ādes. Prec īzākas inform ācijas nol ūkā lūgums skat īt atbilst ības tabulas, kur ās atspogu ļota 
atbilst ība starp lī gumu veco un jauno numer āciju.
12. pants  
Pat ērētāju ties ību aizsardz ības pras ības ņem v ērā, nosakot un īstenojot p ārējo Savien ības politiku un 
darb ības. 
13. pants  
Nosakot un īstenojot Kopienas lauksaimniec ības, zivsaimniec ības, transporta, iekš ējā tirgus un p ētnie ­
cības un tehnolo ģiju att īstības un Kosmosa izp ētes politiku, Kopiena un dalī bvalstis velta pien ācīgu 
uzman ību dz īvnieku k ā jut īgu b ūtņu labtur ības pras ībām, vienlaikus iev ērojot dal ībvalstu normat īvos 
vai administrat īvos aktus un paražas, jo īpaši attiec ībā uz reli ģiskiem ritu āliem, kult ūras trad īcij ām un 
reģion ālās kult ūras mantojumu.  
14. pants  
(bijušais EKL 16. pants)  
Neskarot L īguma par Eiropas Savien ību 4. panta un š ā L īguma 93., 106. un 107. panta noteikumus 
un, ņemot vēr ā noz īmi, k āda sabiedriskiem pakalpojumiem ir Savien ības kopī go v ērtību sist ēm ā, kā 
ar ī to noz īmi soci ālas un teritori ālas koh ēzijas veicin āšan ā, Savien ība un dal ībvalstis, nep ārsniedzot 
savas attiec īgās pilnvaras un L īgumu piem ērošanas jomu, r ūpējas, lai š ādi pakalpojumi pamatotos uz 
tādiem – jo īpaši ekonomikas un finanšu – principiem un nosac ījumiem, kas ļauj īstenot to uzde ­
vumus. Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, 
paredz min ētos principus un nosac ījumus, neskarot dalī bvalstu kompetenci atbilst īgi Lī gumiem sniegt 
un finans ēt šos pakalpojumus, k ā ar ī pan ākt šo pakalpojumu izpildi.  
15. pants  
(bijušais EKL 255. pants)  
1. Lai veicin ātu labu p ārvald ību un nodrošin ātu pilsoniskas sabiedr ības l īdzdal ību, Savien ības 
iest ādes un strukt ūras darbojas iesp ējami atkl āti. 
2. Eiropas Parlamenta sē des ir atkl ātas, t āpat kā Padomes sēdes, kad t ā izskata leģ islat īva akta 
projektu un balso par to.  
3. Jebkuram Savien ības pilsonim, k ā ar ī jebkurai fiziskai personai, kas dz īvo k ādā dal ībvalst ī, vai 
juridiskai personai, kam ir juridisk ā adrese k ādā dal ībvalst ī, ir ties ības piek ļūt Savien ības iest āžu un 
strukt ūru dokumentiem, neatkar īgi no to veida, iev ērojot principus un nosac ījumus, ko nosaka 
saska ņā ar šo punktu.LV C 83/54 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Eiropas Parlaments un Padome, pieņ emot regulas, saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru nosaka 
visp ārējus principus un ierobežojumus, pamatojoties uz sabiedrisk ām vai priv ātām interes ēm, kas 
reglament ē min ētās ties ības piek ļūt dokumentiem.  
Katra iest āde nodrošina sava darba p ārredzam ību un paredz īpašus noteikumus par piekļ uvi t ās 
dokumentiem saska ņā ar otraj ā da ļā min ētaj ām regul ām. 
Šis pants attiecas uz Eiropas Savien ības Tiesu, Eiropas Centr ālo banku un Eiropas Invest īciju banku 
tikai tajos gad ījumos, kad t ās veic administrat īvus pien ākumus.  
Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar otraj ā da ļā min ētaj ā regul ā paredz ētiem nosac ījumiem 
nodrošina to dokumentu public ēšanu, kas saist īti ar likumdošanas proced ūrām. 
16. pants  
(bijušais EKL 286. pants)  
1. Ikvienai personai ir ties ības uz savu personas datu aizsardz ību. 
2. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru paredz noteikumus 
par fizisko personu aizsardz ību attiec ībā uz Savien ības iest āžu un strukt ūru veikto personas datu 
apstr ādi, k ā ar ī personas datu apstr ādi, ko veic dal ībvalstis saist ībā ar Savien ības ties ību aktu darb ības 
jomu, un noteikumus par š ādu datu br īvu apriti. Šo noteikumu izpildi kontrol ē neatkarī gas iest ādes. 
Noteikumi, ko pie ņem, pamatojoties uz šo pantu, neskar īpašos noteikumus, kas paredz ēti Lī guma 
par Eiropas Savien ību 39. pant ā. 
17. pants 
1. Savien ība respekt ē un neskar bazn īcu un reli ģisko organiz āciju vai apvien ību statusu, kas 
noteikts dal ībvalstu ties ību aktos.  
2. Savien ība t āpat iev ēro filozofisko un nekonfesion ālo organiz āciju statusu, kas noteikts dal īb­
valstu ties ību aktos.  
3. Atz īstot to identit āti un īpašo ieguld ījumu, Savien ība uztur atkl ātu, pā rredzamu un past āvīgu 
dialogu ar š īm bazn īcām un organiz ācij ām.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/55
OTR Ā DAĻ A 
DISKRIMIN ĀCIJAS AIZLIEGUMS UN SAVIEN ĪBAS PILSON ĪBA 
18. pants  
(bijušais EKL 12. pants)  
Piemērojot Lī gumus un neskarot tajos paredz ētos īpašos noteikumus, ir aizliegta jebk āda diskrimin ā­
cija pilsonī bas d ēļ. 
Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru var pie ņemt noteikumus, 
kas aizliedz š ādu diskrimin āciju. 
19. pants  
(bijušais EKL 13. pants)  
1. Neskarot p ār ējos Lī gumu noteikumus un nep ārsniedzot pilnvaras, ko Savien ībai pieš ķir Lī gumi, 
Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru, sa ņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, ar vien ­
pr ātīgu l ēmumu var paredz ēt attiec īgus pas ākumus, lai cī nītos pret diskrimin āciju dzimuma, rases vai 
etnisk ās izcelsmes, reli ģijas vai pā rliec ības, invalidit ātes, vecuma vai dzimumorient ācijas d ēļ. 
2. Atk āpjoties no 1. punkta, Eiropas Parlaments un Padome, lai atbalst ītu dal ībvalstu r īcību, kas 
vērsta uz 1. punkt ā min ēto m ērķu sasniegšanu, saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru var 
pie ņemt pamatprincipus Kopienas veicin āšanas pas ākumiem, kas neietver dal ībvalstu normat īvo 
aktu saska ņošanu. 
20. pants  
(bijušais EKL 17. pants)  
1. Ar šo ir izveidota Savienī bas pilson ība. Ikviena persona, kam ir k ādas dal ībvalsts pilson ība, ir 
Savien ības pilsonis. Savien ības pilsonī ba papildina, nevis aizst āj valsts pilson ību. 
2. Savien ības pilso ņiem ir ar L īgumiem pieš ķirt ās ties ības un ar tiem uzliktie pien ākumi. Tiem, cita 
starp ā, ir: 
a) ties ības br īvi p ārvietoties un dz īvot dal ībvalstu teritorij ā; 
b) ties ības balsot un tiesī bas kandid ēt Eiropas Parlamenta v ēlēšan ās un dz īvesvietas dal ībvalsts pašval ­
dību v ēlēšan ās ar t ādiem pašiem nosac ījumiem, k ā attiec īgās valsts pilso ņiem;LV C 83/56 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
c) ties ības t ās treš ās valsts teritorij ā, kur ā nav pā rst āvēta dal ībvalsts, kuras pilso ņi vi ņi ir, uz jebkuras 
dal ībvalsts diplom ātisko un konsul āro iest āžu aizsardz ību ar t ādiem pašiem nosac ījumiem k ā 
attiec īgās valsts pilso ņiem; 
d) ties ības iesniegt l ūgumrakstu Eiropas Parlament ā, rakst īt Eiropas ombudam un Savienī bas iest ād ēm 
un padomdev ējām strukt ūrām jebkur ā no Lī gumu valod ām un sa ņemt atbildi taj ā pašā valod ā. 
Šīs ties ības īsteno saska ņā ar nosac ījumiem un ierobežojumiem, ko nosaka L īgumos un ar to 
īstenošanai paredz ētajiem pas ākumiem.  
21. pants  
(bijušais EKL 18. pants)  
1. Ikvienam Savienī bas pilsonim ir tiesī bas br īvi p ārvietoties un dz īvot dal ībvalst īs, iev ērojot 
Līgumos noteiktos ierobežojumus un nosac ījumus, k ā ar ī to īstenošanai paredz ētos pas ākumus.  
2. Ja izr ādās, ka min ētā m ērķa sasniegšanai vajadz īga Savien ības r īcība, bet L īgumi nav pieš ķīruši 
šim nol ūkam vajadz īgās pilnvaras, tad Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdo ­ 
šanas proced ūru var pie ņemt noteikumus, lai sekm ētu 1. punkt ā min ēto ties ību īstenošanu.  
3. T ād ā paš ā nol ūkā, k ā min ēts 1. punkt ā, ja vien L īgumos nav paredz ētas nepieciešam ās pilnvaras, 
Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru var paredz ēt pas ākumus par soci ālo nodrošin ā­
jumu vai soci ālo aizsardz ību. Padome pie ņem vienpr ātīgu l ēmumu pē c apspriešan ās ar Eiropas 
Parlamentu.  
22. pants  
(bijušais EKL 19. pants)  
1. Ikvienam Savien ības pilsonim, kas dz īvo kā dā dal ībvalst ī, bet nav t ās pilsonis, ir ties ības balsot 
un kandid ēt pašvald ību v ēlēšan ās šaj ā dal ībvalst ī saska ņā ar t ādiem pašiem nosac ījumiem k ā š īs valsts 
pilso ņiem. Š īs ties ības īsteno, iev ērojot sī ki izstr ādātus noteikumus, kas Padomei saska ņā ar īpašu 
likumdošanas procedū ru un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu j āpie ņem ar vienpr ātīgu l ēmumu; 
šie noteikumi var paredz ēt iz ņēmumus k ādas dal ībvalsts īpašu probl ēmu d ēļ. 
2. Neskarot 223. panta 1. punktu un noteikumus, kas pie ņemti t ā īstenošanai, ikvienam Savie ­
nības pilsonim, kas dz īvo kā dā dal ībvalst ī, bet nav t ās pilsonis, ir tiesī bas balsot un kandid ēt Eiropas 
Parlamenta v ēlēšan ās šaj ā dal ībvalst ī saska ņā ar t ādiem pašiem nosac ījumiem k ā š īs valsts pilso ņiem. 
Šīs ties ības īsteno, iev ērojot s īki izstr ādātus noteikumus, kas Padomei saska ņā ar īpašu likumdošanas 
proced ūru un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu j āpie ņem ar vienpr ātīgu l ēmumu; šie noteikumi 
var paredz ēt iz ņēmumus k ādas dal ībvalsts īpašu probl ēmu d ēļ.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/57
23. pants  
(bijušais EKL 20. pants)  
Ikvienam Savien ības pilsonim trešaj ā valst ī, kur ā nav p ārst āvniec ības tai dal ībvalstij, kuras pilsonis 
viņš ir, ir ties ības uz jebkuras dal ībvalsts diplom ātisko un konsul āro iest āžu aizsardz ību ar t ādiem 
pašiem nosac ījumiem k ā š īs valsts pilso ņiem. Dal ībvalstis pie ņem atbilst īgus pas ākumus un s āk 
starptautiskas sarunas, lai nodrošin ātu š ādu aizsardz ību. 
Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru un p ēc apriešan ās ar Eiropas Parlamentu var 
pie ņemt direkt īvas, ar ko nosaka koordin ācijas un sadarb ības pas ākumus, kuri vajadz īgi, lai veicin ātu 
šādu aizsardz ību. 
24. pants  
(bijušais EKL 21. pants)  
Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, paredz 
noteikumus proced ūrām un nosac ījumiem, kas nepieciešami pilso ņu iniciat īvai Lī guma par Eiropas 
Savien ību 8.b panta noz īm ē, tostarp nosaka minim ālo dal ībvalstu skaitu, kas tiem j āp ārst āv. 
Ikvienam Savienī bas pilsonim ir tiesī bas iesniegt l ūgumrakstu Eiropas Parlament ā saska ņā ar 227. 
pantu. 
Ikviens Savienī bas pilsonis var v ērsties pie ombuda, kura instit ūts izveidots saska ņā ar 228. pantu.  
Ikvienam Savien ības pilsonim ir tiesī bas rakstiski v ērsties pie jebkuras no iest ādēm vai strukt ūrām, 
kas min ētas šaj ā pant ā vai Lī guma par Eiropas Savien ību 13. pant ā, kād ā no min ētā L īguma 55. panta 
1. punkt ā min ētaj ām valod ām un sa ņemt atbildi taj ā paš ā valod ā. 
25. pants  
(bijušais EKL 22. pants)  
Komisija reizi trijos gados zi ņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un soci ālo lietu 
komitejai par to, k ā ir iev ēroti š īs Lī guma da ļas noteikumi. Šaj ā zi ņojum ā ņem v ērā Savien ības 
att īstību. 
Pamatojoties uz to un neskarot citus L īgumu noteikumus, Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas 
proced ūru, sa ņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, ar vienpr ātīgu lē mumu var pie ņemt noteikumus, 
kas nostiprina vai paplašina š ā L īguma 20. panta 2. punkt ā min ētās ties ības. Šie noteikumi st ājas 
sp ēk ā p ēc tam, kad tos ir apstiprin ājušas dal ībvalstis saska ņā ar sav ām attiec īgaj ām konstitucion ā­
laj ām pras ībām.LV C 83/58 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
TREŠ Ā DA ĻA 
SAVIEN ĪBAS IEKŠPOLITIKA UN R ĪCĪBA 
I SADA ĻA 
IEKŠ ĒJAIS TIRGUS  
26. pants  
(bijušais EKL 14. pants)  
1. Savien ība paredz pas ākumus, lai izveidotu iekš ējo tirgu vai nodrošin ātu t ā darb ību saska ņā ar 
attiec īgajiem L īgumu noteikumiem.  
2. Iekš ējais tirgus aptver telpu bez iekš ējām robež ām, kur ā saska ņā ar Lī gumiem ir nodrošin āta 
pre ču, personu, pakalpojumu un kapit āla brī va aprite. 
3. Padome pē c Komisijas priekšlikuma nosaka pamatnostādnes un nosacī jumus, kas vajadz īgi, lai 
vis ās attiec īgaj ās nozar ēs nodrošin ātu lī dzsvarotu att īstību. 
27. pants  
(bijušais EKL 15. pants)  
Izstr ādājot priekšlikumus par to, k ā sasniegt 26. pant ā izvirz ītos m ērķus, Komisija ņem v ērā, cik lieli 
pūliņi konkr ētu valstu tautsaimniec ībām ar atš ķirīgu attī stības l īmeni b ūs j āpieliek, lai izveidotu 
iekš ējo tirgu, un var ierosin āt attiec īgus noteikumus.  
Ja šie noteikumi rada iz ņēmuma statusu, tiem j ābūt pagaidu noteikumiem un j ārada cik iesp ējams 
mazi trauc ējumi iekš ējā tirgus darb ībā. 
II SADA ĻA 
BRĪ VA PRE ČU APRITE  
28. pants  
(bijušais EKL 23. pants)  
1. Savien ība ietver muitas savien ību, kas aptver visu pre ču tirdzniecī bu un paredz dal ībvalst īm 
aizliegt savstarp ējus ievedmuitas un izvedmuitas nodok ļus un visus maks ājumus ar l īdzv ērt īgu iedar ­
bību, k ā ar ī ieviest kop ējus muitas tarifus attiec ībās ar treš ām valst īm.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/59
2. Šīs sada ļas 30. pants un 3. noda ļa attiecas uz dal ībvalstu izcelsmes ražojumiem un no treš ām 
valst īm ievestajiem ražojumiem, kas dal ībvalst īs ir br īvā apgroz ībā. 
29. pants  
(bijušais EKL 24. pants)  
Ražojumus, kas ievesti no treš ām valst īm, uzskata par esošiem br īvā apgroz ībā dal ībvalstī , ja attiec ībā 
uz š ādiem ražojumiem ir iev ērotas visas vajadz īgās importa formalit ātes un dal ībvalst ī ir iekas ēti visi 
vajadz īgie muitas nodok ļi vai maksā jumi ar lī dzv ērt īgu iedarb ību, un ja par šiem ražojumiem š ādi 
nodok ļi vai maks ājumi nav piln īgi vai da ļēji atmaks āti. 
1. NODA ĻA 
MUITAS SAVIEN ĪBA 
30. pants  
(bijušais EKL 25. pants)  
Ievedmuitas un izvedmuitas nodok ļi, kā ar ī citi maks ājumi ar lī dz īgu iedarb ību dal ībvalstu starp ā ir 
aizliegti. Šis aizliegums attiecas ar ī uz fisk āliem muitas nodok ļiem. 
31. pants  
(bijušais EKL 26. pants)  
Kopē jos muitas tarifus nosaka Padome p ēc Komisijas priekšlikuma.  
32. pants  
(bijušais EKL 27. pants)  
Veicot uzdevumus, kas Komisijai šaj ā noda ļā uztic ēti, t ā ņem vē rā 
a) vajadz ību veicin āt tirdzniecī bu starp dal ībvalst īm un treš ām valst īm; 
b) p ārmai ņas konkurences apst ākļos Savien ībā, cikt āl t ās uzlabo uz ņēmumu konkur ētsp ēju; 
c) Savien ības pras ības attiec ībā uz apg ādi ar izejviel ām un pusfabrik ātiem; šaj ā sakar ā Komisija g ādā, 
lai netiktu izkrop ļota dal ībvalstu konkurence gatavu preč u tirdzniecī bā; 
d) vajadz ību izvair īties no nopietniem trauc ēkļiem dal ībvalstu tautsaimniec ībā un pan ākt ražošanas 
racion ālu att īstību un pat ēri ņa pieaugumu Savien ībā.LV C 83/60 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. NODA ĻA 
SADARB ĪBA MUITAS JOM Ā 
33. pants  
(bijušais EKL 135. pants)  
Līgumu piem ērošanas jomā Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas proce ­
dūru veic pas ākumus, lai stiprin ātu sadarbī bu starp dal ībvalstu muit ām, k ā ar ī starp dal ībvalst īm un 
Komisiju.  
3. NODA ĻA 
KVANTITAT ĪVO IEROBEŽOJUMU AIZLIEGUMS STARP DAL ĪBVALSTĪ M 
34. pants  
(bijušais EKL 28. pants)  
Dal ībvalstu starp ā ir aizliegti importa kvantitatī vie ierobežojumi un citi pas ākumi ar l īdzv ērtīgu 
iedarb ību. 
35. pants  
(bijušais EKL 29. pants)  
Dal ībvalstu starp ā ir aizliegti eksporta kvantitatī vie ierobežojumi un pas ākumi ar lī dzv ērtīgu iedar ­
bību. 
36. pants  
(bijušais EKL 30. pants)  
Šā L īguma 34. un 35. pants neliedz noteikt importa, eksporta vai tranz īta aizliegumus vai ierobe ­ 
žojumus, kas pamatojas uz sabiedr ības mor āles, sabiedrisk ās k ārtības vai valsts droš ības apsv ērumiem, 
uz cilv ēku vesel ības un dz īvības aizsardz ības, k ā ar ī dz īvnieku un augu aizsardz ības, nacion ālu 
m ākslas, v ēstures vai arheolo ģijas bag ātību aizsardz ības, vai r ūpniecisk ā un komerci ālā īpašuma 
aizsardz ības apsv ērumiem. Š ādus aizliegumus vai ierobežojumus tom ēr nedrī kst piem ērot dal ībvalstu 
tirdzniecī bā k ā patva ļīgas diskriminā cijas vai sl ēptas ierobežošanas l īdzek ļus. 
37. pants  
(bijušais EKL 31. pants)  
1. Dal ībvalstis piel āgo komerci ālus valsts monopolus t ā, lai attiec ībā uz pre ču sag ādes un tirdz ­
niecī bas nosac ījumiem nepast āvētu nek āda dal ībvalstu pilso ņu diskrimin ācija.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/61
Šis pants attiecas uz vis ām iest ād ēm, ar kuru starpniec ību dal ībvalsts  de iure vai de facto tieši vai netieši 
pārrauga, nosaka vai b ūtiski ietekm ē dal ībvalstu savstarp ēju importu un eksportu. Šis pants attiecas 
ar ī uz tiem monopoliem, ko valsts ir deleģē jusi treš ām person ām. 
2. Dal ībvalstis atturas ieviest jaunus pas ākumus, kas nesaskan ar 1. punkt ā noteiktajiem princi ­
piem vai ierobežo to pantu darb ības jomu, kuri reglament ē dal ībvalstu savstarp ēju muitas nodok ļu un 
kvantitatī vo ierobežojumu aizliegumu.  
3. Ja kā das valsts komerci āls monopols darbojas saska ņā ar noteikumiem, kas paredz atvieglin āt 
lauksaimniec ības produktu p ārdošanu vai g ūt no tiem optim ālu pe ļņu, tad, piem ērojot šo pantu, 
attiec īgi j ār īkojas, lai pan āktu l īdzv ērt īgas garantijas attiec īgo ražot āju nodarbin ātībai un dz īves 
līmenim.  
III SADA ĻA 
LAUKSAIMNIEC ĪBA UN ZIVSAIMNIEC ĪBA 
38. pants  
(bijušais EKL 32. pants)  
1. Savien ība nosaka un īsteno kop īgu lauksaimniec ības un zivsaimniec ības politiku.  
Iekšē jais tirgus aptver lauksaimniecī bu, zivsaimniec ību un tirdzniec ību ar lauksaimniec ības produk ­
tiem. “Lauksaimniec ības produkti” ir zemkop ības, lopkop ības un zivsaimniec ības produkti, k ā ar ī 
pirm ās pak āpes p ārstr ādes produkti, kas ir tieši saist īti ar š ādiem produktiem. Atsauces uz kop ējo 
lauksaimniec ības politiku vai lauksaimniec ību, k ā ar ī apz īm ējumu “lauksaimniecisks” attiecina arī uz 
zivsaimniec ību, iev ērojot š īs nozares specifisk ās īpatn ības.  
2. Ja 39. l īdz 44. pant ā nav paredz ēts cit ādi, tad uz lauksaimniec ības produktiem attiecas notei ­
kumi, kas pie ņemti, lai izveidotu iekš ējo tirgu un lai nodrošin ātu t ā darb ību. 
3. Produkti, uz kuriem attiecas 39. l īdz 44. pants, ir uzskait īti I pielikum ā. 
4. Lauksaimniecī bas produktu iekš ējā tirgus darb ībai un attī stībai j ānorit reiz ē ar kop ējas lauk ­
saimniec ības politikas izveidi.  
39. pants  
(bijušais EKL 33. pants)  
1. Kopē jās lauksaimniec ības politikas m ērķi ir:  
a) celt lauksaimniec ības raž īgumu, veicinot tehnikas att īstību un pan ākot lauksaimniec ības ražošanas 
racion ālu att īstību un ražošanas faktoru, jo īpaši darbasp ēka, optim ālu izmantojumu;LV C 83/62 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
b) š ādi pan ākt pietiekami augstu dz īves l īmeni lauku iedz īvotā jiem, jo īpaši palielinot lauksaimniec ībā 
nodarbin āto personu individu ālos ien ākumus;  
c) stabiliz ēt tirgus;  
d) nodrošin āt pied āvāto produktu pieejam ību tirg ū; 
e) pan ākt, ka pat ērētāji pied āvātos produktus sa ņem par samēr īgām cen ām. 
2. Veidojot kopējo lauksaimniec ības politiku un īpašas metodes t ās piem ērošanai, j āņem v ērā: 
a) lauksaimniec ības īpatn ības, ko rada lauksaimniec ības soci ālā strukt ūra un daž ādu lauksaimniec ības 
reģionu strukt ūras un dabas apst ākļu atš ķirības; 
b) vajadz ība pak āpeniski īstenot attiec īgus piel āgojumus;  
c) tas, ka dal ībvalst īs lauksaimniec ības nozare ir cieši saist īta ar visu tautsaimniec ību. 
40. pants  
1. Lai sasniegtu m ērķus, kas izvirz īti 39. pant ā, izveido lauksaimniec ības tirgu kop īgo organiz āciju. 
Šai organiz ācijai, atkar ībā no produktiem, uz kuriem t ā attiecas, ir š ādas formas:  
a) kop īgi konkurences noteikumi;  
b) daž ādo valstu tirgus organiz āciju oblig āta koordin ācija; 
c) Eiropas tirgus organiz ācija. 
2. Lauksaimniecī bas tirgu kop īgā organiz ācija, kas izveidota saska ņā ar š ā panta 1. punktu, var 
aptvert visus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai sasniegtu 39. pant ā izvirz ītos m ērķus, jo īpaši cenu 
regul ēšanu, atbalstu daž ādu produktu ražošanai un tirdzniec ībai, glab āšanas un p ārvad āšanas notei ­
kumus un kop īgus pa ņēmienus importa un eksporta stabiliz ācijai. 
Kopī gā organiz ācija darbojas vien īgi 39. pant ā izvirz īto m ērķu sasniegšanai un nepie ļauj ražot āju un 
pat ērētāju diskriminā ciju Savien ībā. 
Kop ējā cenu politika pamatojas uz kop īgiem kritērijiem un vienā dām apr ēķinu metodē m.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/63
3. Lai 1. punkt ā min ētā lauksaimniec ības tirgu kop īgā organizā cija sp ētu sasniegt tai izvirzītos 
m ērķus, var izveidot vienu vai vair ākus lauksaimniec ības virz ības un garantiju fondus.  
41. pants  
(bijušais EKL 35. pants)  
Lai var ētu sasniegt 39. pant ā izvirz ītos m ērķus, kopēj ā lauksaimniec ības politik ā var paredz ēt t ādus 
pas ākumus k ā: 
a) efekt īva darb ības koordin ācija arodm ācību, pētniec ības un lauksaimniec ības zin ību izplat īšanas 
jom ā; t ā var ietvert ar ī projektu vai iest āžu kopī gu finans ēšanu;  
b) kopī gi pas ākumi dažu produktu patēri ņa veicin āšanai.  
42. pants  
(bijušais EKL 36. pants)  
Šā L īguma noda ļa par konkurenci attiecas uz lauksaimniec ības produktu ražošanu un tirdzniec ību 
tikai tikt āl, cikt āl to noteicis Eiropas Parlaments atbilst īgi 43. panta 2. punktam un saska ņā ar 
min ētajos punktos paredz ēto proced ūru, iev ērojot 39. pant ā izvirz ītos m ērķus.  
Padome p ēc Komisijas priekšlikuma var at ļaut pieš ķirt atbalstu::  
a) lai aizsarg ātu uz ņēmumus, kuriem trauc ējumus rada struktur āli vai dabas apst ākļi; 
b) saska ņā ar ekonomikas attī stības programm ām. 
43. pants  
(bijušais EKL 37. pants)  
1. Komisija iesniedz priekšlikumus par kop ējas lauksaimniec ības politikas izstr ādi un ieviešanu, 
tostarp paredzot aizst āt valstu lauksaimniec ības tirgu organiz ācijas ar vienu no 40. panta 1. punkt ā 
paredz ētaj ām kopī gās organiz ācijas form ām, k ā ar ī priekšlikumus par to, k ā īstenot šaj ā sada ļā 
izkl āstītos pas ākumus.  
Izstr ādājot šos priekšlikumus, ņem vē rā šaj ā sada ļā iztirz āto lauksaimniec ības jaut ājumu savstarp ējo 
atkar ību. 
2. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru un p ēc apspriešan ās 
ar Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju izveido lauksaimniecī bas tirgu kop īgo organizāciju, kas 
paredz ēta 40. panta 1. punkt ā, kā ar ī citus noteikumus, kas vajadz īgi kopēj ās lauksaimniec ības 
politikas un kop ējās zivsaimniec ības politikas m ērķu sasniegšanai.LV C 83/64 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
3. Padome pē c Komisijas priekšlikuma paredz pas ākumus par cenu, nodevu, atbalsta un kvanti ­
tat īvo ierobežojumu noteikšanu, k ā ar ī par zvejas iesp ēju noteikšanu un pieš ķiršanu.  
4. Valstu tirgus organiz ācijas saska ņā ar 2. punktu var aizst āt ar tirgus kop īgo organiz āciju, kas 
paredz ēta 40. panta 1. punkt ā, ja: 
a) t ām dal ībvalst īm, kas neatbalsta šo pas ākumu un kam ir paš ām savas organiz ācijas konkr ētām 
ražošanas nozar ēm, lauksaimniec ības tirgu kop īgā organiz ācija pied āvā l īdzv ērtīgus attiec īgo ražo ­
tāju nodarbin ātības un dz īves l īmeņ a aizsargpas ākumus, ņemot v ērā iesp ējamus piel āgojumus un 
specializ āciju, kas b ūs vajadz īga laika gait ā; 
b) š āda organiz ācija tirdzniecī bai Savien ībā nodrošina l īdz īgus nosac ījumus tiem, kas past āv attiec īgās 
valsts tirg ū. 
5. Ja k ādām izejviel ām ievieš lauksaimniec ības tirgu kop īgo organiz āciju, pirms t ā ieviesta attiec ī­
gajiem p ārstr ādes produktiem, tad no treš ām valst īm var import ēt Savien ībā t ās izejvielas, ko izmanto 
pārstr ādes produktiem, kurus paredz eksport ēt uz treš ām valst īm. 
44. pants  
(bijušais EKL 38. pants)  
Ja dal ībvalst ī attiec ībā uz k ādiem produktiem past āv valsts tirgus organiz ācija vai l īdz īgi iekš ēji 
noteikumi, kas iespaido t ādu pašu produktu konkur ētsp ēju cit ā dal ībvalst ī, tad dal ībvalstis var noteikt 
kompensē jošus maks ājumus par attiec īgo produktu importu no dalī bvalsts, kur past āv š āda organiz ā­
cija vai noteikumi, ja vien š ī valsts nenosaka kompens ācijas maksā jumus par eksportu.  
Komisija nosaka šos maks ājumus t ādā apjom ā, kāds vajadz īgs, lai atjaunotu l īdzsvaru; t ā var at ļaut ar ī 
citus pas ākumus, kuru s īkākus nosacī jumus t ā preciz ē. 
IV SADA ĻA 
PERSONU, PAKALPOJUMU UN KAPIT ĀLA BRĪ VA APRITE 
1. NODA ĻA 
DARBA ŅĒM ĒJI 
45. pants  
(bijušais EKL 39. pants)  
1. Savien ībā nodrošina darba ņē m ēju p ārvietošan ās br īvību.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/65
2. P ārvietošan ās br īvība noz īm ē to, ka likvid ē jebkā du dal ībvalstu darba ņēm ēju diskrimin āciju 
pilson ības d ēļ attiec ībā uz nodarbin ātību, darba samaksu un citiem darba un nodarbin ātības nosac ī­
jumiem.  
3. T ā noz īm ē turpm āk nor ādītās ties ības, ko var ierobežot, vien īgi pamatojoties uz sabiedrisk ās 
kārtības, valsts droš ības vai sabiedr ības vesel ības apsv ērumiem:  
a) ties ības pie ņemt faktiskos darba pied āv ājumus;  
b) ties ības šaj ā nol ūkā br īvi p ārvietoties dal ībvalstu teritorij ā; 
c) ties ības darba nol ūkos uztur ēties k ādā dal ībvalstī saska ņā ar normat īviem un administrat īviem 
aktiem, kas reglament ē š īs valsts pilso ņu nodarbin ātību; 
d) ties ības palikt k ādā dal ībvalst ī p ēc tam, kad darba attiec ības šaj ā valst ī beiguš ās, atbilst īgi nosac ī­
jumiem, kas ietverti regul ās, kuras izstr ādās Komisija.  
4. Šis pants neattiecas uz nodarbin ātību civildienest ā. 
46. pants  
(bijušais EKL 40. pants)  
Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas proced ūru p ēc apspriešan ās ar 
Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju pie ņem direkt īvas vai regulas, kas nosaka, k ādi pas ākumi 
jāveic, lai rad ītu darba ņēm ēju p ārvietošan ās br īvību, kas noteikta 45. pant ā, jo īpaši,  
a) nodrošinot valstu nodarbin ātības dienestu ciešu sadarb ību; 
b) likvid ējot t ās administrat īvās proced ūras un praksi, k ā ar ī t ādus laika ierobežojumus ties ībām 
pretendē t uz pieejamu darbu, kurus paredz vai nu attiec īgās valsts ties ību akti, vai starp dal ībval ­
stīm iepriekš nosl ēgti nol īgumi un kuru saglab āšana trauc ē liberaliz ēt darba ņēm ēju p ārvietošanos; 
c) atce ļot visus š ādus laika ierobežojumus un citus ierobežojumus, ko paredz vai nu attiec īgās valsts 
ties ību akti, vai ar ī starp dal ībvalst īm iepriekš nosl ēgti nol īgumi, kas uz citu dal ībvalstu darba 
ņēm ējiem attiecina cit ādus nosac ījumus nodarbin ātības br īvai izv ēlei nek ā uz attiec īgās valsts 
darba ņēm ējiem;  
d) izveidojot attiec īgu sist ēmu, lai darba pied āvājumus saist ītu ar darba pieteikumiem un veicin ātu 
pied āvājuma un piepras ījuma lī dzsvaru darba tirg ū, nopietni neapdraudot dz īves l īmeni un nodar ­
bin ātības l īmeni daž ādos reģ ionos un tautsaimniec ības nozar ēs.LV C 83/66 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
47. pants  
(bijušais EKL 41. pants)  
Īstenojot kop īgu programmu, dal ībvalstis veicina gados jaunu darba ņēm ēju apmai ņu. 
48. pants  
(bijušais EKL 42. pants)  
Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru paredz t ādus pas ākumus 
soci ālā nodrošin ājuma jomā , kas vajadz īgi, lai īstenotu darba ņēm ēju p ārvietošan ās br īvību; šaj ā 
nol ūkā tie izveido sist ēmu, kas nodrošina to, ka algotiem vai pašnodarbin ātiem migr ējošiem darba 
ņēm ējiem un vi ņu apg ādājamiem:  
a) summ ē visus laikposmus, ko saska ņā ar dažu valstu tiesī bu aktiem ņem v ērā, lai piešķ irtu un 
saglab ātu ties ības sa ņemt pabalstu un apr ēķin ātu t ā lielumu;  
b) maks ā pabalstus person ām, kas ir dal ībvalstu iedz īvot āji. 
Ja kā ds Padomes loceklis pazi ņo, ka 1. punkt ā min ētais le ģislat īva akta projekts var ētu ietekm ēt vi ņa 
valsts soci ālā nodrošin ājuma sist ēmas b ūtiskus aspektus, jo īpaši t ās piem ērošanas jomu, izmaksas vai 
finanšu strukt ūru, vai var ētu ietekm ēt min ētās sist ēmas finansi ālo l īdzsvaru, tas var piepras īt šo 
jaut ājumu nodot Eiropadomei. Š ādā gad ījum ā parasto likumdošanas proced ūru aptur. P ēc projekta 
apspriešanas Eiropadome 4 m ēnešu laik ā p ēc proced ūras aptur ēšanas:  
a) projektu atdod atpaka ļ Padomei, kas izbeidz parast ās likumdošanas proced ūras aptur ēšanu, vai 
b) nepie ņem l ēmumu vai pieprasa Komisijai, lai t ā iesniedz jaunu priekšlikumu; š ādā gad ījum ā 
uzskata, ka s ākotn ēji pied āvātais akts nav pie ņemts.  
2. NODA ĻA 
TIES ĪBAS VEIKT UZ ŅĒM ĒJDARB ĪBU 
49. pants  
(bijušais EKL 43. pants)  
Iev ērojot še turpm āk izkl āstītos noteikumus, aizliedz ierobežojumus k ādas dal ībvalsts pilso ņu br īvībai 
veikt uz ņēm ējdarb ību cit ā dal ībvalstī . T āpat aizliedz ierobežojumus attiec ībā uz to, k ā dal ībvalstu 
pilso ņi, kas izveidojuši uz ņēmumu k ādā dal ībvalst ī, atver š ā uz ņēmuma p ārstāvniec ības, fili āles vai 
meitasuz ņēmumus cit ās dal ībvalst īs. 
Brīvība veikt uz ņēm ējdarb ību ietver ties ības sākt un izv ērst darbī bas k ā pašnodarbin ātām personā m, 
kā ar ī dibin āt un vad īt uz ņēmumus, jo īpaši sabiedr ības, kas defin ētas 54. panta otraj ā da ļā, ar t ādiem 
pašiem nosac ījumiem, k ādus saviem pilso ņiem paredz t ās valsts ties ību akti, kurā notiek š ī uz ņēm ēj­
darb ība, ņemot v ērā š ā L īguma noda ļu par kapit ālu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/67
50. pants  
(bijušais EKL 44. pants)  
1. Lai pan āktu br īvību veikt uz ņēm ējdarb ību attiec ībā uz k ādu darb ības jomu, Eiropas Parlaments 
un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru p ēc apspriešan ās ar Ekonomikas un soci ālo 
lietu komiteju, pie ņem direkt īvas. 
2. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija veic pien ākumus, ko t ām uzliek iepriekš izkl āstītie 
noteikumi, jo īpaši,  
a) parasti pieš ķirot priorit āru rež īmu t ām darb ības jomā m, kur br īvība veikt uz ņēm ējdarb ību īpaši 
labv ēlīgi iespaido ražošanas un tirdzniec ības att īstību; 
b) nodrošinot dalī bvalstu kompetentu iest āžu ciešu sadarb ību, lai izv ērt ētu, k āds Savien ībā ir 
stāvoklis daž ādās darb ības jomās;  
c) likvid ējot t ās administrat īvās proced ūras un praksi, kas izriet no valstu ties ību aktiem vai starp 
dal ībvalst īm iepriekš nosl ēgtiem nolī gumiem un kuru atst āšana sp ēkā apdraud br īvību veikt 
uz ņēm ējdarb ību; 
d) nodrošinot iesp ēju vienas dal ībvalsts darba ņēm ējiem, kas nodarbin āti cit ā dal ībvalst ī, palikt taj ā ar 
nol ūku sā kt darboties k ā pašnodarbin ātām person ām, ja šie darba ņēm ēji atbilst tiem nosac īju­
miem, kas b ūtu j āiev ēro, ja tie iece ļotu šaj ā valst ī tad, kad ir nol ēmuši s ākt š ādu darb ību; 
e) dodot iesp ēju vienas dal ībvalsts pilso ņiem iegū t īpašum ā un izmantot zemi un ēkas, kas atrodas 
cit ā dal ībvalst ī, cikt āl tas nav pretrun ā 39. panta 2. punkt ā izkl āstītajiem principiem;  
f) pak āpeniski atce ļot ierobežojumus br īvībai veikt uz ņēm ējdarb ību vis ās attiec īgaj ās darbī bas jom ās, 
gan attiec ībā uz to, k ā dal ībvalst ī dibin āt p ārst āvniec ības, fili āles un meitasuz ņēmumus, gan ar ī 
nosac ījumiem, kas attiecas uz galven ā uz ņēmuma darbinieku st āšanos vad ības un p ārraudz ības 
amatos š ādās p ārst āvniec ībās, fili ālēs un meitasuz ņēmumos;  
g) pietiekami koordin ējot garantijas, ko dalī bvalstis prasa no sabiedr īb ām, kuras defin ētas 54. panta 
otraj ā da ļā, nol ūkā aizsarg āt dal ībnieku un trešo personu intereses, un paredzot š ādu garantiju 
vien ādošanu vis ā Savien ībā; 
h) p ārliecinoties par to, ka dalī bvalstu pieš ķirtais atbalsts neizkrop ļo uz ņēm ējdarb ības veikšanas 
nosac ījumus.  
51. pants  
(bijušais EKL 45. pants)  
Attiec ībā uz konkr ētām dal ībvalstī m šo noda ļu nepiem ēro t ād ās darb ības jom ās, kas attiec īgās valst īs 
kaut netieši ir saistī tas ar valsts varas īstenošanu.LV C 83/68 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru var noteikt, ka š ī noda ļa 
neattiecas uz konkr ētām darb ības jom ām. 
52. pants  
(bijušais EKL 46. pants)  
1. Šī noda ļa un saska ņā ar to veiktie pas ākumi neliedz piem ērot t ādus normat īvus un adminis ­
trat īvus aktus, kas sabiedrisk ās k ārtības, valsts droš ības vai vesel ības aizsardz ības interesēs ārvalstnie ­
kiem paredz īpašu rež īmu. 
2. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru pie ņem direkt īvas, 
lai koordin ētu iepriekš min ētos noteikumus.  
53. pants  
(bijušais EKL 47. pants)  
1. Lai personā m b ūtu viegl āk s ākt un izv ērst darbī bas k ā pašnodarbin ātām person ām, Eiropas 
Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru pie ņem direkt īvas, kas nosaka 
diplomu, apliec ību un citu ofici ālu kvalifik ācijas apliecin ājuma dokumentu savstarp ēju atz īšanu, k ā ar ī 
normat īvo un administrat īvo aktu noteikumu koordin āciju dal ībvalst īs saist ībā ar darb ību sā kšanu un 
izvē ršanu k ā pašnodarbin ātām personā m. 
2. Ierobežojumu pak āpeniska atcelšana profesij ām, kas saist ītas ar medic īnu, ar to saist ītām profe ­
sij ām un farm ācijas profesij ām, ir atkar īga no t ā, k ā dal ībvalst īs koordin ē nosac ījumus darbam šaj ās 
profesij ās. 
54. pants  
(bijušais EKL 48. pants)  
Tiesiskais statuss t ām sabiedr ībām, kuras izveidotas saska ņā ar k ādas dal ībvalsts ties ību aktiem un 
kuru juridisk ā adrese, galven ā vad ība vai galven ā uz ņēm ējdarb ības vieta ir Savien ībā, šaj ā noda ļā ir 
piel īdzin āts to fizisko personu tiesiskajam statusam, kuras ir dal ībvalstu pilso ņi. 
Sabiedrī bas ir t ādas sabiedr ības, kas izveidotas saska ņā ar civilties ībām vai komercties ībām, kā ar ī 
kooperat īvi un citas juridiskas personas, kas ir publisko ties ību vai priv ātties ību subjekti, iz ņemot 
bezpe ļņas sabiedr ības.  
55. pants  
(bijušais EKL 294. pants)  
Neskarot citu L īgumu noteikumu piem ērošanu, dal ībvalstis citu dal ībvalstu pilso ņiem piešķ ir t ādas 
pašas ties ības piedal īties 54. pant ā defin ēto sabiedr ību kapit āla veidošan ā, ko t ās piešķ ir saviem 
pilso ņiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/69
3. NODA ĻA 
PAKALPOJUMI 
56. pants  
(bijušais EKL 49. pants)  
Kā paredz še turpmā k izkl āstītie noteikumi, Savien ībā aizliedz pakalpojumu sniegšanas br īvības 
ierobežojumus to dalī bvalstu pilso ņiem, kas veic uz ņēm ējdarb ību k ādā dal ībvalst ī, bet sniedz pakal ­
pojumus citas dal ībvalsts personai.  
Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas proced ūru šo noda ļu var attiecin āt 
ar ī uz trešo valstu pilso ņiem, kas sniedz pakalpojumus un veic uz ņēm ējdarb ību Savien ības dal ībval ­
stīs. 
57. pants  
(bijušais EKL 50. pants)  
Pakalpojumus uzskata par “pakalpojumiem” L īgumu noz īm ē, ja tos parasti sniedz par atl īdz ību, cikt āl 
uz tiem neattiecas noteikumi par pre ču, kapit āla un personu br īvu apriti.  
Cita starp ā pakalpojumi ir  
a) r ūpnieciskas darb ības; 
b) komerci ālas darb ības; 
c) amatnieku darb ības;  
d) br īvo profesiju darb ības. 
Neskarot noteikumus, ko paredz noda ļa par ties ībām veikt uz ņēm ējdarb ību, persona, kas sniedz 
pakalpojumus, var uz laiku veikt darb ības dal ībvalst ī, kur sniedz pakalpojumus, saska ņā ar t ādiem 
pašiem nosac ījumiem, k ādus š ī valsts izvirza pati saviem pilso ņiem. 
58. pants  
(bijušais EKL 51. pants)  
1. Pakalpojumu sniegšanas br īvību transporta jom ā reglament ē noteikumi, kas izkl āstīti sada ļā par 
transportu.  
2. Banku pakalpojumus un apdrošin āšanas pakalpojumus, kas saist īti ar kapit āla apriti, liberaliz ē 
atbilst īgi kapit āla aprites liberaliz ācijai.LV C 83/70 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
59. pants  
(bijušais EKL 52. pants)  
1. Lai liberaliz ētu k ādu konkr ētu pakalpojumu, Eiropas Parlaments un Padome — ar kvalific ētu 
balsu vair ākumu — saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru un pē c apspriešan ās ar Ekonomikas 
un soci ālo lietu komiteju, pie ņem direkt īvas. 
2. Attiec ībā uz 1. punkt ā min ētaj ām direkt īvām, priorit āte parasti ir tiem pakalpojumiem, kas tieši 
iespaido ražošanas izmaksas, vai tiem, kuru liberaliz ācija pal īdz veicin āt pre ču tirdzniecī bu. 
60. pants  
(bijušais EKL 53. pants)  
Dal ībvalstis tiecas liberaliz ēt pakalpojumus vair āk, nek ā to paredz direkt īvas, kas izdotas, iev ērojot 59. 
panta 1. punktu, ja to ļauj valstu visp ārējais tautsaimniec ības st āvoklis un st āvoklis konkr ētā taut ­
saimniec ības nozar ē. 
Šaj ā nol ūkā Komisija sniedz attiec īgaj ām dal ībvalst īm ieteikumus.  
61. pants  
(bijušais EKL 54. pants)  
Kam ēr nav atcelti ierobežojumi pakalpojumu sniegšanas br īvībai, dal ībvalstis šos ierobežojumus 
piem ēro vis ām personā m, kas sniedz pakalpojumus 56. panta pirm ās da ļas noz īm ē, neatkar īgi no 
šo personu pilson ības vai dz īvesvietas.  
62. pants  
(bijušais EKL 55. pants)  
Šā L īguma 51. l īdz 54. pants attiecas uz visiem šaj ā noda ļā izskat ītajiem jaut ājumiem.  
4. NODA ĻA 
KAPIT ĀLS UN MAKS ĀJUMI 
63. pants  
(bijušais EKL 56. pants)  
1. Iev ērojot šaj ā noda ļā izklāstī tos noteikumus, ir aizliegti visi kapitā la aprites ierobežojumi dal īb­
valstu, k ā ar ī dal ībvalstu un trešo valstu starp ā. 
2. Iev ērojot šaj ā noda ļā izkl āstītos noteikumus, ir aizliegti visi maks ājumu ierobežojumi dalī b­
valstu, k ā ar ī dal ībvalstu un trešo valstu starp ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/71
64. pants  
(bijušais EKL 57. pants)  
1. Šā L īguma 63. pants neliedz attiecin āt uz treš ām valst īm ierobežojumus, kas 1993. gada 
31. decembr ī past āv valstu vai Savien ības ties ību aktos par kapit āla apriti starp dal ībvalst īm un 
treš ām valst īm, ja t ā ietver tiešas invest īcijas – ar ī invest īcijas nekustam ā īpašum ā – k ā ar ī par 
uz ņēm ējdarb ības veikšanu, finanšu pakalpojumu sniegšanu vai v ērtspap īru laišanu kapit āla tirg ū. 
Attiec ībā uz ierobežojumiem, kas past āv Bulg ārijas, Igaunijas un Ung ārijas ties ību aktos, attiec īgais 
datums ir 1999. gada 31. decembris.  
2. Tiecoties starp dal ībvalstī m un treš ām valst īm pan ākt cik iesp ējams liel āku kapit āla aprites 
brīvību un neskarot citas š ā L īguma noda ļas, Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto 
likumdošanas procedū ru pie ņem pas ākumus attiec ībā uz kapit āla apriti starp dal ībvalst īm un treš ām 
valst īm, ja t ā ietver tiešas investī cijas – ar ī invest īcijas nekustam ā īpašum ā – k ā ar ī par uz ņēm ējdar ­
bības veikšanu, finanšu pakalpojumu sniegšanu vai v ērtspap īru laišanu kapit āla tirg ū. 
3. Atk āpjoties no 2. punkta, pas ākumus, kas Kopienas tiesī bās ierobežo liberaliz āciju kapit āla 
aprit ē starp dal ībvalst īm un treš ām valst īm, var paredz ēt tikai Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas 
proced ūru p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un pie ņemot vienpr ātīgu l ēmumu. 
65. pants  
(bijušais EKL 58. pants)  
1. Šā L īguma 63. pants neskar dal ībvalstu ties ības: 
a) piem ērot atš ķirīgas attiec īgas nodok ļu ties ību normas daž ādiem nodok ļu maksā tājiem, kuru 
stāvoklis ir atš ķir īgs vi ņu dz īvesvietas vai kapit āla ieguld ījuma vietas dēļ ; 
b) veikt visus vajadz īgos pas ākumus, lai nov ērstu attiec īgās valsts normat īvo aktu p ārk āpumus, jo 
īpaši nodok ļu jomā un finanšu iestāžu konsultat īvās uzraudz ības jomā , vai noteikt proced ūras, k ā 
pārvaldes vai statistikas inform ācijas vajadz ībām deklar ēt kapit āla apriti, vai ar ī veikt pas ākumus, 
ko pamato sabiedrisk ās k ārtības vai sabiedrisk ās droš ības intereses.  
2. Šī nodaļ a neliedz piem ērot t ādus ierobežojumus attiec ībā uz ties ībām veikt uz ņēm ējdarb ību, kas 
ir sader īgi ar Lī gumiem.  
3. Šā panta 1. un 2. punkt ā min ētie pas ākumi un proced ūras nerada iesp ēju patva ļīgi diskrimin ēt 
vai sl ēpti ierobežot kapit āla brī vu apriti un maks ājumus, k ā to nosaka 63. pants.LV C 83/72 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
4. Ja nav noteikts neviens pas ākums, piem ērojot 64. panta 3. punktu, Komisija vai, ja Komisija 
nav pie ņēmusi lēmumu tr īs m ēnešu laik ā no attiec īgās dal ībvalsts iesnieguma, Padome var pie ņemt 
lēmumu, kas nosaka to, ka ierobežojoši nodok ļu pas ākumi, kurus dalī bvalstis noteikušas attiec ībā uz 
vienu vai vair ākām treš ām valst īm, ir j āuzskata par atbilst īgiem Lī gumiem tikt āl, cikt āl tos pamato 
atbilst ība k ādam no Savien ības m ērķiem un cikt āl tie saskan ar iekš ējā tirgus pien ācīgu darb ību. 
Padome pie ņem l ēmumu vienpr ātīgi pēc k ādas dal ībvalsts pieteikuma sa ņemšanas. 
66. pants  
(bijušais EKL 59. pants)  
Ārk ārtas apst ākļos, ja kapit āla aprite uz treš ām valst īm vai no t ām rada vai draud rad īt nopietnas 
gr ūtības ekonomisk ās un monet ārās savien ības darbī bai, Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc 
apspriešan ās ar Eiropas Centr ālo banku var paredz ēt aizsargpas ākumus pret treš ām valst īm uz laiku, 
kas nep ārsniedz sešus m ēnešus, ja š ādi pas ākumi noteikti ir vajadz īgi. 
V SADA ĻA 
BRĪ VĪBAS, DROŠĪ BAS UN TIESISKUMA TELPA 
1. NODA ĻA 
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI  
67. pants  
(bijušais EKL 61. pants un bijušais LES 29. pants)  
1. Savien ība veido br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu, iev ērojot pamatties ības un dal ībvalstu 
atš ķirīgās ties ību sist ēmas un trad īcijas. 
2. T ā nodrošina to, ka netiek veikta personu kontrole pie iekš ējām robež ām, un izstr ād ā uz 
dal ībvalstu solidarit āti balstī tu kopē ju patv ēruma, imigr ācijas un ār ējo robežu kontroles politiku, 
kas ir taisnī ga attiec ībā pret trešo valstu pilso ņiem. Piem ērojot šo sada ļu, bezvalstniekus piel īdzina 
trešo valstu pilso ņiem.  
3. Savien ība cenšas nodrošin āt augstu droš ības l īmeni ar noziedz ības, rasisma un ksenofobijas 
nov ēršanas un apkarošanas pas ākumiem, ar koordin ācijas un sadarb ības pas ākumiem starp policiju 
un tiesu iest ādēm, un cit ām kompetent ām iest ādēm, k ā ar ī ar nol ēmumu savstarp ēju atz īšanu krimi ­
nālliet ās un, vajadz ības gad ījum ā, ar krimin āllikumu tuvin āšanu.  
4. Savien ība veicina tiesu iestāžu pieejam ību, jo īpaši, piemē rojot tiesas nol ēmumu un ārpustiesas 
lēmumu savstarp ējas atz īšanas principu civilliet ās.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/73
68. pants  
Eiropadome nosaka likumdošanas un operat īvās pl ānošanas strat ēģisk ās pamatnost ādnes br īvības, 
droš ības un tiesiskuma telp ā. 
69. pants  
Valstu parlamenti nodrošina to, lai priekšlikumi un likumdošanas iniciat īvas, kas iesniegtas saska ņā ar 
4. un 5. noda ļu, b ūtu atbilst īgas subsidiarit ātes principam saska ņā ar Protokolu par subsidiarit ātes 
principa un proporcionalit ātes principa piem ērošanu. 
70. pants  
Neskarot 258., 259. un 260. pantu, Padome p ēc Komisijas priekšlikuma var paredz ēt pas ākumus, 
kuros nosaka k ārt ību, k ād ā dal ībvalstis sadarb ībā ar Komisiju objekt īvi un neitr āli izv ērt ē to, k ā 
dal ībvalstu iest ādes īsteno šaj ā sada ļā min ēto Savien ības politiku, jo īpaši, lai veicin ātu savstarp ējas 
atz īšanas principa piln īgu piem ērošanu. Eiropas Parlamentu un valstu parlamentus inform ē par 
izvē rtēšanas saturu un rezult ātiem.  
71. pants  
(bijušais LES 36. pants)  
Padom ē izveido past āvīgo komiteju, lai Savien ībā nodrošin ātu operat īvas sadarb ības veicin āšanu un 
stiprin āšanu iekš ējās droš ības jaut ājumos. Neskarot 240. pantu, t ā veicina dal ībvalstu kompetento 
iest āžu r īcības koordin ēšanu. Š īs komitejas darb ā var iesaist īties Savien ības attiec īgo strukt ūru 
pārst āvji. Par šo darbu zi ņo Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem.  
72. pants  
(bijušais EKL 64. panta 1. punkts un bijušais LES 33. pants)  
Šī noda ļa neiespaido to dal ībvalstu pien ākumu izpildi, kas attiecas uz likum ības un k ārtības uztur ē­ 
šanu un iekš ējās droš ības nodrošin āšanu.  
73. pants  
Dal ībvalst īm ir iesp ēja uz pašu atbild ību izv ēlēties t ādas savstarp ējas sadarb ības un koordin ācijas 
formas, k ādas t ās uzskata par piem ērot ām sadarb ībai starp kompetentaj ām valsts p ārvaldes iest ādēm, 
kas atbild par valsts droš ību.LV C 83/74 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
74. pants  
(bijušais EKL 66. pants)  
Padome paredz pas ākumus, lai nodrošin ātu administrat īvu sadarb ību starp dal ībvalstu attiec īgām 
strukt ūrvien ībām jomā s, uz kur ām attiecas š ī sada ļa, k ā ar ī starp š īm strukt ūrvien ībām un Komisiju. 
Tā pie ņem l ēmumu p ēc Komisijas priekšlikuma, iev ērojot 76. pantu, un p ēc apspriešan ās ar Eiropas 
Parlamentu.  
75. pants  
(bijušais EKL 60. pants)  
Ja tas vajadz īgs, lai sasniegtu 67. pant ā izkl āstītos m ērķus attiec ībā uz terorisma un ar to saist ītu 
darb ību nov ēršanu un apkarošanu, Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar 
parasto likumdošanas proced ūru, paredz administrat īvu pas ākumu sist ēmu kapit āla apritei un maks ā­
jumiem, piem ēram, fizisku vai juridisku personu, grupu vai nevalstisku subjektu īpašum ā vai vald ī­
jum ā esošu lī dzek ļu, finanšu akt īvu vai ekonomisk ā guvuma iesald ēšanu.  
Padome p ēc Komisijas priekšlikuma paredz pas ākumus, lai īstenotu pirmaj ā da ļā min ēto sist ēmu.  
Ties ību akti, kas min ēti šaj ā pant ā, ietver nepieciešamos noteikumus par tiesiskaj ām garantij ām. 
76. pants  
4. un 5. noda ļā min ētos aktus, k ā ar ī 74. pant ā min ētos pas ākumus, kas nodrošina administrat īvo 
sadarb ību šaj ās noda ļās min ētaj ās jomā s, paredz: 
a) p ēc Komisijas priekšlikuma vai  
b) p ēc ceturt ās da ļas dal ībvalstu iniciat īvas.  
2. NODA ĻA 
ROBEŽKONTROLES, PATV ĒRUMA UN IMIGR ĀCIJAS POLITIKA  
77. pants  
(bijušais EKL 62. pants)  
1. Savien ība veido politiku, lai:  
a) nodrošin ātu, ka person ām, š ķērsojot iekš ējās robežas, neveic nek ādu kontroli neatkar īgi no to 
pilson ības;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/75
b) veiktu personu kontroli un ārējo robežu š ķērsošanas efekt īvu uzraudz ību; 
c) pak āpeniski ieviestu integr ētu ārējo robežu p ārvald ības sist ēmu. 
2. Piem ērojot 1. punktu, Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proce ­
dūru paredz pas ākumus par:  
a) kop ēju v īzu un citu īstermi ņa uztur ēšan ās at ļauju politiku;  
b) kontroli, k ādu veic attiec ībā uz person ām, kas š ķērso ārējās robežas;  
c) nosac ījumiem, ar k ādiem trešo valstu pilsoņ iem ir īslaic īga ce ļošanas br īvība Savien ības teritorij ā; 
d) jebkā diem pas ākumiem, kas vajadz īgi, lai pak āpeniski ieviestu integrētu ārējo robežu p ārvald ības 
sist ēmu; 
e) to, lai, š ķērsojot iekš ējās robežas, netiktu veikta nek āda personu kontrole neatkarī gi no to pilso ­
nības. 
3. Ja Savien ības pas ākumi izr ādās nepieciešami, lai veicin ātu 20. panta 2. punkta a) apakšpunkt ā 
min ēto ties ību īstenošanu, un ja vien L īgumos nav paredz ētas nepieciešam ās pilnvaras, Padome 
saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru var pie ņemt noteikumus par pas ēm, personu apliec ībām, 
uztur ēšan ās at ļauj ām vai l īdz īgiem dokumentiem. Padome p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu 
lēmumu pie ņem vienpr ātīgi. 
4. Šis pants neietekm ē dal ībvalstu kompetenci, nosakot savas ģeogr āfisk ās robežas saska ņā ar 
starptautisk ām ties ību norm ām. 
78. pants  
(bijušais EKL 63. panta 1. un 2. punkts un 64. panta 2. punkts)  
1. Savien ība īsteno kopēju patv ēruma, papildu aizsardz ības un pagaidu aizsardz ības politiku, lai 
var ētu pieš ķirt attiec īgu statusu jebkuram treš ās valsts pilsonim, kurš pieprasa starptautisku aizsar ­
dz ību, un nodrošin ātu atbilst ību neizraid īšanas principam. Šai politikai j ābūt saska ņā ar 1951. gada 
28. j ūlija Žen ēvas konvenciju par b ēg ļu statusu un 1967. gada 31. janv āra Protokolu par b ēg ļu 
statusu, k ā ar ī ar citiem ar to saist ītiem lī gumiem.  
2. Piem ērojot 1. punktu, Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proce ­
dūru paredz pas ākumus par kop ējo Eiropas patv ēruma sist ēmu, kuru veido:  
a) vienots patv ēruma statuss trešo valstu pilso ņiem, kas ir der īgs vis ā Savien ībā; 
b) vienots papildu aizsardz ības statuss trešo valstu pilso ņiem, kuriem, neieg ūstot Eiropas patv ērumu, 
ir nepieciešama starptautiska aizsardz ība;LV C 83/76 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
c) kopēja pagaidu aizsardz ības sist ēma p ārvietot ām personā m to liela piepl ūduma gad ījum ā; 
d) kopī gas proced ūras vienota patv ēruma vai papildu aizsardz ības statusa pieš ķiršanai un at ņemšanai;  
e) krit ēriji un meh ānismi, lai noteiktu, kura dal ībvalsts ir atbild īga par patv ēruma vai papildu aizsar ­
dz ības pieteikuma izskat īšanu;  
f) standarti attiec ībā uz patv ēruma vai papildu aizsardz ības piepras ītāju uz ņemšanas nosac ījumiem;  
g) partnerattiec ības un sadarb ība ar treš ām valst īm nol ūkā regul ēt to cilv ēku piepl ūdumu, kuri 
pieprasa patv ērumu vai papildu aizsardz ību, vai pagaidu aizsardzī bu. 
3. Ja viena vai vair ākas dal ībvalstis saskaras ar ārkārtas situ āciju, ko raksturo p ēkš ņs trešo valstu 
pilso ņu piepl ūdums, Padome p ēc Komisijas priekšlikuma var paredz ēt pagaidu pas ākumus attiec īgās 
dal ībvalsts vai dal ībvalstu lab ā. Padome lemj, iepriekš apspriežoties ar Eiropas Parlamentu.  
79. pants  
(bijušais EKL 63. panta 3. un 4. punkts)  
1. Savien ība īsteno kop ēju imigr ācijas politiku, kuras m ērķis ir visos posmos nodrošin āt efekt īvu 
migrā cijas pl ūsmas vad ību, taisnī gu attieksmi pret trešo valstu pilsoņ iem, kuri likum īgi uzturas 
dal ībvalstī s, un nov ērst nelikum īgu iece ļošanu un cilv ēku tirdzniec ību, k ā ar ī paredz ēt pastiprin ātus 
pas ākumus to apkarošanai.  
2. Piem ērojot 1. punktu, Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proce ­
dūru paredz pas ākumus š ādās jomā s: 
a) iece ļošanas un uztur ēšan ās nosac ījumi, k ā ar ī dal ībvalstu ilgtermiņ a v īzu un uztur ēšan ās at ļauju 
izsniegšanas procedū ru standarti, tostarp ģime ņu atkalapvienošan ās nol ūkā; 
b) to trešo valstu pilso ņu ties ību noteikšana, kuri likum īgi uzturas dalī bvalst ī, ietverot nosac ījumus, 
kas attiecas uz p ārvietošan ās un uztur ēšan ās br īvību cit ās dal ībvalst īs; 
c) nelikum īga iece ļošana un neat ļauta uztur ēšan ās, tostarp to personu izraid īšana un br īvpr ātīga 
izce ļošana, kuras uzturas nelikum īgi; 
d) cilv ēku, jo ī paši sieviešu un b ērnu, tirdzniec ības apkarošana.  
3. Savien ība var nosl ēgt atpaka ļuz ņemšanas l īgumus ar treš ām valst īm, paredzot to trešo valstu 
pilso ņu atpaka ļuz ņemšanu izcelsmes valst īs, kuri neatbilst vai vairs neatbilst iece ļošanas, atrašan ās vai 
uztur ēšan ās nosac ījumiem k ād ā no dal ībvalstī m.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/77
4. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru var noteikt pas ā­
kumus, ar kuriem veicina un atbalsta dal ībvalstu r īcību, kuras m ērķis ir veicin āt to trešo valstu 
pilso ņu integr āciju, kuri likum īgi uzturas to teritorij ā, neparedzot dal ībvalstu normat īvo aktu saska ­ 
ņošanu. 
5. Šis pants neietekm ē dal ībvalstu ties ības noteikt uz ņemšanas apjomu trešo valstu pilso ņiem, kuri 
to teritorij ā ierodas no treš ām valst īm, lai mekl ētu darbu, neatkar īgi no t ā, vai vi ņi ir algoti vai 
pašnodarbin āti. 
80. pants  
Uz šaj ā nodaļā izkl āstīto Savien ības politiku un t ās īstenošanu attiecas solidarit ātes princips un 
atbildī bas, tostarp t ās finansi ālo seku, taisn īga sadal ījuma princips dal ībvalstu starp ā. Ja nepieciešams, 
Savien ības aktos, kas pie ņemti saska ņā ar šo noda ļu, iek ļauj atbilst īgus pas ākumus, lai šis princips 
stātos sp ēkā.  
3. NODA ĻA 
TIESU IESTĀŽU SADARB ĪBA CIVILLIET ĀS 
81. pants  
(bijušais EKL 65. pants)  
1. Savien ība izv ērš tiesu iest āžu sadarb ību civilliet ās, kur ās ir p ārrobežu elementi, pamatojoties uz 
tiesas nol ēmumu un ārpustiesas l ēmumu savstarp ējas atz īšanas principu. Š āda sadarb ība var ietvert 
pas ākumus dal ībvalstu normat īvo aktu tuvin āšanai. 
2. Piem ērojot 1. punktu, Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proce ­
dūru un jo īpaši tad, kad tas nepieciešams iekš ējā tirgus pien āc īgai darb ībai, paredz pas ākumus, kuru 
m ērķis ir nodrošin āt: 
a) tiesas nol ēmumu un ārpustiesas l ēmumu savstarp ēju atz īšanu un izpildi dalī bvalstu starp ā; 
b) tiesas un ārpustiesas dokumentu p ārrobežu izsniegšanu;  
c) dal ībvalstu piem ērojamo ties ību sader ību kolī ziju normu un jurisdikcijas jaut ājumos;  
d) sadarb ību pier ādījumu ieg ūšan ā; 
e) tiesu iestāžu efekt īvu pieejam ību; 
f) š ķēršļu likvid ēšanu civillietu pienā cīgai izskat īšanai, vajadz ības gad ījum ā sekm ējot dal ībvalst īs 
piem ērojamo civilprocesu ālo normu sader ību;LV C 83/78 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
g) alternatī vu str īdu izš ķiršanas metožu izstr ādi; 
h) atbalstu tiesnešu un tiesu iest āžu darbinieku m ācībām. 
3. Atk āpjoties no 2. punkta, pas ākumus, kas attiecas uz tiem ģimenes ties ību aspektiem, kuriem ir 
pārrobežu ietekme, nosaka Padome, pie ņemot l ēmumu saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru. 
Padome pē c apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu pie ņem l ēmumu vienpr ātīgi. 
Padome pēc Komisijas priekšlikuma var pie ņemt lēmumu, ar ko nosaka tos ģimenes ties ību aspektus, 
kuriem ir p ārrobežu ietekme, uz kuriem var attiekties ties ību akti, kas pie ņemti saska ņā ar parastu 
likumdošanas proced ūru. Padome p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu pie ņem l ēmumu vienpr ā­
tīgi. 
Otraj ā da ļā min ēto priekšlikumu dara zin āmu valstu parlamentiem. Ja k āds valsts parlaments sešu 
m ēnešu laik ā p ēc š ādas pazi ņošanas iebilst pret min ēto priekšlikumu, l ēmumu nepie ņem. Ja pret 
priekšlikumu neviens neiebilst, Padome var pie ņemt min ēto l ēmumu.  
4. NODA ĻA 
TIESU IEST ĀŽU SADARBĪ BA KRIMIN ĀLLIET ĀS 
82. pants  
(bijušais LES 31. pants)  
1. Savien ībā tiesu iest āžu sadarbī ba krimin ālliet ās pamatojas uz tiesas spriedumu un l ēmumu 
savstarp ējas atz īšanas principu, un t ā ietver dal ībvalstu normat īvo aktu tuvin āšanu jom ās, kas min ētas 
2. punkt ā un 83. pant ā. 
Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru paredz pas ākumus, lai  
a) ieviestu noteikumus un proced ūras, kuru m ērķis ir visu veidu spriedumu un tiesas l ēmumu 
atz īšana vis ā Savien ībā, 
b) nov ērstu un atrisin ātu jurisdikcijas kol īzijas dal ībvalstu starp ā, 
c) veicin ātu tiesu iest āžu un tiesu person āla m ācības,  
d) dal ībvalstu tiesu iestāžu un lī dzv ērtīgu iest āžu starp ā atvieglotu sadarb ību saist ībā ar krimin āl­
procesu un lēmumu izpildi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/79
2. Tikt āl, cik tas ir nepieciešams, lai veicin ātu tiesas spriedumu un l ēmumu savstarp ēju atz īšanu, k ā 
ar ī policijas un tiesu iestāžu sadarb ību krimin ālliet ās, kam ir p ārrobežu aspekts, Eiropas Parlaments 
un Padome, pie ņemot direkt īvas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, var noteikt minim ālos 
noteikumus. Š ādos noteikumos ņem v ērā dal ībvalstu ties ību trad īciju un ties ību sist ēmu atš ķirības.  
Šie noteikumi attiecas uz:  
a) pier ādījumu savstarp ēju pie ņemam ību dal ībvalstu starp ā, 
b) personas ties ībām krimin ālproces ā, 
c) nozieguma upuru tiesī bām, 
d) jebkā diem citiem īpašiem krimin ālprocesa aspektiem, ko Padome iepriekš preciz ējusi ar lēmumu. 
Sa ņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, Padome š ādu l ēmumu pie ņem vienpr ātīgi. 
Šaj ā punkt ā min ēto minim ālo noteikumu pie ņemšana neliedz dal ībvalst īm patur ēt sp ēkā vai ieviest 
augst āku personas ties ību aizsardz ības l īmeni.  
3. Ja k āds Padomes loceklis uzskata, ka 2. punkt ā min ētais direkt īvas projekts var ētu ietekm ēt vi ņa 
valsts krimin ālties ību sist ēmas pamataspektus, vi ņš var piepras īt, lai šo direkt īvas projektu izskata 
Eiropadom ē. Šā dā gad ījum ā parasto likumdošanas proced ūru aptur. P ēc projekta apspriešanas un ja ir 
pan ākts konsenss, Eiropadome 4 m ēnešu laik ā p ēc proced ūras aptur ēšanas projektu atdod atpaka ļ 
Padomei, kura izbeidz parast ās likumdošanas proced ūras aptur ēšanu.  
Ja vienošan ās nav pan ākta un ja vismaz 9 dal ībvalstis v ēlas izveidot cieš āku sadarb ību, pamatojoties 
uz attiec īgo direkt īvas projektu, taj ā paš ā laikposm ā t ās atbilst īgi inform ē Eiropas Parlamentu, Padomi 
un Komisiju. Š ādā gad ījum ā tiek uzskat īts, ka at ļauja turpin āt cieš āku sadarb ību, kas min ēta Lī guma 
par Eiropas Savien ību 20. panta 2. punkt ā un š ā L īguma 329. panta 1. punkt ā, ir pieš ķirta, un 
piem ēro noteikumus par cieš āku sadarb ību. 
83. pants  
(bijušais LES 31. pants)  
1. Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot direkt īvas saska ņā ar parasto likumdošanas proce ­
dūru, var paredz ēt noteikumu minimumu noziedz īgu nodar ījumu un sankciju defin ēšanai attiec ībā uz 
īpaši smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju, kas saist īta ar š ādu nodar ījumu b ūtību vai 
ietekmi vai ar nepieciešam ību tos apkarot kop īgi.LV C 83/80 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Tās ir š ādas noziegumu jomas: terorisms, cilv ēku tirdzniecī ba un sieviešu un b ērnu seksu āla izman ­
tošana, neleg āla narkotiku tirdzniec ība, neleg āla iero ču tirdzniecī ba, nelikum īgi ieg ūtu l īdzek ļu lega ­
liz ēšana, korupcija, maks āšanas l īdzek ļu viltošana, datornoziegumi un organiz ētā noziedz ība. 
Pamatojoties uz noziedz ības att īstību, Padome var pie ņemt l ēmumu, preciz ējot citas noziegumu 
jomas, kuras atbilst šaj ā punkt ā noteiktajiem krit ērijiem. Saņē musi Eiropas Parlamenta piekrišanu, 
Padome pie ņem l ēmumu vienpr ātīgi. 
2. Ja dal ībvalstu krimin āltiesisko normat īvo aktu tuvin āšana izr ādās b ūtiska, lai nodrošin ātu Savie ­
nības politikas efektī vu īstenošanu jom ā, kurai tikuši piem ēroti saska ņošanas pas ākumi, direkt īvās var 
paredz ēt noteikumu minimumu attiec ībā uz noziedz īgu nodar ījumu un sankciju defin ēšanu attiec ī­
gaj ā jomā . Neskarot 76. pantu, š ādas direkt īvas pie ņem ar to pašu proced ūru, k āda iev ērota, pie ņemot 
attiec īgos saska ņošanas pas ākumus.  
3. Ja k āds Padomes loceklis uzskata, ka 1. un 2. punkt ā min ētais direkt īvas projekts var ētu 
ietekm ēt vi ņa valsts krimin ālties ību sist ēmas pamataspektus, vi ņš var piepras īt, lai projektu izskat ītu 
Eiropadome. Šā dā gad ījum ā parasto likumdošanas proced ūru aptur. P ēc projekta apspriešanas un ja ir 
pan ākts konsenss, Eiropadome četru m ēnešu laik ā p ēc proced ūras aptur ēšanas projektu atdod atpaka ļ 
Padomei, kura izbeidz parast ās likumdošanas proced ūras aptur ēšanu. 
Ja vienošan ās nav pan ākta un ja vismaz 9 dal ībvalstis v ēlas izveidot cieš āku sadarb ību, pamatojoties 
uz attiec īgo direkt īvas projektu, taj ā paš ā laikposm ā t ās atbilst īgi inform ē Eiropas Parlamentu, Padomi 
un Komisiju. Š ādā gad ījum ā tiek uzskat īts, ka at ļauja turpin āt cieš āku sadarb ību, kas min ēta Lī guma 
par Eiropas Savien ību 20. panta 2. punkt ā un š ā L īguma 329. panta 1. punkt ā, ir pieš ķirta, un 
piem ēro noteikumus par cieš āku sadarb ību. 
84. pants  
Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru var noteikt pas ākumus, 
lai veicin ātu un atbalst ītu dal ībvalstu r īcību noziedzī gu nodar ījumu nov ēršanas jomā , neiekļ aujot 
šādos pas ākumos dal ībvalstu normat īvo aktu tuvin āšanu.  
85. pants  
(bijušais LES 31. pants)  
1. Eurojust uzdevums ir atbalst īt un stiprin āt koordin āciju un sadarb ību starp t ām valstu iest ād ēm, 
kas veic izmekl ēšanu un krimin ālvaj āšanu, saist ībā ar smagiem noziegumiem, kuri skar vismaz divas 
dal ībvalstis vai kuru d ēļ nepieciešama kop īga krimin ālvaj āšana, pamatojoties uz dal ībvalstu iest āžu un 
Eiropola veiktaj ām darb ībām un sniegto inform āciju.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/81
Šaj ā sakar ā Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas 
proced ūru, nosaka  Eurojust strukt ūru, darb ību, r īcības jomu un uzdevumus. Šie uzdevumi var b ūt: 
a) s ākt izmekl ēšanu, k ā ar ī ierosin āt sākt krimin ālvaj āšanu, ko veic kompetentas valsts iest ādes, jo 
īpaši saist ībā ar noziedz īgiem nodar ījumiem pret Savien ības finansi ālaj ām interes ēm, 
b) koordin ēt a) punkt ā min ēto izmeklēšanu un krimin ālvaj āšanu; 
c) stiprin āt tiesu iest āžu sadarbī bu, tostarp risinot jurisdikcijas str īdus un cieši sadarbojoties ar 
Eiropas Tiesisk ās sadarb ības t īklu. 
Šādās regul ās ar ī nosaka k ārtību, k ād ā Eurojust darb ību izv ērt ēšan ā iesaista Eiropas Parlamentu un 
valstu parlamentus.  
2. Neskarot 86. pantu, 1. punkt ā min ētajai krimin ālvaj āšanai nepieciešam ās procesu ālās darb ības 
veic valstu kompetent ās amatpersonas.  
86. pants  
1. Lai apkarotu noziegumus, kas skar Savien ības finansi ālās intereses, Padome, pieņ emot regulas 
saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru, var no  Eurojust izveidot Eiropas Prokurat ūru. Saņē musi 
Eiropas Parlamenta piekrišanu, Padome pie ņem vienpr ātīgu l ēmumu.  
Ja nav pan ākta vienpr ātība, dal ībvalstu grupa no vismaz 9 dal ībvalst īm var piepras īt, lai regulas 
projekts tiktu nodots izskat īšanai Eiropadom ē. Šā dā gad ījum ā proced ūru Padom ē aptur. P ēc projekta 
apspriešanas un ja ir panākts konsenss, Eiropadome 4 m ēnešu laik ā p ēc proced ūras aptur ēšanas 
projektu atdod atpaka ļ Padomei pie ņemšanai.  
Ja vienošan ās nav pan ākta un ja vismaz 9 dal ībvalstis v ēlas izveidot cieš āku sadarb ību, pamatojoties 
uz attiec īgo regulas projektu, taj ā pašā laikposm ā t ās atbilst īgi inform ē Eiropas Parlamentu, Padomi 
un Komisiju. Š ādā gad ījum ā L īguma par Eiropas Savien ību 20. panta 2. punkt ā un š ā L īguma 329. 
panta 1. punkt ā min ēto at ļauju īstenot cieš āku sadarbī bu uzskata par pieš ķirtu un piem ēro notei ­
kumus par cieš āku sadarbī bu. 
2. Eiropas Prokurat ūra ir atbild īga par izmekl ēšanu, krimin ālvaj āšanu un ties āšanu, vajadz ības 
gad ījum ā sadarb ībā ar Eiropolu, attiec ībā uz tiem, kuri izdar ījuši noziedz īgus nodar ījumus pret 
Savien ības finansi ālaj ām interes ēm, k ā noteikts 1. punkt ā paredz ētaj ā regul ā, k ā ar ī attiec ībā uz šo 
noziegumu l īdzdal ībniekiem. T ā veic prokurora funkcijas dalī bvalstu kompetent ās ties ās saist ībā ar 
šādiem nodar ījumiem.LV C 83/82 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
3. Regul ā, kas min ēta 1. punkt ā, nosaka visp ārējos noteikumus, kas piem ērojami Eiropas Proku ­
rat ūrai, t ās darb ības nosac ījumus, reglamentu, pier ādījumu pie ņemam ības noteikumus, k ā ar ī notei ­
kumus, kas j āpiem ēro, p ārskatot ties ā procesu ālos pas ākumus, ko t ā veikusi saska ņā ar sav ām 
funkcij ām. 
4. Eiropadome var taj ā paš ā laik ā vai v ēlāk pie ņemt lē mumu, izdarot groz ījumus 1. punkt ā, lai 
paplašin ātu Eiropas Prokurat ūras pilnvaras, taj ās iek ļaujot smagus noziegumus ar p ārrobežu aspektu 
un izdarot atbilst īgos groz ījumus 2. pantā attiec ībā uz tiem, kuri izdar ījuši nodar ījumus, kas skar 
vair āk nek ā vienu dal ībvalsti, k ā ar ī attiec ībā uz šo noziegumu l īdzdal ībniekiem. Eiropadome pie ņem 
vienpr ātīgu l ēmumu p ēc Eiropas Parlamenta piekrišanas sa ņemšanas un p ēc apspriešan ās ar Komisiju.  
5. NODA ĻA 
POLICIJAS SADARB ĪBA 
87. pants  
(bijušais LES 30. pants)  
1. Savien ība att īsta policijas sadarb ību, iesaistot visas dalī bvalstu kompetentās iest ādes, tostarp 
policiju, muitas iest ādes un citas dalī bvalstu ties ībaizsardzī bas iest ādes, kas specializ ējas noziedz īgu 
nodarī jumu nov ēršan ā, atklāšan ā un izmekl ēšan ā. 
2. Piem ērojot 1. punktu, Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proce ­
dūru var noteikt pas ākumus par:  
a) attiec īgas inform ācijas v ākšanu, uzglab āšanu, apstr ādi, anal īzi un apmai ņu, 
b) atbalstu person āla m ācībām un sadarb ībai personā la apmai ņas, iek ārtu un noziegumu atkl āšanas 
izpē tes jom ā, 
c) īpašu izmekl ēšanas metožu kop īgu izv ērt ēšanu attiec ībā uz organiz ētās noziedz ības smago formu 
atkl āšanu.  
3. Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru var noteikt pas ākumus attiec ībā uz operat īvo 
sadarb ību šaj ā pant ā min ēto iest āžu starp ā. Padome pēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu pie ņem 
lēmumu vienpr ātīgi. 
Ja nav pan ākta vienpr ātība, dal ībvalstu grupa no vismaz 9 dalī bvalstī m var piepras īt, lai pas ākumu 
projekts tiktu nodots izskat īšanai Eiropadom ē. Šā dā gad ījum ā proced ūru Padom ē aptur. P ēc projekta 
apspriešanas un ja ir panākts konsenss, Eiropadome 4 m ēnešu laik ā p ēc proced ūras aptur ēšanas 
projektu atdod atpaka ļ Padomei pie ņemšanai.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/83
Ja vienošan ās nav pan ākta un ja vismaz 9 dal ībvalstis v ēlas izveidot cieš āku sadarb ību, pamatojoties 
uz attiec īgo pas ākumu projektu, taj ā pašā laikposm ā t ās atbilst īgi inform ē Eiropas Parlamentu, 
Padomi un Komisiju. Š ādā gad ījum ā L īguma par Eiropas Savien ību 20. panta 2. punkt ā un š ā L īguma 
329. panta 1. punkt ā min ēto at ļauju īstenot cieš āku sadarb ību uzskata par pieš ķirtu un piem ēro 
noteikumus par cieš āku sadarbī bu. 
Otraj ā un trešaj ā da ļā paredz ēto īpašo proced ūru nepiem ēro aktiem, ar kuriem pilnveido Šengenas  
acquis . 
88. pants  
(bijušais LES 30. pants)  
1. Eiropola uzdevums ir atbalst īt un stiprin āt dal ībvalstu policijas iest āžu un citu tiesībaizsardz ības 
iest āžu darbī bu un to savstarp ējo sadarb ību, nov ēršot un apkarojot smagus noziegumus, kas skar 
vismaz divas dal ībvalstis, terorismu un t āda veida noziegumus, kas skar visp ārējās intereses, uz kur ām 
attiecas Savienī bas politika.  
2. Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, 
nosaka Eiropola strukt ūru, darb ību, r īcības jomu un uzdevumus. Šie uzdevumi var b ūt: 
a) v ākt, uzglab āt, apstr ādāt, analiz ēt inform āciju un apmain īties ar inform āciju, ko sniedz dalī bvalstu 
iest ādes vai treš ās valstis vai strukt ūras; 
b) koordin ēt, organiz ēt un īstenot izmekl ēšanas un operat īvās darbī bas, ko veic kop īgi ar dal ībvalstu 
kompetentaj ām iest ād ēm vai apvienot ās izmeklēšanas vien ībās, vajadz ības gad ījum ā sazi ņā ar  
Eurojust . 
Šaj ās regul ās nosaka ar ī k ārtību Eiropola darb ību p ārraudz ībai, ko Eiropas Parlaments veic kop ā ar 
valstu parlamentiem.  
3. Jebkura r īcība Eiropolam j āveic, sazinoties un vienojoties ar to dal ībvalstu iest ādēm, uz kuru 
teritoriju š ī r īcība attiecas. Piespiedu l īdzek ļu piem ērošana ir vien īgi valstu kompetento iest āžu zi ņā. 
89. pants  
(bijušais LES 32. pants)  
Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas procedū ru paredz nosacī jumus un ierobežojumus, ar k ādiem 
82. un 87. pant ā min ētās kompetent ās iest ādes var veikt darbī bas citas dal ībvalsts teritorij ā, sazinoties 
un vienojoties ar š īs valsts iest ādēm. Padome pie ņem vienpr ātīgu lē mumu p ēc apspriešan ās ar Eiropas 
Parlamentu.LV C 83/84 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
VI SADA ĻA 
TRANSPORTS  
90. pants  
(bijušais EKL 70. pants)  
Jom ās, uz ko attiecas š ī sada ļa, L īgumu m ērķus īsteno ar kop ēju transporta politiku.  
91. pants  
(bijušais EKL 71. pants)  
1. Lai īstenotu 90. pantu, k ā ar ī iev ērojot transporta nozares īpatn ības, Padome p ēc apspriešan ās 
ar Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un Re ģionu komiteju saska ņā ar parasto likumdošanas 
proced ūru nosaka:  
a) kop īgus noteikumus, ko piem ēro starptautiskiem p ārvad ājumiem uz k ādu dal ībvalsti vai no t ās, 
vai cauri vienai vai vair ākām dal ībvalst īm; 
b) nosac ījumus, ar k ādiem p ārvad ātāji, kas nav attiec īgās dal ībvalsts rezidenti, taj ā dr īkst sniegt 
pārvad āšanas pakalpojumus;  
c) pas ākumus, kas pastiprina transporta droš ību; 
d) citus attiec īgus noteikumus.  
2. Paredzot 1. punkt ā min ētos pas ākumus, ņem vē rā gad ījumus, kuros to piem ērošana var ētu 
nopietni ietekm ēt dz īves l īmeni un nodarbin ātību atseviš ķos reģ ionos, kā ar ī transportl īdzek ļu 
ekspluat āciju.  
92. pants  
(bijušais EKL 72. pants)  
Kam ēr nav pie ņemti 91. panta 1. punktā min ētie noteikumi, neviena dal ībvalsts, ja Padome vienpr ā­
tīgi neparedz pas ākumu, ar ko pieš ķir atk āpi, nedr īkst daž ādos noteikumus, kas reglament ē šo nozari 
1958. gada 1. janv ārī vai – attiec ībā uz kandid ātvalst īm – to pievienošan ās dien ā, padar īt citu 
dal ībvalstu p ārvad ātājiem tieši vai netieši maz āk labv ēlīgus k ā p ārvad ātājiem, kas ir attiec īgās valsts 
pilso ņi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/85
93. pants  
(bijušais EKL 73. pants)  
Atbalsts ir sader īgs ar L īgumiem, ja tas vajadz īgs transporta koordin ācijai vai ja tas ir atl īdz ība par 
tādu saist ību izpildi, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem.  
94. pants  
(bijušais EKL 74. pants)  
Visos pas ākumos, ko L īgumu sakar ā veic attiec ībā uz p ārvad ājumu likm ēm un nosacī jumiem, ņem 
vērā p ārvad ātāju ekonomiskos apst ākļus. 
95. pants  
(bijušais EKL 75. pants)  
1. Attiec ībā uz p ārvad ājumiem Savien ībā aizliedz t ādu diskrimin āciju, ka p ārvad ātāji vien ādu pre ču 
pārvad āšanai pa vieniem un tiem pašiem transporta ce ļiem piem ēro atšķ irīgas likmes un nosac ījumus 
atkar ībā no t ā, kas ir attiec īgo pre ču izcelsmes valsts vai galam ērķa valsts.  
2. Šā panta 1. punkts neliedz Eiropas Parlamentam un Padomei paredz ēt citus pas ākumus, iev ē­
rojot 91. panta 1. punktu.  
3. Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Ekonomikas 
un soci ālo lietu komiteju pie ņem noteikumus, kas vajadz īgi š ā panta 1. punkta īstenošanai.  
Padome cita starp ā var pie ņemt noteikumus, kas vajadz īgi, lai Savien ības iest ādes sp ētu nodrošin āt 1. 
punkta pras ību iev ērošanu un to, lai tas pilnī bā n āktu par labu lietot ājiem.  
4. Komisija pē c savas ierosmes vai p ēc kādas dal ībvalsts lū guma izmekl ē visus diskrimin ācijas 
gad ījumus 1. punkta sakar ā un pē c apspriešan ās ar vis ām attiec īgaj ām dal ībvalst īm pie ņem vajadz īgos 
lēmumus atbilst īgi noteikumiem, kas pie ņemti saska ņā ar 3. punktu.  
96. pants  
(bijušais EKL 76. pants)  
1. Dal ībvalst īm aizliegts bez Komisijas at ļaujas p ārvad ājumiem Savienī bā uzlikt t ādas likmes un 
izvirz īt t ādus nosac ījumus, kas kaut mazliet atbalsta vai aizsarg ā viena vai vair āku uz ņēmumu vai 
nozaru intereses.LV C 83/86 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. Komisija pē c savas ierosmes vai p ēc dal ībvalsts l ūguma p ārbauda 1. punkt ā min ētās likmes un 
nosac ījumus, īpaši ņemot v ērā gan atbilst īgās re ģion ālās ekonomikas politikas pras ības, maz āk att īs­
tītu re ģionu vajadz ības un problēmas re ģionos, kurus iespaido politiskais st āvoklis, gan ar ī š ādu 
likmju un nosac ījumu ietekmi uz daž ādu transporta veidu konkurenci.  
Pēc apspriešan ās ar katru attiec īgo dal ībvalsti, Komisija pie ņem vajadz īgos lē mumus.  
3. Šā panta 1. punkt ā paredz ētais aizliegums neattiecas uz tarifiem, kas noteikti konkurences d ēļ. 
97. pants  
(bijušais EKL 77. pants)  
Maksas vai nodevas par robežu š ķērsošanu, kuras p ārvad ātāji uzliek papildus p ārvad ājumu likm ēm, 
nedr īkst b ūt pā rm ērīgi augstas sal īdzin ājum ā ar pā rvad ātāju faktiskaj ām izmaks ām. 
Dal ībvalstis cenšas pak āpeniski samazin āt š īs izmaksas.  
Komisija var sniegt dalī bvalst īm ieteikumus, k ā piem ērot šo pantu.  
98. pants  
(bijušais EKL 78. pants)  
Šī sada ļa neliedz veikt pas ākumus, kas ieviesti Vācijas Federat īvaj ā Republik ā, cikt āl tie vajadz īgi, lai 
kompensē tu saimnieciskā s gr ūtības, ko dažu V ācijas Federat īvās Republikas apgabalu saimniec ībai 
rad ījusi V ācijas sadal īšana. Piecus gadus p ēc tam, kad sp ēkā stā jies Lisabonas L īgums, Padome p ēc 
Komisijas priekšlikuma var pie ņemt lēmumu, ar ko atce ļ šo pantu.  
99. pants  
(bijušais EKL 79. pants)  
Komisijai izveido padomdev ēju komiteju, kas sast āv no dal ībvalstu vald ību ieceltiem ekspertiem. 
Komisija, kad uzskata to par lietder īgu, apspriežas ar šo komiteju transporta jaut ājumos. 
100. pants  
(bijušais EKL 80. pants)  
1. Šī sada ļa attiecas uz dzelzce ļa p ārvad ājumiem, autop ārvad ājumiem un p ārvad ājumiem pa iekš ­
zemes ūdensce ļiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/87
2. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru var pie ņemt attie ­
cīgus noteikumus par j ūras transportu un gaisa transportu. Tie pie ņem l ēmumu p ēc apspriešan ās ar 
Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un Re ģionu komiteju.  
VII SADA ĻA 
KOP ĪGI NOTEIKUMI PAR KONKURENCI, NODOK ĻIEM UN TIES ĪBU AKTU TUVIN ĀŠANU 
1. NODA ĻA 
KONKURENCES NOTEIKUMI  
1. IEDA ĻA 
NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ UZ ŅĒMUMIEM  
101. pants  
(bijušais EKL 81. pants)  
1. Turpmā k nor ād ītais ir aizliegts k ā nesader īgs ar iekš ējo tirgu: visi nol īgumi uz ņēmumu starp ā, 
uz ņēmumu apvien ību lēmumi un saska ņotas darb ības, kas var iespaidot tirdzniec ību starp dal ībval ­
stīm un kuru m ērķis vai sekas ir nepieļ aut, ierobežot vai izkrop ļot konkurenci iekš ējā tirg ū, un jo 
īpaši darb ības, ar kur ām: 
a) tieši vai netieši nosaka iepirkuma vai p ārdošanas cenas, vai k ādus citus tirdzniec ības nosac ījumus;  
b) ierobežo vai kontrolē ražošanu, tirgus, tehnikas att īstību vai invest īcijas;  
c) sadala tirgus vai pieg ādes avotus;  
d) l īdzv ērt īgos dar ījumos ar daž ādiem tirdzniecī bas partneriem piem ēro atšķ irīgus nosac ījumus, t ādē­
jādi radot tiem neizdev īgus konkurences apst ākļus; 
e) sl ēdzot l īgumus, prasa, lai otra puse uz ņemtos papildu saist ības, kuras p ēc savas b ūtības vai 
saska ņā ar nozares praksi nek ādi nav saist ītas ar attiec īgo l īguma priekšmetu.  
2. Visi nol īgumi vai lēmumi, kas ir aizliegti saska ņā ar šo pantu, automātiski nav sp ēkā.  
3. Šā panta 1. punktu tom ēr var atz īt par nepiem ērojamu: 
— jebkuram starp uz ņēmumiem noslēgtam nolī gumam vai nol īgumu kategorijai;  
— jebkuram uz ņēmumu apvien ības pie ņemtam lēmumam vai lēmumu kategorijai;LV C 83/88 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
— jebkā dai saska ņotai darb ībai vai darbī bu kategorijai,  
kas pal īdz uzlabot pre ču ražošanu vai izplat īšanu vai veicina tehnisku vai saimniecisku att īstību, reiz ē 
ļaujot pat ērētājiem baud īt pien ācīgu da ļu no iegū tajiem labumiem, un kas:  
a) neuzspiež attiec īgiem uz ņēmumiem ierobežojumus, kuri nav oblig āti vajadz īgi, lai sasniegtu šos 
m ērķus; 
b) ne ļauj š ādiem uz ņēmumiem likvid ēt konkurenci attiec ībā uz šo ražojumu b ūtisku da ļu. 
102. pants  
(bijušais EKL 82. pants)  
Vienam vai vair ākiem uz ņēmumiem, kam ir domin ējošs st āvoklis iekš ējā tirg ū vai b ūtisk ā t ā da ļā, 
šāda stāvok ļa ļaunpr ātīga izmantošana ir aizliegta k ā nesader īga ar iekš ējo tirgu un tikt āl, cikt āl t ā var 
iespaidot tirdzniec ību starp dal ībvalst īm. 
St āvok ļa ļaunpr ātīga izmantošana var jo īpaši izpausties k ā: 
a) tieši vai netieši uzspiestas netaisn īgas iepirkuma vai p ārdošanas cenas vai citi netaisn īgi tirdznie ­
cības nosac ījumi;  
b) ražošanas, tirgus vai tehnikas att īstības ierobežošana, kas kait ē pat ērētājiem;  
c) atš ķirīgu nosac ījumu piem ērošana l īdzv ērtīgos dar ījumos ar daž ādiem tirdzniec ības partneriem, 
tādējādi radot tiem neizdev īgus konkurences apst ākļus; 
d) pras ība, lai otra puse, sl ēdzot l īgumus, uz ņemtos papildu saist ības, kas pē c savas b ūtības vai 
saska ņā ar nozares praksi nek ādi nav saist ītas ar attiec īgo l īgumu priekšmetu.  
103. pants  
(bijušais EKL 83. pants)  
1. Attiec īgas regulas vai direkt īvas, kas vajadz īgas, lai īstenotu 101. un 102. pant ā izkl āstītos 
principus, p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu pie ņem Padome.  
2. Šā panta 1. punkt ā min ētās regulas vai direkt īvas īpaši paredz ētas,  
a) lai nodrošin ātu 101. panta 1. punkt ā un 102. pantā noteikto aizliegumu iev ērošanu, paredzot 
sodanaudu un kav ējuma naudu;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/89
b) lai sī kāk izstr ādātu noteikumus 101. panta 3. punkta piem ērošanai, ņemot v ērā vajadz ību gan 
nodrošin āt efekt īvu p ārraudz ību, gan ar ī – cik vien iesp ējams vienk āršot pā rvaldi; 
c) lai vajadz ības gad ījum ā noteiktu, cikt āl un k ā uz daž ād ām tautsaimniecī bas nozar ēm attiecas 101. 
un 102. pants;  
d) lai noteiktu Komisijas un Eiropas Savien ības Tiesas funkcijas, piem ērojot šaj ā punkt ā izkl āstītos 
noteikumus;  
e) lai noteiktu attiec ības starp valstu tiesī bu aktiem un noteikumiem, kas ietverti šajā ieda ļā vai 
pie ņemti saska ņā ar šo pantu.  
104. pants  
(bijušais EKL 84. pants)  
Kam ēr nest ājas sp ēkā noteikumi, kas pie ņemti saska ņā ar 103. pantu, par nol īgumu, lēmumu un 
saska ņotu darb ību pie ļaujam ību, k ā ar ī par domin ējoša st āvok ļa ļaunpr ātīgu izmantošanu iekš ējā tirg ū 
lemj dal ībvalstu iest ādes saska ņā ar savas valsts ties ību aktiem un 101. pantu, jo īpaši ar t ā 3. punktu, 
kā ar ī ar 102. pantu.  
105. pants  
(bijušais EKL 85. pants)  
1. Neskarot 104. pantu, Komisija nodrošina 101. un 102. pant ā izkl āstīto principu piem ērošanu. 
Pēc k ādas dal ībvalsts l ūguma vai p ēc savas ierosmes, k ā ar ī sadarbojoties ar kompetent ām dal ībvalstu 
iest ādēm, kas tai pal īdz, Komisija izmekl ē gad ījumus, kad ir aizdomas par šo principu p ārkāpumiem. 
Ja t ā konstat ē, ka p ārk āpums noticis, t ā ierosina attiec īgus pas ākumus, lai to nov ērstu.  
2. Ja p ārkāpumu nenov ērš, Komisija ar pamatotu l ēmumu konstat ē, ka past āv š āds principu 
pārk āpums. Komisija var public ēt savu lēmumu un pilnvarot dalī bvalstis veikt pas ākumus, kuri 
vajadz īgi, lai labotu st āvokli, un kuru s īkākus nosac ījumus t ā preciz ē. 
3. Komisija var pie ņemt regulas saistī bā ar vienošan ās kategorij ām, attiec ībā uz kur ām Padome ir 
pie ņēmusi regulas vai direkt īvas, iev ērojot 103. panta 2. punkta b) apakšpunktu.  
106. pants  
(bijušais EKL 86. pants)  
1. Attiec ībā uz publiskiem uz ņēmumiem un uz ņēmumiem, kam dalī bvalstis pieš ķīrušas īpašas vai 
ekskluz īvas ties ības, dal ībvalstis nedz ievieš, nedz uztur sp ēk ā t ādus pas ākumus, kas ir pretrun ā 
Līgumiem, jo īpaši noteikumiem, kas ietverti 18. pant ā un 101. l īdz 109. pant ā.LV C 83/90 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. Uz uz ņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar visp ār ēju tautsaimniecisku noz īmi vai kas 
darbojas k ā dal ībvalstu fiskā li monopoli, attiecas L īgumos ietvertie noteikumi un jo īpaši noteikumi 
par konkurenci, ja šo noteikumu piem ērojums  de iure vai  de facto  netrauc ē veikt tiem uztic ētos 
konkr ētos uzdevumus. Tie nedrī kst ietekm ēt tirdzniec ības attī stību tiktā l, lai kait ētu Savien ības inte ­
res ēm. 
3. Komisija nodrošina š ā panta piem ērošanu un vajadz ības gad ījum ā adres ē dal ībvalst īm attiec īgas 
direkt īvas vai l ēmumus.  
2. IEDA ĻA 
VALSTS ATBALSTS  
107. pants  
(bijušais EKL 87. pants)  
1. Ja vien Lī gumi neparedz ko citu, ar iekš ējo tirgu nav sader īgs nek āds atbalsts, ko pieš ķir 
dal ībvalstis vai ko jebk ād ā cit ā veid ā piešķ ir no valsts l īdzek ļiem un kas rada vai draud rad īt 
konkurences izkrop ļojumus, dodot priekšroku konkr ētiem uz ņēmumiem vai konkr ētu pre ču ražo ­ 
šanai, cikt āl t āds atbalsts iespaido tirdzniec ību starp dal ībvalst īm. 
2. Ar iekš ējo tirgu ir sader īgs: 
a) soci āls atbalsts, ko pieš ķir individu āliem pat ērētājiem ar noteikumu, ka to pieš ķir bez diskrimi ­
nācijas attiec ībā uz konkr ēto ražojumu izcelsmi;  
b) atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kait ējumu, ko nodar ījušas dabas katastrofas vai ārk ārt ēji notikumi;  
c) atbalsts, ko sniedz tautsaimniec ībai dažos V ācijas Federat īvās Republikas apvidos, kurus iespaido ­
jusi V ācijas sadal īšana, cikt āl š āds atbalsts vajadz īgs, lai kompens ētu saimniecisk ās gr ūtības, ko 
rad ījusi š ī sadal īšana. Piecus gadus p ēc tam, kad sp ēk ā stā jies Lisabonas L īgums, Padome p ēc 
Komisijas priekšlikuma var pie ņemt lē mumu, ar ko atce ļ šo pantu.  
3. Turpmā k nor ādīto var uzskat īt par sader īgu ar iekš ējo tirgu:  
a) atbalstu, kas veicina ekonomikas att īstību apgabalos, kur dz īves l īmenis ir ārkārtīgi zems vai kur 
valda liels bezdarbs, un 349. pant ā min ētajos re ģionos, ņemot v ērā to struktur ālo, soci ālo un 
ekonomisko st āvokli;  
b) atbalstu, kas veicina k āda svar īga projekta īstenojumu visas Eiropas interes ēs vai nov ērš nopietnus 
trauc ējumus k ādas dal ībvalsts tautsaimniec ībā;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/91
c) atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darb ību vai konkr ētu tautsaimniec ības jomu attī stību, 
ja š ādam atbalstam nav t āds nelabv ēlīgs iespaids uz tirdzniec ības apst ākļiem, kas ir pretrun ā 
kop īgām interes ēm; 
d) atbalstu, kas veicina kult ūru un kultū ras mantojuma saglab āšanu, ja t āds atbalsts neiespaido 
tirdzniecī bas apst ākļus un konkurenci Savien ībā tikt āl, ka tas ir pretrunā kop īgām interes ēm; 
e) citu kategoriju atbalstu, ko Padome p ēc Komisijas priekšlikuma var noteikt ar l ēmumu. 
108. pants  
(bijušais EKL 88. pants)  
1. Komisija, sadarbojoties ar dalī bvalst īm, past āvīgi pā rskata visas atbalsta pieš ķiršanas sist ēmas, 
kas past āv šaj ās valst īs. T ā iesaka š īm valst īm attiec īgus pas ākumus, kas vajadz īgi sakar ā ar iekš ējā 
tirgus pak āpenisku attī stību vai darbī bu. 
2. Ja Komisija, likusi ieinteres ētaj ām pus ēm iesniegt piez īmes, konstatē , ka atbalsts, ko pieš ķīrusi 
kāda valsts vai kas pieš ķirts no š īs valsts l īdzek ļiem, iev ērojot š ā L īguma 107. pantu, nav sader īgs ar 
iekš ējo tirgu, vai ar ī konstat ē, ka š ādu atbalstu izlieto nepareizi, t ā pie ņem l ēmumu par to, ka 
attiec īgajai valstij Komisijas noteikt ā termi ņā t āds atbalsts j āizbeidz vai j āmaina. 
Ja attiec īgā valsts noteiktaj ā termi ņā neizpilda šo lēmumu, Komisija vai k āda cita ieinteres ēta dal īb­
valsts, atk āpjoties no 258. un 2597. panta, var tieši griezties Eiropas Savien ības Ties ā. 
Pēc dal ībvalsts lū guma Padome var pie ņemt vienpr ātīgu l ēmumu par to, ka atbalsts, ko š ī valsts 
piešķ ir vai paredz pieš ķirt, atz īstams par sader īgu ar iekš ējo tirgu, atk āpjoties no 107. panta vai 109. 
pant ā paredz ētaj ām regul ām, ja t ādu l ēmumu attaisno ārkārtas apst ākļi. Ja Komisija attiec ībā uz š ādu 
atbalstu jau s ākusi š ā punkta pirmaj ā da ļā paredz ēto proced ūru, tad tas, ka attiec īgā valsts iesniedz 
Padomei l ūgumu, šo proced ūru p ārtrauc lī dz laikam, kam ēr Padome dara zin āmu savu attieksmi.  
Ja Padome trijos m ēnešos pē c min ētā l ūguma iesniegšanas tom ēr nav dar ījusi zin āmu savu attieksmi, 
šo jaut ājumu izlemj Komisija.  
3. Visi pl āni pieš ķirt vai main īt atbalstu ir j ādara zin āmi Komisijai laikus, lai Komisija var ētu 
iesniegt savas piez īmes. Ja Komisija atz īst, ka, iev ērojot 107. pantu, š ādi pl āni nav sader īgi ar iekš ējo 
tirgu, t ā nevilcinoties s āk 2. punkt ā paredz ēto proced ūru. Attiec īgā dal ībvalsts nes āk īstenot pašas 
ierosin ātos pas ākumus, kam ēr š ī proced ūra nav beigusies ar gal īgo l ēmumu.LV C 83/92 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
4. Komisija var pie ņemt regulas saistī bā ar valsts atbalsta kategorij ām, ko Padome saska ņā ar 109. 
pantu ir paredz ējusi atbr īvot no š ā panta 3. punkt ā paredz ētās proced ūras. 
109. pants  
(bijušais EKL 89. pants)  
Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu var pie ņemt jebk ādas 
attiec īgas regulas, kas vajadz īgas, lai piem ērotu 107. un 108. pantu, un jo īpaši var noteikt 108. 
panta 3. punkta piem ērošanas nosac ījumus un t ās atbalsta kategorijas, uz ko š ī proced ūra neattiecas.  
2. NODA ĻA 
NOTEIKUMI PAR NODOK ĻIEM  
110. pants  
(bijušais EKL 90. pants)  
Dal ībvalstis citu dalī bvalstu ražojumiem tieši vai netieši neuzliek iekš ējos nodok ļus, kas liel āki par 
tiem, kas tieši vai netieši uzlikti l īdz īgiem viet ējiem ražojumiem.  
Dal ībvalstis turkl āt neuzliek citu dal ībvalstu ražojumiem t ādus iekš ējos nodok ļus, kas netieši aizsarg ā 
citus ražojumus.  
111. pants  
(bijušais EKL 91. pants)  
Ja ražojumus eksport ē uz k ādu dal ībvalsti, iekš ējo nodok ļu atmaks ājumi nedr īkst p ārsniegt iekš ējos 
nodok ļus, kas tiem uzlikti tieši vai netieši.  
112. pants  
(bijušais EKL 92. pants)  
Par pre ču eksportu uz cit ām dal ībvalst īm nedr īkst atlaist vai atmaks āt t ādus maks ājumus, kas nav 
apgroz ījuma nodok ļi, akc īzes nodok ļi un citi netiešie nodok ļi, un par pre ču importu no cit ām 
dal ībvalstī m nedr īkst uzlikt kompens ācijas maksā jumus, ja vien Padome p ēc Komisijas priekšlikuma 
uz ierobežotu laiku iepriekš nav apstiprin ājusi iecer ētos pas ākumus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/93
113. pants  
(bijušais EKL 93. pants)  
Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas procedū ru pēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Ekono ­
mikas un soci ālo lietu komiteju, ar vienpr ātīgu l ēmumu pie ņem noteikumus par ties ību aktu saska ­ 
ņošanu attiec ībā uz apgroz ījuma nodok ļiem, akc īzes nodok ļiem un citiem netiešajiem nodok ļiem 
tiktā l, cikt āl t āda saska ņošana ir vajadz īga, lai nodrošin ātu iekš ējā tirgus izveidi un darb ību un 
nov ērstu konkurences izkrop ļojumus.  
3. NODA ĻA 
TIES ĪBU AKTU TUVIN ĀŠANA 
114. pants  
(bijušais EKL 95. pants)  
1. Ja vien Lī gumi neparedz ko citu, turpm āk nor ādītos noteikumus piem ēro, lai sasniegtu 26. 
pant ā noteiktos m ērķus. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru 
pēc apspriešan ās ar Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju, paredz pas ākumus, lai tuvin ātu dal ībvalstu 
normat īvos vai administrat īvos aktus, kuri attiecas uz iekš ējā tirgus izveidi un darb ību. 
2. Šā panta 1. punktu nepiem ēro fisk āliem noteikumiem, k ā ar ī noteikumiem, kas saist īti ar 
personu br īvu p ārvietošanos vai nodarbin ātu personu ties ībām un interesē m. 
3. Šā panta 1. punkt ā paredz ētajos priekšlikumos, kas attiecas uz vesel ības aizsardz ību, droš ību, 
vides aizsardz ību un pat ērētāju ties ību aizsardz ību, Komisija par galveno uzskata augstu aizsardz ības 
līmeni, īpašu uzman ību piev ēršot visiem atkl ājumiem, kas pamatojas uz zin ātnes faktiem. Saska ņā ar 
attiec īgām pilnvar ām ar ī Eiropas Parlaments un Padome tiecas sasniegt šo m ērķi. 
4. Ja p ēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome, tikai Padome vai Komisija ir noteikusi saska ­ 
ņošanas pas ākumu, k āda dal ībvalsts uzskata par vajadz īgu atst āt sp ēkā savus noteikumus 36. pant ā 
min ēto b ūtisko iemeslu d ēļ vai nol ūkā aizsarg āt vidi vai darba vidi, t ā dara Komisijai zin āmus šos 
noteikumus, k ā ar ī pamatojumu to atst āšanai sp ēkā.  
5. Turkl āt, neskarot 4. punktu, ja p ēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome, tikai Padome vai 
Komisija ir noteikusi saska ņošanas pas ākumu, k āda dal ībvalsts uzskata, ka tai j āievieš savi noteikumi, 
kas pamatojas uz jauniem zin ātnes datiem vides vai darba vides aizsardz ības jom ā un ir saist īti ar 
īpašu probl ēmu, kas šai dal ībvalstij radusies p ēc saska ņošanas pas ākuma paredz ēšanas, t ā dara Komi ­
sijai zin āmus pl ānotos noteikumus, k ā ar ī pamatojumu to ieviešanai.LV C 83/94 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
6. Komisija sešos m ēnešos p ēc 4. un 5. punktā min ētās pazi ņošanas apstiprina vai noraida 
attiec īgos valsts noteikumus, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patva ļīgas diskrimin ācijas lī dzeklis vai 
slēpts ierobežojums tirdzniec ībā starp dal ībvalst īm un nerada š ķēršļus iekš ējā tirgus darb ībai. 
Ja šaj ā laik ā Komisija l ēmumu nav pie ņēmusi, 4. un 5. punkt ā min ētos noteikumus uzskata par 
apstiprin ātiem.  
Komisija var inform ēt attiec īgo dal ībvalsti, ka šaj ā punktā min ēto laiku var v ēl pagarin āt uz laiku l īdz 
sešiem m ēnešiem, ja to attaisno jaut ājuma sarež ģītība un cilv ēku vesel ība netiek apdraud ēta. 
7. Ja saska ņā ar 6. punktu dalī bvalstij ļauj atst āt sp ēkā vai ieviest savus noteikumus, atk āpjoties no 
saska ņošanas pas ākuma, Komisija t ūlīt p ārliecin ās, vai ir j āiesaka piel āgošan ās šim pas ākumam.  
8. Ja k āda dal ībvalsts nor āda uz k ādu īpašu vesel ības aizsardz ības probl ēmu jom ā, kur iepriekš 
noteikti saska ņošanas pas ākumi, t ā v ērš uz to Komisijas uzman ību, un Komisija t ūlīt p ārliecin ās, vai 
ir j āierosina Padomei attiec īgi pas ākumi.  
9. Atk āpjoties no 258. un 259. pant ā min ētās proced ūras, Komisija un jebkura dal ībvalsts var tieši 
griezties Eiropas Savien ības Ties ā, ja uzskata, ka cita dalī bvalsts nepareizi īsteno š ā panta piešķ irt ās 
pilnvaras. 
10. Iepriekš min ētajos saska ņošanas pas ākumos vajadz ības gad ījum ā paredz droš ības klauzulu, kas 
ļauj dal ībvalst īm viena vai vair āku 36. pant ā min ētu un ar ekonomiku nesaist ītu iemeslu d ēļ veikt 
provizoriskus pas ākumus, attiec ībā uz kuriem kontroli īsteno Savien ība. 
115. pants  
(bijušais EKL 94. pants)  
Neskarot 114. pantu, Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru pē c apspriešan ās ar Eiropas 
Parlamentu un Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju ar vienpr ātīgu lēmumu pie ņem direkt īvas, lai 
tuvin ātu t ādus dal ībvalstu normat īvos un administrat īvos aktus, kas tieši iespaido iekš ējā tirgus izveidi 
vai darb ību. 
116. pants  
(bijušais EKL 96. pants)  
Ja Komisija konstat ē, ka atš ķirības dal ībvalstu normat īvos un administrat īvos aktos rada konkurences 
izkropļ ojumu iekš ējā tirg ū un ka šis izkrop ļojums j ānov ērš, t ā apspriežas ar attiec īgaj ām dal ībvalst īm.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/95
Ja t āda apspriede nepan āk vienošanos, kas likvid ē šo izkrop ļojumu, Eiropas Parlaments un Padome 
saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru ar kvalific ētu balsu vair ākumu pie ņem vajadz īgās direk ­
tīvas. Var noteikt jebk ādus citus piem ērotus pas ākumus, kas paredz ēti Lī gumos.  
117. pants  
(bijušais EKL 97. pants)  
1. Ja rodas iemesls baž ām, ka normat īva vai administrat īva akta pie ņemšana vai groz īšana var rad īt 
konkurences izkrop ļojumu 116. panta noz īm ē, attiec īgā dal ībvalsts, kas grib š ādu aktu pie ņemt vai 
groz īt, apspriežas ar Komisiju. P ēc apspriedes ar dal ībvalstī m Komisija iesaka š īm valst īm veikt 
attiec īgus pas ākumus, lai izvair ītos no š ā izkrop ļojuma. 
2. Ja valsts, kas grib pie ņemt vai groz īt savus ties ību aktus, nepilda ieteikumu, ko tai adres ējusi 
Komisija, tad cit ām dal ībvalst īm nav j āgroza savi ties ību akti, lai likvid ētu š ādu izkrop ļojumu, k ā 
paredz 116. pants. Ja dalī bvalsts, kas neiev ēro Komisijas ieteikumu, izraisa izkropļ ojumu, kas kait ē 
tikai pašai, 116. pantu nepiem ēro. 
118. pants  
Veidojot iekš ējo tirgu vai nodrošinot t ā darb ību, Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto 
likumdošanas proced ūru nosaka pas ākumus, ar ko ieviest Eiropas intelektu ālā īpašuma ties ību aplie ­
cinošus dokumentus, kuri nodrošin ātu vienotu intelektu ālā īpašuma ties ību aizsardz ību vis ā Savie ­
nībā, un centraliz ētas at ļauju pieš ķiršanas, koordin ācijas un uzraudz ības k ārtības izveidei vis ā Savie ­
nībā. 
Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru, paredz valodas noteikumus, kas 
attiecas uz min ētajiem Eiropas intelektu ālā īpašuma ties ību apliecinošiem dokumentiem. Padome 
pie ņem vienpr ātīgu l ēmumu p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu.  
VIII SADA ĻA 
EKONOMIKAS POLITIKA UN MONET ĀRĀ POLITIKA  
119. pants  
(bijušais EKL 4. pants)  
1. Lai sasniegtu L īguma par Eiropas Savien ību 3. pant ā izvirzī tos m ērķus, dal ībvalstu un Savien ības 
darb ība saska ņā ar Lī gumiem paredz izstrād āt ekonomikas politiku, kas balst ās uz dal ībvalstu ekono ­
mikas politiku prec īzu koordin āciju, iekš ējo tirgu un kop ēju m ērķu defin ēšanu, un kuru īsteno 
saska ņā ar principu, kas paredz atv ērta tirgus ekonomiku, kurā past āv brī va konkurence.LV C 83/96 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. Lī dztekus iepriekš min ētajam, k ā ar ī saska ņā ar Lī gumos paredz ētaj ām proced ūrām, š īs darb ības 
paredz ar ī ieviest vienotu val ūtu, euro, k ā ar ī noteikt un veidot vienotu monet āro politiku un val ūtas 
mai ņas kursa politiku, kuras galvenais m ērķis ir uztur ēt stabilas cenas un, neietekm ējot šo m ērķi, 
atbalst īt Savien ības visp ār ējo ekonomikas politiku saska ņā ar principu, kas paredz atv ērta tirgus 
ekonomiku, kur ā past āv br īva konkurence.  
3. Šīs dal ībvalstu un Savien ības darbī bas saskan ar š ādiem pamatprincipiem: stabilas cenas, stabila 
valsts finanšu un monet ār ā sist ēma un stabila maks ājumu bilance.  
1. NODA ĻA 
EKONOMIKAS POLITIKA  
120. pants  
(bijušais EKL 98. pants)  
Dal ībvalstis īsteno ekonomikas politiku, lai saska ņā ar 121. panta 2. punkt ā min ētaj ām visp ārējām 
pamatnost ādn ēm veicin ātu Lī guma par Eiropas Savien ību 3. pant ā noteikto Savien ības m ērķu sasnieg ­ 
šanu. Dal ībvalstis un Savienī ba r īkojas saska ņā ar principu, kas paredz atv ērta tirgus ekonomiku, kur ā 
past āv br īva konkurence, kas veicina resursu efekt īvu sadali, k ā ar ī saska ņā ar 119. pant ā izkl āst īta­
jiem principiem.  
121. pants  
(bijušais EKL 99. pants)  
1. Dal ībvalstis ekonomikas politiku uzskata par visp ārsvar īgu jaut ājumu un koordin ē to Padom ē 
saska ņā ar 120. pantu.  
2. Padome p ēc Komisijas ieteikuma izstr ādā projektu dal ībvalstu un Savien ības ekonomikas poli ­
tikas visp ārējām pamatnost ādn ēm un iesniedz attiec īgu zi ņojumu Eiropadomei.  
Eiropadome, pamatojoties uz Padomes zi ņojumu, apspriežas par secin ājumu attiec ībā uz dal ībvalstu 
un Savien ības ekonomikas politikas visp ārējām pamatnost ādn ēm. 
Padome, pamatojoties uz min ēto secin ājumu, pie ņem ieteikumu, kur ā nosaka š īs visp ār ējās pamat ­
nost ādnes. Padome šo ieteikumu dara zin āmu Eiropas Parlamentam.  
3. Lai lab āk koordin ētu dal ībvalstu ekonomikas politiku un nodrošin ātu stabilo ekonomisko 
konver ģenci, Padome, pamatojoties uz Komisijas zi ņojumiem, p ārrauga ekonomikas att īstību vis ās 
dal ībvalstī s un vis ā Savien ībā, ekonomikas politikas atbilsmi 2. punkt ā min ētaj ām visp ār ējām pamat ­
nost ādn ēm, k ā ar ī regul āri izv ērt ē to kopum ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/97
Lai notiktu š āda daudzpus ēja uzraudz ība, dal ībvalstis Komisijai dara zin āmus svar īgos pas ākumus, ko 
tās veikušas ekonomikas politikas jom ā, kā ar ī sniedz citu inform āciju, kuru uzskata par vajadz īgu. 
4. Ja, īstenojot 3. punkt ā min ēto proced ūru, atkl ājas, ka dal ībvalsts ekonomikas politika nesaskan 
ar 2. punkt ā min ētaj ām visp ārējām pamatnost ādn ēm vai trauc ē pareizi darboties Savien ības ekono ­
miskajai un monet ārajai savien ībai, Komisija attiec īgai dal ībvalstij var izteikt br īdin ājumu. P ēc Komi ­
sijas ieteikuma vajadz īgos ieteikumus attiec īgajai dal ībvalstij var izteikt Padome. P ēc Komisijas priek ­ 
šlikuma Padome var pie ņemt lēmumu savus ieteikumus darī t zin āmus atkl ātībā. 
Piem ērojot šo punktu, Padome pie ņem l ēmumu, ne ņemot v ērā attiec īgās dal ībvalsts Padomes locek ļa 
balsojumu.  
Pār ējo Padomes locek ļu kvalific ēto balsu vair ākumu nosaka saska ņā ar 238. panta 3. punkta a) 
apakšpunktu.  
5. Padomes priekšs ēd ētājs un Komisija zi ņo Eiropas Parlamentam par daudzpus ējās uzraudz ības 
rezult ātiem. Ja Padome ieteikumus dar ījusi zin āmus atkl ātībā, Padomes priekšs ēdētāju var uzaicin āt uz 
attiec īgo Eiropas Parlamenta komisiju.  
6. Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, 
var paredz ēt sī ki izstr ādātus noteikumus 3. un 4. punkt ā min ētās daudzpus ējās uzraudz ības proce ­
dūras īstenošanai.  
122. pants  
(bijušais EKL 100. pants)  
1. Neskarot citas L īgumos paredz ētās proced ūras, Padome pē c Komisijas priekšlikuma, dalī bval ­
stīm savstarp ēji solidariz ējoties, var lemt par ekonomikas situ ācijai piem ērotiem pas ākumiem, jo īpaši, 
ja rodas nopietnas gr ūtības apg ād ē ar dažiem ražojumiem, jo īpaši ener ģijas jomā . 
2. Ja kā dai dal ībvalstij ir gr ūtības vai to nopietni apdraud lielas gr ūtības, ko izrais ījušas dabas 
katastrofas vai ārkārtēji notikumi, kurus t ā nevar ietekm ēt, Padome pēc Komisijas priekšlikuma 
attiec īgai dal ībvalstij var sniegt Savien ības finansi ālu atbalstu, paredzot īpašus nosac ījumus. Padomes 
priekšs ēd ētājs pie ņemto l ēmumu dara zin āmu Eiropas Parlamentam.LV C 83/98 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
123. pants  
(bijušais EKL 101. pants)  
1. Aizliegts ir pie ļaut konta p ārtēri ņu, k ā ar ī aizliegti ir jebk ādi citi kred īta pakalpojumi Eiropas 
Centr ālaj ā bank ā vai dal ībvalstu centr ālaj ās bank ās (še turpm āk “valstu centr ālās bankas”) Savien ības 
iest āžu vai strukt ūru, dal ībvalstu vald ību, re ģion ālu, viet ēju vai citu publisku iest āžu, vai citu publisku 
ties ību subjektu vai publisku uz ņēmumu vajadz ībām, k ā ar ī Eiropas Centr ālajai bankai un valstu 
centr ālaj ām bank ām ir aizliegts tieši pirkt par āda instrumentus no min ētaj ām iest ād ēm. 
2. Šā panta 1. punkts neattiecas uz kred ītiest ādēm ar valsts kapit āla l īdzdal ību, kam Eiropas 
Centr ālā banka un valstu centr ālās bankas sakar ā ar rezervju apg ādi no centr ālām bank ām piem ēro 
tādu pašu rež īmu k ā priv ātām kred ītiest ādēm. 
124. pants  
(bijušais EKL 102. pants)  
Aizliegti ir visi pas ākumi, kas nav pamatoti ar uzraudz ības apsv ērumiem un kas Savien ības iest ād ēm 
un strukt ūrām, dal ībvalstu vald ībām, reģ ion ālām, viet ējām vai cit ām publisk ām iest ādēm, vai citiem 
publisko ties ību subjektiem vai publiskiem uz ņēmumiem paredz privile ģētu rež īmu attiec ībās ar 
finanšu iest ādēm. 
125. pants  
(bijušais EKL 103. pants)  
1. Savien ība nav atbild īga par dal ībvalstu vald ību, re ģion ālu, viet ēju vai citu publisku iestāžu, citu 
publisku strukt ūru vai publisko uz ņēmumu saist ībām, un tai nav tās j āuz ņemas; tas neskar savstar ­
pējas finanšu garantijas īpaša projekta kop īgai īstenošanai. Dalī bvalsts nav atbild īga par citas dal īb­
valsts vald ības, reģ ion ālu, viet ēju vai citu publisku iestā žu, citu publisku ties ību subjektu vai publisku 
uz ņēmumu saist ībām, un tai nav t ās j āuz ņemas; tas neskar savstarp ējas finanšu garantijas īpaša 
projekta kopī gai īstenošanai.  
2. Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu vajadz ības gad ījum ā 
var preciz ēt defin īcijas 123. un 124. pant ā, kā ar ī šaj ā pant ā min ēto aizliegumu piem ērošanai.  
126. pants  
(bijušais EKL 104. pants)  
1. Dal ībvalstis izvair ās no p ārm ērīga valsts budžeta defic īta.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/99
2. Lai identific ētu nopietnas k ļūdas, Komisija uzrauga budžeta un valsts parā da kopapjoma dina ­
miku dal ībvalst īs. Komisija īpaši p ārbauda budžeta discipl īnas iev ērošanu, pamatojoties uz š ādiem 
diviem kritērijiem:  
a) vai pl ānot ā vai faktisk ā valsts budžeta defic īta attiec ība pret iekšzemes kopproduktu p ārsniedz 
atsauces v ērt ību, iz ņemot gad ījumus, kad  
— vai nu š ī attiec ība ir b ūtiski un past āvīgi pazemin ājusies un sasniegusi atsauces v ērtībai tuvu 
līmeni;  
— vai ar ī atsauces v ērt ība ir p ārsniegta tikai iz ņēmuma k ārtā un uz laiku, un š ī attiec ība joproj ām 
ir tuva atsauces v ērtībai; 
b) vai valsts par āda attiec ība pret iekšzemes kopproduktu p ārsniedz atsauces v ērt ību, ja vien š ī 
attiec ība pietiekami strauji nesamazin ās un netuvinās atsauces v ērtībai. 
Atsauces v ērt ības ir preciz ētas Protokol ā par p ārm ērīga budžeta defic īta nov ēršanas proced ūru, kas 
pievienots Lī gumiem.  
3. Ja k āda dal ībvalsts neatbilst viena vai abu šo krit ēriju izvirz ītaj ām pras ībām, Komisija sagatavo 
ziņojumu. Komisijas zi ņojum ā ņem v ērā ar ī to, vai valsts budžeta defic īts p ārsniedz vald ības invest ī­
ciju izdevumus, k ā ar ī ņem v ērā visus citus b ūtiskus faktorus, tostarp dal ībvalsts ekonomikas un 
budžeta st āvokli vid ēji ilg ā laik ā. 
Komisija var sagatavot zi ņojumu ar ī tad, ja kritēriju izvirz ītās pras ības ir izpild ītas, bet tom ēr t ā 
uzskata, ka dal ībvalstī iesp ējams p ārm ērīgs budžeta defic īts. 
4. Ekonomikas un finanšu komiteja izsaka atzinumu par Komisijas zi ņojumu.  
5. Ja Komisija uzskata, ka dal ībvalstī past āv vai var rasties p ārm ērīgs budžeta defic īts, Komisija 
nos ūta attiec īgajai dal ībvalstij atzinumu un attiec īgi inform ē Padomi.  
6. Padome, izskat ījusi apsv ērumus, ko var b ūt sniegusi attiec īgā dal ībvalsts, un p ēc Komisijas 
priekšlikuma, pamatojoties uz visp ārēju nov ērtējumu, pie ņem lē mumu par to, vai past āv pā rm ērīgs 
budžeta defic īts. 
7. Ja Padome saska ņā ar 6. punktu atz īst, ka pā rm ērīgs budžeta defic īts past āv, p ēc Komisijas 
ieteikuma t ā bez nepamatotas kav ēšan ās pie ņem ieteikumus attiec īgai dal ībvalstij, lai noteikt ā termi ņā 
to nov ērstu. Ievērojot 8. punktu, šos ieteikumus nedara zin āmus atkl ātībā. 
8. Ja Padome konstat ē, ka p ēc t ās ieteikumiem noteiktaj ā termi ņā nav veikta nek āda efekt īva 
rīcība, t ā ieteikumus var dar īt zin āmus atkl ātībā.LV C 83/100 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
9. Ja dal ībvalsts ar ī turpm āk ne īsteno Padomes ieteikumus, Padome var pie ņemt l ēmumu piepras īt, 
lai dal ībvalsts noteikt ā termi ņā veic defic īta samazin āšanas pas ākumus, ko Padome atzinusi par 
vajadz īgiem, lai labotu st āvokli. 
Tād ā gad ījum ā Padome var lū gt attiec īgo dal ībvalsti iesniegt zi ņojumus p ēc īpaša grafika, lai p ārbau ­
dītu, k ā š ī dal ībvalsts tiecas pan ākt noregul ējumu.  
10. Attiec ībā uz š ā panta 1. l īdz 9. punktu nedr īkst īstenot š ā L īguma 258. un 59. pant ā 
paredz ētās ties ības griezties Ties ā. 
11. Ja k āda dal ībvalsts nepilda saska ņā ar 9. punktu pie ņemtu lēmumu, Padome var pie ņemt 
lēmumu piem ērot vai – attiec īgos gad ījumos – pastiprin āti izv ērst vienu vai vair ākus no šiem 
pas ākumiem:  
— izvirz īt pras ību, lai attiec īgā dal ībvalsts pirms oblig āciju un v ērtspap īru emisijas public ē t ādu 
papildu inform āciju, k ādu nor āda Padome; 
— aicin āt Eiropas Invest īciju banku p ārskat īt aizdevumu politiku attiec ībā uz šo dal ībvalsti;  
— izvirz īt pras ību, lai attiec īgā dal ībvalsts Savienī bai bez procentiem depon ē atbilst īgu naudas 
summu l īdz laikam, kad Padome atz īst, ka p ārm ērīgais budžeta defic īts ir nov ērsts;  
— uzlikt atbilstī gas sodanaudas.  
Padomes priekšs ēd ētājs pie ņemtos lēmumus dara zin āmus Eiropas Parlamentam.  
12. Padome atce ļ dažus vai visus savus l ēmumus vai ieteikumus, kas min ēti 6. lī dz 9. punkt ā un 
11. punkt ā, ja t ā atz īst, ka p ārm ērīgais budžeta defic īts attiec īgaj ā dal ībvalst ī ir nov ērsts. Ja Padome 
ieteikumus ir iepriekš dar ījusi zin āmus atklā tībā, tad, l īdzko atcelts l ēmums, kas pie ņemts saska ņā ar 
8. punktu, t ā n āk klaj ā ar publisku pazi ņojumu, ka attiec īgā dal ībvalst ī vairs nepast āv pā rm ērīgs 
budžeta defic īts. 
13. Lēmumus, kas min ēti 8., 9., 11. un 12. punkt ā, Padome pie ņem pē c Komisijas ieteikuma.  
Pas ākumus, kas min ēti 6. lī dz 9., 11. un 12. punkt ā, Padome paredz, ne ņemot v ērā t ā Padomes 
locek ļa balsojumu, kurš p ārst āv attiec īgo dal ībvalsti.  
Pār ējo Padomes locek ļu kvalific ēto balsu vair ākumu nosaka saska ņā ar 238. panta 3. punkta a) 
apakšpunktu.  
14. Citi noteikumi, kas attiecas uz šaj ā pant ā aprakst ītās proced ūras īstenošanu, ir izkl āstīti Proto ­
kol ā par p ārm ērīga budžeta defic īta nov ēršanas proced ūru, kurš pievienots L īgumiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/101
Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Eiropas 
Centr ālo banku ar vienpr ātīgu lēmumu pie ņem attiec īgus noteikumus, kas p ēc tam aizst āj min ēto 
Protokolu.  
Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu, k ā ar ī iev ērojot šo 
punktu, pie ņem sī ki izstr ād ātus noteikumus un defin īcijas, lai piem ērotu min ēto Protokolu.  
2. NODA ĻA 
MONET ĀRĀ POLITIKA 
127. pants  
(bijušais EKL 105. pants)  
1. Eiropas Centr ālo banku sist ēmas (turpm āk – “ECBS”)galvenais m ērķis ir uztur ēt cenu stabilitā ti. 
Neietekm ējot šo m ērķi, ECBS atbalsta visp ārējo ekonomikas politiku Savien ībā, lai pal īdz ētu sasniegt 
Savien ības m ērķus, kas noteikti L īguma par Eiropas Savien ību 2. pant ā. ECBS darbojas saska ņā ar 
principu, kas paredz atv ērta tirgus ekonomiku, kur ā past āv br īva konkurence, veicinot resursu efek ­
tīvu sadali, k ā ar ī iev ēro š ā L īguma 119. pant ā noteiktos principus.  
2. Galvenie uzdevumi, kas j āīsteno Eiropas Centr ālo banku sist ēm ā, ir š ādi: 
— defin ēt un īstenot Savien ības monet āro politiku; 
— veikt val ūtas mai ņas oper ācijas atbilstī gi 219. pantam;  
— tur ēt un p ārvald īt dal ībvalstu ofici ālās ārvalstu val ūtas rezerves;  
— veicin āt nor ēķinu sist ēmu vienm ērīgu darbī bu. 
3. Šā panta 2. punkta trešais ievilkums neliedz dal ībvalstu vald ībām tur ēt un p ārvald īt apgroz āmos 
līdzek ļus ārvalstu val ūtās. 
4. Ar Eiropas Centr ālo banku apspriežas:  
— par visiem ierosin ātiem Savien ības aktiem, kas ir Eiropas Centr ālās bankas kompetenc ē; 
— valstu iest ādes – par visiem likumprojektiem, kas ir Eiropas Centr ālās bankas kompetenc ē, bet 
iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, ko Padome izvirz ījusi saska ņā ar 129. panta 4. punkt ā 
paredz ēto proced ūru. 
Eiropas Centr ālā banka var iesniegt atzinumus attiec īgām Savien ības iest ādēm vai strukt ūrām, vai 
valstu iest ādēm par jaut ājumiem, kas ir tās kompetenc ē.LV C 83/102 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
5. ECBS pal īdz kompetentām iest ād ēm sekm īgi īstenot politiku, kas attiecas uz kred ītiest āžu 
konsultatī vu uzraudz ību un finanšu sistēmas stabilit āti. 
6. Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar īpašu likumdošanas procedū ru vienpr ātīgi un pēc apsprie ­ 
šan ās ar Eiropas Parlamentu un Eiropas Centr ālo banku var noteikt Eiropas Centr ālajai bankai 
konkr ētus uzdevumus saist ībā ar politiku, kas attiecas uz kred ītiest āžu un citu finanšu iest āžu 
konsultatī vu uzraudz ību; tas neattiecas uz apdrošin āšanas sabiedr ībām. 
128. pants  
(bijušais EKL 106. pants)  
1. Eiropas Centr ālajai bankai ir ekskluz īvas ties ības at ļaut emit ēt euro banknotes Savienī bā. Eiropas 
Centr ālā banka un valstu centrāl ās bankas var emit ēt š īs naudasz īmes. Eiropas Centr ālās bankas un 
valstu centr ālo banku emit ētās banknotes ir vien īgās naudasz īmes, kam Savien ībā ir likum īga maks ā­ 
šanas l īdzek ļa statuss.  
2. Dal ībvalstis var emit ēt euro mon ētas, kuru emisijas daudzums jā apstiprina Eiropas Centr ālai 
bankai. Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu un Eiropas 
Centr ālo banku var paredz ēt pas ākumus, kuru m ērķis ir saska ņot visu apgroz ībai paredz ēto mon ētu 
denomin ācijas un tehniskos parametrus tikt āl, cikt āl vajadz īgs, lai to apgroz ību Savien ībā nekas 
netrauc ētu. 
129. pants  
(bijušais EKL 107. pants)  
1. ECBS p ārvalda Eiropas Centr ālās bankas l ēm ējinstances, t ās ir Padome un Valde.  
2. Eiropas Centr ālo banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas stat ūti, turpm āk “ECBS un ECB 
stat ūti”, ir noteikti protokol ā, kas pievienots Lī gumiem.  
3. Eiropas Parlaments un Padome var groz īt ECBS un ECB statū tu 5.1., 5.2., 5.3., 17., 18., 19.1., 
22., 23., 24., 26., 32.2., 32.3., 32.4., 32.6. pantu, 33.1. panta a) punktu un 36. pantu saska ņā ar 
parasto likumdošanas proced ūru. Tie pie ņem l ēmumu vai nu p ēc Eiropas Centr ālās bankas ieteikuma 
un p ēc apspriešan ās ar Komisiju, vai ar ī p ēc Komisijas ieteikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas 
Centr ālo banku.  
4. Padome vai nu p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un 
Eiropas Centr ālo banku, vai ar ī p ēc Eiropas Centr ālās bankas ieteikuma un p ēc apspriešan ās ar 
Eiropas Parlamentu un Komisiju pie ņem noteikumus, kas min ēti ECBS un ECB Stat ūtu 4., 5.4., 
19.2., 20., 28.1., 29.2., 30.4. un 34.3. pant ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/103
130. pants  
(bijušais EKL 108. pants)  
Ne Eiropas Centr ālā banka, ne k ādas valsts centr ālā banka, ne ar ī k āds to l ēm ējinstan ču loceklis, 
īstenojot pilnvaras un veicot uzdevumus un pien ākumus, ko uzliek L īgumi un ECBS un ECB Stat ūti, 
nel ūdz un nepie ņem nor ādījumus no Savienī bas iest ādēm vai strukt ūrām, no k ādas dal ībvalsts 
vald ības vai no k ādas citas strukt ūras. Savien ības iest ādes vai strukt ūras un dal ībvalstu vald ības 
ap ņemas iev ērot šo principu un nem ēģin āt iespaidot Eiropas Centr ālās bankas vai valstu centr ālo 
banku lē m ējinstanč u locek ļus, kad vi ņi veic amata pien ākumus.  
131. pants  
(bijušais EKL 109. pants)  
Visas dal ībvalstis nodrošina to, ka šo valstu ties ību akti, tostarp to centr ālo banku stat ūti, ir sader īgi 
ar Lī gumiem un ECBS un ECB Stat ūtiem.  
132. pants  
(bijušais EKL 110. pants)  
1. Lai veiktu ECBS uztic ētos uzdevumus, Eiropas Centr ālā banka saska ņā ar L īgumiem un nosa ­
cījumiem ECBS un ECB Stat ūtos: 
— pie ņem regulas, cikt āl tas vajadz īgs, lai veiktu uzdevumus, kas min ēti ECBS un ECB Stat ūtu 3.1. 
panta pirmaj ā ievilkum ā, 19.1., 22. un 25.2. pantā, un gad ījumos, ko paredz 129. panta 4. 
punktā min ētajos Padomes aktos,  
— pie ņem l ēmumus, kas vajadz īgi, lai veiktu uzdevumus, ko L īgumi un ECBS un ECB Stat ūti 
uztic ējuši ECBS,  
— sagatavo ieteikumus un sniedz atzinumus.  
2. Eiropas Centr ālā banka var nolemt public ēt savus lēmumus, ieteikumus un atzinumus.  
3. Iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, ko Padome paredz ējusi saska ņā ar 129. panta 4. 
punktā izkl āstīto proced ūru, Eiropas Centr ālajai bankai ir ties ības uzlikt sodanaudu vai kav ējuma 
naudu uz ņēmumiem, kas nepilda pien ākumus, kurus paredz Eiropas Centr ālās bankas pie ņemt ās 
regulas un l ēmumi.LV C 83/104 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
133. pants  
Neskarot Eiropas Centr ālās bankas pilnvaras, Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto 
likumdošanas proced ūru nosaka pas ākumus, kas nepieciešami euro k ā vienot ās val ūtas izmantošanai. 
Šādus pas ākumus paredz p ēc apspriešan ās ar Eiropas Centr ālo banku.  
3. NODA ĻA 
ORGANIZATORISKIE NOTEIKUMI  
134. pants  
(bijušais EKL 114. pants)  
1. Lai veicin ātu piln īgu dal ībvalstu politikas koordin āciju, kas vajadz īga iekš ējā tirgus darb ībai, ar 
šo ir nodibin āta Ekonomikas un finanšu komiteja.  
2. Ekonomikas un finanšu komitejai ir š ādi uzdevumi:  
— p ēc Padomes vai Komisijas l ūguma vai pēc savas ierosmes sniegt atzinumus min ētaj ām iest ād ēm; 
— past āvīgi uzraudz īt dal ībvalstu un Savien ības ekonomikas un finanšu st āvokli un regul āri par to 
ziņot Padomei un Komisijai, jo īpaši par finansi ālām attiec ībām ar treš ām valst īm un starptau ­
tisk ām iest ād ēm; 
— neskarot 240. pantu, pal īdz ēt sagatavot Padomes darbu, k ā min ēts 66. un 75. pant ā, 121. panta 
2., 3., 4. un 6. punkt ā, 122., 124., 125. un 126. pantā , 127. panta 6. punkt ā, 128. panta 2. 
punktā , 129. panta 3. un 4. punkt ā, 138. pant ā, 140. panta 2. un 3. punkt ā, 143. pant ā, 144. 
panta 2. un 3. punkt ā un 219. pantā , un veikt citus Padomes noteiktus uzdevumus, kas saist īti ar 
konsult ācij ām un jaut ājumu sagatavošanu;  
— vismaz reizi gad ā p ārbaudī t st āvokli kapit āla aprites un maks ājumu br īvības jomā , ko rada 
Līgumu un Padomes paredz ēto pas ākumu piem ērošana; š ī p ārbaude attiecas uz visiem pas āku ­
miem, kas saist īti ar kapit āla apriti un maks ājumiem; Komiteja zi ņo Komisijai un Padomei par 
pārbaudes izn ākumu.  
Dal ībvalstis, Komisija un Eiropas Centr ālā banka katra iece ļ ne vair āk kā divus Komitejas locek ļus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/105
3. Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Centr ālo banku un Komi ­
teju, kas min ēta šaj ā pant ā, pie ņem sī ki izstr ādātus noteikumus par Ekonomikas un finanšu komitejas 
sast āvu. Padomes priekšs ēd ētājs šo lēmumu dara zin āmu Eiropas Parlamentam.  
4. Kam ēr ir dal ībvalstis, kam pieš ķirts iz ņēmuma statuss, kurš min ēts 139. pant ā, Komiteja 
papildus 2. punkt ā noteiktajiem uzdevumiem past āvīgi uzrauga šo dalī bvalstu monet āro un finanšu 
stāvokli, k ā ar ī visp ārējo maks ājumu sist ēmu, un regul āri par to zi ņo Padomei un Komisijai.  
135. pants  
(bijušais EKL 115. pants)  
Jaut ājumos, uz kuriem attiecas 121. panta 4. punkts, 126. pants, iz ņemot t ā 14. punktu, 138. pants, 
kā ar ī 140. panta 1. punkts, 140. panta 2. punkta pirm ā da ļa, 140. panta 3. punkts un 219. pants, 
Padome vai k āda dal ībvalsts var l ūgt Komisiju, vadoties no apst ākļiem, sniegt vai nu ieteikumu, vai 
priekšlikumu. Komisija izskata šo l ūgumu un t ūlīt iesniedz Padomei secin ājumus.  
4. NODA ĻA 
ĪPAŠI NOTEIKUMI DAL ĪBVALSTĪ M, KURU NAUDAS VIEN ĪBA IR EURO  
136. pants  
1. Lai nodrošin ātu pien ācīgu ekonomisk ās un monet ārās savien ības darb ību, saska ņā ar attiec īgiem 
Līgumu noteikumiem Padome, iev ērojot k ādu no 121. un 126. pant ā min ētaj ām atbilst īgaj ām proce ­
dūrām, iz ņemot to, kas noteikta 126. panta 14. punkt ā, pie ņem noteikumus attiec ībā uz dal ībvalst īm, 
kuru naudas vienī ba ir euro:  
a) lai stiprin ātu to budžeta discipl īnas un koordin āciju un uzraudz ību; 
b) lai t ām noteiktu ekonomikas politikas pamatnost ādnes, vienlaikus nodrošinot to atbilst ību visai 
Savien ībai pie ņemtaj ām pamatnost ādn ēm, k ā ar ī to uzraudz ību. 
2. Balsošan ā par 1. punktā noteiktajiem pas ākumiem piedal ās tikai tie Padomes locek ļi, kas p ārst āv 
dal ībvalstis, kuru naudas vien ība ir euro.  
Min ēto locek ļu kvalific ēto balsu vair ākumu nosaka saska ņā ar 238. panta 3. punkta a) apakšpunktu.LV C 83/106 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
137. pants  
To dal ībvalstu ministru san āksmju k ārt ību, kuru naudas vien ība ir euro, nosaka Protokol ā par 
Eurogrupu.  
138. pants  
(bijušais EKL 111. panta 4. punkts)  
1. Lai nodrošin ātu euro vietu starptautiskaj ā monet āraj ā sist ēm ā, Padome pēc Komisijas priekšli ­
kuma pie ņem l ēmumu, nosakot kop ēju nost āju jaut ājumos, kas ir īpaši noz īm īgi ekonomiskajai un 
monet ārajai savien ībai, kompetent ās starptautisk ās finanšu iest ādēs un konferenc ēs. Padome pie ņem 
lēmumu p ēc apspriešan ās ar Eiropas Centr ālo banku.  
2. Padome pē c Komisijas priekšlikuma var pie ņemt attiec īgus pas ākumus, lai nodrošin ātu vienotu 
pārst āvību starptautisk ās finanšu iestā dēs un konferenc ēs. Padome pie ņem l ēmumu p ēc apspriešan ās 
ar Eiropas Centr ālo banku.  
3. Balsošan ā par 1. un 2. punkt ā min ētajiem pas ākumiem piedal ās vien īgi tie Padomes locek ļi, kas 
pārst āv dal ībvalstis, kuru naudas vien ība ir euro.  
Min ēto locek ļu kvalific ēto balsu vair ākumu nosaka saska ņā ar 238. panta 3. punkta a) apakšpunktu.  
5. NODA ĻA 
PĀREJAS NOTEIKUMI  
139. pants  
1. Dal ībvalstis, par kur ām Padome nav nol ēmusi, ka t ās atbilst nosac ījumiem euro ieviešanai, 
turpm āk min ētas k ā “dal ībvalstis ar iz ņēmuma statusu”.  
2. Dal ībvalst īm ar iz ņēmuma statusu nepiem ēro š ādus Lī gumu noteikumus:  
a) visp ārējo ekonomikas politikas pamatnost ādņu da ļu pie ņemšana, kas kopum ā attiecas uz euro ­
zonu (121. panta 2. punkts);  
b) piespiedu lī dzek ļi p ārm ērīga budžeta defic īta nov ēršanai (126. panta 9. un 11. punkts);  
c) ECBS m ērķi un uzdevumi (127. panta 1., 2., 3. un 5. punkts);  
d) euro emisija (128. pants);  
e) Eiropas Centr ālās bankas akti (132. pants);LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/107
f) pas ākumi, kas attiecas uz euro izmantošanu (133. pants);  
g) monet ārie nol īgumi un citi pas ākumi, kas saist īti ar val ūtas mai ņas kursa politiku (219. pants);  
h) Eiropas Centr ālās bankas Valdes locek ļu iecelšana (283. panta 2. punkts);  
i) l ēmumi par kopē ju nost āju jaut ājumos, kas ir īpaši noz īm īgi ekonomiskajai un monet ārajai 
savien ībai kompetent ās starptautisk ās finanšu iest ād ēs un konferenc ēs (138. panta 1. punkts);  
j) pas ākumi, lai nodrošin ātu vienotu p ārst āvību starptautisk ās finanšu iest ād ēs un konferenc ēs (138. 
panta 2. punkts).  
Tād ējādi a) l īdz j) apakšpunktā min ētajos pantos lietotais termins “dal ībvalstis” noz īm ē dal ībvalstis, 
kuru naudas vienī ba ir euro.  
3. Saska ņā ar ECBS un ECB statū tu IX noda ļu dal ībvalst īm ar iz ņēmuma statusu un to centr ālaj ām 
bank ām nav ties ību un pien ākumu ECBS.  
4. Padomes locek ļiem, kuri p ārst āv dal ībvalstis ar iz ņēmuma statusu, balssties ības aptur, nosakot 
Padomes pas ākumus, kas min ēti 2. punkt ā uzskait ītajos pantos, k ā ar ī š ādos gad ījumos: 
a) pie ņemot ieteikumus dalī bvalst īm ar iz ņēmuma statusu atbilst īgi daudzpus ējai uzraudz ībai, tostarp 
ieteikumus par stabilit ātes programm ām un br īdin ājumiem (121. panta 4. punkts);  
b) nosakot pas ākumus saist ībā ar p ārm ērīgu budžeta defic ītu attiec ībā uz valst īm, kuru naudas 
vien ība ir euro (126. panta 6., 7., 8, 12. un 13. punkts).  
Pār ējo Padomes locek ļu kvalific ēto balsu vair ākumu nosaka saska ņā ar 238. panta 3. punkta a) 
apakšpunktu.  
140. pants  
(bijušais EKL 121. panta 1. punkts, 122. panta 2. punkta otr ā fr āze, un 123. panta 5. punkts)  
1. Vismaz reizi divos gados vai p ēc piepras ījuma, ko iesniedz dalī bvalstis ar iz ņēmuma statusu, 
Komisija un Eiropas Centr ālā banka sniedz zi ņojumus Padomei par pan ākumiem, ko guvušas dal īb­
valstis ar iz ņēmumu statusu, pildot saist ības attiec ībā uz ekonomisk ās un monet ārās savien ībasLV C 83/108 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
izveidi. Šajos zi ņojumos ietver v ērt ējumu par to, k ā katras dal ībvalsts ties ību akti, tostarp centrā lo 
banku stat ūti, sader ar 130. un 131. pantu un ECBS un ECB Stat ūtiem. Zi ņojumos ir v ērt ējums ar ī 
par to, cik augsts notur īgas konver ģences lī menis sasniegts, ņemot v ērā katras dal ībvalsts atbilst ību 
šādiem krit ērijiem:  
— augsts cenu stabilit ātes lī menis; to konstatē, sam ērojot infl ācijas l īmeni attiec īgā valst ī ar infl ācijas 
līmeni, augst ākais, trij ās cenu zi ņā stabil ākaj ās dal ībvalst īs; 
— valsts finanšu st āvok ļa stabilit āte; to konstatē , izejot no t ā, vai ir sasniegts valsts budžeta st āvoklis 
bez p ārm ērīga defic īta, k ā noteikts š ā L īguma 126. panta 6. punkt ā; 
— vismaz divus gadus attiec īgās valsts val ūtas kursa sv ārstības palikušas Eiropas monet ārās sist ēmas 
val ūtas mai ņas meh ānisma noteiktaj ās robež ās, un š īs valsts val ūta nav devalv ēta attiec ībā pret 
euro; 
— stabilit āte attiec ībā uz dal ībvalsts ar iz ņēmuma statusu pan ākto konver ģenci un t ās dal ību val ūtas 
mai ņas meh ānism ā, kuru atspogu ļo ilgtermi ņa procentu likmes.  
Četri šaj ā punktā min ētie krit ēriji un attiec īgie laikposmi, kuros tie j āiev ēro, ir s īkāk noteikti L īgu ­
miem pievienot ā protokol ā. Komisijas un Eiropas Centr ālās bankas zi ņojumos ņem v ērā ar ī tirgu 
integr ācij ā g ūtos sasniegumus, nor ēķinu konta maks ājumu bilances un to dinamiku, k ā ar ī vien ības 
darbasp ēka izmaksu un citu cenu indeksu att īstību. 
2. Padome p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un p ārrun ām Eiropadom ē p ēc Komisijas priek ­ 
šlikuma nolemj, kuras dal ībvalstis, kam pieš ķirts iz ņēmuma statuss, atbilst vajadz īgajiem nosac īju­
miem, ko paredz 1. punkt ā izvirz ītie krit ēriji, un atce ļ iz ņēmuma statusu, kas pieš ķirts attiec īgaj ām 
dal ībvalstī m. 
Padome pie ņem l ēmumu p ēc tam, kad t ā ir saņē musi to locek ļu kvalific ēta vair ākuma ieteikumu, kas 
pārst āv dal ībvalstis, kuru naudas vien ība ir euro; šie locek ļi pie ņem l ēmumu sešu m ēnešu laik ā p ēc 
tam, kad Padome sa ņēmusi Komisijas priekšlikumu.  
Otraj ā da ļā min ēto locekļ u kvalific ēto balsu vair ākumu nosaka saska ņā ar 238. panta 3. punkta a) 
apakšpunktu.  
3. Ja saska ņā ar 2. punkt ā noteikto procedū ru nolemts atcelt iz ņēmuma statusu, Padome p ēc 
Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Centr ālo banku ar vienpr ātīgu lē mumu, koLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/109
pie ņem t ās dal ībvalstis, kuru val ūta ir euro, kop ā ar attiec īgo dal ībvalsti neatsaucami fiks ē euro 
mai ņas kursu, atbilstī gi kuram attiec īgo val ūtu aizst āj ar euro, un paredz citus pas ākumus, kas 
vajadz īgi, lai ieviestu euro k ā vienotu val ūtu attiec īgaj ā dal ībvalst ī. 
141. pants  
(bijušais EKL 123. panta 3. punkts un 117. panta 2. punkta pirmie pieci ievilkumi)  
1. Kam ēr ir dal ībvalstis, kam pieš ķirts iz ņēmuma statuss, un neskarot 129. panta 1. punktu, k ā 
Eiropas Centr ālās bankas treš ā l ēm ējinstance past āv Eiropas Centr ālās bankas Ģener ālpadome, kas 
min ēta ECBS un ECB Stat ūtu 45. pant ā. 
2. Kam ēr past āv dal ībvalstis ar iz ņēmuma statusu, Eiropas Centr ālā banka attiec ībā uz š īm dal īb­
valst īm: 
— veicina valstu centr ālo banku sadarb ību; 
— veicina dal ībvalstu monet āro politiku koordin ēšanu nol ūkā nodrošin āt cenu stabilit āti; 
— p ārrauga val ūtas mai ņas meh ānisma darb ību; 
— r īko apspriedes par jaut ājumiem, kas ir valstu centr ālo banku kompetenc ē un ietekm ē finanšu 
iest āžu un tirgu stabilit āti; 
— veic k ādreiz ējos Eiropas Monet ārās sadarb ības fonda uzdevumus, ko v ēlāk bija p ārņēmis Eiropas 
Monet ārais instit ūts. 
142. pants  
(bijušais EKL 124. panta 1. punkts)  
Vis ām dal ībvalst īm ar iz ņēmuma statusu to val ūtas mai ņas kursa politika ir kop ējas ieinteres ētības 
jaut ājums. Šaj ā sakar ā dal ībvalstis ņem vē rā pieredzi, kas g ūta, sadarbojoties val ūtas mai ņas sist ēm ā. 
143. pants  
1. Ja attiec ībā uz dal ībvalsts ar iz ņēmuma statusu maks ājumu bilanci tai raduš ās gr ūtības vai draud 
nopietnas gr ūtības, ko rad ījusi vai nu visp ārēja t ās maksā jumu bilances nestabilit āte, vai ar ī val ūta, kas 
ir attiec īgās dal ībvalsts ar iz ņēmuma statusu r īcībā, un ja š ādas gr ūtības īpaši var trauc ēt iekš ējā tirgus 
darb ību vai kopēj ās tirdzniecī bas politikas īstenošanu, Komisija t ūlīt noskaidro attiec īgās valsts 
stāvokli un darbī bas, kuras š ī valsts s ākusi vai var s ākt saska ņā ar Lī gumiem, izmantojot visus 
līdzek ļus, kas ir t ās r īcībā. Komisija nosaka, k ādus pas ākumus t ā iesaka veikt attiec īgai valstij.LV C 83/110 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Ja dal ībvalsts ar iz ņēmuma statusu r īcība un Komisijas ieteiktie pas ākumi izr ādās nepietiekami, lai 
pārvar ētu raduš ās vai draudoš ās gr ūtības, Komisija p ēc apspriešan ās ar Ekonomikas un finanšu 
komiteju sniedz Padomei ieteikumu pieš ķirt savstarp ēju pal īdz ību un nor āda atbilst īgus t ās veidus.  
Komisija regul āri inform ē Padomi par st āvokli un t ā att īstību. 
2. Padome pieš ķir š ādu savstarp ēju pal īdz ību; t ā pie ņem direkt īvas vai l ēmumus, kuros paredz 
sīkākus nosac ījumus š ādai pal īdz ībai, kas var izpausties k ā: 
a) saska ņota pieeja cit ām starptautisk ām organiz ācij ām vai saska ņota darb ība cit ās t ādās starptautis ­
kās organiz ācij ās, pie kur ām dal ībvalstis ar iz ņēmuma statusu var v ērsties;  
b) pas ākumi, kas j āveic, lai nepie ļautu novirzes tirdzniecī bas pl ūsm ās, ja gr ūtībās non ākus ī dal ībvalsts 
ar iz ņēmuma statusu uztur vai atk ārtoti ievieš pret treš ām valst īm v ērstus kvantitat īvos ierobežo ­
jumus;  
c) ierobežota apjoma kred ītu sa ņemšana no cit ām dal ībvalst īm, par ko t ās vienojas.  
3. Ja Padome nepieš ķir Komisijas ieteikto savstarp ējo pal īdz ību vai ja savstarp ējā pal īdz ība un 
veiktie pas ākumi nav pietiekami, Komisija at ļauj gr ūtībās non ākušajai dal ībvalstij ar iz ņēmuma 
statusu veikt aizsargpas ākumus, kuru s īkākus nosac ījumus Komisija preciz ē. 
Padome var atsaukt š ādu at ļauju un groz īt min ētos nosac ījumus.  
144. pants  
(bijušais EKL 120. pants)  
1. Ja maksā jumu bilancē p ēkš ņi rodas kr īze un t ūlīt netiek pie ņemts lē mums, ko paredz 143. 
panta 2. punkts, dalī bvalsts ar iz ņēmuma statusu, lai nodrošin ātos, var veikt vajadz īgos aizsargpas ā­
kumus. T ādiem pas ākumiem cik iesp ējams maz j ātrauc ē iekš ējā tirgus darb ība, un tie nedr īkst b ūt 
plašā ki, k ā noteikti vajadz īgs, lai nov ērstu p ēkš ņās gr ūtības.  
2. Komisiju un citas dalī bvalstis inform ē par šā diem aizsargpas ākumiem v ēlākais tad, kad tie st ājas 
sp ēk ā. Komisija var ieteikt Padomei pieš ķirt savstarp ēju pal īdz ību saska ņā ar 143. pantu.  
3. P ēc tam, kad Komisija sniegusi ieteikumu un notikusi apspriede ar Ekonomikas un finanšu 
komiteju Padome var nolemt, ka attiec īgajai dal ībvalstij j āgroza, j āpārtrauc vai j āatce ļ iepriekšmin ētie 
aizsargpas ākumi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/111
IX SADA ĻA 
NODARBIN ĀTĪBA 
145. pants  
(bijušais EKL 125. pants)  
Lai sasniegtu m ērķus, kas izvirz īti 3. pant ā L īgum ā par Eiropas Savien ību, dal ībvalstis un Savien ība 
saska ņā ar šo sada ļu izstr ādā koordin ētu strat ēģiju nodarbin ātības jomā , īpaši atbalstot kvalific ētu, 
m ācītu un piel āgoties sp ējīgu darbasp ēku, k ā ar ī darba tirgus, kas sp ētu rea ģēt uz p ārmai ņām 
ekonomik ā. 
146. pants  
(bijušais EKL 126. pants)  
1. Dal ībvalstis ar savu nodarbin ātības politiku veicina 145. pant ā min ēto m ērķu sasniegšanu 
atbilst īgi dal ībvalstu un Savien ības ekonomikas politikas visp ārējām pamatnost ādn ēm, kas pie ņemtas, 
piem ērojot 121. panta 2. punktu.  
2. Dal ībvalstis, ņemot v ērā praksi, kas saist īta ar darba dev ēju un darba ņēm ēju atbildī bu, uzskata 
nodarbin ātības veicin āšanu par visp ārsvar īgu jaut ājumu un šaj ā sakar ā Padom ē koordin ē savu r īcību 
saska ņā ar 148. panta noteikumiem.  
147. pants  
(bijušais EKL 127. pants)  
1. Savien ība pal īdz nodrošin āt augstu nodarbin ātības lī meni, rosinot dalī bvalstu sadarb ību un 
atbalstot, k ā ar ī vajadz ības gad ījum ā papildinot to r īcību. To īstenojot, respekt ē dal ībvalstu kompe ­
tenci.  
2. Nosakot un īstenojot Savien ības politiku un darb ības, ņem v ērā m ērķi sasniegt augstu nodar ­
bin ātības l īmeni.  
148. pants  
(bijušais EKL 128. pants)  
1. Eiropadome katru gadu izskata Savien ības st āvokli nodarbin ātības jom ā un izdara par to 
attiec īgus secinā jumus, pamatojoties uz kop īgu Padomes un Komisijas gada zi ņojumu.  
2. Pamatojoties uz Eiropadomes secin ājumiem, Padome katru gadu p ēc Komisijas priekšlikuma un 
pēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu, Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju, Re ģionu komiteju un 
150. pant ā min ēto Nodarbin ātības komiteju nosaka pamatnost ādnes, ko dal ībvalstis iev ēro sav ā 
nodarbin ātības politik ā. Šīs pamatnost ādnes atbilst visp ārējām pamatnost ādn ēm, kas pie ņemtas 
saska ņā ar 121. panta 2. punktu.LV C 83/112 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
3. Katra dal ībvalsts iesniedz Padomei un Komisijai gada zi ņojumu par galvenajiem pas ākumiem, 
kas veikti, lai ī stenotu nodarbin ātības politiku, iev ērojot 2. punkt ā min ētās nodarbin ātības pamatno ­
stādnes.  
4. Padome, pamatojoties uz 3. punkt ā min ētajiem zi ņojumiem un sa ņēmusi Nodarbin ātības komi ­
tejas viedokli, katru gadu p ārbauda dal ībvalstu nodarbin ātības politikas īstenošanu, ņemot v ērā pa ­
matnost ādnes nodarbin ātības jomā . Padome pē c Komisijas ieteikuma var sniegt ieteikumus dal ībval ­
stīm, ja t ā š īs p ārbaudes izn ākum ā uzskata to par vajadz īgu. 
5. Pamatojoties uz š īs pā rbaudes izn ākumu, Padome un Komisija sagatavo Eiropadomei kop īgu 
gada zi ņojumu par nodarbin ātības st āvokli Savien ībā, k ā ar ī par nodarbin ātības pamatnost ādņu 
īstenošanu.  
149. pants  
(bijušais EKL 129. pants)  
Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas proced ūru p ēc apspriešan ās ar 
Ekonomikas un sociā lo lietu komiteju un Re ģionu komiteju, var noteikt veicin āšanas pas ākumus, 
lai rosin ātu dal ībvalstu sadarb ību un atbalst ītu to r īcību nodarbin ātības jomā , uz ņemoties iniciat īvas, 
kas v ērstas uz inform ācijas apmai ņas un labā kas prakses attī stīšanu, sniedzot salī dzinošu anal īzi un 
padomus, k ā ar ī veicinot jaunas pieejas un izv ērt ējot pieredzi, jo ī paši izmantojot izm ēģin ājuma 
projektus.  
Šie pas ākumi neietver dal ībvalstu normat īvo un administrat īvo aktu saska ņošanu. 
150. pants  
(bijušais EKL 130. pants)  
Padome ar vienk āršu balsu vair ākumu p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu nodibina Nodarbin ā­
tības komiteju padomdevējas status ā, lai sekm ētu nodarbin ātības un darba tirgus politikas koordin ā­
ciju starp dal ībvalst īm. Komitejai ir š ādi uzdevumi:  
— p ārraudz īt nodarbin ātības st āvokli un nodarbin ātības politiku dal ībvalst īs un Savien ībā; 
— neskarot 240. pantu, sniegt atzinumus p ēc Padomes vai Komisijas l ūguma vai pē c savas ierosmes 
un piedal īties 148. pantā min ētā Padomes darba sagatavošan ā. 
Īstenojot savas pilnvaras, komiteja apspriežas gan ar darba dev ējiem, gan darba ņēm ējiem.  
Katra dal ībvalsts un Komisija iece ļ divus komitejas locek ļus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/113
X SADA ĻA 
SOCI ĀLĀ POLITIKA  
151. pants  
(bijušais EKL 136. pants)  
Savien ība un dal ībvalstis, apzinoties soci ālās pamatties ības, tostarp t ās, kas izkl āstītas Eiropas Soci ālaj ā 
hart ā, kura parakst īta Tur īnā 1961. gada 18. oktobr ī, un 1989. gada Kopienas Hart ā par darba 
ņēm ēju soci ālaj ām pamatties ībām, par saviem m ērķiem izvirza nodarbin ātības veicin āšanu, dz īves 
un darba apst ākļu uzlabošanu nol ūkā tos saska ņot, turpinot ieviest uzlabojumus, k ā ar ī pien ācīgu 
soci ālo aizsardz ību, dialogu starp darba devējiem un darba ņēm ējiem, cilv ēkresursu attī stību, kas 
vērsta uz past āvīgi augstas nodarbin ātības uztur ēšanu un cīņ u pret soci ālo atstumtī bu. 
Lai to pan āktu, Savien ība un dal ībvalstis īsteno pas ākumus, kuros ņem v ērā valstu atš ķirīgo praksi, jo 
īpaši lī gumattiec ību jom ā, kā ar ī vajadz ību uztur ēt Savien ības ekonomikas konkur ētsp ēju. 
Tās uzskata, ka to nodrošin ās ne tikai iekš ējā tirgus darb ība, kas pal īdz saska ņot soci ālās sist ēmas, bet 
ar ī L īgumos paredz ētās proced ūras un normatī vu un administrat īvu aktu tuvin āšana. 
152. pants  
Savien ība atz īst un sav ā l īmen ī veicina soci ālo partneru lomu, ņemot v ērā valstu sist ēmu daž ād ību; t ā 
veicina dialogu soci ālo partneru starp ā, iev ērojot vi ņu autonomiju.  
Tr īspus ēja Soci ālo lietu augst ākā l īme ņa san āksme par ekonomikas izaugsmi un nodarbin ātību veicina 
soci ālo dialogu. 
153. pants  
(bijušais EKL 137. pants)  
1. Lai sasniegtu 151. pant ā izvirz ītos m ērķus, Savien ība atbalsta un papildina dalī bvalstu darb ību 
šādās jom ās: 
a) uzlabojumi, jo īpaši darba vid ē, lai aizsarg ātu darba ņēm ēju vesel ību un droš ību; 
b) darba apst ākļi; 
c) darba ņēm ēju soci ālais nodrošin ājums un soci ālā aizsardz ība; 
d) darba ņēm ēju aizsardz ība darba lī gumu izbeigšanas gad ījumos;  
e) darba ņēm ēju inform ēšana un apspriešan ās ar tiem;LV C 83/114 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
f) darba ņēm ēju un darba devēju pā rst āvība un kolekt īva interešu aizsardz ība, tostarp kopī gu 
lēmumu pie ņemšana atbilst īgi 5. punktam;  
g) nodarbin ātības nosac ījumi trešo valstu pilso ņiem, kas likum īgi dz īvo Savien ības teritorij ā; 
h) no darba tirgus atstumtu personu integr ācija, neskarot 166. pantu;  
i) v īriešu un sieviešu vienl īdz ība attiec ībā uz iesp ējām darba tirg ū un attieksmi darb ā; 
j) soci ālās atstumt ības izskaušana;  
k) soci ālās aizsardz ības sist ēmu piem ērošana m ūsdienu pras ībām, neskarot c) apakšpunktu.  
2. Lai to pan āktu, Eiropas Parlaments un Padome var:  
a) paredz ēt pas ākumus, lai veicin ātu dal ībvalstu sadarb ību, izmantojot iniciat īvas, kas v ērstas uz 
zin āšanu apguvi, inform ācijas un lab ākās pieredzes apmai ņas sekm ēšanu, inov āciju veicin āšanu 
un pieredzes izv ērt ēšanu, neparedzot dal ībvalstu normat īvo aktu saska ņošanu; 
b) š ā panta 1. punkta a) lī dz i) apakšpunkt ā min ētaj ās jomā s ar direkt īvām noteikt minim ālās 
pras ības, kas pak āpeniski j āievieš, iev ērojot nosac ījumus un tehniskos noteikumus katr ā dal ībvalstī . 
Ar š ādām direkt īvām vair ās uzlikt t ādus administrat īvus, finansi ālus un juridiskus ierobežojumus, 
kas trauc ētu veidoties un att īstīties mazajiem un vidē jiem uz ņēmumiem.  
Eiropas Parlaments un Padome p ēc apspriešan ās ar Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un Re ģionu 
komiteju pie ņem l ēmumus.  
1. punkta c), d), f) un g) apakšpunkt ā min ētaj ās jomā s Padome, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu 
un min ētaj ām komitej ām, l ēmumu pie ņem vienpr ātīgi un saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru. 
Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu ar vienpr ātīgu 
lēmumu var attiecin āt parasto likumdošanas proced ūru ar ī uz 1. punkta d), f) un g) apakšpunktu.  
3. P ēc darba dev ēju un darba ņēm ēju kopī ga l ūguma dal ībvalsts var vi ņiem uztic ēt īstenot direk ­
tīvas, kas pie ņemtas atbilst īgi 2. punktam, vai vajadz ības gad ījum ā īstenot Padomes l ēmumu, kas 
pie ņemts saska ņā ar 155. pantu.  
Šādā gad ījum ā t ā nodrošina, ka ne v ēlāk k ā dien ā, kad direkt īvai vai l ēmumam j ābūt transpon ētam 
vai īstenotam, darba devē ji un darba ņēm ēji, savstarp ēji vienojoties, ir ieviesuši vajadz īgos pas ākumus, 
un attiec īgai dal ībvalstij ir j āveic vajadz īgie pas ākumi, lai t ā past āvīgi sp ētu nodrošin āt rezult ātus, kas 
paredz ēti attiec īgaj ā direkt īvā vai l ēmum ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/115
4. Noteikumi, kas pie ņemti atbilst īgi šim pantam,  
— neietekm ē dal ībvalstu ties ības defin ēt savu soci ālā nodrošin ājuma sist ēmu pamatprincipus un 
nedrī kst b ūtiski ietekm ēt šo sist ēmu finansi ālo l īdzsvaru;  
— neliedz dal ībvalst īm atst āt sp ēkā vai ieviest stingr ākus aizsargpas ākumus, kas ir sader īgi ar Lī gu ­
miem.  
5. Šā panta noteikumi neattiecas uz darba samaksu, uz ties īb ām apvienoties, uz ties ībām streikot 
vai uz ties ībām pieteikt lokautus.  
154. pants  
(bijušais EKL 138. pants)  
1. Komisijas uzdevums ir veicin āt darba dev ēju un darba ņēm ēju apspriedes Savien ības l īmen ī, un 
tā veic visus attiec īgos pas ākumus, lai veicin ātu vi ņu dialogu, sam ērīgi atbalstot abas puses.  
2. Šaj ā nol ūkā, pirms Komisija iesniedz priekšlikumus soci ālās politikas jomā , t ā apspriežas ar 
darba dev ējiem un darba ņēm ējiem par Savien ības r īcības iesp ējamo ievirzi.  
3. Ja Komisija p ēc š ādas apspriedes atz īst Savien ības r īcību par v ēlamu, t ā apspriež ar darba 
dev ējiem un darba ņēm ējiem paredz ētā priekšlikuma saturu. Darba dev ēji un darba ņēm ēji iesniedz 
Komisijai atzinumu vai, vajadz ības gad ījum ā, ieteikumu.  
4. Ja notiek 2. un 3. punkt ā min ētās apspriedes, darba dev ēji un darba ņēm ēji var Komisijai dar īt 
zin āmu v ēlēšanos sākt 155. pantā paredz ēto proced ūru. Process nenotiek ilg āk par devi ņiem m ēne ­ 
šiem, ja vien attiec īgie darba dev ēji un darba ņēm ēji kopā ar Komisiju nenolemj to pagarin āt. 
155. pants  
(bijušais EKL 139. pants)  
1. Ja darba dev ēji un darba ņēm ēji to v ēlas, vi ņu dialogs Savien ības lī men ī var rad īt līgumattie ­
cības, tostarp nol īgumus.  
2. Savien ības l īmen ī nosl ēgtus nolī gumus īsteno vai nu saska ņā ar proced ūrām un praksi, kas 
rakstur īga darba dev ējiem un darba ņēm ējiem, k ā ar ī dal ībvalst īm, vai – jaut ājumos, uz ko attiecas 
153. pants – p ēc parakst ītāju pušu kopī ga l ūguma, Padomei pie ņemot l ēmumu pē c Komisijas 
priekšlikuma. Par to inform ē Eiropas Parlamentu.  
Padome l ēmumu pie ņem ar kvalific ētu vair ākumu, ja attiec īgais nol īgums ietver vienu vai vair ākus 
noteikumus, kas attiecas uz k ādu no jomām, kur ās saska ņā ar 153. panta 2. punktu l ēmumi 
jāpie ņem vienpr ātīgi.LV C 83/116 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
156. pants  
(bijušais EKL 140. pants)  
Lai sasniegtu 151. pant ā izvirz ītos m ērķus, k ā ar ī neskarot citus L īgumu noteikumus, Komisija rosina 
dal ībvalstu sadarb ību un pal īdz koordin ēt to r īcību vis ās soci ālās politikas jomā s, uz ko attiecas š ī 
noda ļa, īpaši jaut ājumos, kas attiecas uz:  
— nodarbin ātību; 
— darba ties ībām un darba apst ākļiem; 
— arodm ācību pamatiem un kvalifik ācijas celšanu;  
— soci ālo nodrošin ājumu;  
— nelaimes gad ījumu darb ā un arodslimī bu profilaksi;  
— darba higi ēnu; 
— ties ībām apvienoties un r īkot kolekt īvas sarunas starp darba devējiem un darba ņēm ējiem.  
Lai to pan āktu, Komisija cieši sadarbojas ar dal ībvalst īm, veicot p ētījumus, sniedzot atzinumus un 
rīkojot apspriedes gan par problēm ām, kas rodas valsts l īmen ī, gan par t ām, kur ās ieinteres ētas 
starptautiskas organiz ācijas, jo īpaši par iniciat īvām, kuru m ērķis ir pamatnost ādņu un r ādītāju 
noteikšana, paraugprakses apmai ņas organiz ēšana un nepieciešamo faktoru nodrošin āšana periodiskai 
apsekošanai un izv ērt ēšanai. Par to piln ībā inform ē Eiropas Parlamentu.  
Komisija apspriežas ar Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju, pirms sniedz atzinumus, ko paredz šis 
pants.  
157. pants  
(bijušais EKL 141. pants)  
1. Visas dal ībvalstis nodrošina to, lai tiktu iev ērots princips, ka v īrieši un sievietes par vien ādu vai 
vien ādi v ērt īgu darbu sa ņem vien ādu darba samaksu.  
2. Šaj ā pant ā “darba samaksa” noz īm ē parastu pamatalgu vai minim ālo algu, k ā ar ī jebkuru citu 
atl īdz ību naud ā vai nat ūrā, ko darba ņēm ējs par darbu tieši vai netieši saņ em no darba dev ēja. 
Vien āda darba samaksa bez dzimuma diskrimin ācijas noz īm ē to, ka:  
a) darba samaksu par akorddarbu apr ēķina, izmantojot vienu un to pašu m ērvien ību;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/117
b) darba samaksa atbilstī gi stundu likm ēm par vien ādu darbu ir vienā da. 
3. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru p ēc apspriešan ās ar 
Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju nosaka pas ākumus, lai nodrošin ātu to, ka nodarbin ātības un 
profesiju jaut ājumos ir iev ērots princips, kas paredz vienl īdz īgas iesp ējas un vienl īdz īgu attieksmi pret 
sieviet ēm un v īriešiem, tostarp ar ī princips, ka tie par vien ādu vai vien ādi v ērt īgu darbu sa ņem 
vien ādu darba samaksu.  
4. Lai praks ē nodrošin ātu piln īgu vienl īdz ību starp sieviet ēm un v īriešiem darb ā, vien ādas 
attieksmes princips neliedz dal ībvalst īm atst āt sp ēkā vai ieviest pas ākumus, kas dod īpašas priekšro ­
cības nepietiekami p ārst āvētajam dzimumam, t ā p ārst āvjiem atvieglinot iesaist īšanos darb ā vai ar ī 
nov ēršot vai kompens ējot vi ņu profesion ālās izaugsmes trū kumus.  
158. pants  
(bijušais EKL 142. pants)  
Dal ībvalstis cenšas saglabā t l īdzv ērt ību, kas past āv starp apmaks ātu br īvdienu sist ēmām.  
159. pants  
(bijušais EKL 143. pants)  
Komisija ik gadu sagatavo zi ņojumu par pan ākumiem, kas g ūti 151. pant ā min ēto m ērķu sasnieg ­ 
šan ā, un ar ī par demogr āfisko st āvokli Savien ībā. Komisija šo zi ņojumu nos ūta Eiropas Parlamentam, 
Padomei un Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai.  
160. pants  
(bijušais EKL 144. pants)  
Padome ar vienk āršu balsu vair ākumu p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu izveido Soci ālās 
aizsardz ības komiteju padomdev ējas status ā, lai sekm ētu sadarbī bu starp dal ībvalst īm, k ā ar ī starp 
dal ībvalstī m un Komisiju sociā lās aizsardz ības politikas jomā. Komitejai ir š ādi uzdevumi:  
— p ārraudz īt soci ālo situ āciju un izmai ņas soci ālās aizsardz ības politik ā dal ībvalst īs un Savien ībā; 
— veicin āt inform ācijas, pieredzes un prakses apmai ņu starp dal ībvalst īm, k ā ar ī starp dal ībvalst īm 
un Komisiju;  
— neskarot 240. pantu, sagatavot zi ņojumus, sniegt atzinumus vai veikt citus darbus saska ņā ar savu 
kompetenci vai nu p ēc Padomes, vai Komisijas lū guma, vai ar ī p ēc savas ierosmes.  
Īstenojot savas pilnvaras, Komiteja attiec īgi sadarbojas ar darba dev ējiem un darba ņēm ējiem.LV C 83/118 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Katra dal ībvalsts un Komisija iece ļ divus Komitejas locek ļus. 
161. pants  
(bijušais EKL 145. pants)  
Gada zi ņojumos Eiropas Parlamentam Komisija iek ļauj atseviš ķu noda ļu par soci ālo st āvokli Savie ­
nībā. 
Eiropas Parlaments var aicināt Komisiju sagatavot zi ņojumus par jebkuru konkr ētu probl ēmu, kas 
attiecas uz soci āliem apst ākļiem. 
XI SADA ĻA 
EIROPAS SOCI ĀLAIS FONDS  
162. pants  
(bijušais EKL 146. pants)  
Lai uzlabotu darba ņēm ēju darba iesp ējas iekš ējā tirg ū un t ādējādi pal īdz ētu celt dz īves l īmeni, 
saska ņā ar še turpm āk izkl āstītiem noteikumiem ar šo ir nodibin āts Eiropas Soci ālais fonds; t ā m ērķis 
ir vis ā Savien ībā atvieglin āt darba ņēm ēju nodarbin āšanu, k ā ar ī dot darba ņēm ējiem liel ākas iesp ējas 
brīvi p ārvietoties un izv ēlēties darbu, veicin āt vi ņu piel āgošanos pā rmai ņām r ūpniec ībā un 
pārmai ņām ražošanas sist ēm ās, jo īpaši, izmantojot arodm ācības un pā rkvalific ēšanu.  
163. pants  
(bijušais EKL 147. pants)  
Fondu vada Komisija.  
Šo uzdevumu Komisijai pal īdz veikt komiteja, ko vada Komisijas loceklis un kur ā ir vald ību, arod ­
biedrī bu un darba devēju organiz āciju p ārst āvji. 
164. pants  
(bijušais EKL 148. pants)  
Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas proced ūru p ēc apspriešan ās ar 
Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un Re ģionu komiteju pie ņem īstenošanas regulas, kas attiecas 
uz Eiropas Soci ālo fondu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/119
XII SADA ĻA 
IZGL ĪTĪBA, ARODM ĀCĪBAS, JAUNATNE UN SPORTS  
165. pants  
(bijušais EKL 149. pants)  
1. Veicinot dal ībvalstu sadarb ību un vajadz ības gad ījum ā atbalstot un papildinot to r īcību, Savie ­
nība sekm ē pilnv ērt īgās izgl ītības att īstību, piln īgi respekt ējot dal ībvalstu atbildību par m ācību saturu 
un izgl ītības sist ēmu organiz āciju, k ā ar ī kult ūru un valodu daž ād ību. 
Savien ība pal īdz risin āt Eiropas sporta nozares jaut ājumus, ņemot v ērā š īs nozares īpatn ības, t ās 
strukt ūras, kas balst ās uz br īvpr ātīgu darbī bu, un t ās soci ālo un audzinošo noz īmi. 
2. Savien ības r īcības m ērķi ir:  
— att īstīt Eiropas dimensiju izgl ītībā, jo īpaši ar dal ībvalstu valodu m ācīšanu un populariz ēšanu; 
— veicin āt studentu un m ācībsp ēku mobilit āti, inter alia  veicinot diplomu un m ācību laika akad ē­
misku atz īšanu;  
— sekm ēt izgl ītības iest āžu sadarbī bu; 
— att īstīt inform ācijas un pieredzes apmai ņu par jaut ājumiem, kas ir kop īgi dal ībvalstu izgl ītības 
sist ēm ām; 
— pal īdz ēt att īstīties jaunatnes apmai ņai un darbaudzin ātāju apmai ņai, k ā ar ī sekm ēt jauniešu dal ību 
Eiropas demokr ātiskaj ā dz īvē; 
— veicin āt t ālm ācības attī stību; 
— att īstīt Eiropas dimensiju sport ā, veicinot taisnī gumu un atkl ātību sporta sacens ībās un sadarb ību 
starp strukt ūrām, kas ir atbildī gas par sportu, k ā ar ī sarg ājot sportistu, jo īpaši jaun āko sportistu, 
fizisko un mor ālo integrit āti. 
3. Savien ība un dal ībvalstis izgl ītības un sporta jom ā sekm ē sadarb ību ar treš ām valst īm un 
kompetent ām starptautisk ām organiz ācij ām, jo īpaši ar Eiropas Padomi.  
4. Lai pal īdz ētu sasniegt šaj ā pant ā min ētos m ērķus:  
— Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru pē c apspriešan ās ar 
Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un Re ģionu komiteju paredz veicin āšanas pas ākumus, kas 
neietver dal ībvalstu normat īvo aktu saska ņošanu;LV C 83/120 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
— Padome p ēc Komisijas priekšlikuma pie ņem ieteikumus.  
166. pants  
(bijušais EKL 150. pants)  
1. Savien ība īsteno arodm ācību politiku, kas atbalsta un papildina dal ībvalstu r īcību, piln īgi respek ­
tējot dal ībvalstu atbild ību par arodmāc ību saturu un organiz āciju.  
2. Savien ības r īcības m ērķis ir:  
— pal īdz ēt piel āgoties pā rmai ņām r ūpniec ībā, jo īpaši, izmantojot arodm ācības un p ārkvalific ēšanu;  
— uzlabot arodmāc ību pamatus un padziļ in ātas arodm ācības, lai veicin ātu integr āciju un reintegrā ­
ciju darba tirg ū; 
— padar īt pieejam ākas arodm āc ības un veicin āt m ācībsp ēku un m ācāmo, un jo īpaši jaunatnes 
mobilit āti; 
— veicin āt izgl ītības vai arodmā cību iest āžu un uz ņēmumu sadarb ību apm ācības jaut ājumos; 
— att īstīt inform ācijas un pieredzes apmai ņu par jaut ājumiem, kas ir kop īgi dal ībvalstu m ācību 
sist ēm ām. 
3. Savien ība un dal ībvalstis arodm āc ību jomā sekm ē sadarb ību ar treš ām valst īm un kompetent ām 
starptautisk ām organiz ācij ām. 
4. Lai pal īdz ētu sasniegt šaj ā pant ā min ētos m ērķus, Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar 
parasto likumdošanas proced ūru pēc apspriešan ās ar Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un 
Re ģionu komiteju paredz pas ākumus, kas neietver dal ībvalstu normat īvo aktu saska ņošanu, un 
Padome pē c Komisijas priekšlikuma pie ņem ieteikumus.  
XIII SADA ĻA 
KULT ŪRA 
167. pants  
(bijušais EKL 151. pants)  
1. Savien ība veicina dal ībvalstu kult ūru uzplaukumu, respekt ējot to nacion ālās un re ģion ālās 
atš ķirības un vienlaikus piev ēršot uzman ību kopī gajam kult ūras mantojumam.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/121
2. Savien ības r īcības m ērķis ir veicin āt dal ībvalstu sadarb ību un vajadz ības gad ījum ā atbalst īt un 
papildin āt to r īcību š ādās jomā s: 
— zin āšanu par Eiropas tautu kult ūru un v ēsturi uzlabošana un populariz ēšana; 
— Eiropas noz īmes kult ūras mantojumu glab āšana un sarg āšana; 
— nekomerci āli kult ūras sakari;  
— jaunrade m āksl ā un literat ūrā, ar ī audiovizu ālā jomā . 
3. Savien ība un dal ībvalstis kult ūras jomā veicina sadarb ību ar treš ām valst īm un kompetent ām 
starptautisk ām organiz ācij ām, jo īpaši ar Eiropas Padomi.  
4. Rī kojoties saska ņā ar citiem L īgumu noteikumiem, Savien ība ņem vē rā kult ūras aspektus, jo 
īpaši, lai respekt ētu un veicin ātu kult ūru daudzveid ību. 
5. Lai pal īdz ētu sasniegt šaj ā pant ā min ētos m ērķus:  
— Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru pē c apspriešan ās ar 
Re ģionu komiteju paredz veicin āšanas pas ākumus, kas neietver dal ībvalstu normat īvo aktu saska ­ 
ņošanu;  
— Padome p ēc Komisijas priekšlikuma pie ņem ieteikumus.  
XIV SADA ĻA 
SABIEDR ĪBAS VESEL ĪBA 
168. pants  
1. Nosakot un īstenojot visu Savien ības politiku un darb ības, ir j ānodrošina augsts cilv ēku vese ­
lības aizsardz ības lī menis.  
Savien ības r īcība papildina dal ībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedr ības vesel ību, 
veiktu slim ību profilaksi un nov ērstu draudus fiziskajai un gar īgajai vesel ībai. Šā da r īcība ir ar ī c īņa 
pret slimī bām, kas visvair āk apdraud vesel ību, veicinot pē tījumus par to cēlo ņiem, izplat īšanos un 
profilaksi, k ā ar ī inform ēšanu un izgl ītošanu vesel ības jaut ājumos, un nopietnu p ārrobežu vesel ības 
apdraud ējumu p ārraudz ība, laic īga br īdin āšana par tiem un šo draudu apkarošana.  
Savien ība papildina dal ībvalstu r īcību, kas mazina narkotiku izrais īto kait ējumu vesel ībai, ar ī infor ­
m ējot un veicot profilakses pas ākumus.LV C 83/122 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. Savien ība veicina dal ībvalstu sadarb ību šaj ā pant ā min ētaj ās jomā s, vajadz ības gad ījum ā atbal ­
stot to r īcību. T ā jo īpaši veicina dal ībvalstu sadarb ību, lai uzlabotu p ārrobežu re ģionu vesel ības 
apr ūpes pakalpojumu sist ēmu savstarp ēju papildin āšanos. 
Dal ībvalstis sazi ņā ar Komisiju savstarp ēji koordin ē politiku un programmas jom ās, kas min ētas 1. 
punktā. Komisija, uzturot ciešus sakarus ar dal ībvalst īm, var n ākt klaj ā ar dažādiem lietiš ķiem iero ­
sin ājumiem, lai veicin ātu š ādu koordin āciju, jo īpaši iniciat īvas, kuru m ērķis ir pamatnost ādņu un 
rād ītāju izstr āde, paraugprakses apmai ņas organiz ēšana un nepieciešamo faktoru nodrošin āšana 
periodiskai apsekošanai un izv ērt ēšanai. Par to piln ībā inform ē Eiropas Parlamentu.  
3. Savien ība un dal ībvalstis veicina sadarb ību ar treš ām valst īm un kompetent ām starptautisk ām 
organiz ācij ām sabiedr ības vesel ības jomā . 
4. Atk āpjoties no 2. panta 5. punkta un 6. panta a) apakšpunkta, un saska ņā ar 4. panta 2. punkta 
k) apakšpunktu, Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru p ēc 
apspriešan ās ar Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un Re ģionu komiteju, veicina šaj ā pant ā 
min ēto m ērķu sasniegšanu, lai iev ērotu kopī gos droš ības apsv ērumus, paredzot:  
a) pas ākumus, kas nosaka augstus kvalit ātes un droš ības standartus cilv ēku izcelsmes org āniem un 
viel ām, k ā ar ī asin īm un asins prepar ātiem; šie pas ākumi neliedz dal ībvalst īm atst āt sp ēk ā vai 
ieviest stingr ākus aizsargpas ākumus;  
b) veterin ārijas un fitosanit ārijas pas ākumus, kuru tiešais m ērķis ir sabiedr ības vesel ības aizsardz ība; 
c) pas ākumus, ar kuriem nosaka augstus kvalit ātes un droš ības standartus z ālēm un medic īnas 
ier īcēm. 
5. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru un p ēc apspriešan ās 
ar Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un Re ģionu komiteju var paredzē t ar ī veicin āšanas pas ā­
kumus, lai aizsarg ātu un uzlabotu cilv ēku vesel ību un jo īpaši apkarotu galvenos pā rrobežu draudus 
vesel ībai, un var paredz ēt pas ākumus, kuru tiešais m ērķis ir pasarg āt sabiedr ības vesel ību no tabakas 
lietošanas un p ārm ērīgas alkohola lietošanas, neparedzot dal ībvalstu normat īvo aktu saska ņošanu. 
6. Padome pē c Komisijas priekšlikuma var ar ī pie ņemt ieteikumus sakar ā ar šaj ā pant ā izkl āstīta­
jiem m ērķiem.  
7. Savien ības r īcība respekt ē dal ībvalstu atbild ību par savas vesel ības politikas noteikšanu un 
vesel ības apr ūpes pakalpojumu un medic īnisk ās apr ūpes organiz ēšanu un sniegšanu. Pie dal ībvalstuLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/123
pien ākumiem pieder vesel ības apr ūpes pakalpojumu un medic īnisk ās apr ūpes vad ība un š īm nozar ēm 
atv ēlēto resursu sadale. Š ā panta 4. punkta a) apakšpunkt ā min ētie pas ākumi neietekm ē valstu 
noteikumus par orgā nu un asi ņu ziedošanu vai izmantošanu medic īnā. 
XV SADA ĻA 
PAT ĒRĒTĀJU TIES ĪBU AIZSARDZ ĪBA 
169. pants  
(bijušais EKL 153. pants)  
1. Lai atbalst ītu pat ērētāju intereses un nodrošin ātu augstu l īmeni pat ērētāju ties ību aizsardz ībā, 
Savien ība veicina pat ērētāju vesel ības, droš ības un ekonomisko interešu aizsardz ību, k ā ar ī atbalsta 
viņu ties ības g ūt inform āciju, izgl ītību un apvienoties, lai aizst āv ētu savas intereses.  
2. Savien ība sekm ē 1. punkt ā min ēto m ērķu sasniegšanu, veicot:  
a) pas ākumus, kas atbilst īgi 114. pantam paredz ēti sakar ā ar iekš ējā tirgus izveidi;  
b) pas ākumus, kas atbalsta un papildina dal ībvalstu politiku un nodrošina t ās p ārraudz ību. 
3. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru p ēc apspriešan ās ar 
Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju paredz 2. punkta b) apakšpunkt ā min ētos pas ākumus.  
4. Pas ākumi, ko paredz saska ņā ar 3. punktu, neliedz dal ībvalstī m atst āt sp ēkā vai ieviest stin ­
gr ākus aizsargpas ākumus. Š ādiem pas ākumiem ir j ābūt sader īgiem ar Lī gumiem. Šos pas ākumus dara 
zin āmus Komisijai.  
XVI SADA ĻA 
EIROPAS KOMUNIK ĀCIJU T ĪKLI 
170. pants  
(bijušais EKL 154. pants)  
1. Lai atvieglin ātu 26. un 174. pant ā min ēto m ērķu sasniegšanu un ļautu Savien ības pilso ņiem, 
uz ņēm ējiem, k ā ar ī re ģion ālām un viet ējām kopien ām piln īgi izmantot priekšroc ības, ko dod telpa 
bez iekš ējām robež ām, Savien ība pal īdz izveidot un attī stīt Eiropas komunik āciju t īklus transporta, 
telekomunik āciju un ener ģētikas infrastrukt ūru jomā .LV C 83/124 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. Atv ērtu un konkur ētsp ējīgu tirgu sist ēm ā Savien ības r īcības m ērķis ir veicin āt valstu komuni ­
kāciju t īklu savstarp ēju savienošanu un savstarp ēju izmantojam ību, k ā ar ī pieeju t ādiem t īkliem. T ā jo 
īpaši ņem vē rā vajadz ību saist īt salas, k ā ar ī re ģionus bez izejas uz j ūru un noma ļus re ģionus ar 
Savien ības centr āliem re ģioniem. 
171. pants  
(bijušais EKL 155. pants)  
1. Lai sasniegtu 170. pant ā min ētos m ērķus, Savien ība: 
— izstr ād ā vair ākas pamatnost ādnes, kas aptver Eiropas komunik āciju t īklu jomā paredz ēto pas ā­
kumu m ērķus, priorit ātes un visp ārīgus pl ānus; šaj ās pamatnost ādn ēs nosaka, kuri projekti rada 
kop ēju ieinteres ētību; 
— īsteno visus pas ākumus, kas var izr ādīties vajadz īgi, lai nodrošin ātu komunik āciju t īklu savstarp ēju 
izmantojam ību, jo īpaši tehniskas standartiz ācijas jom ā; 
— var atbalst īt dal ībvalstu centienus finans ēt tos projektus, kas nor ādīti pirmaj ā ievilkum ā min ētaj ās 
pamatnost ādn ēs un kas rada kop ēju ieinteres ētību, un ko finansi āli atbalsta dal ībvalstis, jo īpaši ar 
priekšizpē tes pas ākumiem, aizdevumu garantij ām vai procentu likmju subs īdij ām; Savien ība var 
ar ī pal īdz ēt dal ībvalstī s finans ēt konkr ētus projektus transporta infrastrukt ūras jomā , izmantojot 
Koh ēzijas fondu, kas izveidots atbilst īgi 177. pantam.  
Savien ība sav ā r īcībā ņem v ērā projektu potenci ālo ekonomisko dz īvotsp ēju. 
2. Dal ībvalstis sazi ņā ar Komisiju sav ā starp ā koordin ē valsts l īme ņa politiku, kas var b ūtiski 
ietekm ēt 170. pant ā min ēto m ērķu sasniegšanu. Komisija, cieši sadarbojoties ar dal ībvalst īm, var 
nākt klaj ā ar lietiš ķiem ierosin ājumiem, lai veicin ātu š ādu koordin āciju.  
3. Savien ība var lemt par sadarb ību ar treš ām valst īm, lai veicin ātu projektus, kas rada savstarp ēju 
ieinteres ētību, un nodrošin ātu komunik āciju t īklu savstarp ēju izmantojam ību. 
172. pants  
(bijušais EKL 156. pants)  
Šā L īguma 171. panta 1. punktā min ētās pamatnost ādnes un citus pas ākumus pie ņem Eiropas 
Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru p ēc apspriešan ās ar Ekonomikas 
un soci ālo lietu komiteju un Re ģionu komiteju.  
Par pamatnost ādn ēm un projektiem, kas rada kop ēju ieinteres ētību un attiecas uz k ādas dal ībvalsts 
teritoriju, j āsa ņem attiec īgās dal ībvalsts piekrišana.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/125
XVII SADA ĻA 
RŪPNIEC ĪBA 
173. pants  
(bijušais EKL 157. pants)  
1. Savien ība un dal ībvalstis nodrošina vajadz īgos apst ākļus Savien ības r ūpniec ības konkur ētsp ējai.  
Lai to pan āktu, saska ņā ar atv ērtu un konkur ētsp ējīgu tirgu sistē mu to r īcības m ērķis ir:  
— pa ātrin āt r ūpniec ības piel āgošanos struktur āliem p ārveidojumiem;  
— veicin āt t ādas vides veidošanu, kas labv ēlīga iniciat īvai un uz ņēmumu, jo īpaši mazo un vid ējo 
uz ņēmumu, attī stībai vis ā Savien ībā; 
— veicin āt t ādas vides veidošanu, kas ir labv ēlīga uz ņēmumu sadarbī bai; 
— veicin āt inov āciju, pētniec ības un tehnolo ģijas att īstības politikas rad ītā r ūpniec ības potenci āla 
lab āku izmantojumu.  
2. Dal ībvalstis sazi ņā ar Komisiju sav ā starp ā apspriežas un vajadz ības gad ījum ā koordin ē savu 
rīcību. Komisija var n ākt klaj ā ar daž ādiem lietiš ķiem ierosin ājumiem, lai veicin ātu š ādu koordin āciju, 
jo īpaši iniciat īvām, kuru m ērķis ir pamatnost ādņu un r ādītāju noteikšana, paraugprakses apmai ņas 
organiz ēšana un nepieciešamo faktoru sagatavošana periodiskai apsekošanai un izv ērtēšanai. Par to 
piln ībā inform ē Eiropas Parlamentu.  
3. Savien ība veicina š ā panta 1. punkt ā izvirz īto m ērķu sasniegšanu, īstenojot politiku un veicot 
darb ības saska ņā ar citiem L īgumu noteikumiem. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto 
likumdošanas proced ūru pē c apspriešan ās ar Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju var noteikt īpašus 
pas ākumus, lai atbalst ītu r īcību, ko dal ībvalst īs veic 1. punkt ā min ēto m ērķu sasniegšanai, neparedzot 
dal ībvalstu normat īvo aktu saska ņošanu.  
Šo sada ļu Savien ība nevar izmantot, lai ieviestu pas ākumus, kas var ētu rad īt konkurences izkrop ļo­
jumus vai kuros paredz ēti nodok ļu noteikumi vai noteikumi attiec ībā uz nodarbin ātu personu 
ties ībām un interes ēm.LV C 83/126 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
XVIII SADA ĻA 
EKONOMISK Ā, SOCI ĀLĀ UN TERITORI ĀLĀ KOH ĒZIJA  
174. pants  
(bijušais EKL 158. pants)  
Lai veicin ātu t ās visp ār ēju harmonisku att īstību, Savien ība izstr ād ā un veic darbī bas, kas stiprina t ās 
ekonomisko, soci ālo un teritori ālo kohēziju. 
Savien ība jo īpaši tiecas mazin āt b ūtiskas daž ādu re ģionu attī stības l īme ņa atšķ irības un vismaz āk 
att īstīto re ģionu atpalic ību. 
Šaj ā kontekst ā īpaša uzman ība ir velt īta lauku apvidiem, apvidiem, kurus skar r ūpniec ības restruktu ­
riz ācija, k ā ar ī re ģioniem, kuros ir b ūtiska vai past āvīga ekonomiska vai demogr āfiska atpalic ība, 
piem ēram, gal ējie zieme ļu re ģioni ar mazu iedz īvot āju bl īvumu, k ā ar ī salas un p ārrobežu un kalnu 
reģioni. 
175. pants  
(bijušais EKL 159. pants)  
Dal ībvalstis īsteno un koordin ē savu ekonomikas politiku t ā, lai turkl āt sasniegtu 174. pant ā 
noteiktos m ērķus. Savien ības politikas un r īcības noteikšan ā un īstenošan ā, k ā ar ī iekš ējā tirgus 
ieviešan ā, ņem vēr ā 174. pant ā izvirz ītos m ērķus, k ā ar ī veicina to sasniegšanu. Šo m ērķu sasniegšanu 
Savien ība atbalsta ar ī ar darb ībām, ko t ā veic, izmantojot strukt ūrfondus (Eiropas Lauksaimniec ības 
virz ības un garantiju fonda Virz ības noda ļu, Eiropas Soci ālo fondu, Eiropas Re ģion ālās att īstības 
fondu), Eiropas Invest īciju banku un citus past āvošos finanšu instrumentus.  
Komisija reizi trijos gados Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un 
Reģionu komitejai iesniedz zi ņojumu par pan ākumiem, kas g ūti ekonomisk ā, soci ālā un teritori ālā 
kohēzij ā, un par to, k ā dažā die šaj ā pant ā paredz ētie l īdzek ļi to veicin ājuši. Vajadz ības gad ījum ā šim 
ziņojumam pievieno attiec īgus priekšlikumus.  
Ja izr ādās, ka vajadz īga īpaša r īcība, kas nav fondu kompetenc ē, un neskarot pas ākumus, par kuriem 
lēmumi pie ņemti saska ņā ar Savien ības politiku cit ās jomā s, Eiropas Parlaments un Padome to var 
paredz ēt saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru p ēc apspriešan ās ar Ekonomikas un soci ālo lietu 
komiteju un Re ģionu komiteju.  
176. pants  
(bijušais EKL 160. pants)  
Eiropas Reģ ion ālās att īstības fonds ir nodibin āts, lai pal īdz ētu izl īdzin āt Savien ības re ģionu att īstības 
līme ņu galven ās atš ķirības, piedaloties to re ģionu att īstīšan ā un struktur ālā piel āgošan ā, kuru att īstība 
atpaliek, un to r ūpniec ības rajonu p ārprofil ēšan ā, kur sā kusies lejupsl īde.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/127
177. pants  
(bijušais EKL 161. pants)  
Neskarot 178. pantu, Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdo ­ 
šanas proced ūru, pēc apspriešan ās ar Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un Re ģionu komiteju 
nosaka strukt ūrfondu uzdevumus, priorit ārus m ērķus un uzb ūvi, kas var ietvert ar ī fondu apvieno ­ 
šanu,. Ar t ādu pašu proced ūru nosaka tiem piem ērojamus visp ārējus noteikumus, k ā ar ī noteikumus, 
kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu fondu efektivit āti un to darb ības koordin ēšanu gan sav ā starp ā, gan ar 
citiem past āvošiem finanšu instrumentiem.  
Koh ēzijas fonds, kas izveidots saskaņā ar to pašu proced ūru, sniedz finansi ālu atbalstu t ādiem 
projektiem vides un Eiropas komunik āciju t īklu jom ā, kas attiecas uz transporta infrastrukt ūru. 
178. pants  
(bijušais EKL 162. pants)  
Eiropas Parlaments un Padome p ēc apspriešan ās ar Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un Re ģionu 
komiteju saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru pie ņem īstenošanas regulas, kas attiecas uz 
Eiropas Re ģion ālās att īstības fondu.  
Attiec ībā uz Eiropas Lauksaimniecī bas virz ības un garantiju fonda Virz ības noda ļu un Eiropas Sociā lo 
fondu turpina piem ērot attiec īgi 43. un 164. pantu.  
XIX SADA ĻA 
PĒTNIEC ĪBA, TEHNOLO ĢIJAS ATT ĪST ĪBA UN KOSMOSS  
179. pants  
(bijušais EKL 163. pants)  
1. Savien ības m ērķis ir stiprin āt savus zin ātniskos un tehnolo ģiskos pamatus, izveidojot Eiropas 
zin ātnisk ās izpētes telpu, kurā var notikt br īva zin ātnieku, eksakto zin āšanu un tehnolo ģiju apmai ņa, 
un veicin āt savu konkur ētsp ēju, tostarp savas r ūpniec ības konkur ētsp ēju, k ā ar ī veicin āt visas zin āt­
nisk ās izpē tes darb ības, kas atz ītas par vajadz īgām cit ās L īgumu noda ļās. 
2. Šā dā nol ūkā Savien ība vis ā t ās teritorij ā atbalsta uz ņēmumu, tostarp mazo un vidē jo uz ņē ­
mumu, p ētniec ības centru un universit āšu kvalitat īvo p ētījumu un tehnolo ģiju izstr ādes; t ā atbalsta to 
savstarp ējas sadarbī bas centienus, jo īpaši nol ūkā ļaut p ētniekiem br īvi sadarboties p āri robež ām un 
uz ņēmumiem piln ībā izmantot iekš ējā tirgus potenci ālu, un konkr ēti, radot br īvu pieeju valstu 
pas ūtījumiem, nosakot kop īgus standartus un likvidējot juridiskus un fisk ālus š ķēršļus šai sadarb ībai.LV C 83/128 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
3. Par vis ām Savien ības darb ībām p ētniec ības un tehnolo ģijas att īstības jomā , ko paredz Lī gumi, 
tostarp par demonstr ācijas projektiem, l ēmumus pie ņem un ī steno saska ņā ar šo sada ļu. 
180. pants  
(bijušais EKL 164. pants)  
Lai sasniegtu šos m ērķus, Savien ība, papildinot dal ībvalst īs veikt ās darb ības, veic š ādas darb ības: 
a) īsteno p ētniec ības, tehnolo ģijas att īstības un demonstr ācijas programmas, veicinot sadarb ību ar 
uz ņēmumiem, p ētniec ības centriem un universit ātēm, kā ar ī to savstarp ēju sadarb ību; 
b) veicina sadarb ību ar treš ām valst īm un starptautisk ām organiz ācij ām Savien ībā veicam ās p ētnie ­
cības, tehnolo ģijas att īstības un demonstr ācijas jom ā; 
c) izplata un vairo Savienī bas sasniegumus p ētniec ības, tehnolo ģijas att īstības un demonstr ācijas 
jom ā; 
d) stimul ē zin ātnieku m ācības un mobilitā ti Savien ībā. 
181. pants  
(bijušais EKL 165. pants)  
1. Savien ība un dal ībvalstis koordin ē savas darbī bas p ētniec ības un tehnolo ģijas att īst ības jom ā, lai 
nodrošin ātu to, ka valstu politika un Savien ības politika ir savstarp ēji atbilst īgas. 
2. Komisija, cieši sadarbojoties ar attiec īgām dal ībvalst īm, n āk klaj ā ar lietiš ķiem ierosin ājumiem, 
kā veicin āt š ā panta 1. punkt ā min ēto koordin āciju, jo īpaši iniciat īvām, kuru m ērķis ir pamatnos ­
tādņu un r ādītāju izstr āde, paraugprakses apmai ņas organizēšana un nepieciešamo faktoru sagatavo ­ 
šana periodiskai apsekošanai un izv ērtēšanai. Par to piln ībā inform ē Eiropas Parlamentu.  
182. pants  
(bijušais EKL 166. pants)  
1. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru p ēc apspriešan ās ar 
Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju pie ņem daudzgadu pamatprogrammu, kas aptver visas Savie ­
nības darb ības. 
Pamatprogramm ā: 
— izvirza zin ātniskus un tehnolo ģiskus m ērķus, kas j āpan āk ar 180. pantā min ētaj ām darb ībām, un 
nosaka attiec īgās priorit ātes;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/129
— iez īm ē š ādu darb ību visp ārīgus pl ānus;  
— nosaka maksim ālo kopapjomu un sī ki izstr ādātus noteikumus Savien ības finansi ālajai l īdzdalī bai 
pamatprogramm ā, kā ar ī š īs l īdzdal ības sadal ījumu paredz ētaj ās jom ās. 
2. Pamatprogrammu kori ģē vai papildina, stā voklim mainoties.  
3. Pamatprogrammu īsteno ar īpašā m programm ām, kas izstr ād ātas katrai darbī bas jomai. Katr ā 
šādā programm ā ir ietverti s īki izstr ādāti īstenošanas noteikumi, noteikts t ās ilgums un vajadz īgie 
līdzek ļi. Īpašaj ās programm ās paredz ēto l īdzek ļu summa nevar p ārsniegt maksim ālo kopsummu, kas 
paredz ēta pamatprogrammai un katrai darb ības jomai. 
4. Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas procedū ru pē c apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un 
Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju pie ņem īpašā s programmas.  
5. Papildus daudzgadu pamatprogramm ā paredz ētaj ām darb ībām Eiropas Parlaments un Padome 
saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru un p ēc apspriešan ās ar Ekonomikas un soci ālo lietu 
komiteju paredz pas ākumus, kas nepieciešami Eiropas zin ātnisk ās izp ētes telpas īstenošanai.  
183. pants  
(bijušais EKL 167. pants)  
Lai īstenotu daudzgadu pamatprogrammas, Savien ība: 
— nosaka uz ņēmumu, p ētījumu centru un universit āšu dal ības noteikumus;  
— pie ņem p ētījumu rezultā tu izplat īšanas noteikumus.  
184. pants  
(bijušais EKL 168. pants)  
Īstenojot daudzgadu pamatprogrammas, var nolemt, ka tiks īstenotas papildprogrammas, kurā s 
iek ļausies tikai dažas dalī bvalstis, kas t ās finans ēs, iesp ējams, piedaloties Savien ībai. 
Savien ība pie ņem noteikumus, ko piem ēro papildprogramm ām, jo īpaši attiec ībā uz zin āšanu izpla ­
tīšanu un pieejam ību cit ās dal ībvalst īs.LV C 83/130 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
185. pants  
(bijušais EKL 169. pants)  
Īstenojot daudzgadu pamatprogrammas, Savien ība, vienojoties ar attiec īgām dal ībvalst īm, var pare ­
dz ēt iesp ēju piedal īties p ētniec ības un attī stības programm ās, ko s ākušas vair ākas dal ībvalstis, tostarp 
iesp ēju piedal īties strukt ūrās, kas radī tas, lai īstenotu š īs programmas.  
186. pants  
(bijušais EKL 170. pants)  
Īstenojot daudzgadu pamatprogrammas, Savienī ba var paredz ēt sadarb ību ar treš ām valst īm vai 
starptautisk ām organiz ācij ām p ētniec ības, tehnolo ģijas att īstības un demonstr ācijas jomā . 
Šīs sadarb ības detalizēti pas ākumi var b ūt Savien ības un attiec īgu trešo pušu nol īgumu priekšmets.  
187. pants  
(bijušais EKL 171. pants)  
Savien ība var izveidot kopuz ņēmumus vai k ādas citas strukt ūras, kas vajadz īgas, lai efekt īvi īstenotu 
Savien ības p ētniec ības, tehnolo ģijas att īstības un demonstr ācijas programmas.  
188. pants  
(bijušais EKL 172. pants)  
Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un 
soci ālo lietu komiteju pie ņem 187. pant ā min ētos noteikumus.  
Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas proced ūru p ēc apspriešan ās ar 
Ekonomikas un sociā lo lietu komiteju pie ņem noteikumus, kas min ēti 183., 184. un 185. pant ā. 
Lai pie ņemtu papildprogrammas, vajadz īga attiec īgo dal ībvalstu vienošan ās. 
189. pants  
1. Lai veicin ātu zin ātnes un tehnikas att īstību, r ūpniec ības konkur ētspē ju un politikas īstenošanu, 
Savien ība izstr ādā Eiropas kosmosa politiku. T ālab t ā var sekm ēt kopī gas iniciat īvas, atbalst īt zin āt­
nisko izp ēti un tehnolo ģiju att īstību, k ā ar ī koordin ēt kosmosa izp ētei un izmantošanai nepiecie ­ 
šamos centienus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/131
2. Lai veicin ātu 1. punkt ā min ēto m ērķu sasniegšanu, Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar 
parasto likumdošanas proced ūru nosaka vajadz īgos pas ākumus, kas var b ūt ar ī Eiropas kosmosa 
programmas izstr āde, neparedzot dal ībvalstu normat īvo aktu saska ņošanu. 
3. Savien ība izveido nepieciešam ās attiec ības ar Eiropas Kosmosa a ģent ūru. 
4. Ar šo pantu neskar citus š īs sada ļas noteikumus.  
190. pants  
(bijušais EKL 173. pants)  
Katra gada s ākum ā Komisija nos ūta zi ņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Zi ņojums ietver 
inform āciju par darbī bām p ētniec ības, tehnolo ģijas att īstības un rezult ātu izplat īšanas jom ā iepriekš ējā 
gad ā, kā ar ī darba programmu k ārtējam gadam.  
XX SADA ĻA 
VIDE  
191. pants  
(bijušais EKL 174. pants)  
1. Savien ības politika attiec ībā uz vidi pal īdz sasniegt š ādus m ērķus:  
— saglab āt, aizsarg āt un uzlabot vides kvalit āti; 
— aizsarg āt cilv ēku vesel ību; 
— apdom īgi un racion āli izmantot dabas resursus;  
— sekm ējot starptautiska m ēroga pas ākumus, risinot re ģion ālas un pasaules vides probl ēmas un jo 
īpaši c īnoties pret klimata p ārmai ņām. 
2. Savien ības politika attiec ībā uz vidi tiecas pan ākt augsta l īmeņ a aizsardz ību, iev ērojot daž ādu 
Savien ības re ģionu st āvok ļa atš ķirības. T ā pamatojas uz piesardz ības un prevent īvās darb ības principu, 
uz principu, ka videi nodar īts kait ējums j ālabo, pirm ām k ārtām nov ēršot t ā c ēloni, un uz principu, ka 
maksā pies ār ņot ājs. 
Šaj ā sakar ā saska ņošanas pas ākumi, kas atbilst vides aizsardz ības pras ībām, vajadz ības gad ījum ā 
paredz droš ības klauzulu, kas ļauj dal ībvalst īm ar ekonomiku nesaistī tu vides aizsardzī bas apsv ērumu 
dēļ veikt provizoriskus pas ākumus, uz kuriem attiecas Savien ības p ārbaudes proced ūras.LV C 83/132 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
3. Izstr ādājot politiku attiec ībā uz vidi, Savien ība ņem v ērā: 
— pieejamos zin ātnes un tehnikas datus;  
— vides apst ākļus daž ādos Savien ības re ģionos; 
— iesp ējamos ieguvumus un izmaksas darb ības vai bezdarb ības gad ījum ā; 
— vienotu Savienī bas ekonomisku un sociā lu att īstību, k ā ar ī t ās re ģionu l īdzsvarotu attī stību. 
4. Savien ība un dal ībvalstis atbilst īgi savai kompetencei sadarbojas ar treš ām valst īm un kompe ­
tent ām starptautisk ām organiz ācij ām. Savien ības sadarbī bas pas ākumi var b ūt nol īguma priekšmets 
Savien ības un attiec īgo trešo personu nol īgumos.  
Šā punkta iepriekš ējā da ļa neskar dal ībvalstu kompetenci piedalī ties sarun ās starptautisk ās organiz ā­
cij ās un sl ēgt starptautiskus nol īgumus.  
192. pants  
(bijušais EKL 175. pants)  
1. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru p ēc apspriešan ās ar 
Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un Re ģionu komiteju pie ņem l ēmumu par to, k ā j ārīkojas 
Savien ībai, lai sasniegtu 191. pant ā min ētos m ērķus. 
2. Atk āpjoties no š ā panta 1. punkt ā paredz ētās l ēmumu pie ņemšanas proced ūras un neskarot 
114. pantu, Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parla ­
mentu, Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un Re ģionu komiteju ar vienpr ātīgu l ēmumu: 
a) pie ņem noteikumus, kam ir galvenok ārt fisk āla iedaba;  
b) paredz pas ākumus attiec ībā uz:  
— pils ētu un lauku pl ānojumu;  
— ūdens resursu taup īgu apsaimniekošanu vai pas ākumus, kas tieši vai netieši ietekm ē š ādu 
resursu pieejam ību; 
— zemes izmantojumu, neattiecinot tos uz atkritumu apsaimniekošanu;  
c) paredz pas ākumus, kas b ūtiski ietekm ē dal ībvalstu izv ēli saist ībā ar ener ģijas avotiem un ener ­
goapg ādes visp ārējo strukt ūru. 
Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu, Ekonomikas un 
soci ālo lietu komiteju un Re ģiona komiteju ar vienpr ātīgu l ēmumu var attiecin āt parasto likumdo ­ 
šanas proced ūru uz pirmaj ā da ļā min ētaj ām jomā m.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/133
3. Saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru un p ēc apspriešan ās ar Ekonomikas un soci ālo lietu 
komiteju un Re ģionu komiteju Eiropas Parlaments un Padome pie ņem visp ārējas r īcības programmas, 
izvirzot priorit ārus m ērķus. 
Pas ākumus, kas vajadz īgi, lai īstenotu š īs programmas, paredz saska ņā ar 1. vai 2. punkt ā izkl āst ī­
tajiem nosacī jumiem.  
4. Neskarot konkr ētus Savien ības pie ņemtus pas ākumus, dal ībvalstis finans ē un īsteno vides poli ­
tiku.  
5. Neskarot principu, ka maks ā pies ār ņot ājs, gad ījumos, kad k āds ar 1. punktu pamatots pas ākums 
paredz izmaksas, ko k ādas dal ībvalsts iest ādes uzskata par nesam ērīgām, šaj ā pas ākum ā paredz 
noteikumus par:  
— pagaidu iz ņēmuma statusa pieš ķiršanu, un/vai  
— finansi āla atbalsta pieš ķiršanu no Koh ēzijas fonda, kas izveidots saska ņā ar 177. pantu.  
193. pants  
(bijušais EKL 176. pants)  
Aizsargpas ākumi, ko paredz saska ņā ar 192. pantu, neliedz dal ībvalst īm uztur ēt sp ēkā vai ieviest 
stingr ākus aizsargpas ākumus. Šiem pas ākumiem ir j āb ūt sader īgiem ar L īgumiem. Šos pas ākumus 
dara zin āmus Komisijai.  
XXI SADA ĻA 
ENER ĢĒTIKA  
194. pants  
1. Saist ībā ar iekš ējā tirgus izveidi un darb ību un attiec ībā uz vajadz ību saglab āt un uzlabot vidi, 
Savien ības ener ģētikas politika, dal ībvalst īm savstarp ēji solidariz ējoties, tiecas:  
a) nodrošin āt ener ģijas tirgus darb ību; 
b) nodrošin āt energoapg ādes droš ību Savien ībā; 
c) veicin āt energoefektivit āti un taup ību, k ā ar ī jaunu un neizs īkstošu ener ģijas veidu attī stību; un  
d) veicin āt ener ģijas t īklu savstarp ēju savienojam ību.LV C 83/134 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. Neskarot citus L īgumu noteikumus, Eiropas Parlaments un Padome saska ņa ar parasto likum ­
došanas proced ūru nosaka vajadz īgos pas ākumus, lai sasniegtu 1. punkt ā min ētos m ērķus. Š ādus 
pas ākumus paredz p ēc apspriešan ās ar Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un Re ģionu komiteju.  
Tie neietekm ē dal ībvalstu ties ības paredz ēt nosac ījumus savu energoresursu izmantošanai, izv ēlēties 
kādu no energoavotiem, k ā ar ī noteikt savas energoapg ādes strukt ūru, neskarot 192. panta 2. punkta 
c) apakšpunktu.  
3. Atk āpjoties no 2. punkta, Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas procedū ru, apspriedusies ar 
Eiropas Parlamentu un pie ņemot vienpr ātīgu l ēmumu, nosaka min ētaj ā punktā min ētos pas ākumus, 
ja tie ir galvenok ārt fisk āli. 
XXII SADA ĻA 
TŪRISMS  
195. pants  
1. Savien ība papildina dal ībvalstu darb ības t ūrisma nozar ē, jo īpaši, lai veicin ātu Savien ības uz ņē ­
mumu konkur ētsp ēju šaj ā jomā . 
Lai to pan āktu, Savien ības r īcības m ērķis ir:  
a) veicin āt labv ēlīgas vides rad īšanu uz ņēmumu attī stībai šaj ā nozar ē; 
b) att īstīt dal ībvalstu sadarb ību, jo īpaši, apmainoties ar labu praksi.  
2. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru nosaka īpašus 
pas ākumus, lai papildin ātu dal ībvalstu r īcību šaj ā punktā izkl āstīto m ērķu sasniegšanai, neparedzot 
dal ībvalstu normat īvo aktu saska ņošanu. 
XXIII SADA ĻA 
CIVIL Ā AIZSARDZ ĪBA 
196. pants  
1. Savien ība veicina dal ībvalstu sadarb ību, lai uzlabotu sist ēmu efektivit āti dabas vai cilv ēka izrai ­
sītu katastrofu nov ēršanai vai aizsardz ībai pret t ām.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/135
Savien ības r īcības m ērķis ir:  
a) atbalst īt un papildin āt dal ībvalstu r īcību valsts, re ģion ālā vai viet ējā l īmen ī risku nov ēršan ā, civil ās 
aizsardz ības person āla sagatavošan ā un rea ģēšan ā uz dabas vai cilv ēku izrais ītām katastrof ām 
Savien ībā; 
b) sekm ēt ātru un efekt īvu operat īvo sadarb ību Savien ībā valstu civil ās aizsardz ības dienestu starp ā; 
c) sekm ēt saska ņot ību starptautiskaj ā civil ās aizsardz ības darbā . 
2. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru nosaka pas ākumus, 
kas nepieciešami 1. punkt ā min ēto m ērķu sasniegšanai, neparedzot dalī bvalstu normat īvo aktu 
saska ņošanu.  
XXIV SADA ĻA 
ADMINISTRAT ĪVĀ SADARB ĪBA 
197. pants  
1. Savien ības ties ību aktu efekt īvu īstenošanu dal ībvalst īs, kas nepieciešams Savien ības pareizas 
darb ības nodrošin āšanai, uzskata par visp ārsvar īgu jaut ājumu.  
2. Savien ība var atbalst īt dal ībvalstu centienus uzlabot to administratī vās sp ējas, lai īstenotu Savie ­
nības ties ību aktus. Š āda rī cība var ietvert inform ācijas un ier ēdņu apmai ņas veicin āšanu, k ā ar ī 
atbalstu m ācību programm ām. Nevienai dal ībvalstij nav pien ākuma izmantot š ādu atbalstu. Eiropas 
Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, nosaka vaja ­
dz īgos pas ākumus min ēto m ērķu sasniegšanai, neparedzot dal ībvalstu normat īvo aktu saska ņošanu.  
3. Šis pants neskar nedz dal ībvalstu pien ākumu īstenot Savien ības ties ību aktus, nedz Komisijas 
prerogat īvas un pien ākumus. T āpat šis pants neietekm ē citus L īgumu noteikumus, kuros paredz ēta 
dal ībvalstu administrat īvā sadarb ība, k ā ar ī š āda sadarb ība starp dal ībvalst īm un Savien ību.LV C 83/136 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
CETURTĀ DA ĻA 
AIZJ ŪRAS ZEMJU UN TERITORIJU ASOCI ĒŠANA 
198. pants  
(bijušais EKL 182. pants)  
Ar šo dal ībvalstis piekr īt asoci ēt ar Savien ību zemes un teritorijas ārpus Eiropas, kuras uztur īpašas 
attiec ības ar D āniju, Franciju, N īderlandi un Apvienoto Karalisti. Š īs zemes un teritorijas, turpm āk 
sauktas par “zem ēm un teritorij ām”, ir uzskait ītas II pielikum ā. 
Asoci ēšanas m ērķis ir veicin āt šo zemju un teritoriju ekonomisku un soci ālu att īstību, k ā ar ī nodi ­
bin āt to ciešus ekonomiskus sakarus ar Savien ību. 
Saska ņā ar š ā L īguma preambul ā izkl āstītajiem principiem asoci ēšana galvenok ārt kalpo šo zemju un 
teritoriju iedz īvot āju interes ēm un labkl ājībai, pal īdzot sasniegt tādu ekonomisku, soci ālu un kultū ras 
att īstību, p ēc k ādas vi ņi tiecas.  
199. pants  
(bijušais EKL 183. pants)  
Asoci ēšanai ir š ādi m ērķi. 
1) Dal ībvalstis tirdzniec ībā ar š īm zem ēm un teritorij ām piem ēro t ādu pašu rež īmu, k āds saska ņā ar 
Līgumiem ir sp ēkā starp paš ām dal ībvalst īm. 
2) Visas zemes un teritorijas tirdzniec ībā ar dal ībvalst īm un p ārējām zem ēm un teritorij ām piem ēro 
tādu pašu rež īmu, k ādu t ās piem ēro Eiropas valstij, ar ko t ām ir īpašas attiec ības. 
3) Dal ībvalstis veicina invest īcijas, kas vajadz īgas šo zemju un teritoriju pak āpeniskai attī stībai. 
4) Attiec ībā uz Savien ības finans ētām invest īcij ām dal ība projektu un pieg āžu konkursos vis ām 
fizisk ām un juridisk ām personā m, kas ir dal ībvalstu vai šo zemju un teritoriju pilsoņ i, ir atkl āta 
un ar vien ādiem nosac ījumiem.  
5) Dal ībvalstu attiec ībās ar zem ēm un teritorij ām pilso ņu un sabiedr ību ties ības veikt uz ņēm ējdar ­
bību bez diskrimin ācijas reglament ē noteikumi un proced ūras, ko paredz noda ļa par ties ībām 
veikt uz ņēm ējdarb ību, ja vien saska ņā ar 203. pantu nav pie ņemti īpaši noteikumi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/137
200. pants  
(bijušais EKL 184. pants)  
1. Saska ņā ar Lī gumu noteikumiem, kas paredz aizliegt dal ībvalst īm savstarp ējos muitas nodok ļus, 
dal ībvalstis aizliedz ievedmuitas nodok ļus prec ēm, kuru izcelsme ir zem ēs un teritorij ās. 
2. Saska ņā ar 30. pantu aizliedz ievedmuitas nodok ļus prec ēm, kuras zem ēs vai teritorij ās ieved no 
dal ībvalstī m vai no cit ām zem ēm vai teritorij ām. 
3. Šīs zemes un teritorijas tom ēr var uzlikt muitas nodok ļus, kas vajadz īgi to att īstībai un indus ­
trializ ācijai vai ar ī papildina to budžetu k ā fisk āli nodok ļi. 
Iepriekš ējā punktā min ētie nodok ļi nedr īkst p ārsniegt to nodok ļu l īmeni, kurus uzliek ražojumu 
importam no t ās dal ībvalsts, ar kuru attiec īgā zeme vai teritorija uztur īpašas attiec ības. 
4. Šā panta 2. punkts neattiecas uz t ām zem ēm un teritorij ām, kas īpašu starptautisku saistī bu d ēļ 
jau piem ēro muitas tarifus bez diskrimin ācijas. 
5. Muitas nodok ļu groz ījumi vai jaunu muitas nodok ļu ieviešana prec ēm, ko import ē šaj ās zem ēs 
un teritorij ās, ne  de iure , ne  de facto nedr īkst izrais īt nek ādu tiešu vai netiešu diskrimin āciju daž ādu 
dal ībvalstu prec ēm. 
201. pants  
(bijušais EKL 185. pants)  
Ja p ēc tam, kad piem ērots 200. panta 1. punkts, ievedmuitas nodoklis, ko k āda zeme vai teritorija 
uzliek prec ēm no treš ās valsts, rada novirzes tirdzniec ības pl ūsm ās, kait ējot k ādai dal ībvalstij, š ī 
dal ībvalsts var l ūgt Komisiju, lai t ā cit ām dal ībvalst īm iesaka vajadz īgos pas ākumus, kas labotu 
stāvokli.  
202. pants  
(bijušais EKL 186. pants)  
Iev ērojot noteikumus, kas attiecas uz sabiedr ības vesel ību, valsts droš ību vai sabiedrisko k ārtību, br īvu 
to darba ņēm ēju p ārvietošanos, kas no zem ēm un teritorij ām ierodas dal ībvalst īs, kā ar ī to darba 
ņēm ēju p ārvietošanos, kas no dalī bvalst īm ierodas zem ēs un teritorij ās, reglament ē saska ņā ar 203. 
pantu pie ņemtie ties ību akti.LV C 83/138 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
203. pants  
(bijušais EKL 187. pants)  
Padome, pamatojoties uz pieredzi, ko t ā guvusi Savien ības asoci ācij ā ar š īm zem ēm un teritorij ām, un 
pamatojoties uz Lī gumos izkl āstītajiem principiem, p ēc Komisijas priekšlikuma ar vienpr ātīgu 
lēmumu pie ņem noteikumus attiec ībā uz s īkākiem nosac ījumiem un proced ūru, k ā ar Savien ību 
asoci ē š īs zemes un teritorijas. Ja attiec īgos noteikumus pie ņem ar īpašu likumdošanas procedū ru, 
Padome tos pie ņem vienpr ātīgi, pēc Komisijas priekšlikuma un pē c apspriešan ās ar Eiropas Parla ­
mentu.  
204. pants  
Šā L īguma 1982. l īdz 203. pants attiecas uz Grenlandi, ņemot v ērā īpašos noteikumus par Grenlandi, 
kas ietverti L īgumiem pievienot ā Protokol ā par īpašiem noteikumiem attiec ībā uz Grenlandi.  
PIEKT Ā DAĻ A 
SAVIEN ĪBAS ĀRĒJĀ DARB ĪBA 
I SADA ĻA 
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ SAVIEN ĪBAS ĀRĒJO DARB ĪBU 
205. pants  
Saska ņā ar šo da ļu Savien ības starptautiskās darb ības virz ītājsp ēks ir L īguma par Eiropas Savien ību V 
sada ļas 1. noda ļā izkl āstītie principi, Savien ība tiecas sasniegt tur min ētos m ērķus un r īkojas saska ņā 
ar tur izkl āstītajiem visp ār īgiem noteikumiem.  
II SADA ĻA 
KOP ĒJĀ TIRDZNIEC ĪBAS POLITIKA  
206. pants  
(bijušais EKL 131. pants)  
Savien ība, nodibinot muitas savien ību saska ņā ar 28. l īdz 32. pantu, visp ārēju interešu lab ā veicina 
pasaules tirdzniecī bas harmonisku attī stību, starptautisk ās tirdzniec ības un tiešo ārvalstu ieguld ījumu 
ierobežojumu pak āpenisku atcelšanu, k ā ar ī muitas un citu š ķēršļu mazin āšanu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/139
207. pants  
(bijušais EKL 133. pants)  
1. Kopē jas tirdzniec ības politikas pamat ā ir vien ādi principi, jo īpaši attiec ībā uz p ārmai ņām tarifu 
likm ēs, uz tarifu un tirdzniec ības nol īgumu sl ēgšanu saist ībā ar pre ču un pakalpojumu tirdzniec ību 
un intelektu ālā īpašuma komerci ālajiem aspektiem, uz ārvalstu tiešajiem ieguld ījumiem, uz liberali ­
zācijas pas ākumu, eksporta politikas un tirdzniec ības aizsardz ības pas ākumu vienā došanu, tostarp to 
pas ākumu, ko veic dempinga vai subs īdiju gad ījum ā. Kop ējo tirdzniec ības politiku īsteno, iev ērojot 
Savien ības ārējās darb ības principus un m ērķus. 
2. Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, 
paredz pas ākumus, kas nosaka kop ējās tirdzniec ības politikas īstenošanu.  
3. Ja ir nepieciešams apspriest un nosl ēgt nol īgumus ar vienu vai vair ākām treš ām valst īm vai 
starptautisk ām organiz ācij ām, piem ēro 218. pantu, iev ērojot š ā panta īpašos noteikumus.  
Komisija sniedz ieteikumus Padomei, kas pilnvaro Komisiju s ākt vajadz īgās sarunas. Padome un 
Komisija atbild par to, ka tiek nodrošin āta apspriesto nol īgumu sader ība ar Savien ības iekš ējo politiku 
un noteikumiem.  
Komisija risina š īs sarunas, apspriežoties ar ī pašu komiteju, ko iece ļ Padome, lai t ā pal īdz ētu Komisijai 
veikt šo uzdevumu, un iev ērojot nor ādes, ko Padome var tai izdot. Komisija īpašajai komitejai un 
Eiropas Parlamentam regul āri zi ņo par sarunu norisi.  
4. Attiec ībā uz 3. punkt ā min ēto nol īgumu apspriešanu un nosl ēgšanu Padome pie ņem lē mumu 
ar kvalific ētu balsu vair ākumu.  
Attiec ībā uz nol īgumu apspriešanu un nosl ēgšanu pakalpojumu tirdzniecī bas jomā , attiec īb ā uz 
intelektu ālā īpašuma komerci ālajiem aspektiem, k ā ar ī uz ārvalstu tiešajiem ieguld ījumiem, Padome 
pie ņem l ēmumu vienpr ātīgi, ja š ādos nol īgumos paredz ēti noteikumi, ar kuriem saist ītu iekš ēju 
noteikumu pie ņemšanai ir vajadz īga vienpr ātība. 
Padome vienpr ātīgi pie ņem l ēmumu ar ī par nol īgumu apspriešanu un nosl ēgšanu:  
a) kult ūras un audiovizuā lo pakalpojumu tirdzniec ības jomā , ja šie nol īgumi draud ierobežot Savie ­
nības kult ūru un valodu daudzveid ību; 
b) soci ālo, izgl ītības un vesel ības apr ūpes pakalpojumu jomā , ja šie nol īgumi draud rad īt nopietnus 
trauc ējumus š ādu pakalpojumu organiz ācijai valst ī un kait ē dal ībvalstu sp ējai nodrošin āt šo pakal ­
pojumu sniegšanu.  
5. Uz starptautisku nol īgumu apspriešanu un nosl ēgšanu transporta jom ā attiecas treš ās da ļas VI 
sada ļa un 218. pants.LV C 83/140 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
6. Šaj ā pant ā paredz ētās kompetences īstenošana kopēj ās tirdzniecī bas politikas jom ā neietekm ē 
Savien ības un dal ībvalstu kompetences savstarp ējo dal ījumu, un t ās d ēļ nav j āveic dal ībvalstu norma ­
tīvo aktu saska ņošana, ja Lī gumi t ādu saska ņošanu neparedz. 
III SADA ĻA 
SADARB ĪBA AR TREŠĀ M VALST ĪM UN HUM ĀNĀ PAL ĪDZ ĪBA 
1. NODA ĻA 
SADARB ĪBA ATT ĪST ĪBAS JOM Ā 
208. pants  
(bijušais EKL 177. pants)  
1. Savien ības politiku attiec ībā uz sadarb ību att īstības jom ā īsteno saska ņā ar Savien ības ārējās 
darb ības principiem un m ērķiem. Savien ības un dal ībvalstu politika attiec ībā uz sadarb ību att īstības 
jom ā viena otru papildina un stiprina.  
Savien ības politikai attī stības jomā galvenais m ērķis ir nabadz ības mazin āšana un ilg ākā laika posm ā 
– t ās izskaušana. Politik ā, kas var iespaidot jaunatt īstības valstis, Savien ība iev ēro m ērķus, kas noteikti 
sadarb ībai att īstības jomā . 
2. Savien ība un dal ībvalstis respekt ē saist ības un ņem v ērā m ērķus, ko t ās apstiprin ājušas saist ībā 
ar Apvienoto N āciju Organiz āciju un cit ām kompetent ām starptautisk ām organiz ācij ām. 
209. pants  
(bijušais EKL 179. pants)  
1. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru nosaka pas ākumus, 
kas nepieciešami sadarb ības politikas īstenošanai attī stības jom ā un kas var attiekties uz daudzgadu 
sadarb ības programm ām ar jaunatt īstības valst īm vai tematiskā m programm ām. 
2. Savien ība ar treš ām valst īm un kompetentā m starptautisk ām organizā cij ām var nosl ēgt jebk ādus 
nol īgumus, kas pal īdz sasniegt L īguma par Eiropas Savien ību 21. pant ā un š ā L īguma 208. pantā 
min ētos m ērķus. 
Šā punkta pirm ā da ļa neskar dal ībvalstu kompetenci starptautisk ās organiz ācij ās piedal īties sarun ās 
un sl ēgt nol īgumus.  
3. Eiropas Investī ciju banka atbilst īgi t ās Stat ūtiem pal īdz īstenot pas ākumus, kas min ēti š ā panta 
1. punkt ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/141
210. pants  
(bijušais EKL 180. pants)  
1. Lai sekm ētu darbī bu savstarp ēju papildin āšanos un efektivit āti, Savien ība un dal ībvalstis koor ­
din ē savu politiku, kas paredz sadarb ību att īstības jomā , un savstarp ēji apspriež atbalsta programmas 
ar ī starptautisk ās organiz ācij ās un starptautisk ās konferenc ēs. T ās var īstenot kopī gu r īcību. Vaja ­
dz ības gad ījum ā dal ībvalstis pal īdz īstenot Savien ības atbalsta programmas.  
2. Komisija var n ākt klaj ā ar lietiš ķiem ierosin ājumiem, lai veicin ātu š ā panta 1. punktā min ēto 
koordin āciju.  
211. pants  
(bijušais EKL 181. pants)  
Savien ība un dal ībvalstis atbilstī gi savai kompetencei sadarbojas ar treš ām valst īm un kompetent ām 
starptautisk ām organiz ācij ām.  
2. NODA ĻA 
SADARBĪ BA AR TREŠĀ M VALST ĪM EKONOMIKAS, FINANŠU UN TEHNIKAS JOMĀ 
212. pants  
(bijušais EKL 181 A. pants)  
1. Neskarot citus L īgumu noteikumus, jo īpaši 208. l īdz 211. panta noteikumus, Savien ība veic 
ekonomiskas, finansi ālas un tehniskas sadarb ības pas ākumus ar treš ām valst īm, kas nav jaunattī stības 
valstis, tostarp sniedzot finansi ālu pal īdz ību. Š ādi pas ākumi atbilst Savien ības att īstības politikai, un 
tos veic, iev ērojot Savien ības ār ējās darb ības principus un m ērķus. Savien ības un dalībvalstu pas ākumi 
papildina un stiprina cits citu.  
2. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru nosaka pas ākumus, 
kas nepieciešami 1. punkta īstenošanai.  
3. Savien ība un dal ībvalstis atbilst īgi savai kompetencei sadarbojas ar treš ām valst īm un kompe ­
tent ām starptautisk ām organiz ācij ām. Savien ības sadarbī bas pas ākumi var b ūt nol īguma priekšmets 
tādos Savien ības un attiec īgo trešo personu nol īgumos.  
Šā punkta pirm ā da ļa neskar dal ībvalstu kompetenci piedal īties sarun ās starptautisk ās organiz ācij ās 
un sl ēgt starptautiskus nol īgumus.LV C 83/142 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
213. pants  
Ja kād ā treš ā valst ī ir radušies apst ākļi, kuru dēļ vajadz īga steidzama Savienī bas finansi ālā pal īdz ība, 
Padome pē c Komisijas priekšlikuma pie ņem nepieciešamos lē mumus.  
3. NODA ĻA 
HUM ĀNĀ PAL ĪDZ ĪBA 
214. pants  
1. Savien ības darbī bas hum ānās pal īdz ības jomā veic saska ņā ar Savien ības ārējās darbī bas princi ­
piem un m ērķiem. Š ādu darb ību nolū ks ir nodrošin āt ad hoc  pal īdz ību un atvieglojumus cilv ēkiem 
treš ās valst īs un dabas vai cilv ēku izrais ītu katastrofu upuriem, lai vi ņus aizsarg ātu un nodrošin ātu 
cilv ēku vajadz ības, kas izriet no š īs situā cijas. Savien ības un dal ībvalstu darb ības papildina un stiprina 
cita citu.  
2. Hum ānās pal īdz ības pas ākumus veic saska ņā ar starptautisko tiesī bu principiem un saska ņā ar 
objektivitā tes, neitralit ātes un diskrimin ācijas aizlieguma principu.  
3. Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru paredz pas ākumus, 
kas nosaka Savien ības hum ānās pal īdz ības pas ākumu īstenošanu.  
4. Savien ība var ar treš ām valst īm un kompetent ām starptautisk ām organiz ācij ām nosl ēgt jebk ādus 
nol īgumus, kas pal īdz sasniegt 1. punkt ā un L īguma par Eiropas Savienī bu 21. pant ā min ētos 
m ērķus. 
Šā punkta pirm ā da ļa neskar dal ībvalstu kompetenci starptautisk ās organiz ācij ās piedal īties sarun ās 
un sl ēgt nol īgumus.  
5. Lai izveidotu sist ēmu jauno eiropiešu dalī bai Savien ības hum ānās pal īdz ības pas ākumos, nodi ­
bina Eiropas Br īvpr ātīgo hum ānās pal īdz ības korpusu. Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot 
regulas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, nosaka korpusa stat ūtus un darb ības noteikumus.  
6. Komisija var uz ņemties jebkuru lietder īgu iniciat īvu, lai sekm ētu Savien ības un dal ībvalstu 
darb ību koordin āciju nol ūkā veicin āt Savien ības un valstu hum ānās pal īdz ības pas ākumu efektivit āti 
un savstarp ēju papildin āšanos. 
7. Savien ība nodrošina savu hum ān ās pal īdz ības pas ākumu koordin āciju un atbilst ību starptau ­
tisko organiz āciju un strukt ūru pas ākumiem, jo ī paši tiem, ko veic Apvienoto N āciju Organiz ācijas 
sist ēm ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/143
IV SADA ĻA 
IEROBEŽOJOŠI PAS ĀKUMI  
215. pants  
(bijušais EKL 301. pants)  
1. Ja k ādā l ēmum ā, kas pie ņemts saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ību V sada ļas 2. noda ļu, ir 
paredz ēts da ļēji vai piln īgi p ārtraukt vai mazin āt ekonomikas un finanšu sakarus ar vienu vai 
vair ākām treš ām valst īm, Padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu p ēc Savien ības Augstā p ārst āvja 
ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos un Komisijas kop ēja priekšlikuma paredz nepieciešamos 
pas ākumus. Par to t ā inform ē Eiropas Parlamentu.  
2. Ja tas paredz ēts k ādā l ēmum ā, kas pie ņemts saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību V sada ļas 
2. noda ļu, Padome saska ņā ar 1. pant ā paredz ēto proced ūru var pie ņemt ierobežojošus pas ākumus 
attiec ībā uz fizisk ām vai juridisk ām person ām un nevalstisk ām grup ām vai strukt ūrām. 
3. Ties ību akti, kas min ēti šaj ā pant ā, ietver nepieciešamos noteikumus par tiesisk ām garantij ām. 
V SADA ĻA 
STARPTAUTISKI NOL ĪGUMI  
216. pants  
1. Savien ība var sl ēgt nol īgumu ar vienu vai vair ākām treš ām valst īm vai starptautisk ām organi ­
zācij ām, ja tas paredz ēts Lī gumos vai ja š āda nol īguma nosl ēgšana ir nepieciešama, lai saska ņā ar 
Savien ības politiku sasniegtu k ādu no Lī gumos izvirz ītajiem m ērķiem, vai ja tas ir noteikts saistoš ā 
Savien ības ties ību akt ā, vai tas var ētu ietekm ēt kopējos noteikumus vai main īt to saturu.  
2. Savien ības nosl ēgtie nol īgumi ir saistoši Savien ības iest ādēm un t ās dal ībvalst īm. 
217. pants  
(bijušais EKL 310. pants)  
Savien ība ar vienu vai vair ākām treš ām valst īm vai starptautisk ām organiz ācij ām var sl ēgt asoci ācijas 
nol īgumus, kas nosaka savstarp ējas ties ības un pien ākumus, kop īgu rī cību un īpašu proced ūru. 
218. pants  
(bijušais EKL 300. pants)  
1. Neskarot 207. pantā paredz ētos īpašos noteikumus, Savien ības nol īgumus ar treš ām valst īm vai 
starptautisk ām organiz ācij ām apspriež sarun ās un nosl ēdz saska ņā ar turpm āk nor ād īto proced ūru.LV C 83/144 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. Padome at ļauj sākt sarunas, pie ņem sarunu nor ādes, at ļauj nol īgumu parakst īšanu un nosl ēdz 
nol īgumus.  
3. Ja paredz ētais nolī gums vien īgi vai galvenok ārt attiecas uz kop ējo ārpolitiku un droš ības poli ­
tiku, Komisija vai Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos sniedz 
ieteikumus Padomei, kura pie ņem l ēmumu, at ļaujot sākt sarunas un atkar ībā no paredz ētā nol īguma 
priekšmeta izvirzot Savien ības sarunu vad ītāju vai sarunu grupas vad ītāju. 
4. Padome var nol īguma sarunu vad ītājam dot nor ādes un iecelt īpašu komiteju, ar kuru apsprie ­ 
žoties, sarunas j āveic. 
5. P ēc sarunu vad ītāja priekšlikuma Padome pie ņem l ēmumu, ar kuru atļ auj parakst īt nol īgumu un 
vajadz ības gad ījum ā – to provizoriski piem ērot l īdz br īdim, kad tas st ājas sp ēkā. 
6. Padome pie ņem l ēmumu par nol īguma sl ēgšanu p ēc nol īguma sarunu vad ītāja priekšlikuma.  
Izņemot gad ījumus, kad nol īgumi attiecas vien īgi uz kopējo ārpolitiku un droš ības politiku, Padome 
lēmumu par nol īgumu nosl ēgšanu pie ņem: 
a) ar Eiropas Parlamenta piekrišanu š ādos gad ījumos:  
i) sl ēdzot asoci ācijas nol īgumus;  
ii) sl ēdzot nol īgumu par Savienī bas pievienošanos Eiropas Cilv ēkties ību un pamatbr īvību aizsar ­
dz ības konvencijai;  
iii) sl ēdzot nol īgumus, ar ko izveido īpašu iest āžu sist ēmu, izv ēršot sadarb ību; 
iv) sl ēdzot nol īgumus, kas nopietni ietekm ē Savien ības budžetu;  
v) sl ēdzot nol īgumus jom ās, kur ās vai nu piem ēro parasto likumdošanas proced ūru, vai ar ī īpašu 
likumdošanas proced ūru, kad ir nepieciešama Eiropas Parlamenta piekrišana.  
Steidzamos gad ījumos Eiropas Parlaments un Padome vienojas par termi ņu, kur ā š ī piekrišana 
jāsa ņem; 
b) p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu citos gadī jumos. Eiropas Parlaments sniedz atzinumu 
Padomes noteikt ā laik ā, kura ilgums atkar īgs no jaut ājuma steidzam ības. Ja atzinums noteiktaj ā 
termi ņā nav sniegts, Padome ir ties īga pie ņemt lē mumu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/145
7. Sl ēdzot nol īgumus, Padome, atk āpjoties no 5., 6. un 9. punkta, var pilnvarot sarunu vad ītāju 
Savien ības v ārd ā apstiprin āt groz ījumus tad, ja nol īgums paredz tos pie ņemt ar vienkāršotu proce ­
dūru vai ja groz ījumi j āpie ņem ar attiec īgo nol īgumu izveidotai strukt ūrai. Padome var pievienot šim 
pilnvarojumam īpašus nosac ījumus.  
8. Padome, īstenojot šo proced ūru, pie ņem l ēmumus ar kvalific ētu balsu vair ākumu.  
Tā tom ēr pie ņem l ēmumus vienpr ātīgi, ja nol īgums attiecas uz jomu, kur ā Savien ības akta pie ņem ­ 
šanai nepieciešama vienpr ātība, kā ar ī attiec ībā uz asoci ācijas nol īgumiem un 212. pant ā min ētajiem 
nol īgumiem ar valst īm, kuras ir Savien ības kandid ātvalstis. Padome pie ņem vienpr ātīgu lē mumu 
attiec ībā uz nolī gumu par Savien ības pievienošanos Eiropas Cilv ēkties ību un pamatbr īvību aizsar ­
dz ības konvencijai; l ēmums par š ā nol īguma sl ēgšanu nest ājas sp ēkā, kam ēr to nav ratific ējušas 
dal ībvalstis saska ņā ar sav ām konstitucion ālaj ām pras ībām. 
9. Padome p ēc Komisijas vai Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos 
priekšlikuma pie ņem l ēmumu, ar ko p ārtrauc k āda nol īguma piem ērošanu, k ā ar ī nosaka nost āju, kas 
Savien ības v ārd ā j āapstiprina k ādā ar nol īgumu izveidot ā strukt ūrā, ja š āda strukt ūra ir ties īga 
pie ņemt lēmumus ar juridisk ām sekā m, iz ņemot l ēmumus, kas papildina vai groza attiec īgaj ā nol ī­
gum ā noteikto iest āžu sist ēmu. 
10. Eiropas Parlamentu nekav ējoties un piln īgi inform ē visos proced ūras posmos. 
11. Jebkura dal ībvalsts, Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija var sa ņemt Tiesas atzinumu par 
to, vai paredz ētais nol īgums ir sader īgs ar L īgumu noteikumiem. Ja Tiesas l ēmums ir nelabv ēlīgs, 
paredz ētais nolī gums nevar st āties sp ēkā, kam ēr tas nav groz īts vai kam ēr L īgumi nav p ārskat īti. 
219. pants  
(bijušais EKL 111. panta 1. l īdz 3. un 5. punkts)  
1. Atk āpjoties no 218. panta, Padome vai nu p ēc Eiropas Centr ālās bankas ieteikuma, vai p ēc 
Komisijas ieteikuma, apspriedusies ar Eiropas Centr ālo banku nol ūkā pan ākt konsensu, lai uztur ētu 
cenu stabilit āti, var sl ēgt ofici ālus nol īgumus par euro maiņ as kursu sist ēmu attiec ībā pret trešo valstu 
val ūtām. P ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un saska ņā ar 3. punkt ā paredz ēto proced ūru 
Padome pie ņem l ēmumu vienpr ātīgi. 
Padome p ēc Eiropas Centr ālās bankas ieteikuma vai p ēc Komisijas ieteikuma, apspriedusies ar Eiropas 
Centr ālo banku, lai pan āktu vienošanos, kas atbilst m ērķim uztur ēt cenu stabilit āti, var pie ņemt, 
kori ģēt vai atcelt centraliz ētos euro mai ņas kursus val ūtas mai ņas kursa sist ēm ā. Euro centraliz ēto 
mai ņas kursu pie ņemšanu, kori ģēšanu vai atcelšanu Padomes priekšs ēdētājs dara zin āmu Eiropas 
Parlamentam.LV C 83/146 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. Kam ēr nepast āv 1. punkt ā min ētā val ūtas mai ņas kursa sist ēma attiec ībā pret vienu vai 
vair ākām trešo valstu val ūtām, Padome vai nu p ēc Komisijas ieteikuma un p ēc apspriešan ās ar 
Eiropas Centr ālo banku, vai ar ī p ēc Eiropas Centr ālās bankas ieteikuma var noteikt šo val ūtu mai ņas 
kursu politikas pamatievirzes. Š īs pamatievirzes neskar ECBS galveno m ērķi – uztur ēt cenu stabilitā ti. 
3. Atk āpjoties no 218. panta, ja Savien ībai ar vienu vai vair ākām treš ām valst īm vai starptauti ­
sk ām organiz ācij ām ir j āapspriež nol īgumi par monet āriem vai ārvalstu val ūtas rež īma jaut ājumiem, 
Padome pēc Komisijas ieteikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Centr ālo banku lemj par sarunu 
noteikumiem un š ādu nol īgumu nosl ēgšanu. Š ādi noteikumi nodrošina to, ka Savien ība pauž vienotu 
nost āju. Komisija ir piln īgi iesaist īta šaj ās sarun ās. 
4. Neskarot Savien ības kompetenci un Savien ības nol īgumus par ekonomisko un monet āro savie ­
nību, dal ībvalstis var piedal īties sarun ās starptautisk ās organiz ācij ās un sl ēgt starptautiskus nol īgumus.  
VI SADA ĻA 
SAVIEN ĪBAS ATTIECĪ BAS AR STARPTAUTISK ĀM ORGANIZ ĀCIJ ĀM, TREŠĀ M VALST ĪM UN SAVIEN ĪBAS 
DELEG ĀCIJ ĀM 
220. pants  
(bijušais EKL 302. l īdz 304. pants)  
1. Savien ība nosaka visus attiec īgos sadarb ības veidus ar Apvienoto N āciju Organiz ācijas iest ād ēm 
un t ās specializ ētaj ām a ģent ūrām, Eiropas Padomi, Eiropas Droš ības un sadarb ības organiz āciju un 
Ekonomisk ās sadarb ības un attī stības organiz āciju. 
Savien ība uztur vajadz īgās attiec ības ar ī ar cit ām starptautiskaj ām organizācij ām. 
2. Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos un Komisija nodrošina š ī 
panta īstenošanu.  
221. pants  
1. Savien ības delegā cijas treš ās valst īs un starptautisk ās organiz ācij ās pā rst āv Savien ību. 
2. Savien ības deleg ācijas ir Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos 
pak ļaut ībā. T ās cieši sadarbojas ar dalī bvalstu diplom ātiskaj ām un konsul āraj ām p ārst āvniec ībām.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/147
VII SADA ĻA 
SOLIDARIT ĀTES KLAUZULA  
222. pants  
1. Savien ība un t ās dal ībvalstis darbojas kop īgi un, iev ērojot solidarit āti, ja dal ībvalsts ir teroristu 
uzbrukuma vai ar ī dabas vai cilv ēku izrais ītas katastrofas upuris. Savien ība mobiliz ē t ās r īcībā esošos 
līdzek ļus, tostarp dal ībvalstu piedāv ātos milit āros resursus, lai:  
a) — nov ērstu terorisma draudus dal ībvalstu teritorij ās; 
— aizsarg ātu demokr ātisk ās iest ādes un civiliedz īvot ājus no iesp ējamiem teroristu uzbrukumiem;  
— pal īdz ētu dal ībvalstij t ās teritorij ā teroristu uzbrukuma gad ījum ā p ēc t ās politisko iest āžu 
lūguma;  
b) pal īdz ētu dal ībvalstij t ās teritorij ā dabas vai cilv ēku izrais ītas katastrofas gad ījum ā p ēc t ās politisko 
iest āžu lū guma. 
2. Ja dal ībvalsts k ļūst par teroristu uzbrukuma vai dabas vai cilv ēku izrais ītas katastrofas upuri, 
pār ējās dal ībvalstis tai pal īdz p ēc t ās politisko iest āžu lū guma. Šaj ā nol ūkā dal ībvalstis Padom ē 
koordin ē savu darbī bu. 
3. Min ētās solidarit ātes klauzulas īstenošanas k ārtību Savien ībā nosaka ar l ēmumu, kuru pie ņem 
Padome, pamatojoties uz Komisijas un Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas 
jaut ājumos kopēju priekšlikumu. Ja šis l ēmums saist īts ar milit āriem un aizsardz ības jaut ājumiem, 
Padome to pie ņem saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savienī bu 31. panta 1. punktu. Par to inform ē 
Eiropas Parlamentu.  
Piem ērojot šo punktu un neskarot 240. pantu, Padomei pal īdz Politikas un droš ības komiteja, ko 
atbalsta kopēj ās droš ības politikas un aizsardz ības politikas sakar ā izveidot ās strukt ūras, k ā ar ī 71. 
pant ā min ētā Komiteja, kas vajadz ības gad ījum ā sniedz kop īgus atzinumus.  
4. Eiropadome regul āri izv ērt ē draudus Savienī bai, lai Savienī ba un t ās dal ībvalstis var ētu efekt īvi 
rīkoties.LV C 83/148 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
SEST Ā DAĻ A 
NOTEIKUMI PAR IEST ĀD ĒM UN FINANŠU NOTEIKUMI  
I SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR IEST ĀD ĒM 
1. NODA ĻA 
IEST ĀDES  
1. IEDA ĻA 
EIROPAS PARLAMENTS  
223. pants  
(bijušais EKL 190. panta 4. un 5. punkts)  
1. Eiropas Parlaments izstrād ā priekšlikumu noteikumiem, lai var ētu t ā deput ātus iev ēlēt tieš ās 
visp ārējās v ēlēšan ās saska ņā ar vienotu procedū ru vis ās dal ībvalst īs vai saska ņā ar vis ām dal ībvalst īm 
kop īgiem principiem.  
Sa ņēmusi piekrišanu no Eiropas Parlamenta, kas pie ņem l ēmumu ar visu savu locek ļu balsu vair ā­
kumu, Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru vienpr ātīgi pie ņem attiec īgus noteikumus. 
Šie noteikumi st ājas sp ēkā p ēc tam, kad tos apstiprin ājušas dal ībvalsts atbilst īgi sav ām konstitucio ­
nālaj ām pras ībām. 
2. Eiropas Parlaments, pie ņemot regulas p ēc savas iniciat īvas saska ņā ar parasto likumdošanas 
proced ūru, iepriekš l ūdzot Komisiju sniegt atzinumu, k ā ar ī sa ņēmis Padomes apstiprin ājumu, pie ņem 
noteikumus un visp ārīgus nosac ījumus, kas reglament ē Parlamenta locek ļu pien ākumu izpildi. Visus 
noteikumus un nosac ījumus, kas saist īti ar nodok ļu uzlikšanu pašreiz ējiem vai bijušiem locek ļiem, 
Padome pie ņem vienpr ātīgi. 
224. pants  
(bijuš ā EKL 191. panta otr ā da ļa) 
Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, pie ņemot regulas, regla ­
ment ē Eiropas l īme ņa politisk ās partijas saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 10. panta 4. 
punktu, un jo īpaši noteikumus attiec ībā uz to finans ēšanu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/149
225. pants  
(bijuš ā EKL 192. panta otr ā da ļa) 
Eiropas Parlaments ar t ā locek ļu vair ākuma lēmumu var Komisijai l ūgt attiec īgus priekšlikumus par 
jaut ājumiem, attiec ībā uz kuriem p ēc Eiropas Parlamenta apsv ērumiem L īgumu īstenošanai vajadz īgs 
Savien ības ties ību akts. Ja Komisija neiesniedz priekšlikumu, t ā inform ē Eiropas Parlamentu par 
iemesliem.  
226. pants  
(bijušais EKL 193. pants)  
Pildot savus pien ākumus, Eiropas Parlaments, ja to l ūdz ceturt ā da ļa t ā locek ļu, var izveidot pagaidu 
Izmeklēšanas komiteju, lai – neskarot pilnvaras, ko L īgumi pieš ķir cit ām iest ādēm vai strukt ūrām – 
izskat ītu p ārk āpumus vai administrat īvas k ļūmes, kas pie ļautas, īstenojot Savien ības ties ību aktus, 
izņemot gad ījumus, kad p ārbaudāmos faktus izskata tiesa un kam ēr tiesved ība nav izbeigta.  
Pagaidu Izmekl ēšanas komiteja beidz past āvēt, kad t ā iesniegusi zi ņojumu.  
Eiropas Parlaments, pie ņemot regulas p ēc savas iniciat īvas saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru 
un pē c tam, kad sa ņemta Padomes un Komisijas piekrišana, paredz noteikumus, kas attiecas uz 
ties ībām veikt izmekl ēšanu. 
227. pants  
(bijušais EKL 194. pants)  
Jebkuram Eiropas Savien ības pilsonim, k ā ar ī jebkurai fiziskai personai, kas dz īvo kā dā dal ībvalst ī, vai 
juridiskai personai, kurai ir juridisk ā adrese k ādā dal ībvalst ī, ir ties ības individuā li vai ar ī kopā ar 
citiem pilso ņiem vai personā m iesniegt l ūgumrakstus Eiropas Parlament ā par jaut ājumiem, kas ir 
Savien ības kompetenc ē un kas tieši skar šo pilsoni vai personu.  
228. pants  
(bijušais EKL 195. pants)  
1. Eiropas Parlaments iev ēl Eiropas ombudu, kas ir pilnvarots no jebkura Eiropas Savien ības 
pilso ņa vai fiziskas personas, kura dz īvo k ādā dal ībvalst ī, vai no juridiskas personas, kuras juridisk ā 
adrese ir k ād ā dal ībvalst ī, pie ņemt sū dz ības par Savien ības iest āžu vai strukt ūru pie ļaut ām adminis ­
trat īvām k ļūm ēm, iz ņemot k ļūmes, ko, pildot tiesu iestā des pien ākumus, pie ļāvusi Eiropas Savien ības 
Tiesa. Tas izmekl ē s ūdz ības un sniedz par to zi ņojumus.  
Ombuds saska ņā ar saviem pien ākumiem vai nu p ēc paša ierosmes, vai, pamatojoties uz s ūdz ībām, 
kas iesniegtas vi ņam tieši vai ar ī ar Eiropas Parlamenta locek ļa starpniec ību, izskata s ūdz ības, kuras 
uzskata par pamatotā m, iz ņemot gad ījumus, kad p ārbaud āmos faktus izskata tiesa, vai tiesved ība liet āLV C 83/150 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
ir pabeigta. Ja ombuds konstatē administrat īvu k ļūmi, vi ņš par šo jaut ājumu zi ņo attiec īgai iest ādei 
vai strukt ūrai, kurai ir trī s m ēneši laika, lai savu viedokli dar ītu zin āmu ombudam. Tad ombuds 
nodod zi ņojumu Eiropas Parlamentam un attiec īgai iest ādei vai strukt ūrai. Personai, kas iesniegusi 
sūdz ību, dara zin āmu š ādas izmeklēšanas izn ākumu.  
Ombuds iesniedz Eiropas Parlamentam gadsk ārtēju zi ņojumu par izmeklēšanas izn ākumu.  
2. P ēc Eiropas Parlamenta iev ēlēšanas uz t ā pilnvaru laiku iev ēl ombudu. Ombudu var iev ēlēt 
atk ārtoti.  
Tiesa p ēc Eiropas Parlamenta lū guma var atlaist ombudu, ja vi ņš vairs neatbilst nosac ījumiem, kas 
vajadz īgi pien ākumu veikšanai, vai ir izdar ījis smagu p ārk āpumu. 
3. Pildot pien ākumus, ombuds ir piln īgi neatkarī gs. Pildot pien ākumus, vi ņš ne no vienas vald ības, 
iest ādes vai strukt ūras nel ūdz un nepie ņem nor ādījumus. Amata pilnvaru laik ā ombuds nedr īkst 
uz ņemties nek ādu citu algotu vai nealgotu darbu.  
4. Eiropas Parlaments, pie ņemot regulas p ēc savas iniciat īvas saska ņā ar parasto likumdošanas 
proced ūru, iepriekš l ūdzot Komisiju sniegt atzinumu, k ā ar ī sa ņēmis Padomes apstiprin ājumu, pie ņem 
noteikumus un visp ār ējus nosac ījumus, kas reglament ē ombuda pien ākumu izpildi.  
229. pants  
(bijušais EKL 196. pants)  
Eiropas Parlaments san āk gadskā rtējās sesij ās. Tas bez īpaša pazi ņojuma san āk marta otraj ā otrdien ā. 
Eiropas Parlaments var san ākt ārkārtas sesijas laik ā p ēc t ā locek ļu vair ākuma l ūguma, k ā ar ī p ēc 
Padomes vai p ēc Komisijas lū guma.  
230. pants  
(bijuš ā EKL 197. panta otr ā, treš ā un ceturt ā da ļa) 
Komisija var piedal īties vis ās sē dēs un var izteikties, ja ir paudusi t ādu v ēlēšanos.  
Komisija mutiski vai rakstiski atbild uz jaut ājumiem, ko tai iesniedz Eiropas Parlaments vai t ā locek ļi. 
Eiropadome un Padome var izteikties Eiropas Parlamenta s ēd ē saska ņā ar nosac ījumiem, kas paredz ēti 
Eiropadomes reglament ā un Padomes reglament ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/151
231. pants  
(bijušais EKL 198. pants)  
Ja vien Lī gumi neparedz cit ādu proced ūru, Eiropas Parlaments pie ņem lē mumu ar nodoto balsu 
vair ākumu.  
Kvorumu nosaka t ā reglaments.  
232. pants  
(bijušais EKL 199. pants)  
Eiropas Parlaments ar t ā locekļ u vair ākuma lēmumu pie ņem savu reglamentu.  
Eiropas Parlamenta s ēžu protokolus public ē t ā, kā tas paredz ēts Lī gumos un min ētaj ā reglament ā. 
233. pants  
(bijušais EKL 200. pants)  
Eiropas Parlaments atkl ātā s ēd ē apspriež gadsk ārt ējo p ārskata zi ņojumu, ko iesniedz Komisija.  
234. pants  
(bijušais EKL 201. pants)  
Ja apspriešanai ir iesniegts priekšlikums izteikt neuztic ību Komisijai, Eiropas Parlaments par to balso 
ne agr āk k ā tr īs dienas p ēc t ā iesniegšanas un vien īgi atkl ātā balsojum ā. 
Ja Eiropas Parlaments priekšlikumu izteikt neuztic ību pie ņem ar div ām trešdaļā m balsu, ko nodevis 
Eiropas Parlamenta locekļ u vair ākums, atk āpjas visi Komisijas locek ļi un Savien ības Augstais p ārst āvis 
ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos atk āpjas no pien ākumiem, ko viņš veic Komisij ā. Vi ņi paliek 
amat ā un turpina veikt k ārtējos pien ākumus, kam ēr vi ņus nomaina saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ību 17. pantu. Š ādā gad ījum ā jauno Komisijas locek ļu pilnvaru laiks beidzas dien ā, kur ā b ūtu 
beidzies to Komisijas locek ļu pilnvaru laiks, kuri ir atk āpušies.  
2. IEDA ĻA 
EIROPADOME  
235. pants  
1. Katrs Eiropadomes loceklis var sa ņemt pilnvarojumu balsot tikai viena cita locek ļa v ārd ā.LV C 83/152 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Līguma par Eiropas Savienī bu 16. panta 4. punkts un š ā L īguma 238. panta 2. punkts attiecas uz 
Eiropadomi, kad t ā pie ņem l ēmumus ar kvalific ētu balsu vair ākumu. Eiropadome l ēmumus pie ņem 
balsojot, nepiedaloties t ās priekšs ēd ētājam un Komisijas priekšs ēdētājam.  
Kl ātesošu vai p ārst āvētu locek ļu attur ēšan ās neliedz Eiropadomei pie ņemt lēmumus, kuriem vajadz īga 
vienpr ātība. 
2. Eiropadome var uzaicin āt Eiropas Parlamenta priekšsē dētāju, lai vi ņu uzklaus ītu. 
3. Eiropadome izlemj proced ūras jaut ājumus un pie ņem savu reglamentu ar vienk āršu balsu 
vair ākumu.  
4. Eiropadomei pal īdz Padomes Ģener ālsekretari āts. 
236. pants  
Eiropadome ar kvalific ētu balsu vair ākumu pie ņem: 
a) l ēmumu izveidot to Padomes sastā vu sarakstu, kas nav Visp ārējo lietu padome un Ārlietu padome 
saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 16. panta 6. punktu;  
b) l ēmumu par Padomes sast āvu prezident ūru, iz ņemot Ārlietu padomes prezident ūru, kas nav 
noteikts L īguma par Eiropas Savien ību 16. panta 9. punkt ā. 
3. IEDA ĻA 
PADOME  
237. pants  
(bijušais EKL 204. pants)  
Padome san āk, ja to sasauc t ās priekšs ēd ētājs pē c paša ierosmes vai ar ī p ēc k āda t ās locek ļa vai 
Komisijas l ūguma.  
238. pants  
(bijušais EKL 205. panta 1. un 2. punkts)  
1. Ja l ēmuma pie ņemšanai vajadz īgs vienk āršs balsu vair ākums, Padome pie ņem l ēmumu ar visu 
savu locek ļu balsu vair ākumu.  
2. Atk āpjoties no Lī guma par Eiropas Savien ību 16. panta 4. punkta, s ākot no 2014. gada 
1. novembra un iev ērojot Protokol ā par p ārejas noteikumiem min ētos noteikumus, ja PadomeLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/153
nepie ņem l ēmumus p ēc Komisijas vai Savien ības Augstā p ārstāvja ārliet ās un droš ības politikas 
jaut ājumos priekšlikuma, kvalific ēto balsu vair ākumu defin ē k ā vismaz 72 % no tiem Padomes 
locek ļiem, kas p ārst āv dal ībvalstis, kuras aptver vismaz 65 % no Savien ības iedz īvot ājiem. 
3. S ākot no 2014. gada 1. novembra un iev ērojot Protokolā par p ārejas noteikumiem min ētos 
noteikumus, kad saska ņā ar Lī gumiem balsošan ā nepiedal ās visi Padomes locek ļi, kvalific ēto balsu 
vair ākumu defin ē š ādi: 
a) kvalific ēts balsu vair ākums ir vismaz 55 % Padomes locek ļu balsu, kuri p ārst āv iesaist ītās dal īb­
valstis un aptver vismaz 65 % šo dal ībvalstu iedz īvotā ju. 
Blo ķējošaj ā maz ākum ā ir j ābūt vismaz minim ālajam Padomes locek ļu skaitam, kas p ārstāv vair āk 
nek ā 35 % iesaist īto dal ībvalstu iedz īvot āju, papildus balsojot vienam loceklim; ja t ā nav, uzskata, 
ka ir pan ākts kvalific ēts balsu vair ākums;  
b) atk āpjoties no a) apakšpunkta, gad ījumos, kad Padome nelemj p ēc Komisijas vai Savien ības Augstā 
pārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos priekšlikuma, kvalific ētais balsu vair ākums ir 
vismaz 72 % to Padomes locek ļu balsu, kuri p ārst āv iesaist ītās dal ībvalstis, kas aptver vismaz 65 % 
iesaist īto dal ībvalstu iedz īvot āju. 
4. Klā tesošu vai p ārst āvētu locek ļu attur ēšan ās neliedz Padomei pie ņemt lē mumus, kuriem vaja ­
dz īga vienpr ātība. 
239. pants  
(bijušais EKL 206. pants)  
Balsošan ā katrs Padomes loceklis var balsot tikai viena cita locek ļa v ārd ā. 
240. pants  
(bijušais EKL 207. pants)  
1. Komiteja, kur ā ir dal ībvalstu vald ību past āvīgie p ārst āvji, atbild par Padomes darba sagatavošanu 
un t ās doto pilnvaru izpildi. Komiteja var pie ņemt lēmumus par proced ūru gad ījumos, kas paredz ēti 
Padomes reglament ā. 
2. Padomei pal īdz Ģener ālsekretari āts, ko vada Padomes iecelts ģener ālsekret ārs. 
Padome pie ņem l ēmumu par Ģener ālsekretari āta uzb ūvi ar vienk āršu balsu vair ākumu.  
3. Ministru padome ar vienk āršu balsu vair ākumu pie ņem l ēmumus par proced ūras jaut ājumiem 
un savu reglamentu.LV C 83/154 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
241. pants  
(bijušais EKL 208. pants)  
Padome ar vienk āršu balsu vair ākumu var l ūgt, lai Komisija veic t ādu izp ēti, k ādu Padome uzskata 
par v ēlamu kopī go m ērķu sasniegšanai, un iesniedz Padomei attiec īgus priekšlikumus. Ja Komisija 
neiesniedz priekšlikumu, t ā inform ē Padomi par iemesliem.  
242. pants  
(bijušais EKL 209. pants)  
Padome ar vienk āršu balsu vair ākumu p ēc apspriešan ās ar Komisiju pie ņem noteikumus L īgumos 
paredz ēto komiteju darb ības reglament ēšanai.  
243. pants  
(bijušais EKL 210. pants)  
Padome nosaka Eiropadomes priekšs ēd ētāja, Komisijas priekšs ēd ētāja, Savien ības Augstā p ārst āvja 
ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos, Komisijas locek ļu, priekšs ēdētāju, Eiropas Savien ības Tiesas 
priekšs ēd ētāja, locek ļu un sekret āra, k ā ar ī Padomes ģener ālsekret āra algas, pabalstus un pensijas. 
Padome t āpat nosaka jebk ādu atalgojuma viet ā paredz ētu maks ājumu.  
4. IEDA ĻA 
KOMISIJA  
244. pants  
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 17. panta 5. punktu Komisijas locek ļus izv ēlas, iev ērojot 
rot ācijas principu, ko vienpr ātīgi nosaka Eiropadome, pamatojoties uz š ādiem principiem:  
a) nosakot sec ību un termiņ us, uz k ādiem dal ībvalstu pilso ņus izraug ās par Komisijas locek ļiem, 
attieksme pret dalī bvalst īm ir piln īgi vien āda; tas noz īm ē, ka amata pilnvaru termi ņu kop ējais 
skaits jebkur ām div ām dal ībvalstī m nedr īkst atš ķirties vair āk k ā par vienu termi ņu; 
b) iev ērojot a) apakšpunktu, katras Komisijas sastā vu veido t ā, lai atbilst īgi tiktu atspogu ļots visu 
dal ībvalstu demogr āfiskais un teritori ālais diapazons.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/155
245. pants  
(bijušais EKL 213. pants)  
Komisijas locek ļi atturas no jebkuras rī cības, kas nav sader īga ar vi ņu pien ākumiem. Visas dalī bvalstis 
iev ēro vi ņu neatkar ību un nem ēģina vi ņus ietekm ēt, kad vi ņi veic amata pien ākumus.  
Komisijas locek ļi amata pilnvaru laik ā nedr īkst uz ņemties nek ādu citu algotu vai nealgotu darbu. 
St ājoties amat ā, vi ņi svin īgi sol ās, ka gan pilnvaru laik ā, gan vē lāk vi ņi iev ēros amata uzliktos 
pien ākumus, jo īpaši pien ākumu iztur ēties god īgi un apdom īgi attiec ībā uz dažu amatu un priekšro ­
cību pie ņemšanu p ēc tam, kad vi ņu pilnvaras ir beiguš ās. Šo pien ākumu neiev ērošanas gad ījum ā 
Tiesa p ēc Padomes, kas lēmusi ar vienk āršu balsu vair ākumu, vai Komisijas l ūguma var noteikt, ka 
attiec īgo Komisijas locekli atkar ībā no apst ākļiem atlaiž saska ņā ar 247. pantu, vai ar ī vi ņam at ņem 
ties ības uz pensiju vai cit ām priekšroc ībām. 
246. pants  
(bijušais EKL 215. pants)  
Izņemot parastas nomai ņas vai n āves gad ījumus, Komisijas locek ļu pien ākumi beidzas, kad vi ņi 
atk āpjas vai vi ņus atlaiž no amata.  
Uz atlikušo pilnvaru laiku br īvaj ā amata viet ā, kas radusies atk āpšan ās, atbr īvošanas no amata vai 
nāves gad ījum ā, stā jas jauns t ādas pašas pilson ības loceklis, kuru iece ļ Padome, savstarp ēji vienojoties 
ar Komisijas priekšs ēd ētāju, pē c apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un saskaņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ību 17. panta 3. punkta otraj ā da ļā min ētajiem kritērijiem.  
Pēc Komisijas priekšs ēd ētāja priekšlikuma Padome var pie ņemt vienpr ātīgu lē mumu par to, ka š āda 
brīvā vieta nav j āaizpilda, jo īpaši gad ījumos, ja atlikušais locek ļa amata pilnvaru laiks ir īss. 
Priekšs ēd ētāja atk āpšan ās, atlaišanas vai n āves gad ījum ā vi ņu nomaina uz atlikušo amata pilnvaru 
laiku. Priekšs ēd ētāja nomai ņai piem ēro 17. panta 7. punkta pirmaj ā da ļā paredz ēto proced ūru. 
Atk āpšan ās, atbr īvošanas no amata vai n āves gad ījum ā Savien ības Augsto p ārst āvi ārliet ās un droš ības 
politikas jaut ājumos nomaina uz atlikušo amata pilnvaru laiku saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ību 18. panta 1. punktu.  
Ja atkā pjas visi Komisijas locek ļi, vi ņi paliek amat ā un veic savus k ārtējos pien ākumus tikm ēr, kam ēr 
uz atlikušo pilnvaru laiku vi ņus nomaina saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 17. pantu.LV C 83/156 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
247. pants  
(bijušais EKL 216. pants)  
Ja kā ds Komisijas loceklis vairs neatbilst nosac ījumiem, kas vajadz īgi pien ākumu veikšanai, vai ir 
izdar ījis smagu p ārkāpumu, Tiesa p ēc Padomes, kas lēmusi ar vienkāršu balsu vair ākumu, vai Komi ­
sijas pieteikuma var vi ņu atlaist no amata.  
248. pants  
(bijušais EKL 217. panta 2. punkts)  
Neskarot L īguma par Eiropas Savien ību 18. panta 4. punktu, Komisijai uztic ētos pien ākumus t ās 
locek ļu starp ā struktur ē un sadala Komisijas priekšs ēd ētājs saska ņā ar min ētā L īguma 17. panta 6. 
punktu. Komisijas pilnvaru laik ā priekšs ēd ētājs pien ākumu sadal ījumu var main īt. Komisijas locek ļi 
savus pien ākumus, ko tiem uzdevis priekšs ēd ētājs, pilda priekšs ēd ētāja pak ļaut ībā. 
249. pants  
(bijušais EKL 218. panta 2. punkts un 212. pants)  
1. Komisija pie ņem savu reglamentu, lai nodrošin ātu to, ka gan t ā, gan t ās strukt ūrvien ības 
darbojas. T ā nodrošina, ka reglaments tiek public ēts. 
2. Komisija katru gadu vismaz vienu m ēnesi pirms Eiropas Parlamenta sesijas s ākuma public ē 
pārskata zi ņojumu par Savien ības darbī bu. 
250. pants  
(bijušais EKL 219. pants)  
Komisija pie ņem l ēmumu ar t ās locek ļu balsu vair ākumu.  
Kvorumu nosaka t ās reglament ā. 
5. IEDA ĻA 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS TIESA  
251. pants  
(bijušais EKL 221. pants)  
Tiesa lietas izspriež specializ ētaj ās ties ās vai virspal ātā saska ņā ar attiec īgiem Eiropas Savien ības Tiesas 
stat ūtos paredz ētiem noteikumiem.  
Stat ūtos paredz ētos gad ījumos Tiesa var lietas izspriest pl ēnum ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/157
252. pants  
(bijušais EKL 222. pants)  
Tiesai pal īdz asto ņi ģener āladvok āti. P ēc Tiesas l ūguma Padome ar vienpr ātīgu l ēmumu var palielin āt 
ģener āladvokātu skaitu.  
Ģener āladvok āta pien ākums ir, iev ērojot piln īgu objektivit āti un neatkar ību, atklā tā tiesas s ēdē izteikt 
pamatotus secin ājumus liet ās, kur ās saska ņā ar Eiropas Savien ības Tiesas stat ūtiem ir vajadz īga 
ģener āladvokāta piedal īšan ās. 
253. pants  
(bijušais EKL 223. pants)  
Tiesas tiesnešus un ģener āladvokā tus izraug ās no t ādu personu vidus, kuru neatkar ība nav apšaub āma 
un kuras atbilst pras ībām attiec ībā uz tiesnešu augstā kajiem amatiem sav ās valst īs, vai kuras ir juristi 
ar atz ītu kompetenci; vi ņus uz sešiem gadiem amat ā iece ļ dal ībvalstu vald ības, savstarp ēji vienojoties, 
pēc apspriešan ās ar 255. pant ā paredz ēto komiteju.  
Ik pēc trijiem gadiem tiesnešus un ģener āladvok ātus daļē ji nomaina saska ņā ar Eiropas Savien ības 
Tiesas stat ūtos paredz ētiem nosac ījumiem.  
Tiesneši uz trijiem gadiem no sava vidus iev ēlē Tiesas priekšs ēd ētāju. Vi ņu var iev ēlēt atk ārtoti.  
Tiesnešus un ģener āladvok ātus, kas atst āj amatu, var iecelt amatā atk ārtoti.  
Tiesa iece ļ sekret āru un pie ņem noteikumus, kas reglament ē vi ņa pien ākumus.  
Tiesa pie ņem savu reglamentu. Reglamentu apstiprina Padome.  
254. pants  
(bijušais EKL 224. pants)  
Visp ārēj ās tiesas tiesnešu skaitu nosaka Eiropas Savien ības Tiesas stat ūtos. Stat ūtos var paredz ēt, ka 
Visp ārējai tiesai pal īdz ģener āladvok āti. 
Visp ārēj ās tiesas locek ļus izraug ās no t ādu personu vidus, kuru neatkar ība nav apšaub āma un kuras 
atbilst pras ībām attiec ībā uz tiesnešu augstiem amatiem. Locek ļus uz sešiem gadiem amat ā iece ļ 
dal ībvalstu vald ības, savstarp ēji vienojoties, p ēc apspriešan ās ar 255. pantā paredz ēto komiteju. Tiesas 
sast āvu da ļēji atjauno ik p ēc trijiem gadiem. Tiesas locek ļus, kas atst āj amatu, var iecelt amat ā 
atk ārtoti.LV C 83/158 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Tiesneši uz trijiem gadiem no sava vidus iev ēlē Visp ārējās tiesas priekšs ēdētāju. Vi ņu var iev ēlēt 
atk ārtoti.  
Visp ārēj ā tiesa iece ļ tiesas sekret āru un pie ņem noteikumus, kas reglament ē vi ņa pien ākumus.  
Visp ārēj ā tiesa ar Tiesas piekrišanu pie ņem savu reglamentu. Reglamentu apstiprina Padome.  
Ja vien Eiropas Savien ības Tiesas stat ūtos nav paredz ēts cit ādi, tad L īgumu noteikumi, kas attiecas uz 
Tiesu, attiecas ar ī uz Visp ārējo tiesu.  
255. pants  
Pirms dal ībvalstu vald ības pie ņem 253. un 254. pant ā min ētos lē mumus par iecelšanu amat ā, izveido 
komiteju, kas sniedz atzinumu par kandid ātu atbilst ību Tiesas un Visp ārējās tiesas tiesnešu un 
ģener āladvokātu pien ākumiem.  
Šīs komitejas sast āv ā ir septi ņas personas, kas izraudz ītas no bijušo Tiesas un Visp ārējās tiesas 
locek ļu, valstu augst āko tiesu tiesnešu un visp āratz ītu kompetentu juristu vidus; vienu komitejas 
locekli izvirza Eiropas Parlaments. Padome pie ņem l ēmumu, ar ko nosaka komitejas reglamentu, 
un lēmumu, ar ko iece ļ t ās locek ļus. T ā pie ņem l ēmumus p ēc Tiesas priekšs ēd ētāja iniciat īvas. 
256. pants  
(bijušais EKL 225. pants)  
1. Visp ārējās tiesas kompetenc ē ir izskat īt un izlemt pirmaj ā instanc ē lietas, kas min ētas 263., 
265., 268., 270. un 272. pant ā, iz ņemot lietas, kas nodotas k ādai specializ ētai tiesai, kuru izveido 
saska ņā ar 257. pantu, un lietas, kuras saska ņā ar Stat ūtiem ir vienī gi Tiesas jurisdikcij ā. Stat ūtos var 
paredz ēt, ka Visp ārēj ās tiesas jurisdikcij ā ir ar ī citu kategoriju lietas.  
Par l ēmumiem, ko Visp ārēj ā tiesa pie ņem saska ņā ar šo punktu, apelā ciju Ties ā var iesniegt vienī gi 
par ties ību jaut ājumiem un saska ņā ar Stat ūtos paredz ētiem nosacī jumiem un ierobežojumiem.  
2. Visp ārējās tiesas kompetencē ir izskat īt un izlemt lietas, kuras ierosin ātas pret l ēmumiem, ko 
pie ņēmušas specializ ētās tiesas.  
Lēmumus, ko Visp ārējā tiesa pie ņem saska ņā ar šo punktu, iz ņēmuma k ārt ā, iev ērojot Stat ūtos 
paredz ētos nosac ījumus un ierobežojumus, var p ārskat īt Tiesa, ja ir nopietni apdraud ēta Savien ības 
ties ību vienot ība vai konsekvence.  
3. Visp ārējās tiesas kompetenc ē ir attiec ībā uz īpaš ām Stat ūtos noteikt ām jomā m izskat īt un 
izlemt jaut ājumus, kas iesniegti saska ņā ar 267. pantu, lai sa ņemtu prejudici ālu nol ēmumu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/159
Gadī jumos, kad Visp ārējā tiesa uzskata, ka liet ā j āpie ņem principi āls l ēmums, kas var ētu ietekm ēt 
Savien ības ties ību vienot ību vai konsekvenci, t ā lietu lēmuma pie ņemšanai var nodot Tiesai.  
Lēmumus, ko Visp ārēj ā tiesa pie ņem jaut ājumos, kuri tai nodoti prejudici āla nol ēmuma pie ņemšanai, 
izņēmuma k ārt ā, iev ērojot Stat ūtos paredz ētos nosac ījumus un ierobežojumus, var p ārskat īt Tiesa, ja 
ir nopietni apdraud ēta Savien ības ties ību vienot ība vai konsekvence.  
257. pants  
(bijušais EKL 225 A. pants)  
Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru Visp ārējai tiesai var 
izveidot specializ ētās tiesas, kuras pirmaj ā instanc ē izskata un izlemj noteiktu kategoriju lietas īpaš ās 
jom ās. Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas, izveido t ās vai nu p ēc Komisijas priekšli ­
kuma un p ēc apspriešan ās ar Tiesu, vai ar ī p ēc Tiesas lū guma un p ēc apspriešan ās ar Komisiju.  
Regul ā, ar kuru izveido specializ ēto tiesu, paredz min ētās tiesas uzb ūves noteikumus un kompetenci.  
Par specializ ēto tiesu pie ņemtiem lēmumiem apelā cijas Visp ārējā ties ā var iesniegt vien īgi par ties ību 
jaut ājumiem vai – gad ījumos, kad tas paredz ēts regul ā par specializ ētās tiesas izveidi – ar ī par faktu 
jaut ājumiem.  
Specializ ēto tiesu locek ļus izraug ās no t ādu personu vidus, kuru neatkar ība nav apšaub āma un kuras 
atbilst pras ībām attiec ībā uz tiesnešu amatiem. Amat ā vi ņus iece ļ Padome ar vienpr ātīgu l ēmumu. 
Specializ ētās tiesas ar Tiesas piekrišanu pie ņem savu reglamentu. Reglamentu apstiprina Padome.  
Ja vien regul ā par specializ ētās tiesas izveidi nav paredz ēts cit ādi, tad Lī gumu noteikumi, kas attiecas 
uz Eiropas Savien ības Tiesu, k ā ar ī Eiropas Savien ības Tiesas stat ūtu noteikumi attiecas ar ī uz 
specializ ētaj ām ties ām. Stat ūtu I sada ļa un to 64. pants jebkurā gad ījum ā attiecas ar ī uz specializ ē­
taj ām ties ām. 
258. pants  
(bijušais EKL 226. pants)  
Ja Komisija uzskata, ka dal ībvalsts nav izpildī jusi k ādu Lī gumos paredz ētu pien ākumu, t ā sniedz 
argument ētu atzinumu par attiec īgo jaut ājumu, vispirms dodot attiec īgai valstij iesp ēju sniegt savus 
paskaidrojumus.  
Ja attiec īgā valsts Komisijas noteiktaj ā termi ņā neizpilda š ā atzinuma pras ības, Komisija var griezties 
Eiropas Savien ības Ties ā.LV C 83/160 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
259. pants  
(bijušais EKL 227. pants)  
Dal ībvalsts, kas uzskata, ka cita dal ībvalsts nav izpildī jusi k ādu L īgumos paredz ētu pien ākumu, var 
griezties Eiropas Savien ības Ties ā. 
Pirms dal ībvalsts griežas Ties ā sakar ā ar citas dal ībvalsts iesp ējamu L īgumos paredz ēta pien ākuma 
pārk āpumu, tai j āgriežas Komisij ā. 
Komisija sniedz argument ētu atzinumu, vispirms dodot vis ām iesaist ītaj ām valst īm iesp ēju gan 
mutiski, gan rakstiski izteikt viedokli un apsvērumus par otras puses viedokli.  
Ja Komisija nav sniegusi atzinumu trijos m ēnešos p ēc dienas, kad tai nodots attiec īgais jaut ājums, 
atzinuma tr ūkums neliedz griezties Ties ā. 
260. pants  
(bijušais EKL 228. pants)  
1. Ja Eiropas Savienī bas Tiesa konstat ē, ka dal ībvalsts nav izpildī jusi k ādu L īgumos paredz ētu 
pien ākumu, šai valstij j āveic pas ākumi, kas vajadz īgi Tiesas sprieduma izpildei.  
2. Ja Komisija uzskata, ka attiec īgā dal ībvalsts nav veikusi vajadz īgos pas ākumus, lai izpild ītu 
Tiesas spriedumu, t ā var vērsties Ties ā p ēc tam, kad ir devusi min ētajai valstij iesp ēju iesniegt savu 
apsv ērumus. T ād ā gad ījum ā t ā nor āda sodanaudu vai kav ējuma naudu, kas j āmaks ā attiec īgajai 
dal ībvalstij un ko Komisija konkrētajos apst ākļos uzskata par piem ērotu.  
Ja Tiesa konstat ē, ka attiec īgā dal ībvalsts nav izpild ījusi t ās spriedumu, t ā var šai valstij uzlikt 
sodanaudu vai kav ējuma naudu.  
Šī proced ūra neskar 259. pantu.  
3. Ja Komisija saska ņā ar 258. pantu ierosina lietu Ties ā par to, ka attiec īga dal ībvalsts nav 
izpild ījusi pien ākumu pazi ņot par direkt īvas, kas pie ņemta saska ņā ar likumdošanas proced ūru, 
transpon ēšanas pas ākumiem, t ā var, ja uzskata par vajadz īgu, noteikt t ās sodanaudas vai kav ējuma 
naudas apjomu, kas attiec īgajai dal ībvalstij j āmaks ā un ko t ā uzskata par piem ērotu š ādos apst ākļos. 
Ja Tiesa konstat ē, ka noticis p ārk āpums, t ā attiec īgai valstij var uzlikt sodanaudu vai kavējuma naudu, 
nepā rsniedzot Komisijas noteikto summu. Pien ākums veikt maks ājumu st ājas sp ēkā taj ā dien ā, kas 
noteikta Tiesas spriedum ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/161
261. pants  
(bijušais EKL 229. pants)  
Regulas, ko saska ņā ar Lī gumiem pie ņem Eiropas Parlaments kop ā ar Padomi, k ā ar ī Padome, var 
piešķ irt Eiropas Savien ības Tiesai neierobežotu jurisdikciju attiecī bā uz šaj ās regul ās paredz ētaj ām 
sankcij ām. 
262. pants  
(bijušais EKL 229 A. pants)  
Neskarot citus L īgumu noteikumus, Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru p ēc apsprie ­ 
šan ās ar Eiropas Parlam entu un ar vienpr ātīgu lēmumu var pie ņemt noteikumus par to, ka Padomes 
noteikt ā apjom ā Eiropas Savien ības Tiesas kompetenc ē ir izskat īt domstarp ības, kas saist ītas ar t ādu 
aktu piem ērošanu, kuri pie ņemti saska ņā ar Lī gumiem un ar kuriem noteiktas Eiropas intelektu ālā 
īpašuma ties ības. Šie noteikumi st ājas sp ēkā p ēc tam, kad tos apstiprin ājušas dal ībvalsts atbilst īgi 
sav ām konstitucion ālaj ām pras ībām. 
263. pants  
(bijušais EKL 230. pants)  
Eiropas Savien ības Tiesa izskata jaut ājumus par to, cik likum īgi ir leģ islat īvie akti, k ā ar ī Padomes, 
Komisijas un Eiropas Centr ālās bankas pie ņemtie ties ību akti, iz ņemot ieteikumus un atzinumus, k ā 
ar ī t ādi Eiropas Parlamenta un Eiropadomes ties ību akti, kas pie ņemti, lai radī tu tiesiskas sekas 
attiec ībā uz treš ām personā m. T ā p ārbauda ar ī to Savien ības strukt ūru aktu likum ību, kuri rada 
tiesiskas sekas treš ām personā m. 
Šaj ā nol ūkā Tiesas jurisdikcij ā ir k ādas dal ībvalsts, Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas celtas 
pras ības sakar ā ar kompetences tr ūkumu, b ūtisku proced ūras noteikumu p ārkāpumiem, Lī gumu vai 
jebkuru ar to piem ērošanu saist ītu ties ību normu p ārkāpumiem, k ā ar ī sakar ā ar pilnvaru nepareizu 
izmantošanu.  
Tiesas jurisdikcij ā ar t ādiem pašiem nosac ījumiem ir pras ības, ko savu prerogat īvu aizsardz ības 
nol ūkā ce ļ Rev īzijas pal āta, Eiropas Centr ālā Banka un Re ģionu komiteja.  
Jebkura fiziska vai juridiska persona ar pirmaj ā un otraj ā da ļā min ētajiem nosac ījumiem var celt 
pras ību par ties ību aktu, kas adres ēts šai personai, vai kas vi ņu skar tieši un individu āli, un par 
reglament ējošu aktu, kas vi ņu skar tieši, bet nav saist īts ar īstenošanas pas ākumiem.  
Ties ību aktos par Savienī bas strukt ūru izveidi var paredz ēt īpašus nosac ījumus un k ārtību attiec ībā uz 
pras ībām, ko fiziskas un juridiskas personas ce ļ pret šo strukt ūru ties ību aktiem, kuru m ērķis ir rad īt 
tiesiskas sekas attiec ībā uz š īm personā m.LV C 83/162 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Tiesved ība, ko paredz šis pants, atkar ībā no apst ākļiem j āuzs āk divos m ēnešos p ēc tam, kad vai nu 
ties ību akts public ēts vai darī ts zin āms attiec īgai personai vai, ja tas nenotiek, tad no dienas, kad tas 
šai personai k ļuvis zin āms. 
264. pants  
(bijušais EKL 231. pants)  
Ja pras ība ir pamatota, Eiropas Savien ības Tiesa attiec īgo ties ību aktu pasludina par sp ēkā neesošu.  
Tom ēr, pasludinot ties ību aktu par sp ēk ā neesošu, Tiesa, ja uzskata par vajadz īgu, nosaka, kuras no š ā 
ties ību akta sek ām j āuzskata par gal īgām. 
265. pants  
(bijušais EKL 232. pants)  
Ja Eiropas Parlaments, Eiropadome, Padome, Komisija vai Eiropas Centr ālā banka nepie ņem l ēmumu, 
tādējādi p ārkāpjot L īgumus, citas Savien ības iest ādes un dal ībvalstis var griezties Eiropas Savien ības 
Ties ā, lai konstat ētu šo p ārkāpumu. Šis pants ar t ādiem pašiem nosacī jumiem attiecas uz Savienī bas 
strukt ūrām, kuras nepie ņem l ēmumu. 
Šāda rī cība ir pie ļaujama vien īgi tad, ja attiec īgā iest āde vai strukt ūra vispirms ir aicin āta pie ņemt 
lēmumu. Ja divos m ēnešos p ēc aicin ājuma iest āde vai struktū ra nav formul ējusi savu nost āju, pras ību 
var celt n ākamos divos m ēnešos.  
Jebkura fiziska vai juridiska persona atbilst īgi iepriekš ējās panta da ļās izkl āstītajiem nosacī jumiem var 
griezties Ties ā sakar ā ar to, ka Savien ības iest āde vai k āda strukt ūra nav adres ējusi šai personai k ādu 
ties ību aktu, iz ņemot ieteikumus vai atzinumus.  
266. pants  
(bijušais EKL 233. pants)  
Iest ādei vai strukt ūrai, kuras pie ņemtie akti ir pasludin āti par sp ēkā neesošiem vai kuras bezdarb ība ir 
atz īta par t ādu, kas ir pretrun ā L īgumiem, ir j āveic vajadz īgie pas ākumi, lai pild ītu Eiropas Savien ības 
Tiesas spriedumu.  
Šis pien ākums neiespaido tos pienā kumus, kas izriet no 340. panta otr ās da ļas piem ērošanas.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/163
267. pants  
(bijušais EKL 234. pants)  
Eiropas Savien ības Tiesas kompetenc ē ir sniegt prejudici ālus nol ēmumus par:  
a) Lī gumu interpretā ciju; 
b) Savien ības iest āžu vai strukt ūru ties ību aktu sp ēkā esam ību un interpret āciju. 
Ja šā du jaut ājumu ierosina k ādas dal ībvalsts ties ā, šī tiesa, ja t ā uzskata, ka ir vajadz īgs Tiesas l ēmums 
par šo jaut ājumu, lai š ī tiesa var ētu sniegt spriedumu, var l ūgt, lai Tiesa sniedz nol ēmumu par šo 
jaut ājumu.  
Ja šā du jaut ājumu ierosina par lietu, ko izskata dal ībvalsts tiesa, kuras l ēmumus saska ņā ar attiec īgās 
valsts ties ību aktiem nevar p ārsūdz ēt, tad šai dalī bvalsts tiesai j āgriežas Ties ā. 
Ja šā ds jaut ājums ir radies lietā , kas dal ībvalsts ties ā tiek izskat īta attiec ībā uz apcietin ājum ā esošu 
personu, Eiropas Savien ības Tiesa to izlemj ar minim ālu kav ēšanos. 
268. pants  
(bijušais EKL 235. pants)  
Eiropas Savien ības Tiesas kompetencē ir izskat īt lietas par kaitē juma nov ēršanu, ko paredz 340. panta 
otr ā un treš ā da ļa. 
269. pants  
Tiesas jurisdikcij ā ir izskat īt lietas par Eiropadomes vai Padomes saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ību 7. pantu pie ņemta ties ību akta likumī bu tikai p ēc t ās dal ībvalsts lū guma, uz kuru attiecas 
Eiropadomes vai Padomes secin ājumi, un attiec ībā vien īgi uz min ētaj ā pant ā paredz ētajiem proce ­
dūras noteikumiem.  
Pieteikums j āiesniedz viena m ēneša laik ā p ēc secin ājumu pie ņemšanas. Tiesa to izlemj viena m ēneša 
laik ā no min ētā pieteikuma dienas.  
270. pants  
(bijušais EKL 236. pants)  
Iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, ko paredz Civildienesta noteikumi un Savien ības p ār ējo 
darbinieku nodarbin āšanas k ārtība, Eiropas Savien ības Tiesas jurisdikcij ā ir visas domstarp ības starp 
Savien ību un t ās darbiniekiem.LV C 83/164 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
271. pants  
(bijušais EKL 237. pants)  
Eiropas Savien ības Tiesas kompetenc ē, iev ērojot turpm āk nor ādītos ierobežojumus, ir izskat īt lietas 
par domstarp ībām, kas attiecas uz:  
a) to, k ā dal ībvalstis pilda Eiropas Invest īciju bankas Stat ūtu uzliktos pien ākumus. Šaj ā sakar ā bankas 
Direktoru padomei ir pilnvaras, kas Komisijai pieš ķirtas ar 258. pantu;  
b) Eiropas Invest īciju bankas Valdes paredz ētiem pas ākumiem. Šaj ā sakar ā jebkura dal ībvalsts, Komi ­
sija vai bankas Direktoru padome var griezties Ties ā, ņemot v ērā 263. pant ā izkl āstītos nosac ī­
jumus;  
c) Eiropas Invest īciju bankas Direktoru padomes paredz ētiem pas ākumiem. Par š ādiem pas ākumiem 
tiesved ību var ierosin āt vien īgi dal ībvalsts vai Komisija, ņemot v ērā 263. pant ā izkl āstītos nosa ­
cījumus un vienī gi t āpēc, ka – paredzot š ādus pas ākumus – nav iev ērota bankas Stat ūtu 19. panta 
2., 5., 6. un 7. punkt ā noteikt ā proced ūra; 
d) to, k ā valstu centr ālās bankas pilda L īgumu un ECBS un ECB Stat ūtu uzliktos pien ākumus. Šaj ā 
sakar ā Eiropas Centr ālās bankas Valdes pilnvaras attiec ībā uz valstu centr ālaj ām bank ām ir t ādas 
pašas kā t ās, kas ar 258. pantu pieš ķirtas Komisijai attiec ībā uz dal ībvalst īm. Ja Tiesa konstat ē, ka 
valsts centr ālā banka nav izpildī jusi k ādu Lī gumos uzliktu pien ākumu, attiec īgajai bankai j āveic 
vajadz īgie pas ākumi, lai pild ītu Tiesas spriedumu.  
272. pants  
(bijušais EKL 238. pants)  
Eiropas Savien ības Tiesas kompetenc ē ir sniegt spriedumus saskaņā ar vis ām š ķīrējklauzul ām, kas 
ietvertas publisko ties ību vai priv ātties ību lī gumos, kurus nosl ēgusi Savien ība vai kuri nosl ēgti t ās 
vārd ā. 
273. pants  
(bijušais EKL 239. pants)  
Tiesas jurisdikcij ā ir visas dal ībvalstu domstarp ības, kas attiecas uz L īgumu priekšmetu, ja šis jaut ā­
jums tiek iesniegts Tiesai saskaņā ar pušu īpašu vienošanos. 
274. pants  
(bijušais EKL 240. pants)  
Domstarp ības, kur ās viena puse ir Savien ība, t āpat ir dal ībvalstu tiesu jurisdikcij ā, iz ņemot gad ījumus, 
kad Lī gumi paredz Eiropas Savien ības Tiesas jurisdikciju.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/165
275. pants  
Eiropas Savien ības Tiesai nav jurisdikcijas attiec ībā uz noteikumiem par kop ējo ārpolitiku un droš ības 
politiku, k ā ar ī attiec ībā uz ties ību aktiem, kas pie ņemti saist ībā ar noteikumiem par kop ējo ārpolitiku 
un droš ības politiku.  
Tiesas kompetenc ē tom ēr ir p ārraudz īt Lī guma par Eiropas Savien ību 40. panta piem ērošanu un 
izlemt lietas, kuras ierosin ātas saska ņā ar 263. panta ceturtaj ā da ļā paredz ētajiem nosacī jumiem par 
lēmumu likum ību, kuri paredz ierobežojošus pas ākumus pret fizisk ām vai juridisk ām personā m un 
kurus pie ņēmusi Padome, pamatojoties uz L īguma par Eiropas Savien ību V sada ļas II noda ļu. 
276. pants  
Eiropas Savien ības Tiesa, īstenojot tai uztic ētās pilnvaras saist ībā ar treš ās da ļas V sada ļas 4. un 5. 
ieda ļas noteikumiem par br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu, nav kompetenta p ārbaud īt k ādas 
dal ībvalsts policijas vai citu tiesī bu aizsardz ības dienestu darb ības likumī bu vai sam ērību, vai t ādu 
dal ībvalstu pien ākumu izpildi, kas attiecas uz likum ības un k ārt ības uztur ēšanu un iekš ējas droš ības 
sarg āšanu. 
277. pants  
(bijušais EKL 241. pants)  
Neatkar īgi no t ā, ka ir pag ājis 263. panta sestaj ā da ļā noteiktais laiks, jebkura puse tiesved ībā, kur ā 
izskata Savien ības iest āžu vai strukt ūru pie ņemtus visp ār ējas piem ērošanas pas ākumus, var atsaukties 
uz 263. panta otraj ā da ļā nor ādītajiem iemesliem, lai Eiropas Savien ības Ties ā pier ādītu šo pas ākumu 
nepiem ērojam ību. 
278. pants  
(bijušais EKL 242. pants)  
Lietas izskat īšana Eiropas Savien ības Ties ā neaptur attiec īgā akta piem ērošanu. Ja attiec īgajos apst ākļos 
Tiesa to uzskata par vajadz īgu, t ā tom ēr var dot r īkojumu aptur ēt apstr īdētā akta piem ērošanu.  
279. pants  
(bijušais EKL 243. pants)  
Eiropas Savien ības Tiesa vis ās tai iesniegtaj ās liet ās var noteikt daž ādus vajadz īgos pagaidu pas ā­
kumus.LV C 83/166 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
280. pants  
(bijušais EKL 244. pants)  
Eiropas Savien ības Tiesas spriedumus izpilda saska ņā ar 299. pant ā izkl āstītiem nosac ījumiem.  
281. pants  
(bijušais EKL 245. pants)  
Eiropas Savien ības Tiesas stat ūti ir izkl āstīti atseviš ķā protokol ā. 
Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru var groz īt Stat ūtu notei ­
kumus, iz ņemot I sada ļu un 64. pantu. Eiropas Parlaments un Padome tos pie ņem vai nu p ēc Tiesas 
priekšlikuma, apspriežoties ar Komisiju, vai ar ī p ēc Komisijas lū guma, apspriežoties ar Tiesu.  
6. IEDA ĻA 
EIROPAS CENTR ĀLĀ BANKA  
282. pants  
1. Eiropas Centr ālā banka kop ā ar valstu centrā laj ām bank ām veido Eiropas Centr ālo banku 
sist ēmu (ECBS). Eiropas Centr ālā banka kop ā ar to dal ībvalstu centrā laj ām bank ām, kuru naudas 
vien ība ir euro un kas veido Eurosist ēmu, īsteno Savienī bas monet āro politiku.  
2. Eiropas Centr ālās bankas l ēm ējinstances veic ECBS reglament ēšanu. ECBS galvenais m ērķis ir 
uztur ēt cenu stabilit āti. Neskarot šo m ērķi, t ā atbalsta visp ār ējo ekonomikas politiku Savien ībā, lai 
veicin ātu Savien ības m ērķu sasniegšanu.  
3. Eiropas Centr ālā banka ir ties ību subjekts. Vien īgi t ā ir ties īga at ļaut euro emisiju. Tā ir neatka ­
rīga, gan īstenojot savas pilnvaras, gan p ārzinot finanses. Savienī bas iest ādes, strukt ūras, k ā ar ī 
dal ībvalstu vald ības iev ēro šo neatkar ību. 
4. Eiropas Centr ālā banka pie ņem pas ākumus, kuri ir vajadz īgi, lai veiktu t ās uzdevumus saska ņā 
ar 127. lī dz 133. pantu un 138. pantu un saska ņā ar ECBS un ECB statū tos izkl āstītajiem nosac ī­
jumiem. Saska ņā ar šiem pašiem pantiem t ās dal ībvalstis, kuru naudas vien ība nav euro, un to 
centr ālās bankas patur savas pilnvaras monet āros jaut ājumos.  
5. Ar Eiropas Centr ālo banku atbilst īgi t ās kompetences jom ām konsult ējas par visiem Savienī bas 
aktu projektiem un visiem reglament ējošo aktu projektiem valstu l īmen ī, un t ā var sniegt atzinumu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/167
283. pants  
(bijušais EKL 112. pants)  
1. Eiropas Centr ālās bankas Padom ē ir Eiropas Centr ālās bankas Valdes locek ļi un to dal ībvalstu 
centr ālo banku vad ītāji, kuru val ūta ir euro.  
2. Vald ē ir priekšs ēd ētājs, priekšs ēd ētāja vietnieks un četri citi locek ļi. 
Valdes priekšs ēd ētāju, priekšs ēd ētāja vietnieku un p ārējos locekļ us p ēc Padomes ieteikuma, ko t ā 
sniedz p ēc apspriedes ar Eiropas Parlamentu un Eiropas Centrā lās bankas Padomi, iece ļ Eiropadome 
ar kvalific ētu balsu vair ākumu no person ām ar nevainojamu reput āciju un profesion ālu pieredzi 
monet āros vai banku jaut ājumos.  
Vi ņu amata pilnvaru laiks ir astoņ i gadi, un to nepagarina.  
Tikai dal ībvalstu pilso ņi var b ūt Valdes locek ļi. 
284. pants  
(bijušais EKL 113. pants)  
1. Eiropas Centr ālās bankas Padomes s ēd ēs bez balssties ībām var piedal īties Padomes priekšs ēd ē­
tājs un viens Komisijas loceklis.  
Padomes priekšs ēd ētājs var Eiropas Centr ālās bankas Padomei iesniegt priekšlikumu izskat īt k ādu 
jaut ājumu.  
2. Eiropas Centr ālās bankas priekšs ēd ētāju uzaicina piedal īties Padomes san āksm ēs, kad Padome 
apspriež jaut ājumus, kas saist īti ar ECBS m ērķiem un uzdevumiem.  
3. Gada p ārskatus par ECBS darb ību un monet āro politiku gan iepriekš ējā, gan k ārtējā gad ā 
Eiropas Centr ālā banka iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, k ā ar ī Eiropadomei. 
Eiropas Centr ālās bankas priekšs ēd ētājs sniedz p ārskatu Padomei un Eiropas Parlamentam, kas par to 
var sar īkot visp ār ējas debates.  
Eiropas Centr ālās bankas priekšs ēd ētāju un p ār ējos Valdes locek ļus p ēc Eiropas Parlamenta l ūguma 
vai p ēc vi ņu pašu ierosmes var uzklaus īt kompetent ās Eiropas Parlamenta komitejas.LV C 83/168 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
7. IEDA ĻA 
REV ĪZIJAS PAL ĀTA 
285. pants  
(bijušais EKL 246. pants)  
Rev īzijas pal āta veic Savien ības rev īziju.  
Taj ā ir pa vienam pilsonim no katras dal ībvalsts. T ās locek ļi, veicot savus pien ākumus, ir pilnī gi 
neatkar īgi Savien ības visp ārēj ās interes ēs. 
286. pants  
(bijušais EKL 247. pants)  
1. Rev īzijas pal ātas locek ļus izraug ās no personā m, kas sav ā valst ī darbojuš ās vai darbojas neat ­
kar īgās rev īzijas iest ādēs vai ir īpaši kvalific ētas šim amatam. Vi ņu neatkar ībai ir j ābūt neapšaub āmai. 
2. Rev īzijas pal ātas locek ļus amat ā iece ļ uz sešiem gadiem. Padome p ēc apspriešan ās ar Eiropas 
Parlamentu apstiprina locekļ u sarakstu, kuru izstr ādā saska ņā ar visu dal ībvalstu priekšlikumiem. 
Rev īzijas pal ātas locek ļus var iecelt amatā atk ārtoti. 
Rev īzijas pal ātas locek ļi uz trijiem gadiem no sava vidus iev ēlē Rev īzijas pal ātas priekšs ēdētāju. 
Priekšs ēd ētāju var iev ēlēt atk ārtoti.  
3. Pildot pien ākumus, Rev īzijas pal ātas locek ļi nel ūdz un nepie ņem nevienas vald ības vai citas 
strukt ūras nor ādījumus. Rev īzijas pal ātas locek ļi atturas no jebkuras r īcības, kas nav sader īga ar vi ņu 
pien ākumiem.  
4. Rev īzijas pal ātas locek ļi amata pilnvaru laik ā nedr īkst uz ņemties nek ādu citu algotu vai nealgotu 
darbu. St ājoties amat ā, vi ņi svin īgi sol ās, ka gan pilnvaru laik ā, gan vē lāk vi ņi iev ēros amata uzliktos 
pien ākumus, jo īpaši pien ākumu iztur ēties god īgi un apdom īgi attiec ībā uz dažu amatu un priekšro ­
cību pie ņemšanu p ēc tam, kad vi ņu pilnvaras ir beiguš ās. 
5. Iz ņemot parastas nomai ņas vai n āves gad ījumus, Rev īzijas pal ātas locek ļa amata pien ākumi 
beidzas, kad vi ņš atk āpjas no amata vai vi ņu ar Tiesas lē mumu atlaiž saska ņā ar š ā panta 6. punktu.  
Uz atlikušo amata pilnvaru laiku br īvaj ā amata viet ā iece ļ jaunu Rev īzijas pal ātas locekli.  
Izņemot gad ījumus, ja Rev īzijas pal ātas locek ļus atlaiž, vi ņi paliek amat ā l īdz nomai ņai.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/169
6. Rev īzijas pal ātas locekli var atlaist no amata vai at ņemt vi ņam ties ības uz pensiju vai cit ām 
priekšroc ībām tikai tad, ja Tiesa p ēc Rev īzijas pal ātas l ūguma konstat ē, ka vi ņš vairs neatbilst 
vajadz īgajiem nosac ījumiem vai nepilda amata pien ākumus.  
7. Padome nosaka Rev īzijas pal ātas priekšs ēd ētāja un locek ļu nodarbin ātības k ārtību, jo ī paši vi ņu 
algas, pabalstus un pensijas. Padome t āpat nosaka citus maks ājumus, kas paredzē ti k ā atlī dz ība, kura 
nav atalgojums.  
8. Noteikumi, kas Protokol ā par privil ēģijām un imunit āti Eiropas Savien ībā attiecas uz Eiropas 
Savien ības Tiesas tiesnešiem, attiecas ar ī uz Rev īzijas pal ātas locek ļiem. 
287. pants  
(bijušais EKL 248. pants)  
1. Rev īzijas pal āta p ārbauda visu Savien ības ie ņēmumu un izdevumu p ārskatus. T ā p ārbauda ar ī 
visu Savien ības izveidoto strukt ūru ie ņēmumu un izdevumu p ārskatus, cikt āl attiec īgais izveides akts 
neaizliedz š ādu p ārbaudi.  
Rev īzijas pal āta nodod Eiropas Parlamentam un Padomei atzinumu par p ārskatu ticam ību, k ā ar ī par 
notikušo dar ījumu likum ību un pareiz ību, un to public ē Eiropas Savien ības Ofici ālaj ā V ēstnes ī. 
Atzinumam var pievienot ī pašus izvē rtējumus par katru no Savien ības galvenaj ām darb ības jomā m. 
2. Rev īzijas pal āta p ārbauda, vai visi ie ņēmumi ir sa ņemti un visi izdevumi veikti likum īgi un 
pareizi, un vai finanšu vad ība ir bijusi pareiza. Veicot š ādas p ārbaudes, t ā jo īpaši ziņ o par katru 
pārk āpumu. 
Ieņēmumu rev īziju veic, p ārbaudot gan summas, kas pien ākas Savien ībai, gan tai faktiski iemaks ātās 
summas.  
Izdevumu rev īziju veic, p ārbaudot gan uz ņemt ās saist ības, gan veiktos maks ājumus.  
Šīs rev īzijas var veikt pirms attiec īgā finanšu gada bilances sl ēgšanas.  
3. Rev īzijas veic, pamatojoties uz dokumentiem, un vajadz ības gad ījum ā uz vietas cit ās Savien ības 
iest ādēs, telp ās, kas pieder jebkurai strukt ūrai, kura Savien ības v ārd ā p ārvalda ie ņēmumus un izde ­
vumus, un dalī bvalst īs, tostarp t ādu fizisku vai juridisku personu telp ās, kas sa ņem budžeta l īdzek ļus. 
Dal ībvalst īs rev īziju veic sazi ņā ar attiec īgās valsts rev īzijas iest ādēm vai, ja t ām nav vajadz īgo 
pilnvaru, ar kompetentiem dalī bvalstu dienestiem. Rev īzijas pal āta un dal ībvalstu rev īzijas iest ādes 
sadarbojas savstarp ējas uztic ības gar ā, tom ēr saglab ājot savu neatkarī bu. Min ētās iest ādes vai dienesti 
Rev īzijas pal ātai dara zin āmu, vai t ās paredz piedal īties rev īzij ā.LV C 83/170 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Pār ējās Savien ības iest ādes, jebkuras strukt ūras, kas Savien ības v ārd ā p ārvalda ie ņēmumus un izde ­
vumus, jebkuras fiziskas vai juridiskas personas, kas sa ņem budžeta l īdzek ļus, k ā ar ī dal ībvalstu 
rev īzijas iest ādes vai, ja t ām nav vajadz īgo pilnvaru, kompetenti valstu dienesti Rev īzijas pal ātai 
pēc t ās l ūguma iesniedz visus dokumentus vai inform āciju, kas tai vajadz īga, lai veiktu savus uzde ­
vumus.  
Attiec ībā uz Eiropas Invest īciju bankas darb ību, pā rvaldot Savien ības ie ņēmumus un izdevumus, 
Pal ātas ties ības piek ļūt inform ācijai, kas ir Bankas r īcībā, reglament ē nol īgums starp Pal ātu, Banku 
un Komisiju. Ja š āda nol īguma nav, Pal ātai tom ēr ir ties ības piek ļūt inform ācijai, kas vajadz īga Bankas 
pārvald īto Savien ības izdevumu un ieņē mumu rev īzijai.  
4. Rev īzijas pal āta p ēc finanšu gada sl ēgšanas sagatavo gada zi ņojumu. To nodod cit ām Savien ības 
iest ādēm un public ē Eiropas Savien ības Ofici ālaj ā V ēstnes ī kop ā ar šo iest āžu atbildēm uz Rev īzijas 
pal ātas apsv ērumiem.  
Rev īzijas pal āta var ar ī jebkur ā laik ā iesniegt apsv ērumus par konkr ētiem jaut ājumiem, tostarp īpašu 
ziņojumu form ā, un iesniegt atzinumus p ēc citu Savien ības iest āžu l ūguma.  
Gada zi ņojumus, īpašus zi ņojumus vai atzinumus t ā pie ņem ar locek ļu balsu vair ākumu. Tom ēr t ā 
var izveidot iekš ējas pal ātas dažu kategoriju zi ņojumu vai atzinumu izstr ādei saska ņā ar sav ā regla ­
ment ā paredz ētiem nosac ījumiem.  
Tā pal īdz Eiropas Parlamentam un Padomei īstenot to pilnvaras, kas saist ītas ar budžeta izpildes 
kontroli.  
Rev īzijas pal āta pie ņem savu reglamentu. Reglamentu apstiprina Padome.  
2. NODA ĻA 
SAVIEN ĪBAS TIES ĪBU AKTI, PIE ŅEMŠANAS PROCED ŪRAS UN CITI NOTEIKUMI  
1. IEDA ĻA 
SAVIEN ĪBAS TIES ĪBU AKTI  
288. pants  
(bijušais EKL 249. pants)  
Īstenojot Savienī bas pilnvaras, iest ādes pie ņem regulas, direkt īvas un lē mumus, k ā ar ī sniedz ietei ­
kumus vai atzinumus.  
Regulas ir visp ārpiem ērojamas. T ās uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojamas vis ās dal ībvalst īs.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/171
Direkt īvas t ām dal ībvalst īm, kur ām t ās adres ētas, uzliek saist ības attiec ībā uz sasniedzamo rezult ātu, 
bet ļauj šo valstu iest ādēm noteikt to īstenošanas formas un metodes.  
Lēmumi uzliek saist ības kopum ā. L ēmumi, kuros ir nor ād īti konkr ēti adres āti, ir saistoši tikai šiem 
adres ātiem.  
Ieteikumi un atzinumi neuzliek saist ības. 
289. pants  
1. Parasta likumdošanas proced ūra ir t āda proced ūra, kur ā Eiropas Parlaments un Padome pē c 
Komisijas priekšlikuma kop īgi pie ņem regulu, direkt īvu vai l ēmumu. Š ī proced ūra ir noteikta 294. 
pant ā. 
2. Īpašos L īgumos noteiktos gad ījumos Eiropas Parlamenta ar Padomes l īdzdal ību vai Padomes ar 
Eiropas Parlamenta l īdzdal ību pie ņemta regula, direkt īva vai l ēmums ir īpaša likumdošanas proced ūra. 
3. Ties ību akti, kas pie ņemti saska ņā ar likumdošanas proced ūru ir leģ islat īvi akti.  
4. Īpašos L īgumos noteiktos gad ījumos le ģislat īvus aktus var pie ņemt p ēc dal ībvalstu grupas vai 
pēc Eiropas Parlamenta iniciat īvas, p ēc Eiropas Centr ālās Bankas ieteikuma vai p ēc Tiesas vai Eiropas 
Investī ciju bankas l ūguma.  
290. pants  
1. Ar le ģislat īvu aktu Komisijai var dot pilnvaras pie ņemt visp ārēji piem ērojamus nele ģislat īvus 
aktus, lai papildin ātu vai groz ītu dažus neb ūtiskus le ģislat īvu aktu elementus.  
Le ģislat īvajos aktos tiek konkr ēti noteikti pilnvaru deleģēšanas m ērķi, saturs, apjoms un ilgums. Uz 
būtiskiem elementiem k ādā jomā attiecas leģ islat īvie akti, un t ādējādi uz tiem nedr īkst attiekties 
pilnvaru dele ģēšana.  
2. Le ģislat īvie akti paredz nosac ījumus, ar k ādiem notiek dele ģēšana; šie nosac ījumi var b ūt š ādi: 
a) Eiropas Parlaments vai Padome var nolemt atsaukt dele ģēšanu; 
b) dele ģētais akts var st āties sp ēkā tikai tad, ja Eiropas Parlaments vai Padome le ģislat īvaj ā akt ā 
noteiktaj ā termi ņā nav izteikusi iebildumus.  
Piemērojot a) un b) apakšpunktu, Eiropas Parlaments pieņ em l ēmumu ar savu locek ļu balsu vair ā­
kumu, bet Padome – ar kvalific ētu balsu vair ākumu.  
3. Dele ģēto aktu virsrakst ā iek ļauj v ārdu “dele ģētais” vai “dele ģētā”.LV C 83/172 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
291. pants  
1. Dal ībvalstis pie ņem visus ties ību aktus, kas vajadz īgi, lai īstenotu juridiski saistošos Savien ības 
aktus.  
2. Ja ir nepieciešami vien ādi nosac ījumi juridiski saistošo Savienī bas aktu īstenošanai, šie akti 
piešķ ir Komisijai vai, īpašos, attiec īgi pamatotos gad ījumos un L īguma par Eiropas Savienī bu 24. 
un 26. pant ā paredz ētajos gad ījumos, Padomei īstenošanas pilnvaras.  
3. Piem ērojot 2. punktu, Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto 
likumdošanas proced ūru, iepriekš paredz normas un visp ārīgus principus par dal ībvalstu kontroles 
meh ānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piem ērošanu. 
4. Īstenošanas aktu virsrakst ā iek ļauj vā rdu “ īstenošana”.  
292. pants  
Padome pie ņem ieteikumus. Tā pie ņem l ēmumus p ēc Komisijas priekšlikuma tajos gad ījumos, kad 
Līgumos ir paredz ēts, ka Padome pie ņem l ēmumus p ēc Komisijas priekšlikuma. T ā pie ņem vienpr ā­
tīgus l ēmums taj ās jomā s, kur ās ir nepieciešams vienpr ātīgs lēmums k āda Savien ības akta pie ņem ­ 
šanai. Komisija un – gad ījumos, kas paredz ēti Lī gumos,– ar ī Eiropas Centr ālā banka pie ņem ietei ­
kumus.  
2. IEDA ĻA 
AKTU PIE ŅEMŠANAS PROCED ŪRAS UN CITI NOTEIKUMI  
293. pants  
(bijušais EKL 250. pants)  
1. Ja saska ņā ar Lī gumiem Padome lemj p ēc Komisijas priekšlikuma, Padome var groz īt min ēto 
priekšlikumu ar vienpr ātīgu l ēmumu, iz ņemot gad ījumus, kas paredz ēti 294. panta 10. un 13. 
punktā, 310., 312. un 2314. pant ā, kā ar ī 315. panta otraj ā da ļā. 
2. Kam ēr Padome nav pie ņēmusi lēmumu un turpin ās Savien ības ties ību akta pie ņemšanas proce ­
dūra, Komisija var jebkur ā laik ā groz īt savu priekšlikumu.  
294. pants  
(bijušais EKL 251. pants)  
1. Ja sakar ā ar k āda ties ību akta pie ņemšanu L īgumos ir atsauce uz parasto likumdošanas proce ­
dūru, piem ēro turpm āk izkl āstīto proced ūru. 
2. Komisija iesniedz priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/173
Pirmais las ījums 
3. Eiropas Parlaments pirmaj ā las ījum ā pie ņem savu nost āju un pazi ņo par to Padomei.  
4. Ja Padome apstiprina Eiropas Parlamenta nost āju, attiec īgo ties ību aktu pie ņem t ādā redakcij ā, 
kāda atbilst Eiropas Parlamenta nost ājai. 
5. Ja Padome neapstiprina Eiropas Parlamenta nost āju, t ā pie ņem savu nost āju pirmaj ā las ījum ā un 
pazi ņo par to Eiropas Parlamentam. 
6. Padome Eiropas Parlamentam piln ībā dara zin āmus iemeslus, kas tai likuši pie ņemt nost āju 
pirmaj ā las ījum ā. Komisija piln ībā inform ē Eiropas Parlamentu par savu nost āju. 
Otrais las ījums  
7. Ja trijos m ēnešos p ēc š ādas pazi ņošanas Eiropas Parlaments:  
a) apstiprina Padomes nost āju pirmaj ā las ījum ā vai nav pie ņēmis l ēmumu, tad uzskata, ka attiec īgais 
ties ību akts ir pie ņemts t ādā redakcij ā, kas atbilst Padomes nost ājai; 
b) ar savu locek ļu balsu vair ākumu noraida Padomes nost āju pirmaj ā las ījum ā, tad uzskata, ka 
ierosin ātais ties ību akts nav pie ņemts;  
c) ar savu locek ļu balsu vair ākumu ierosina groz ījumus Padomes nostājai pirmaj ā las ījum ā, tad š ādi 
groz īto tekstu nos ūta Padomei un Komisijai, kas sniedz atzinumu par šiem groz ījumiem.  
8. Ja trijos m ēnešos pēc groz ījumu sa ņemšanas no Eiropas Parlamenta Padome, pie ņemot l ēmumu 
ar kvalific ētu balsu vair ākumu:  
a) apstiprina visus šos groz ījumus, tad attiec īgo ties ību aktu uzskata par pie ņemtu;  
b) neapstiprina visus groz ījumus, tad Padomes priekšs ēdētājs, vienojoties ar Eiropas Parlamenta 
priekšs ēd ētāju, sešu ned ēļu laik ā sasauc Samierin āšanas komitejas san āksmi.  
9. Par groz ījumiem, par kuriem Komisija sniegusi negat īvu atzinumu, Padome l ēmumu pie ņem 
vienpr ātīgi. 
Pušu samierin āšana  
10. Samierināšanas komiteju veido Padomes locek ļi vai vi ņu p ārst āvji, k ā ar ī tikpat daudz Eiropas 
Parlamenta p ārst āvju; t ās uzdevums ir panā kt vienošanos par kop īgu dokumentu ar Padomes locek ļu 
vai to pā rst āvju kvalific ētu balsu vair ākumu un Eiropas Parlamenta pārst āvju balsu vair ākumu seš ās 
ned ēļās p ēc t ās sasaukšanas, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes nost āju otraj ā las ījum ā.LV C 83/174 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
11. Komisija piedal ās Samierin āšanas komitejas s ēd ēs un uz ņemas jebkuru iniciat īvu, kas vaja ­
dz īga, lai tuvin ātu Eiropas Parlamenta un Padomes nost āju. 
12. Ja Samierin āšanas komiteja neapstiprina kop īgu dokumentu seš ās ned ēļās pē c t ās sasaukšanas, 
uzskata, ka ierosin ātais ties ību akts nav pie ņemts.  
Trešais las ījums 
13. Ja min ētaj ā laikposm ā Samierināšanas komiteja apstiprina kop īgu dokumentu, Eiropas Parla ­
mentam, kas pie ņem l ēmumu ar nodoto balsu vair ākumu, un Padomei, kas pie ņem l ēmumu ar 
kvalific ētu balsu vair ākumu, pēc apstiprin āšanas ir sešas ned ēļas laika, lai pie ņemtu attiec īgo ties ību 
aktu saska ņā ar kopī go dokumentu. Ja t ās ner īkojas š ādi, pied āv āto ties ību aktu neuzskata par 
pie ņemtu. 
14. Šaj ā pant ā min ēto triju m ēnešu un sešu ned ēļu termi ņu pagarina p ēc Eiropas Parlamenta vai 
Padomes ierosin ājuma, bet ne vair āk k ā, attiec īgi, par vienu m ēnesi un div ām ned ēļām. 
Īpaši noteikumi  
15. Ja Lī gumos īpaši noteiktos gad ījumos p ēc dal ībvalstu grupas iniciat īvas, Eiropas Centr ālās 
bankas ieteikuma vai Tiesas l ūguma le ģislat īvo aktu iesniedz saska ņā ar parasto likumdošanas proce ­
dūru, 2. punktu, 6. punkta otro teikumu un 9. punktu nepiem ēro. 
Tādos gad ījumos Eiropas Parlaments un Padome paziņ o Komisijai par akta projektu un savu nost āju 
pirmaj ā un otraj ā las ījum ā. Eiropas Parlaments vai Padome proced ūras gait ā var l ūgt Komisijas 
atzinumu, kuru Komisija var sniegt ar ī p ēc pašas iniciat īvas. T ā ar ī var, ja uzskata par vajadz īgu, 
līdzdarboties Samierin āšanas komitej ā saska ņā ar 11. punktu.  
295. pants  
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija savstarp ēji apspriežas un kop īgi vienojas par sadarb ības 
kārtību. Šaj ā nol ūkā t ās var atbilst īgi Lī gumiem nosl ēgt iest āžu nol īgumus, kas var b ūt saistoši.  
296. pants  
(bijušais EKL 253. pants)  
Ja L īgumos nav noteikts, k āda veida akti ir j āpie ņem, iest ādes pašas to nolemj atkar ībā no katra 
attiec īgā gad ījuma, atbilst īgi piem ērojam ām proced ūrām un iev ērojot proporcionalit ātes principu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/175
Ties ību aktos ir sniegts to pie ņemšanas pamatojums, k ā ar ī nor ādīti visi priekšlikumi, ieteikumi, 
iniciat īvas, l ūgumi vai atzinumi, kas paredz ēti Lī gumos.  
Izskatot leģ islat īvo aktu projektus, Eiropas Parlaments un Padome atturas pie ņemt aktus, kuri attie ­
cīgaj ā jomā nav paredz ēti ar atbilst īgu likumdošanas proced ūru. 
297. pants  
(bijušais EKL 254. pants)  
1. Le ģislat īvos aktus, kas pie ņemti saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, paraksta Eiropas 
Parlamenta priekšs ēd ētājs un Padomes priekšs ēdētājs. 
Le ģislat īvos aktus, kas pie ņemti saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru, paraksta t ās iest ādes 
priekšs ēd ētājs, kura šos aktus pieņ em. 
Le ģislat īvos aktus public ē Eiropas Savien ības Ofici ālaj ā V ēstnes ī. Min ētie akti st ājas sp ēkā tajos nor ādītaj ā 
dien ā, vai, ja t ā nav nor ād īta, divdesmitaj ā dien ā p ēc to public ēšanas.  
2. Nele ģislat īvos aktus, kas pie ņemti k ā regulas, direkt īvas un lēmumi, kuros nav preciz ēti adres āti, 
paraksta t ās iest ādes priekšs ēd ētājs, kura šos aktus pieņ em. 
Regulas, direkt īvas, kas adresē tas vis ām dal ībvalstī m, kā ar ī l ēmumus public ē Eiropas Savien ības Ofici ā­
laj ā V ēstnes ī. Min ētie akti st ājas sp ēkā tajos nor ādītaj ā dien ā, vai, ja t ā nav nor ādīta, divdesmitaj ā dien ā 
pēc to public ēšanas.  
Citas direkt īvas un lēmumus pazi ņo visiem, kam tie adres ēti, un l īdz ar š ādu pazi ņošanu tie st ājas 
sp ēk ā. 
298. pants  
1. Veicot uzdevumus, Savien ības iest ādes un strukt ūras sa ņem atv ērtas, efekt īvas un neatkar īgas 
Eiropas administr ācijas atbalstu.  
2. Iev ērojot Civildienesta noteikumus un nodarbin āšanas k ārtību, kas pie ņemti, pamatojoties uz 
336. pantu, Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas 
proced ūru, šaj ā nol ūkā paredz īpašus noteikumus.  
299. pants  
(bijušais EKL 256. pants)  
Padomes, Komisijas vai Eiropas Centr ālās bankas akti, kas uzliek finansi ālas saist ības personā m, kuras 
nav valstis, ir izpild āmi. 
Izpildi reglament ē t ās valsts civilprocesa normas, kur ā izpilde notiek. Valsts iest āde, ko šim nol ūkam 
nor īko attiec īgās dal ībvalsts vald ība un dara to zin āmu Komisijai un Eiropas Savien ības Tiesai, 
lēmumam pievieno izpildes r īkojumu, iepriekš p ārbaudot tikai l ēmuma autentiskumu.LV C 83/176 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Kad p ēc attiec īgās puses lū guma ir izpildī tas š īs formalit ātes, min ētā puse var s ākt izpildi saska ņā ar 
attiec īgās valsts ties ību aktiem, griežoties tieši kompetent ā iest ādē. 
Izpildi var aptur ēt tikai ar Tiesas l ēmumu. S ūdz ības par nepareizu izpildi tom ēr ir attiec īgās valsts 
tiesu jurisdikcij ā. 
3. NODA ĻA 
SAVIEN ĪBAS PADOMDEV ĒJAS STRUKT ŪRAS 
300. pants  
1. Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai pal īdz Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja un 
Reģionu komiteja, kas veic padomdev ēju funkcijas.  
2. Ekonomikas un soci ālo lietu komitej ā ir p ārst āvji no darba dev ēju organiz ācij ām, darba ņēm ēju 
organiz ācij ām un cit ām organiz ācij ām, kas p ārst āv pilsonisku sabiedr ību, jo īpaši soci āli ekonomi ­
skaj ā, pilsoniskaj ā, profesion ālaj ā un kult ūras jomā . 
3. Reģ ionu komitejas sast āv ā ir re ģion ālo un viet ējo strukt ūru p ārst āvji, kam ir vai nu re ģion ālas, 
vai viet ējas v ēlētas varas pilnvaras, vai ar ī kuri ir politiski atbild īgi k ādam v ēlētam forumam.  
4. Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas un Re ģionu komitejas locek ļiem nevar b ūt saistoši 
nek ādi oblig āti nor ād ījumi. Vi ņi pilda pien ākumus piln īgi neatkar īgi un Savien ības visp ārējās inte ­
res ēs. 
5. Noteikumus, kas izkl āst īti 2. un 3. punkt ā un kas reglament ē šo komiteju sast āvu, Padome 
regul āri p ārskata, ņemot v ērā ekonomisk ās, soci ālās un demogr āfisk ās pā rmai ņas Savien ībā. Padome, 
pamatojoties uz Komisijas ierosin ājumu, šaj ā nol ūkā pie ņem l ēmumus.  
1. IEDA ĻA 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJA  
301. pants  
(bijušais EKL 258. pants)  
Ekonomikas un sociā lo lietu komitejas locek ļu skaits nep ārsniedz 350.  
Padome vienpr ātīgi p ēc Komisijas priekšlikuma pie ņem l ēmumu, nosakot Komitejas sast āvu. 
Padome nosaka Komitejas locek ļu atalgojumu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/177
302. pants  
(bijušais EKL 259. pants)  
1. Komitejas locek ļus iece ļ uz pieciem gadiem. Padome apstiprina locek ļu sarakstu, kuru izstr ādā 
saska ņā ar visu dal ībvalstu priekšlikumiem. Komitejas locek ļus var iecelt amat ā atk ārtoti.  
2. Padome pie ņem l ēmumu p ēc apspriešan ās ar Komisiju. T ā var sa ņemt atzinumus no Eiropas 
organiz ācij ām, kas pā rst āv dažā das tautsaimniec ības un soci ālās jomas, k ā ar ī pilsonisko sabiedr ību 
un ir ieinteres ētas Savien ības darbī bās. 
303. pants  
(bijušais EKL 260. pants)  
Komiteja no savu locek ļu vidus uz divarpus gadiem iev ēlē priekšs ēdētāju un prezidiju.  
Komiteja pie ņem savu reglamentu.  
Komiteju sasauc t ās priekšs ēdētājs p ēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas l ūguma. T ā var 
san ākt ar ī p ēc pašas ierosmes.  
304. pants  
(bijušais EKL 262. pants)  
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija apspriežas ar Komiteju gad ījumos, kad to paredz L īgumi. Š īs 
iest ādes var apspriesties ar Komiteju vienm ēr, kad uzskata to par lietderī gu. T ā p ēc savas ierosmes var 
sniegt atzinumu, ja uzskata to par lietder īgu. 
Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija, ja uzskata to par lietder īgu, Komitejas atzinuma iesnieg ­ 
šanai nosaka termiņ u, kas nedr īkst b ūt maz āks par vienu m ēnesi no dienas, kad priekšs ēd ētājs 
sa ņēmis par to pazi ņojumu. Ja lī dz termi ņa beig ām atzinums nav iesniegts, tas neliedz veikt turp ­
m āku r īcību. 
Komitejas atzinumu kop ā ar sē des protokolu nodod Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.  
2. IEDA ĻA 
RE ĢIONU KOMITEJA  
305. pants  
(bijuš ā EKL 263. panta otr ā, treš ā un ceturt ā da ļa) 
Re ģionu komitejas locek ļu skaits nep ārsniedz 350.LV C 83/178 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Padome vienpr ātīgi p ēc Komisijas priekšlikuma pie ņem l ēmumu, nosakot Komitejas sast āvu. 
Komitejas locek ļus, k ā ar ī t ādu pašu skaitu vi ņu aizst ājēju iece ļ uz pieciem gadiem. Vi ņus var iecelt 
amat ā atk ārtoti. Padome apstiprina locek ļu un vi ņu aizst ājēju sarakstu, kuru izstr ādā saska ņā ar visu 
dal ībvalstu priekšlikumiem. Kad beidzas 300. panta 3. punkt ā min ētais pilnvarojums, uz kura pamata 
Komitejas locek ļi izvirz īti, tad autom ātiski beidzas ar ī Komitejas locek ļu pilnvaru laiks, un uz atlikušo 
pilnvaru laiku vi ņus nomaina saska ņā ar t ādu pašu proced ūru. Komitejas locek ļi nedrī kst vienlaikus 
būt ar ī Eiropas Parlamenta locek ļi. 
306. pants  
(bijušais EKL 264. pants)  
Re ģionu komitejas locek ļi no sava vidus uz divarpus gadiem iev ēlē priekšs ēdētāju un prezidiju.  
Komiteja pie ņem savu reglamentu.  
Komiteju sasauc t ās priekšs ēdētājs p ēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas l ūguma. T ā var 
san ākt ar ī p ēc pašas ierosmes.  
307. pants  
(bijušais EKL 265. pants)  
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija apspriežas ar Re ģionu komiteju L īgumos paredz ētos gad ī­
jumos, k ā ar ī visos citos gad ījumos, kad viena no š īm iest ādēm uzskata to par lietder īgu, jo īpaši 
attiec ībā uz p ārrobežu sadarb ību. 
Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija, ja uzskata to par vajadz īgu, Komitejas atzinuma iesnieg ­ 
šanai nosaka termiņ u, kas nedr īkst b ūt maz āks par vienu m ēnesi no dienas, kad priekšs ēd ētājs 
sa ņēmis par to pazi ņojumu. Ja lī dz termi ņa beig ām atzinums nav iesniegts, tas neliedz veikt turp ­
m āku r īcību. 
Ja atbilstī gi 304. pantam apspriežas ar Ekonomikas un sociā lo lietu komiteju, tad Eiropas Parlaments, 
Padome un Komisija lū gumu sniegt atzinumu dara zin āmu Reģ ionu komitejai. Re ģionu komiteja var 
sniegt atzinumu, ja t ā uzskata, ka attiec īgais jaut ājums skar īpašas re ģionu intereses.  
Tā p ēc savas ierosmes var sniegt atzinumu, ja uzskata to par lietder īgu. 
Komitejas atzinumu kop ā ar s ēdes protokolu nodod Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/179
4. NODA ĻA 
EIROPAS INVEST ĪCIJU BANKA 
308. pants  
(bijušais EKL 266. pants)  
Eiropas Invest īciju banka ir ties ību subjekts.  
Eiropas Invest īciju bankas dalī bnieces ir dalī bvalstis.  
Eiropas Investī ciju bankas Stat ūti ir noteikti protokol ā, kas pievienots Lī gumiem. Padome, vai nu p ēc 
Eiropas Invest īciju bankas l ūguma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, vai ar ī p ēc 
Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Eiropas Invest īciju banku ar 
vienpr ātīgu l ēmumu un saska ņā ar īpašu likumdošanas procedū ru var groz īt Bankas Stat ūtus. 
309. pants  
(bijušais EKL 267. pants)  
Eiropas Investī ciju bankas uzdevums ir Savien ības interes ēs veicin āt l īdzsvarotu un notur īgu iekš ējā 
tirgus att īstību, gan darbojoties kapit āla tirg ū, gan izmantojot bankas pašas resursus. Šaj ā nol ūkā 
banka, kuras m ērķis nav g ūt pe ļņu, piešķ ir aizdevumus un dod galvojumus, t ādējādi sekm ējot š ādu 
projektu finans ēšanu vis ās tautsaimniec ības nozar ēs: 
a) projekti maz āk att īstītu re ģionu att īstībai; 
b) projekti uz ņēmumu moderniz ācijai vai pā rveidošanai, vai ar ī t ādu jaunu darbī bas formu attī stībai, 
kuras izraisa iekš ējā tirgus izveide un darb ība, ja šie projekti apjoma zi ņā vai p ēc b ūtības ir t ādi, 
ko nevar piln īgi finans ēt no daž ādiem lī dzek ļiem, kuri ir atseviš ķu dal ībvalstu r īcībā; 
c) projekti, kuros ieinteres ētas vair ākas dal ībvalstis un kuri apjoma zi ņā vai p ēc b ūtības ir t ādi, ko 
nevar piln īgi finans ēt no daž ādiem lī dzek ļiem, kuri ir atseviš ķu dal ībvalstu r īcībā. 
Veicot uzdevumus, banka l īdztekus ar atbalstu no strukt ūrfondiem un citiem Savienī bas finanšu 
instrumentiem veicina invest īciju programmu finans ēšanu.LV C 83/180 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
II SADA ĻA 
FINANŠU NOTEIKUMI  
310. pants  
(bijušais EKL 268. pants)  
1. Visus Savien ības ie ņēmumus un izdevumus iek ļauj t ām ē, ko sagatavo katram finanšu gadam, un 
budžet ā. 
Savien ības gada budžetu nosaka Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar 314. pantu.  
Budžet ā ietvertajiem ie ņēmumiem un izdevumiem j ābūt l īdzsvarotiem.  
2. Budžet ā atspogu ļotos izdevumus apstiprina ikgad ējam budžeta īstenošanas laikposmam saska ņā 
ar 322. pant ā min ēto regulu.  
3. Lai īstenotu budžet ā atspoguļ otos izdevumus, nepieciešams iepriekš pie ņemt juridiski saistošu 
Savien ības ties ību aktu, kas noteiktu juridisko pamatu t ās darbī bai un attiec īgo izdevumu īstenošanai 
saska ņā ar 322. pant ā min ēto regulu, iz ņemot gad ījumus, kas paredz ēti min ētaj ā regul ā. 
4. Lai uztur ētu budžeta discipl īnu, Savien ība nepie ņem nevienu aktu, kas var ētu b ūtiski ietekm ēt 
budžetu, ja vien netiek pamatots, ka šajos aktos min ētos izdevumus ir iesp ējams finans ēt, nep ārsnie ­
dzot Savien ības pašas resursus un saska ņā ar 312. pant ā min ēto daudzgadu finanšu sh ēmu. 
5. Budžetu īsteno saska ņā ar pareizas finanšu vad ības principu. Dal ībvalstis sadarbojas ar Savie ­
nību, lai nodrošinātu, ka budžet ā iek ļaut ās apropri ācijas izmanto saska ņā ar šo principu. 
6. Savien ība un dal ībvalstis saska ņā ar 325. pantu nov ērš kr āpšanu un jebkuras citas nelikum īgas 
darb ības, kas ietekm ē Savien ības finanšu intereses.  
1. NODA ĻA 
SAVIEN ĪBAS PAŠAS RESURSI  
311. pants  
(bijušais EKL 269. pants)  
Savien ība nodrošina lī dzek ļus, kas vajadz īgi, lai t ā sasniegtu savus m ērķus un īstenotu savu politiku.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/181
Neskarot citus ie ņēmumus, budžetu piln ībā finans ē no pašas resursiem.  
Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, vienpr ātīgi 
pie ņem l ēmumu, paredzot noteikumus attiec ībā uz Savien ības pašas resursu sistēmu. Šaj ā kontekst ā 
tā var noteikt jaunas pašu resursu kategorijas vai likvid ēt esošu kategoriju. Min ētais l ēmums nest ājas 
sp ēk ā, kam ēr to nav pie ņēmušas dal ībvalstis saska ņā ar sav ām konstitucion ālaj ām pras ībām. 
Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru, paredz Savien ības pašas resursu 
sist ēmas īstenošanas pas ākumus, ja tas ir noteikts l ēmum ā, kas pie ņemts, pamatojoties uz trešo da ļu. 
Padome pie ņem l ēmumu p ēc tam, kad sa ņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu.  
2. NODA ĻA 
DAUDZGADU FINANŠU SH ĒMA 
312. pants  
1. Daudzgadu finanšu sh ēma nodrošina, ka Savien ības izdevumi tiek veikti godpr ātīgi un pašu 
resursu robež ās. 
To nosaka vismaz uz pieciem gadiem.  
Savien ības gada budžets atbilst daudzgadu finanšu sh ēmai. 
2. Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru pie ņem regulu, kas nosaka daudzgadu 
finanšu sh ēmu. Padome pie ņem vienpr ātīgu l ēmumu p ēc tam, kad ir sa ņēmusi Eiropas Parlamenta 
locek ļu vair ākuma piekrišanu.  
Eiropadome var pie ņemt vienpr ātīgu l ēmumu, ar ko Padomei at ļauj pie ņemt lē mumu ar kvalific ētu 
balsu vair ākumu, pie ņemot pirmaj ā da ļā min ēto regulu.  
3. Finanšu sh ēma nosaka saist ību apropri āciju gada maksim ālo apjomu katrai izdevumu katego ­
rijai un gada maksim ālo apjomu maksā jumu apropri ācij ām. Izdevumu kategorijas, kuru skaits ir 
ierobežots, atbilst galvenaj ām Savien ības darbī bas nozar ēm. 
Finanšu sh ēma paredz visus citus noteikumus, kas nepieciešami ikgad ējās budžeta procedū ras 
sekm īgai norisei.  
4. Ja Padome l īdz iepriekš ējās finanšu sh ēmas beig ām nav pie ņēmusi regulu, kurā paredz ēta jauna 
finanšu sh ēma, maksim ālo apjomu un citus noteikumus, kas atbilst attiec īgās shēmas pē dējam gadam, 
turpina piem ērot l īdz š āda akta pie ņemšanai.LV C 83/182 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
5. Finanšu sh ēmas pie ņemšanas proced ūras laik ā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija veic 
visus vajadz īgos pas ākumus, lai sekm ētu t ās pie ņemšanu.  
3. NODA ĻA 
SAVIEN ĪBAS GADA BUDŽETS  
313. pants  
(bijušais EKL 272. panta 1. punkts)  
Finanšu gads ilgst no 1. janv āra l īdz 31. decembrim.  
314. pants  
(bijušais EKL 272. panta 2. l īdz 10. punkts)  
Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar īpašu likumdošanas proced ūru nosaka Savien ības gada 
budžetu saska ņā ar š ādiem noteikumiem.  
1. Katra iest āde, iz ņemot Eiropas Centr ālo Banku, l īdz 1. j ūlijam sagatavo savu paredzamo izde ­
vumu t āmes n ākamajam finanšu gadam. Komisija apvieno š īs t āmes budžeta projekt ā, kur ā var b ūt 
ietvertas daž ādas t āmes. 
Budžeta projekt ā ir ie ņēmumu t āme un izdevumu t āme. 
2. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par budžeta projektu ne v ēlāk 
kā 1. septembr ī pirms budžeta īstenošanas gada s ākuma.  
Komisija proced ūras gait ā var groz īt budžeta projektu l īdz br īdim, kad tiek sasaukta 5. punkt ā min ētā 
Samierin āšanas komiteja.  
3. Padome pie ņem nost āju par budžeta projektu un nos ūta to Eiropas Parlamentam ne v ēlāk k ā 1. 
oktobr ī pirms budžeta īstenošanas gada s ākuma. Padome Eiropas Parlamentam dara zin āmus visus 
iemeslus, kas tai likuši pie ņemt attiec īgo nost āju. 
4. Ja četrdesmit div ās dien ās p ēc š ā zi ņojuma Eiropas Parlaments:  
a) apstiprina Padomes nost āju, tad budžets ir pie ņemts;  
b) nav pie ņēmis lēmumu, tad budžetu uzskata par pie ņemtu;  
c) pie ņem groz ījumus ar t ā locek ļu balsu vair ākumu, tad groz īto projektu p ārsūta Padomei un 
Komisijai. Eiropas Parlamenta priekšs ēd ētājs, vienojoties ar Padomes priekšs ēd ētāju, t ūlīt sasaucLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/183
Samierin āšanas komitejas s ēdi. Tom ēr ja desmit dien ās no projekta p ārsūtīšanas Padome inform ē 
Eiropas Parlamentu, ka t ā ir pie ņēmusi visus t ā groz ījumus, Samierin āšanas komitejas san āksme 
nenotiek.  
5. Samierin āšanas komiteju veido Padomes locekļ i vai vi ņu pā rst āvji, kā ar ī tikpat daudz locek ļu, 
kas pā rst āv Eiropas Parlamentu; t ās uzdevums ir panā kt vienošanos par kopī gu dokumentu ar 
Padomes locek ļu vai to p ārst āvju kvalific ētu balsu vair ākumu un Eiropas Parlamenta p ārst āvju 
balsu vair ākumu divdesmit vien ā dien ā p ēc Komitejas sasaukšanas, pamatojoties uz Eiropas Parla ­
menta un Padomes nost āju. 
Komisija piedal ās Samierināšanas komitejas s ēd ēs un uz ņemas jebkuru iniciat īvu, kas vajadz īga, lai 
tuvin ātu Eiropas Parlamenta un Padomes nost āju. 
6. Ja divdesmit vienā dien ā, k ā min ēts 5. punkt ā, Samierin āšanas komiteja vienojas par kop īgu 
dokumentu, Eiropas Parlamentam un Padomei p ēc vienošan ās ir četrpadsmit dienas, lai pie ņemtu 
apspriežamo ties ību aktu saska ņā ar kopī go dokumentu.  
7. Ja 6. punkt ā min ēto četrpadsmit dienu laikā : 
a) Eiropas Parlaments un Padome apstiprina kop īgo dokumentu vai nepieņ em l ēmumu vai ja viena 
no š īm iest ādēm apstiprina kopī go dokumentu, bet otra nepie ņem lē mumu, budžetu uzskata par 
gal īgi pie ņemtu saska ņā ar kopī go dokumentu, vai  
b) Eiropas Parlaments ar visu t ā locekļ u vair ākumu un Padome noraida kop īgo dokumentu vai ja 
viena no š īm iest ādēm noraida kopī go dokumentu, bet otra nepie ņem l ēmumu, Komisija iesniedz 
jaunu budžeta projektu, vai  
c) Eiropas Parlaments ar visu t ā locek ļu vair ākumu nepie ņem kop īgo dokumentu, bet Padome to 
apstiprina, Komisija iesniedz jaunu budžeta projektu, vai  
d) Eiropas Parlaments apstiprina kopī go dokumentu, bet Padome to noraida, Eiropas Parlaments 
četrpadsmit dienu laik ā no dienas, kad Padome to noraidī jusi, ar visu t ā locek ļu vair ākumu un 
trij ām piektda ļām nodoto balsu var nolemt apstiprin āt visus groz ījumus vai dažus no tiem, kas 
min ēti 4. punkta c) da ļā. Ja Eiropas Parlamenta groz ījumi netiek apstiprin āti, Samierin āšanas 
komitejas nost āju par budžeta poz īciju, uz ko attiecas groz ījums, uzskata par pie ņemtu. Budžetu, 
pamatojoties uz šo, uzskata par gal īgi pie ņemtu.  
8. Ja 5. punkt ā min ētās divdesmit vienas dienas laik ā Samierināšanas komiteja nevienojas par 
kop īgu dokumentu, Komisija iesniedz jaunu budžeta projektu.LV C 83/184 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
9. Kad šaj ā pant ā paredz ētā proced ūra ir beigusies, Eiropas Parlamenta priekšs ēdētājs pazi ņo, ka 
budžets ir pie ņemts gal īgaj ā variant ā. 
10. Katra iest āde īsteno ar šo pantu pieš ķirt ās pilnvaras, iev ērojot Lī gumus un saskaņā ar to 
pie ņemtos ties ību aktus, jo ī paši ņemot v ērā Savien ības pašu resursus un ieņē mumu un izdevumu 
līdzsvaru.  
315. pants  
(bijušais EKL 273. pants)  
Ja, finanšu gadam s ākoties, par budžetu v ēl nav gal īgi pie ņemts, tad atbilst īgi regul ām, kas pie ņemtas 
saska ņā ar 322. pantu, katru m ēnesi ikvien ā budžeta noda ļā var izt ērēt summu, kas nep ārsniedz 
vienu divpadsmito daļ u no iepriekš ējā finanšu gada budžeta apropri ācij ām attiec īgaj ā noda ļā; šie 
noteikumi Komisijai tom ēr nedod iesp ēju sa ņemt apropri ācijas, kas pā rsniedz vienu divpadsmito 
da ļu no summas, kas paredzē ta budžeta projekt ā taj ā pašā noda ļā. 
Ja p ārējie pirmaj ā da ļā izkl āstītie nosac ījumi ir iev ēroti, Padome p ēc Komisijas priekšlikuma var at ļaut 
izdevumus, kas p ārsniedz vienu divpadsmito da ļu, atbilst īgi regulai, kas pie ņemta saska ņā ar 322. 
pantu. Padome t ūlīt nos ūta šo l ēmumu Eiropas Parlamentam.  
Otraj ā da ļā min ētais l ēmums paredz vajadz īgos pas ākumus saist ībā ar l īdzek ļiem, lai nodrošin ātu š ā 
panta piem ērošanu atbilst īgi 311. pant ā min ētajiem aktiem.  
Tas stā jas sp ēkā tr īsdesmitaj ā dien ā p ēc t ā pie ņemšanas, ja Eiropas Parlaments ar locek ļu vair ākumu 
šaj ā laik ā nav nol ēmis samazin āt šos izdevumus.  
316. pants  
(bijušais EKL 271. pants)  
Atbilst īgi nosac ījumiem, kas j āparedz saska ņā ar 322. pantu, visas apropri ācijas, kas nav izlietotas l īdz 
finanšu gada beig ām, iz ņemot t ās, kuras attiecas uz person āla izdevumiem, var p ārcelt tikai uz 
nākamo finanšu gadu.  
Apropri ācijas klasific ē dažā dās noda ļās, grup ējot izdevumus p ēc to b ūtības vai m ērķa, un iedala s īkāk 
saska ņā ar regul ām, kas pie ņemtas atbilst īgi 322. pantam.  
Eiropas Parlamenta, Eiropadomes un Padomes, Komisijas, k ā ar ī Eiropas Savien ības Tiesas izdevumus 
uzr āda atseviš ķās budžeta da ļās, neskarot dažus īpaši izveidotus kop īgus izdevumu poste ņus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/185
4. NODA ĻA 
BUDŽETA ĪSTENOŠANA UN ATBR ĪVOŠANA NO ATBILD ĪBAS  
317. pants  
(bijušais EKL 274. pants)  
Atbilst īgi regul ām, kas pie ņemtas saska ņā ar 322. pantu, Komisija saska ņā ar apropri āciju apjomu 
sadarb ībā ar dal ībvalst īm uz ņemas atbild ību par budžeta izpildi, ievē rojot pareizas finanšu vad ības 
principus. Dalī bvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošin ātu to, ka apropri ācijas izmanto saska ņā ar 
pareizas finanšu vad ības principiem.  
Regul ā paredz dal ībvalstu pien ākumus budžeta īstenošanas kontrol ē un rev īzijā, k ā ar ī attiec īgo 
atbildī bu. Taj ā paredz atbild ību un preciz ē noteikumus, kas katrai iest ādei j āiev ēro attiec ībā uz 
pašas izdevumu īstenošanu.  
Komisija, ņemot vē rā ierobežojumus un nosac ījumus, kas paredz ēti regul ās, kuras pie ņemtas saska ņā 
ar 322. pantu, budžet ā var pā rcelt apropri ācijas no vienas noda ļas uz citu vai no vienas apakšnoda ļas 
uz citu.  
318. pants  
(bijušais EKL 275. pants)  
Komisija katru gadu Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz p ārskatu par budžeta izpildi iepriek ­ 
šējā finanšu gad ā. Komisija min ētaj ām iest ādēm nodod ar ī finanšu p ārskatu par Savien ības akt īviem 
un pas īviem.  
Komisija ar ī iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei Savien ības finanšu nov ērtējumu, kura pamat ā 
ir sasniegtie rezultā ti, jo ī paši saist ībā ar nor ādēm, ko Eiropas Parlaments un Padome snieguši saska ņā 
ar 319. pantu.  
319. pants  
(bijušais EKL 276. pants)  
1. Eiropas Parlaments p ēc Padomes ieteikuma, atbr īvo Komisiju no atbild ības par budžeta izpildi. 
Lai to pan āktu, p ēc k ārtas Padome un Eiropas Parlaments p ārbauda 318. pant ā min ētos pā rskatus, 
finanšu p ārskatu un nov ērt ējumu, Rev īzijas pal ātas gada zi ņojumu kop ā ar revid ējamo iest āžu 
atbildēm uz Rev īzijas pal ātas apsv ērumiem, 287. panta 1. punkta otraj ā da ļā min ēto atzinumu par 
ticam ību, k ā ar ī visus attiec īgos Rev īzijas pal ātas īpašos zi ņojumus.LV C 83/186 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. Pirms Eiropas Parlaments atbr īvo Komisiju no atbild ības par budžeta izpildi, k ā ar ī jebkur ā cit ā 
nol ūkā, kas skar t ās pilnvaras attiec ībā uz budžeta izpildi, tas var Komisijai l ūgt pier ād ījumus par 
faktiskajiem izdevumiem un finanšu kontroles sist ēmu darb ību. Komisija p ēc Eiropas Parlamenta 
lūguma tam sniedz visu vajadz īgo inform āciju.  
3. Komisija dara visu vajadz īgo, lai iev ērotu apsv ērumus l ēmumos, kas atbr īvo no atbild ības par 
budžeta izpildi, un citus Eiropas Parlamenta apsv ērumus par faktiskajiem izdevumiem, k ā ar ī 
piez īmes, kas pievienotas Padomes pie ņemtajiem ieteikumiem par atbr īvošanu no atbildī bas par 
budžeta izpildi.  
Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes lū guma Komisija zi ņo par pas ākumiem, kas veikti sakar ā ar šiem 
apsv ērumiem un piez īm ēm, un jo īpaši par nor ādījumiem t ām strukt ūrvien ībām, kas atbild par 
budžeta izpildi. Šos zi ņojumus nodod ar ī Rev īzijas pal ātai. 
5. NODA ĻA 
KOPĪ GI NOTEIKUMI 
320. pants  
(bijušais EKL 277. pants)  
Daudzgadu finanšu sh ēmu un gada budžetu izstr ādā euro.  
321. pants  
(bijušais EKL 278. pants)  
Komisija, ar nosac ījumu, ka t ā inform ē kompetentas attiec īgo dal ībvalstu iest ādes, var no vienas 
dal ībvalsts val ūtas konvert ēt citas dal ībvalsts val ūtā tik lielus uzkr ājumus, cik vajadz īgs, lai tos 
izmantotu L īgumu m ērķiem. Komisija, cik vien iesp ējams, nekonvert ē val ūtu, ja t ās rīcībā ir naudas 
līdzek ļi vai likv īdi akt īvi tai vajadz īgaj ās val ūtās. 
Komisija sadarbojas ar vis ām dal ībvalst īm ar attiec īgās valsts nor ād ītas iest ādes starpniec ību. Veicot 
finanšu oper ācijas, Komisija izmanto attiec īgās dal ībvalsts emisijas bankas pakalpojumus vai jebkuras 
citas t ās izraudz ītas finanšu iestā des pakalpojumus.  
322. pants  
(bijušais EKL 279. pants)  
1. Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, 
pēc apspriešan ās ar Rev īzijas pal ātu pie ņem: 
a) finanšu noteikumus, kuros jo īpaši nosaka budžeta apstiprin āšanas un īstenošanas, k ā ar ī apr ēķinu 
uzr ād īšanas un rev īzijas proced ūru;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/187
b) noteikumus, kas nosaka finanšu jomas subjektu atbild ības kontroli, jo īpaši pilnvarot āju un 
gr āmatvežu atbild ības kontroli.  
2. Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Rev īzijas 
pal ātu nosaka metodes un proced ūru, k ā Komisijas r īcībā nodod budžeta ieņē mumus, kas paredz ēti 
noteikumos par Savien ības pašas resursiem, un paredz pas ākumus, kuri vajadz ības gad ījum ā j āveic, lai 
apmierin ātu vajadz ību p ēc naudas lī dzek ļiem. 
323. pants  
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija nodrošina to, ka ir pieejami finanšu l īdzek ļi, lai Savien ība 
var ētu izpild īt savas juridisk ās saist ības attiec ībā pret treš ām person ām. 
324. pants  
Pēc Komisijas iniciat īvas regul āri tiek sasauktas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšs ē­
dētāju san āksmes saska ņā ar šaj ā da ļā min ētaj ām proced ūrām. Priekšs ēdētāji attiec īgi r īkojas, lai 
sekm ētu p ārrunas un attiec īgo iest āžu nost ājas saska ņošanu nol ūkā veicin āt šīs noda ļas noteikumu 
piem ērošanu.  
6. NODA ĻA 
KR ĀPŠANAS APKAROŠANA  
325. pants  
1. Savien ība un dal ībvalstis apkaro kr āpšanu un cit ādu nelikum īgu r īcību, kas apdraud Savien ības 
finanšu intereses, saska ņā ar šo pantu veicot pas ākumus, kuriem j āattur no š ādas r īcības, k ā ar ī 
jānodrošina efekt īva aizsardz ība dal ībvalst īs, k ā ar ī Savien ības iest ādēs un strukt ūrās. 
2. Lai nov ērstu kr āpšanu, kas apdraud Savien ības finanšu intereses, dal ībvalstis veic t ādus pašus 
pas ākumus, k ādus t ās veic, lai nov ērstu kr āpšanu, kas apdraud vi ņu pašu finanšu intereses.  
3. Neskarot citus L īgumu noteikumus, dal ībvalstis koordin ē r īcību, kuras m ērķis ir aizsarg āt pret 
krāpšanu Savien ības finanšu intereses. Šaj ā nol ūkā t ās kopā ar Komisiju izv ērš ciešu un regul āru 
kompetento iest āžu sadarb ību.LV C 83/188 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
4. Lai pan āktu efekt īvu un lī dzv ērtīgu aizsardz ību dal ībvalst īs, k ā ar ī Savien ības iest ādēs un struk ­
tūrās, Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru pē c apspriešan ās ar 
Rev īzijas pal ātu paredz nov ēršanas un apkarošanas pas ākumus c īņai pret kr āpšanu, kas apdraud 
Savien ības finanšu intereses.  
5. Komisija sadarb ībā ar dal ībvalst īm katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei zi ņo­
jumu par pas ākumiem, kas veikti, lai īstenotu šo pantu.  
III SADA ĻA 
CIEŠĀ KA SADARB ĪBA 
326. pants  
(bijušais LES 27.a l īdz 27.e, 40. lī dz 40.b un 43. l īdz 45. pants un bijušais EKL 11. un 11.a pants)  
Cieš ākai sadarb ībai j āatbilst Savienī bas Lī gumiem un tiesī bu aktiem.  
Šāda sadarb ība neapdraud iekš ējo tirgu vai ekonomisko, soci ālo un teritori ālo kohē ziju. T ā nerada 
šķēršļus vai diskrimin āciju tirdzniecī bā starp dal ībvalst īm un nerada trauc ējumus dal ībvalstu savstar ­
pējā konkurenc ē. 
327. pants  
(bijušais LES 27.a l īdz 27.e, 40. lī dz 40.b un 43. l īdz 45. pants un bijušais EKL 11. un 11.a pants)  
Jebk ādas cieš ākas sadarbī bas gad ījum ā iev ēro to dal ībvalstu kompetenci, ties ības un pien ākumu, kuras 
šādā sadarb ībā neiesaist ās. Min ētās dal ībvalstis iesaist ītaj ām dal ībvalst īm neliek š ķēršļus sadarb ības 
īstenošan ā. 
328. pants  
(bijušais LES 27.a l īdz 27.e, 40. lī dz 40.b un 43. l īdz 45. pants un bijušais EKL 11. un 11.a pants)  
1. Izveidojot cieš āku sadarb ību, t ā ir pieejama vis ām dal ībvalst īm, ja t ās iev ēro l īdzdal ības nosa ­
cījumus, kuri noteikti l ēmum ā, ar kuru dod š ādas sadarb ības at ļauju. T ās var iesaist īties ar ī jebkur ā 
cit ā laik ā, ja t ās atbilst min ētajiem nosacī jumiem un šaj ā sakar ā jau pie ņemtajiem aktiem.  
Komisija un dal ībvalstis, kas iesaist ās cieš ākā sadarb ībā, nodrošina lī dzdal ības sekm ēšanu iesp ējami 
liel ākam dal ībvalstu skaitam.  
2. Komisija un, vajadz ības gad ījum ā, Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās un droš ības politikas 
jaut ājumos regul āri inform ē Eiropas Parlamentu un Padomes locekļ us par cieš ākas sadarb ības norisi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/189
329. pants  
(bijušais LES 27.a l īdz 27.e, 40. lī dz 40.b un 43. l īdz 45. pants un bijušais EKL 11. un 11.a pants)  
1. Dal ībvalstis, kuras sav ā starp ā v ēlas izveidot cieš āku sadarb ību k ādā no jom ām, uz ko attiecas 
Līgumi, iz ņemot ekskluz īvas kompetences jomas un kop ējo ārpolitiku un droš ības politiku, adres ē 
lūgumu Komisijai, preciz ējot ierosin ātās cieš ākās sadarbī bas jomu un m ērķus. Komisija šaj ā nol ūkā 
var iesniegt priekšlikumu Padomei. Ja Komisija priekšlikumu neiesniedz, t ā inform ē attiec īgās dal īb­
valstis par š ādas r īcības iemesliem.  
Šā punkta pirmaj ā da ļā min ēto at ļauju īstenot cieš āku sadarb ību pieš ķir Padome p ēc Komisijas 
priekšlikuma un p ēc Eiropas Parlamenta piekrišanas sa ņemšanas.  
2. To dal ībvalstu l ūgumu, kuras sav ā starp ā v ēlas izveidot cieš āku sadarb ību kopē jā ārpolitik ā un 
droš ības politik ā, adres ē Padomei. To nos ūta Savien ības Augstajam p ārst āvim ārliet ās un droš ības 
politikas jaut ājumos, kas dod atzinumu par to, vai ierosin ātā cieš ākā sadarb ība ir sader īga ar Savie ­
nības kopējo ārpolitiku un droš ības politiku, un Komisijai, kura sniedz atzinumu par to, vai cieš āka 
sadarb ība ir sader īga ar Savien ības politiku. To nos ūta ar ī Eiropas Parlamentam inform ācijai.  
At ļauju īstenot cieš āku sadarb ību pieš ķir ar Padomes vienpr ātīgi pie ņemtu l ēmumu. 
330. pants  
(bijušais LES 27.a l īdz 27.e, 40. lī dz 40.b un 43. l īdz 45. pants un bijušais EKL 11. un 11.a pants)  
Visi Padomes locek ļi var piedal īties Padomes apspried ēs, bet balsošan ā piedal ās tikai tie Padomes 
locek ļi, kas p ārst āv dal ībvalstis, kuras ir iesaist ītas cieš ākā sadarb ībā. 
Vienpr ātība ir pan ākta tad, ja š ādi balsojuši tikai iesaist īto dal ībvalstu pā rst āvji. 
Min ēto locek ļu kvalific ēto balsu vair ākumu nosaka saskaņā ar 238. panta 3. punktu.  
331. pants  
(bijušais LES 27.a l īdz 27.e, 40. lī dz 40.b un 43. l īdz 45. pants un bijušais EKL 11. un 11.a pants)  
1. Jebkura dal ībvalsts, kura v ēlas iesaist īties jau uzs ākt ā cieš ākā sadarb ībā vien ā no 329. panta 1. 
punktā min ētaj ām jomā m, par savu nodomu pazi ņo Padomei un Komisijai.  
Četros m ēnešos p ēc pazi ņojuma sa ņemšanas dienas Komisija apstiprina attiec īgās dal ībvalsts lī dzda ­
lību. Vajadz ības gad ījum ā t ā nor āda, ka l īdzdal ības nosac ījumi ir iev ēroti, un nosaka t ādus pā rejas 
pas ākumus, ko uzskata par nepieciešamiem attiec ībā uz cieš ākas sadarb ības sakar ā jau pie ņemtu 
ties ību aktu piem ērošanu.LV C 83/190 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Tom ēr, ja Komisija uzskata, ka l īdzdal ības nosac ījumi nav iev ēroti, t ā nor āda pas ākumus, k ādi j āveic, 
lai šos nosac ījumus iev ērotu, un nosaka termi ņu l īdzdal ības piepras ījuma atk ārtotai izskat īšanai. 
Beidzoties šim termi ņam, t ā no jauna izskata pieteikumu saska ņā ar otraj ā da ļā izkl āstīto proced ūru. 
Ja Komisija uzskata, ka joproj ām nav iev ēroti l īdzdal ības nosac ījumi, attiec īgā dal ībvalsts var v ērsties 
Padom ē, kas pie ņem l ēmumu pieteikuma sakar ā. Padome r īkojas saska ņā ar 330. pantu. T ā ar ī var 
pie ņemt š ā panta otraj ā da ļā min ētos p ārejas pas ākumus, pie ņemot l ēmumu p ēc Komisijas priekšli ­
kuma.  
2. Jebkura dal ībvalsts, kura v ēlas iesaist īties cieš ākā sadarb ībā kop ējās ārpolitikas un droš ības 
politikas jomā , par savu nodomu pazi ņo Padomei, Savien ības Augstajam p ārstāvim ārliet ās un 
droš ības politikas jaut ājumos un Komisijai.  
Padome apstiprina attiec īgās dal ībvalsts lī dzdal ību p ēc apspriešan ās ar Savien ības Augsto p ārst āvi 
ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos un vajadz ības gad ījum ā t ā ņem v ērā to, vai ir iev ēroti 
līdzdal ības nosacī jumi. Padome p ēc Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ā­
jumos priekšlikuma var noteikt t ādus p ārejas pas ākumus, kas nepieciešami attiec ībā uz jau pie ņemtu 
ties ību aktu piem ērošanu cieš ākas sadarb ības sakar ā. Tom ēr, ja Padome uzskata, ka l īdzdal ības 
nosac ījumi nav iev ēroti, t ā nor āda pas ākumus, k ādi j āveic, lai šos nosac ījumus iev ērotu, un nosaka 
termi ņu l īdzdal ības piepras ījuma atk ārtotai izskat īšanai.  
Piem ērojot šo punktu, Padome pie ņem vienpr ātīgu l ēmumu un r īkojas saska ņā ar 330. pantu.  
332. pants  
(bijušais LES 27.a l īdz 27.e, 40. lī dz 40.b un 43. l īdz 45. pants un bijušais EKL 11. un 11.a pants)  
Izdevumus, kas radušies, īstenojot cieš āku sadarb ību, un kas nav iestāžu administratī vās izmaksas, 
sedz iesaist ītās dal ībvalstis, ja vien visi Padomes locek ļi p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu 
vienpr ātīgi nenolemj ko citu.  
333. pants  
(bijušais LES 27.a l īdz 27.e, 40. lī dz 40.b un 43. l īdz 45. pants un bijušais EKL 11. un 11.a pants)  
1. Ja Lī gumu noteikums, ko var piem ērot attiec ībā uz cieš āku sadarb ību, paredz, ka Padome 
pie ņem l ēmumu vienpr ātīgi, tad Padome, lemjot vienpr ātīgi saska ņā ar 330. pant ā noteikto k ārtību, 
var pie ņemt lēmumu, kur ā paredz, ka t ā pie ņems lēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu.  
2. Ja Lī gumu noteikums, ko var piem ērot attiec ībā uz cieš āku sadarb ību, paredz, ka Padome 
pie ņem aktus saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru, tad Padome, lemjot vienprā tīgi saska ņā ar 
330. pant ā noteikto k ārtību, var pie ņemt lēmumu, kurā paredz, ka t ā pie ņems lēmumu saska ņā ar 
parasto likumdošanas proced ūru. Padome pie ņem l ēmumu p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/191
3. Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz l ēmumiem, kas saist īti ar militā riem un aizsardzī bas 
jaut ājumiem.  
334. pants  
(bijušais LES 27.a l īdz 27.e, 40. lī dz 40.b un 43. l īdz 45. pants un bijušais EKL 11. un 11.a pants)  
Padome un Komisija, savstarp ēji sadarbojoties, nodrošina konsekvenci darb ībās, ko veic cieš ākas 
sadarb ības sakar ā, kā ar ī t ādu darb ību atbilst ību Savien ības politikai.  
SEPTĪ TĀ DA ĻA 
VISP ĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
335. pants  
(bijušais EKL 282. pants)  
Vis ās dal ībvalst īs Savien ībai ir visplaš ākā ties ībsp ēja un r īcībsp ēja, ko šo valstu ties ību akti pieš ķir 
juridisk ām personā m; t ā var ieg ūt vai atsavin āt kustamu un nekustamu īpašumu, k ā ar ī b ūt par pusi 
tiesas proces ā. Šaj ā nol ūkā Savien ību pā rst āv Komisija. Tom ēr jaut ājumos, kas saist īti ar konkr ētu 
iest āžu darbī bu, to p ārst āv attiec īgās iest ādes, ņemot v ērā to administrat īvo autonomiju.  
336. pants  
(bijušais EKL 283. pants)  
Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, p ēc 
apspriešan ās ar pā rējām attiec īgām iest ādēm pie ņem Eiropas Savien ības Civildienesta noteikumus un 
Savien ības p ārējo darbinieku nodarbin āšanas k ārtību. 
337. pants  
(bijušais EKL 284. pants)  
Lai veiktu tai uztic ētos uzdevumus, Komisija dr īkst v ākt visu vajadz īgo inform āciju un veikt jebk ādu 
pārbaudi, iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, ko Padome ar vienkā ršu balsu vair ākumu paredz 
saska ņā ar Lī gumiem.  
338. pants  
(bijušais EKL 285. pants)  
1. Neskarot 5. pantu Protokol ā par Eiropas Centr ālo banku sist ēmas un Eiropas Centrā lās bankas 
Stat ūtiem, Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru paredz statis ­
tikas izveides pas ākumus, ja tie vajadz īgi Savien ības darb ībām.LV C 83/192 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. Savien ības statistikas izveide atbilst taisn īguma, ticam ības, objektivit ātes, zin ātnisk ās neatkarī bas, 
izmaksu lietder ības un statistikas konfidencialit ātes pras īb ām; t ā nerada uz ņēm ējiem p ārm ērīgus 
apgr ūtinājumus.  
339. pants  
(bijušais EKL 287. pants)  
Savien ības iest āžu locek ļi, Savien ības komiteju locek ļi, ier ēdņi un p ār ējie Savien ības darbinieki, ar ī 
beiguši pien ākumu izpildi, nedr īkst izpaust inform āciju, uz ko attiecas pien ākums glab āt dienesta 
nosl ēpumus, jo īpaši inform āciju par uz ņēmumiem, to dar ījumu attiec ībām un to ražošanas 
izmaksā m. 
340. pants  
(bijušais EKL 288. pants)  
Savien ības atbild ību par l īgumsaist ību izpildi reglament ē ties ību akti, ko piem ēro attiec īgiem lī gu ­
miem.  
Ja past āv t ādas saist ības, kas nav l īgumsaist ības, Savien ība saska ņā ar visp ār ējiem ties ību principiem, 
kas kopī gi visu dal ībvalstu ties ību sist ēm ām, nov ērš jebk ādu kait ējumu, ko radī jušas Savien ības 
iest ādes vai to darbinieki, pildot savus pien ākumus.  
Atk āpjoties no panta otr ās da ļas, Eiropas Centr ālā banka saska ņā ar visp ārējiem ties ību principiem, 
kas kopī gi visu dal ībvalstu ties ību sist ēm ām, nov ērš jebkā du kait ējumu, ko pati vai to darbinieki 
rad ījuši, pildot savus pien ākumus.  
Darbinieku personisko atbild ību pret Savien ību nosaka tiem attiec īgi piem ērojamie Civildienesta 
noteikumi vai Nodarbin āšanas k ārtība. 
341. pants  
(bijušais EKL 289. pants)  
Savien ības iest āžu atrašan ās vietu nosaka, dal ībvalstu vald ībām savstarp ēji vienojoties.  
342. pants  
(bijušais EKL 290. pants)  
Noteikumus par valodu lietošanu Savien ības iest ādēs, neskarot Eiropas Savien ības Tiesas stat ūtu 
noteikumus, ar vienprā tīgu l ēmumu, pie ņemot regulas, paredz Padome.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/193
343. pants  
(bijušais EKL 291. pants)  
Atbilst īgi nosac ījumiem, kas izkl āstīti 1965. gada 8. apr īļa Protokol ā par privil ēģijām un imunit āti 
Eiropas Savien ībā, dal ībvalstī s Savien ībai ir visas privil ēģijas un imunit āte, kas vajadz īga, lai veiktu t ās 
uzdevumus. Tas pats attiecas ar ī uz Eiropas Centr ālo banku un Eiropas Invest īciju banku.  
344. pants  
(bijušais EKL 292. pants)  
Risinot domstarp ības, kas saist ītas ar Lī gumu interpret āciju vai piem ērošanu, dal ībvalstis ap ņemas 
izmantot tikai t ādas domstarp ību izš ķiršanas metodes, k ādas paredz Lī gumi.  
345. pants  
(bijušais EKL 295. pants)  
Līgumi nek ādi neietekm ē dal ībvalstu ties ību aktus, kas reglament ē īpašumties ību sist ēmu. 
346. pants  
(bijušais EKL 296. pants)  
1. Lī gumi neliedz piem ērot š ādus noteikumus:  
a) dal ībvalst īm nav j āsniedz inform ācija, kuras izpaušanu t ās atz īst par b ūtisku savas droš ības inte ­
rešu apdraud ējumu;  
b) dal ībvalstis var veikt pas ākumus, ko uzskata par vajadz īgiem, lai aizsarg ātu savas b ūtisk ās droš ības 
intereses, kas saist ītas ar iero ču, mun īcijas un militā rā apr īkojuma ražošanu vai tirdzniec ību; š ādi 
pas ākumi iekš ējā tirg ū nedrī kst nelabv ēlīgi ietekm ēt t ādu ražojumu konkurenci, kuri nav tieši 
paredz ēti milit āriem nol ūkiem.  
2. Padome p ēc Komisijas priekšlikuma ar vienpr ātīgu lēmumu var groz īt 1958. gada 15. apr īlī 
sast ādīto to ražojumu sarakstu, uz kuriem attiecas 1. punkta b) apakšpunkts.  
347. pants  
(bijušais EKL 297. pants)  
Dal ībvalstis sav ā starp ā apspriežas par to, k ādus kopī gus lī dzek ļus izmantot iekš ējā tirgus aizsardz ībai 
pret pas ākumiem, kas k ādai dal ībvalstij b ūtu j āveic gad ījum ā, ja taj ā izceltos noz īm īgi iekš ēji nemieri, 
kas trauc ētu uztur ēt likum ību un k ārtību, sā ktos karš vai nopietns starptautisks saspī lējums, kas 
rad ītu kara draudus, vai ar ī šai valstij pildot pienā kumus, ko t ā uz ņēmusies, lai uztur ētu mieru un 
starptautisku droš ību.LV C 83/194 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
348. pants  
(bijušais EKL 298. pants)  
Ja pas ākumi, kas veikti 346. un 347. pant ā min ētajos gad ījumos, iekš ējā tirg ū rada konkurences 
izkropļ ojumus, Komisija kop ā ar attiec īgo valsti noskaidro, k ā š ādus pas ākumus saska ņot ar Lī gu ­
miem.  
Atk āpjoties no 258. un 259. pant ā noteikt ās proced ūras, Komisija vai jebkura dalī bvalsts var tieši 
griezties Ties ā, ja uzskata, ka cita dalī bvalsts nepareizi izmanto 346. un 347. pant ā paredz ētās 
pilnvaras. Tiesa pie ņem l ēmumu sl ēgt ā s ēdē. 
349. pants  
(bijuš ā EKL 299. panta 2. punkta otr ā, treš ā un ceturt ā da ļa) 
Ņemot v ērā Gvadelupas, Fran ču Gvi ānas, Martinikas, Reinjonas, Senbertelem ī, Senmart ēnas, Azoru 
salu, Madeiras salu un Kan āriju salu struktū ras soci ālo un ekonomisko st āvokli, ko v ēl vair āk apgr ū­
tina t ādi faktori k ā att ālums, tas, ka t ās ir salas, maza teritorija, sarež ģīts reljefs un klimats, taut ­
saimniec ības atkar ība no dažiem ražojumiem, kas, nemainoties un cits citu papildinot, nopietni kav ē 
to att īstību, Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu paredz 
īpašus pas ākumus, lai izstr ādātu nosac ījumus L īgumu piem ērošanai min ētajiem re ģioniem, tostarp 
kop ēju politiku. Ja attiec īgos īpašos pas ākumus pie ņem Padome saska ņā ar īpašu likumdošanas 
proced ūru, t ā ar ī pie ņem l ēmumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar 
Eiropas Parlamentu.  
Pirmaj ā da ļā min ētie pas ākumi jo īpaši skar muitas un tirdzniec ības politiku, fisk ālo politiku, br īvās 
tirdzniecī bas zonas, lauksaimniec ības un zivsaimniec ības politiku, nosac ījumus izejvielu un plaša 
pat ēri ņa pre ču pieg ādei, valsts atbalstu un nosac ījumus, lai piek ļūtu strukt ūrfondiem un Savienī bas 
horizont ālaj ām programm ām. 
Padome paredz pirmaj ā da ļā min ētos pas ākumus, ņemot vē rā t ālāko re ģionu īpatn ības un gr ūtības un 
neietekm ējot Savien ības tiesisk ā regul ējuma integrit āti un saska ņu, tostarp iekš ējo tirgu un kop ējo 
politiku.  
350. pants  
(bijušais EKL 306. pants)  
Līgumi neliedz past āvēt vai att īstīties re ģion ālām apvien ībām, ko veido Be ļģija un Luksemburga vai 
Beļģ ija, Luksemburga un N īderlande, cikt āl šo reģ ion ālo apvien ību m ērķi nav sasniedzami, piem ērojot 
Līgumus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/195
351. pants  
(bijušais EKL 307. pants)  
Līgumi neietekm ē ties ības un pien ākumus, ko uzliek nol īgumi, kurus pirms 1958. gada 1. janv āra un 
– attiec ībā uz kandid ātvalst īm – pirms to pievienošan ās dienas viena vai vair ākas dal ībvalstis, no 
vienas puses, nosl ēgušas ar vienu vai vair ākām treš ām valst īm, no otras puses. 
Ja min ētie nol īgumi nesader ar L īgumiem, attiec īgā dal ībvalsts vai attiec īgās dal ībvalstis veic visus 
vajadz īgos pas ākumus, lai nov ērstu konstatēto nesader ību. Vajadz ības gad ījum ā dal ībvalstis šaj ā 
sakar ā sniedz savstarp ēju pal īdz ību un vienojas par kop ēju attieksmi.  
Piemērojot š ā panta pirmaj ā da ļā min ētos nol īgumus, dal ībvalstis ņem v ērā to, ka ties ības, par kuru 
piešķ iršanu t ās vienojuš ās Līgumos, ir b ūtiska Savien ības sist ēmas da ļa un t ād ējādi ir cieši saist ītas ar 
kop īgu iest āžu dibin āšanu, attiec īgu pilnvaru pieš ķiršanu t ām, k ā ar ī ar to, ka visas citas dal ībvalstis 
piešķ ir t ādas pašas ties ības. 
352. pants  
(bijušais EKL 308. pants)  
1. Ja Savien ības r īcība izr ād ītos nepieciešama saska ņā L īgumos noteiktaj ām politikas jom ām, lai 
sasniegtu k ādu no Lī gumos noteiktajiem m ērķiem, un tajos nav paredz ētas vajadz īgās pilnvaras, 
Padome pē c Komisijas priekšlikuma un ar Eiropas Parlamenta piekrišanu vienpr ātīgi pie ņem vaja ­
dz īgos pas ākumus. Ja attiec īgos pas ākumus Padome pie ņēmusi saska ņā ar īpašu likumdošanas proce ­
dūru, t ā pie ņem l ēmumu vienbals īgi, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un sa ņēmusi Eiropas 
Parlamenta piekrišanu.  
2. Izmantojot Eiropas Kopienas dibin āšanas l īguma 5. panta 3. punkt ā min ētā subsidiaritā tes 
principa uzraudz ības proced ūru, Komisija v ērš valstu parlamentu uzman ību uz priekšlikumiem, kas 
pamatojas uz šo pantu.  
3. Šaj ā pant ā paredz ētie pas ākumi nevar b ūt par iemeslu dal ībvalstu normat īvo aktu saska ņošanai 
gad ījumos, kad L īgumi neparedz š ādu saska ņošanu.  
4. Uz šo pantu nevar pamatoties, lai sasniegtu ar kop ējās ārpolitikas un droš ības politiku saist ītus 
m ērķus, un jebkuros saska ņā ar šo pantu pie ņemtos aktos iev ēro L īguma par Eiropas Savien ību 40. 
panta otraj ā da ļā noteiktos ierobežojumus.LV C 83/196 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
353. pants  
Līguma par Eiropas Savien ību 48. panta 7. punktu nepiem ēro attiec ībā uz š ādiem pantiem:  
— 311. panta trešo un ceturto da ļu, 
— 312. panta 2. punkta pirmo da ļu, 
— 352. pantu un  
— 354. pantu.  
354. pants  
(bijušais EKL 309. pants)  
Piemērojot Lī guma par Eiropas Savienī bu 7. pantu par dažu ties ību p ārtraukšanu saist ībā ar dal ību 
Savien ībā, Eiropadomes vai Padomes locek ļi no attiec īgās dal ībvalsts nepiedal ās balsošan ā, un attie ­
cīgās dal ībvalsts balsis neieskaita vajadz īgaj ā vien ā trešda ļā vai četr ās piektdaļā s dal ībvalstu balsu, kas 
min ētas 1. un 2. punkt ā. Personiski kl ātesošu vai p ārst āvētu locek ļu attur ēšan ās neliedz pie ņemt š ā 
panta 2. punkt ā min ētos l ēmumus.  
Lai pie ņemtu L īguma par Eiropas Savien ību 7. panta 3. un 4. punkt ā min ētos l ēmumus kvalific ēto 
vair ākumu nosaka saska ņā ar 238. panta 3. punkta b) apakšpunktu.  
Ja l ēmumu at ņemt balssties ības saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 7. panta 3. punktu Padome 
pie ņem ar kvalific ētu balsu vair ākumu, pamatojoties uz L īgumu noteikumiem, tad šis kvalific ētais 
balsu vair ākums ir t āds, k ā paredz ēts š ā L īguma 238. panta 3. punkta b) apakšpunkt ā, bet ja Padome 
pie ņem l ēmumu p ēc Komisijas vai pē c Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas 
jaut ājumos priekšlikuma, tad to nosaka saska ņā ar 238. panta 3. punkta a) apakšpunktu.  
Piemērojot Lī guma par Eiropas Savien ību 7. pantu, Eiropas Parlaments pie ņem l ēmumus ar divu 
trešda ļu balsu vair ākumu, ko nodevis t ā locekļ u vair ākums.  
355. pants  
(bijuš ā EKL 299. panta 2. punkta pirm ā daļ a un 3. l īdz 6. punkts)  
Papildus Lī guma par Eiropas Savien ību 52. panta noteikumiem attiec ībā uz piem ērošanas teritori ālo 
jomu piem ēro š ādus noteikumus:  
1. Šā L īguma noteikumus piem ēro Gvadelupai, Fran ču Gvi ānai, Martinikai, Reinjonai, Senberte ­
lem ī, Senmart ēnai, Azoru sal ām, Madeiras sal ām un Kanā riju sal ām saska ņā ar 349. pantu.  
2. Īpaš ā asoci ācijas proced ūra, kas izkl āstīta š ā L īguma ceturtaj ā da ļā, attiecas uz t ām aizj ūras 
zem ēm un teritorij ām, kas uzskait ītas II pielikumā .LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/197
Līgumi neattiecas uz t ām aizj ūras zem ēm un teritorij ām, kuras uztur īpašas attiec ības ar Lielbritā nijas 
un Zieme ļīrijas Apvienoto Karalisti un kuras nav iek ļautas iepriekšmin ētaj ā sarakst ā. 
3. Lī gumi attiecas uz t ām Eiropas teritorij ām, par kuru ā rliet ām ir atbild īga k āda no dal ībvalstī m. 
4. Lī gumi attiecas uz Ālandu sal ām saska ņā ar 2. protokolu Akt ā par Austrijas Republikas, Somijas 
Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošan ās nosac ījumiem.  
5. Atk āpjoties no Lī guma par Eiropas Savienī bu 52. panta un š ā panta 1. l īdz 4. punkta:  
a) Lī gumi neattiecas uz Far ēru sal ām; 
b) Lī gumi neattiecas uz Apvienot ās Karalistes Akrotiri un Dhekelia Suverēnaj ām b āzu teritorij ām 
Kipr ā, iz ņemot tiktāl, cikt āl tas vajadz īgs, lai nodrošin ātu to pas ākumu īstenošanu, kas paredz ēti 
Protokol ā par Lielbrit ānijas un Ziemeļī rijas Apvienot ās Karalistes Suver ēnaj ām b āzu teritorij ām 
Kipr ā, kurš pievienots Aktam par nosac ījumiem, ar k ādiem Čehijas Republika, Igaunijas Republika, 
Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Ung ārijas Republika, Maltas Republika, 
Polijas Republika, Slov ēnijas Republika un Slovākijas Republika pievienojas Eiropas Savienī bai, un 
saska ņā ar min ētā protokola noteikumiem;  
c) Lī gumi attiecas uz Normandijas sal ām un Menas salu tikai tikt āl, cikt āl tas vajadz īgs, lai nodro ­ 
šin ātu to noteikumu īstenošanu, kas attiecas uz min ētaj ām sal ām un ko paredz 1972. gada 
22. janv ārī parakst ītais Lī gums par jaunu dal ībvalstu pievienošanos Eiropas Ekonomikas kopienai 
un Eiropas Atomener ģijas kopienai.  
6. P ēc attiec īgas dal ībvalsts ierosin ājuma Eiropadome var pie ņemt lē mumu, ar ko groza statusu, 
kas attiec ībā uz Savien ību ir pieš ķirts D ānijas, Francijas vai N īderlandes zem ēm vai teritorij ām, kas 
min ētas 1. un 2. punkt ā. Eiropadome pie ņem l ēmumu vienpr ātīgi p ēc apspriedes ar Komisiju.  
356. pants  
(bijušais EKL 312. pants)  
Šis Lī gums ir nosl ēgts uz neierobežotu laiku.  
357. pants  
(bijušais EKL 313. pants)  
Augst ās Lī gumsl ēdz ējas Puses šo L īgumu ratific ē saska ņā ar attiec īgaj ām konstitucion ālaj ām pras ībām. 
Ratifik ācijas dokumentus depon ē It ālijas Republikas vald ībai.LV C 83/198 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Šis Lī gums st ājas sp ēkā n ākam ā m ēneša pirmaj ā dien ā p ēc tam, kad ratifik ācijas dokumentu depo ­
nējusi pē dējā parakst ītājvalsts. Ja tom ēr depon ēšana notiek v ēlāk nek ā 15 dienas pirms n ākam ā 
m ēneša sā kuma, šis L īgums nest ājas sp ēkā l īdz aizn ākam ā m ēneša pirmajai dienai p ēc ratifik ācijas 
dokumenta depon ēšanas.  
358. pants  
Šim Lī gumam piem ēro Lī guma par Eiropas Savien ību 55. panta noteikumus.  
TO APLIECINOT, attiec īgie Pilnvarotie ir parakst ījuši šo Lī gumu.  
Rom ā, t ūkstoš devi ņi simti piecdesmit sept ītā gada divdesmit piektaj ā mart ā. 
(pilnvaroto saraksts nav sniegts)LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/199

PROTOKOLILV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/201

1. PROTOKOLS  
PAR VALSTU PARLAMENTU LOMU EIROPAS 
SAVIEN ĪBĀ 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ATG ĀDINOT , ka tas, k ā valstu parlamenti kontrol ē savu vald ību darbī bu saist ībā ar Eiropas Savien ības 
darb ību, ir atkar īgs no katras dalī bvalsts konstitucion ālās iek ārtas un prakses,  
TIEKDAMIES  rosin āt valstu parlamentus pilnī gāk iesaist īties Eiropas Savien ības darbīb ā un paplašin āt to 
iesp ējas izteikt viedokli par Eiropas Savien ības le ģislat īvo aktu projektiem, k ā ar ī par citiem jaut āju­
miem, kuros tie var ētu b ūt īpaši ieinteres ēti, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu, Lī gumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumam: 
I SADA ĻA 
INFORM ĀCIJA VALSTU PARLAMENTIEM  
1. pants 
Komisijas konsultat īvos dokumentus (za ļās gr āmatas, balt ās gr āmatas un pazi ņojumus), kad tos 
public ē, Komisija tieši nos ūta valstu parlamentiem. Ar ī ikgad ējo likumdošanas programmu un 
jebkā dus citus likumdošanas pl ānošanas vai politisk ās strat ēģijas dokumentus Komisija nos ūta valstu 
parlamentiem taj ā paš ā laik ā, kad tos nos ūta Eiropas Parlamentam un Padomei.  
2. pants 
Le ģislat īvo aktu projektus, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, nos ūta valstu parlamentiem.  
Šaj ā protokol ā “e ģislat īvā akta projekts” ir Komisijas priekšlikums, dal ībvalstu grupas iniciat īva, 
Eiropas Parlamenta iniciat īva, Tiesas l ūgums, Eiropas Centr ālās bankas ieteikums un Eiropas Invest ī­
ciju bankas l ūgums, kas attiecas uz k āda le ģislat īvā akta pie ņemšanu.  
Komisijas ierosin ātos le ģislat īvo aktu projektus Komisija tieši iesniedz valstu parlamentiem taj ā paš ā 
laik ā, kad tos iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.  
Eiropas Parlamenta ierosin ātos le ģislat īvo aktu projektus Eiropas Parlaments tieši iesniedz valstu 
parlamentiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/203
Dal ībvalstu grupas, Tiesas, Eiropas Centr ālās bankas vai Eiropas Invest īciju bankas ierosin ātos le ģi­
slat īvo aktu projektus Padome iesniedz valstu parlamentiem.  
3. pants 
Valstu parlamenti var nos ūtīt Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšs ēd ētājam pamatotu 
atzinumu par leģ islat īvā akta projekta atbilst ību subsidiaritātes principam, iev ērojot proced ūru, kas 
paredz ēta Protokol ā par subsidiarit ātes principa un proporcionalit ātes principa piem ērošanu.  
Ja attiec īgo le ģislat īvā akta projektu ir ierosin ājusi dal ībvalstu grupa, Padomes priekšs ēdētājs pamatoto 
atzinumu vai pamatotos atzinumus nodod attiec īgo dal ībvalstu vald ībām. 
Ja le ģislat īvā akta projektu ir ierosin ājusi Tiesa, Eiropas Centr ālā banka vai Eiropas Invest īciju banka, 
Padomes priekšs ēd ētājs pamatoto atzinumu vai pamatotos atzinumus nodod attiec īgajai iest ādei vai 
strukt ūrai. 
4. pants 
No dienas, kad leģ islat īvā akta projekts ir pieejams valstu parlamentiem Savien ības ofici ālaj ās valod ās, 
līdz dienai, kad projektu iek ļauj Padomes pagaidu darba k ārtībā, lai to pie ņemtu vai lai formulētu 
nost āju saska ņā ar likumdošanas proced ūru, ir j āpaiet asto ņām ned ēļām. Steidzam ības gad ījumos ir 
iesp ējami iz ņēmumi, kuru pamatojumu nor āda Padomes akt ā vai nost ājā. Iz ņemot pietiekami pama ­
totus steidzam ības gad ījumus, min ētaj ās asto ņās ned ēļās nedr īkst notikt nek āda vienošan ās par 
leģislat īvā akta projektu. Iz ņemot pietiekami pamatotus steidzam ības gad ījumus, no dienas, kad 
leģislat īvā akta projektu iek ļauj Padomes pagaidu darba k ārtībā, l īdz dienai, kad pie ņem nost āju, ir 
jāpaiet desmit dien ām. 
5. pants 
Padomes san āksmju darba k ārtību un to rezult ātu, tostarp to san āksmju protokolus, kur ās Padome 
apspriež le ģislat īvo aktu projektus, tieši nos ūta valstu parlamentiem taj ā paš ā laik ā, kad tos nos ūta 
dal ībvalstu vald ībām. 
6. pants 
Ja Eiropadome paredz atsaukties uz L īguma par Eiropas Savien ību 48. panta 7. punkta pirmo vai otro 
da ļu, valstu parlamentus par šo Eiropadomes iniciatī vu inform ē vismaz sešus m ēnešus pirms l ēmuma 
pie ņemšanas.  
7. pants  
Rev īzijas pal āta inform ācijas nol ūkā nos ūta savu gada zi ņojumu valstu parlamentiem taj ā paš ā laik ā, 
kad to nos ūta Eiropas Parlamentam un Padomei.LV C 83/204 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
8. pants 
Ja valsts parlament ārā sist ēma nav vienpal ātas sist ēma, š ā protokola 1. l īdz 7. pants attiecas uz 
parlamenta pal ātām. 
II SADA ĻA 
PARLAMENTU SADARB ĪBA 
9. pants 
Eiropas Parlaments un valstu parlamenti kop īgi nosaka to, k ā organiz ēt un sekm ēt efekt īvu un 
regul āru savstarp ējo sadarb ību Eiropas Savien ībā. 
10. pants 
Tādu parlament āro strukt ūrvien ību konference, kuras specializ ējas Savien ības jaut ājumos, var iesniegt 
Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai izskat īšanai jebkuru priekšlikumu, ko t ā uzskata par 
lietder īgu. Min ētā konference ar ī veicina inform ācijas un labas prakses apmai ņu starp valstu parla ­
mentiem un Eiropas Parlamentu, k ā ar ī starp to īpašaj ām komitej ām. T āpat min ētā konference var 
organiz ēt parlamentu konferences par konkr ētiem tematiem, jo ī paši lai apspriestu kop ējās ārpolitikas 
un droš ības politikas jaut ājumus, tostarp kop ējo droš ības un aizsardzī bas politiku. Konferences 
priekšlikumi nav saistoši valstu parlamentiem un neietekm ē to nost āju.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/205
2. PROTOKOLS  
PAR SUBSIDIARIT ĀTES PRINCIPA UN 
PROPORCIONALIT ĀTES PRINCIPA PIEM ĒROŠANU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
VĒLĒDAM ĀS nodrošin āt to, ka lēmumu pie ņemšana tiek iesp ējami tuvin āta Savien ības pilso ņiem,  
NOL ĒMUŠAS  paredz ēt nosac ījumus, lai piem ērotu subsidiarit ātes principu un proporcionalit ātes prin ­
cipu, kā tie noteikti L īguma par Eiropas Savien ību 5. pant ā, un ieviest sist ēmu šo principu piem ē­
rošanas uzraudz ībai,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu: 
1. pants 
Katra iest āde nodrošina to, ka past āv īgi tiek iev ērots subsidiarit ātes princips un proporcionalit ātes 
princips, k ā tie noteikti L īguma par Eiropas Savien ību 5. pant ā. 
2. pants 
Pirms iesniegt priekšlikumu par k ādu le ģislat īvo aktu, Komisija veic vispus īgas konsult ācijas. Š ādās 
konsult ācij ās, attiec īgā gad ījum ā, v ērā ņem paredz ēto darb ību re ģion ālo un viet ējo dimensiju. Stei ­
dzam ības gad ījumos Komisija iz ņēmuma k ārt ā neveic š ādas konsult ācijas. Š ā l ēmuma pamatojumu t ā 
nor āda sav ā priekšlikum ā. 
3. pants  
Šaj ā protokol ā “le ģislat īvā akta projekts” ir Komisijas priekšlikums, dal ībvalstu grupas iniciat īva, 
Eiropas Parlamenta iniciat īva, Tiesas l ūgums, Eiropas Centr ālās bankas ieteikums un Eiropas Invest ī­
ciju bankas l ūgums, kas attiecas uz k āda le ģislat īvā akta pie ņemšanu.  
4. pants  
Komisija savus le ģislat īvo aktu projektus un groz ītos projektus iesniedz valstu parlamentiem taj ā paš ā 
laik ā, kad tos iesniedz Savien ības likumdev ējam. 
Eiropas Parlaments savus le ģislat īvo aktu projektus un groz ītos projektus iesniedz valstu parlamen ­
tiem.  
Dal ībvalstu grupas, Tiesas, Eiropas Centr ālās bankas vai Eiropas Invest īciju bankas ierosin ātos le ģi­
slat īvo aktu projektus un groz ītos projektus Padome iesniedz valstu parlamentiem.LV C 83/206 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Pie ņemot Eiropas Parlamenta normat īvās rezolū cijas un Padomes nost ājas, attiec īgā iest āde t ās nos ūta 
valstu parlamentiem.  
5. pants 
Le ģislat īvo aktu projekti ir pamatoti, ņemot v ērā subsidiarit ātes principu un proporcionalit ātes prin ­
cipu. Jebkur ā le ģislat īvā akta projekt ā j ābūt iek ļautam sī ki izstr ādātam zi ņojumam, kas ļ autu izv ērtēt 
atbilst ību subsidiaritātes principam un proporcionalit ātes principam. Šaj ā zi ņojum ā j āiek ļauj elementi, 
kas ļauj izv ērt ēt akta finansi ālo ietekmi, un – attiec ībā uz direkt īvu – t ās ietekmi uz noteikumiem, kas 
dal ībvalstī m j āievieš, tostarp – attiec īgā gad ījum ā – uz re ģion ālajiem ties ību aktiem. Secin ājumu, ka 
Savien ības m ērķis ir lab āk sasniedzams Savien ības l īmen ī, pamato ar kvalitat īviem un, kad vien tas 
iesp ējams, kvantitat īviem r ādītājiem. Leģ islat īvo aktu projektos ņem v ērā vajadz ību nodrošin āt to, ka 
visi finansi ālie vai administrat īvie apgr ūtinājumi, kas rodas Savien ībai, valstu vald ībām, re ģion ālaj ām 
un viet ējām iest ādēm, uz ņēm ējdarb ības subjektiem un pilso ņiem, ir cik iesp ējams mazi un atbilstī gi 
noteiktajam m ērķim. 
6. pants 
Ikviens valsts parlaments vai ikviena k āda valsts parlamenta pal āta asto ņās ned ēļās no le ģislat īvā akta 
projekta nos ūtīšanas dienas var nos ūtīt Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšs ēdētājam 
kādā no Savien ības ofici ālaj ām valod ām sast ādītu pamatotu atzinumu, kur ā paskaidrots, k āpēc t ā 
uzskata, ka attiec īgais projekts neatbilst subsidiarit ātes principam. Ikviens valsts parlamenta vai 
ikviena valsts parlamenta pal āta vajadz ības gad ījum ā apspriežas ar re ģion ālajiem parlamentiem, 
kuriem ir likumdošanas pilnvaras.  
Ja attiec īgo le ģislat īvā akta projektu ir ierosin ājusi dal ībvalstu grupa, Padomes priekšs ēdētājs šo 
pamatoto atzinumu nodod attiec īgo dal ībvalstu vald ībām. 
Ja le ģislat īvā akta projektu ir ierosin ājusi Tiesa, Eiropas Centr ālā banka vai Eiropas Invest īciju banka, 
Padomes priekšs ēd ētājs šo pamatoto atzinumu nodod attiec īgajai iest ādei vai strukt ūrai. 
7. pants 
1. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vai, attiec īgā gad ījum ā, dal ībvalstu grupa, Tiesa, 
Eiropas Centr ālā banka vai Eiropas Invest īciju banka, ja k āda no t ām ierosin ājusi leģ islat īvā akta 
projektu, ņem v ērā pamatotos atzinumus, ko snieguši valstu parlamenti vai k āda valsts parlamenta 
pal āta. 
Katram valsts parlamentam ir divas balsis, kas sadal ītas atbilst īgi valsts parlament ārajai sist ēmai. 
Divpal ātu valsts parlamentu gad ījum ā katrai pal ātai ir viena balss.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/207
2. Ja pamatotie atzinumi par Eiropas le ģislat īvā akta projekta neatbilst ību subsidiarit ātes principam 
pārst āv vismaz vienu trešda ļu no vis ām valstu parlamentu un to pal ātu nodotaj ām balsī m, ņemot 
vērā 1. punkta otro daļ u, tad projekts ir j āpārskata. Šis minimums ir viena ceturtda ļa attiec ībā uz 
leģislat īvo aktu projektiem, kas iesniegti atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 76. pantam 
un kas attiecas uz br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu.  
Pēc š ādas p ārskat īšanas Komisija vai, attiec īgā gad ījum ā, dal ībvalstu grupa, Eiropas Parlaments, Tiesa, 
Eiropas Centr ālā banka vai Eiropas Invest īciju banka, ja t ās ierosin ājušas attiec īgo le ģislat īvā akta 
projektu, var nolemt saglab āt, groz īt vai atsaukt projektu. Š āds l ēmums j āpamato. 
3. Turkl āt saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, ja pamatotie atzinumi par le ģislat īvā akta 
priekšlikuma neatbilstī bu subsidiarit ātes principam p ārst āv vismaz vienk āršu vair ākumu no vis ām 
valstu parlamentu un to pal ātu nodotaj ām bals īm, ņemot v ērā 1. punkta otro daļ u, tad priekšlikums 
ir j āpārskata. P ēc š ādas p ārskat īšanas Komisija var nolemt saglabāt, groz īt vai atsaukt priekšlikumu.  
Ja Komisija nolemj patur ēt to sp ēkā, tai pamatot ā atzinum ā ir j āpaskaidro, kā pēc t ā uzskata, ka 
projekts atbilst subsidiarit ātes principam. Šis pamatotais atzinums, k ā ar ī valstu parlamentu sniegtie 
pamatotie atzinumi b ūs j āiesniedz Savien ības likumdev ējam, lai tos ņemtu v ērā proced ūrā: 
a) pirms pirm ā las ījuma pabeigšanas likumdev ējs (Eiropas Parlaments un Padome) izskata ties ību akta 
priekšlikuma atbilst ību subsidiarit ātes principam, īpaši ņemot v ērā vairuma valstu parlamentu 
izteiktos kop īgos pamatojumus, k ā ar ī Komisijas pamatotu atzinumu;  
b) ja likumdev ējs ar 55 % Padomes locek ļu balsu vair ākumu vai Eiropas Parlamenta balsu vair ākumu 
nolemj, ka priekšlikums nav atbilst īgs subsidiarit ātes principam, ties ību akta priekšlikumu pā rtrauc 
izskat īt. 
8. pants  
Eiropas Savien ības Tiesas kompetenc ē ir izlemt lietas, kas attiecas uz subsidiarit ātes principa p ārk ā­
pumu k ādā le ģislat īvaj ā akt ā un ko dal ībvalstis ierosin ājušas saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības 
darb ību 263. pantā paredz ētajiem noteikumiem, vai ko dal ībvalstis sava valsts parlamenta vai t ā 
pal ātas vā rd ā nodevušas Eiropas Savienī bas Tiesai saska ņā ar savu ties ību sist ēmu.  
Ar ī Reģ ionu komiteja var saska ņā iepriekšmin ēto pantu ierosin āt lietas par leģ islat īvajiem aktiem, 
kuru pie ņemšanai Lī gum ā par Eiropas Savien ības darb ību ir paredz ēta apspriešan ās ar to.LV C 83/208 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
9. pants  
Katru gadu Komisija iesniedz Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Padomei un valstu parlamentiem 
ziņojumu par Lī guma par Eiropas Savien ību 5. panta piem ērošanu. Šis gada zi ņojums j ānos ūta ar ī 
Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/209
3. PROTOKOLS  
PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS TIESAS STAT ŪTIEM  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
VĒLĒDAMIES  pie ņemt Eiropas Savien ības Tiesas stat ūtus, kas paredz ēti Lī guma par Eiropas Savien ības 
darb ību 281. pant ā, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu, Lī gumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumam. 
1. pants 
Eiropas Savien ības Tiesas sast āvs un funkcijas atbilst noteikumiem, kas paredz ēti L īgumos, Eiropas 
Atomener ģijas kopienas dibin āšanas lī gum ā (EAEK lī gums) un šajos Stat ūtos. 
I SADA ĻA 
TIESNEŠI UN ĢENER ĀLADVOK ĀTI 
2. pants 
Pirms st āšan ās amat ā visi tiesneši Tiesas priekš ā, kas san ākusi atkl ātā s ēdē, zvē r pild īt pien ākumus 
objekt īvi un apzin īgi un iev ērot Tiesas apspriežu slepen ību. 
3. pants  
Uz tiesnešiem attiecas imunit āte pret tiesved ību. P ēc amata pilnvaru beig ām vi ņu imunit āte saglab ājas 
attiec ībā uz darbī bām, kas veiktas, pildot amata pien ākumus, tostarp attiec ībā uz teikto un rakst īto. 
Tiesas pl ēnums imunit āti var at ņemt. Ja l ēmums attiecas uz Visp ārējās tiesas vai specializ ētās tiesas 
locekli, Tiesa lemj p ēc apspriešan ās ar attiec īgo tiesu.  
Ja tiesnesim atņ em imunit āti un pret vi ņu ierosina krimin āllietu, katr ā attiec īgā dal ībvalst ī vi ņu var 
ties āt tikai t āda tiesa, kuras kompetenc ē ir ties āt attiec īgās valsts augstā kos tiesnešus.LV C 83/210 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
11. l īdz 14. pants un 17. pants Protokol ā par privil ēģijām un imunit āti Eiropas Savien ībā attiecas uz 
Eiropas Savien ības Tiesas tiesnešiem, ģener āladvok ātiem, sekret āru un referentu pal īgiem, neskarot š ā 
panta iepriekš ējās da ļās izkl āstītos noteikumus par tiesnešu imunit āti pret tiesved ību. 
4. pants  
Tiesneši nedr īkst b ūt politiskos vai valsts p ārvaldes amatos.  
Vi ņi nedr īkst uz ņemties algotu vai nealgotu darbu, ja vien Padome ar vienk āršu balsu vair ākumu 
izņēmuma k ārtā nav ļāvusi to dar īt. 
St ājoties amat ā, tiesneši svin īgi sol ās tiklab amata pilnvaru laik ā, k ā p ēc tam pild īt pien ākumus, ko 
uzliek šis amats, jo īpaši pien ākumu iztur ēties god īgi un apdom īgi, pē c amata pilnvaru beig ām 
pie ņemot dažus amatus un priekšroc ības. 
Visas neskaidr ības šaj ā sakar ā izš ķir ar Tiesas l ēmumu. Ja l ēmums attiecas uz Visp ārējās tiesas vai 
specializ ētās tiesas locekli, Tiesa lemj p ēc apspriešan ās ar attiec īgo tiesu.  
5. pants 
Izņemot parastu nomai ņu vai n āves gad ījumu, tiesneša pien ākumi beidzas, vi ņam atk āpjoties no 
amata. 
Ja tiesnesis atk āpjas no amata, vi ņš Tiesas priekšs ēd ētājam iesniedz atl ūgumu, kas j ānodod Padomes 
priekšs ēd ētājam. P ēc š āda pazi ņojuma tiesneša amata vieta ir br īva. 
Tiesnesis turpina pild īt amata pien ākumus, kam ēr p ēctecis vi ņu nomaina, iz ņemot gad ījumus, uz 
kuriem attiecas 6. pants.  
6. pants  
Tiesnesi var atlaist no amata vai at ņemt vi ņam ties ības uz pensiju vai cit ām priekšroc ībām tikai tad, ja 
pēc vienpr ātīga Tiesas tiesnešu un ģener āladvok ātu atzinuma tiesnesis vairs neatbilst vajadz īgajiem 
nosac ījumiem vai nepilda amata pienā kumus. Attiec īgais tiesnesis š ādās apspried ēs nepiedal ās. Ja 
attiec īgais tiesnesis ir Visp ārējās tiesas vai specializ ētās tiesas loceklis, Tiesa lemj p ēc apspriešan ās 
ar attiec īgo tiesu.  
Tiesas sekret ārs Tiesas lēmumu dara zin āmu Eiropas Parlamenta priekšs ēdētājam un Komisijas priekš ­
sēd ētājam, k ā ar ī pazi ņo to Padomes priekšs ēd ētājam.  
Gadī jum ā, ja nolemts k ādu tiesnesi atlaist no amata, p ēc š āda pazi ņojuma tiesneša amata vieta ir 
brīva.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/211
7. pants 
Tiesnesi, kam j āaizst āj Tiesas loceklis, kura amata pilnvaru laiks nav beidzies, iece ļ uz vi ņa priekšte ča 
atlikušo pilnvaru laiku.  
8. pants 
Noteikumi, kas ietverti 2. l īdz 7. pant ā, attiecas uz ģener āladvok ātiem.  
II SADA ĻA 
TIESAS UZB ŪVE 
9. pants 
Ik p ēc trijiem gadiem da ļēji nomainot tiesnešus, p ārmai ņus nomaina četrpadsmit un trī spadsmit 
tiesnešus.  
Ik pēc trijiem gadiem da ļēji nomainot ģener āladvok ātus, katr ā reiz ē nomaina četrus ģener āladvok ātus. 
10. pants  
Tiesas sekret ārs Tiesas priekš ā zv ēr pild īt pien ākumus objekt īvi un apzin īgi un iev ērot Tiesas 
apspriežu slepen ību. 
11. pants  
Tiesa organiz ē sekret āra aizvietošanu gad ījum ā, ja vi ņš nevar ierasties Ties ā. 
12. pants  
Lai Tiesa var ētu darboties, tai piesaista ierēd ņus un citus darbiniekus. Vi ņi ir pak ļauti Tiesas sekre ­
tāram priekšs ēd ētāja vad ībā. 
13. pants  
Pēc Tiesas l ūguma Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru var 
paredz ēt referenta pal īgu iecelšanu un pie ņemt noteikumus, kas reglament ē vi ņu pien ākumus. Refe ­
renta pal īgiem saska ņā ar reglamentu var uzdot piedal īties Ties ā izskat āmo lietu izmekl ēšan ā un 
sadarboties ar tiesnesi referentu.  
Referenta pal īgus izraug ās no t ādu personu vidus, kuru neatkar ība nav apšaub āma un kam ir 
vajadz īgā juridiskā kvalifik ācija; vi ņus iece ļ Padome ar vienk āršu balsu vair ākumu. Referenta pal īgi 
Tiesas priekš ā zv ēr pild īt pien ākumus objekt īvi un apzin īgi un iev ērot Tiesas apspriežu slepen ību.LV C 83/212 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
14. pants  
Tiesnešiem, ģener āladvok ātiem un sekret āram ir j ābūt dz īvesvietai tur, kur atrodas Tiesas m ītne. 
15. pants  
Tiesa str ādā bez p ārtraukuma. Tiesas ofici ālās br īvdienas nosaka Tiesa, pien ācīgi iev ērojot savas darba 
vajadz ības. 
16. pants  
Tiesa veido specializ ētās tiesas, kur ās ir tr īs un pieci tiesneši. Tiesneši no sava vidus iev ēlē specializ ēto 
tiesu priekšs ēd ētājus. To specializ ēto tiesu priekšs ēd ētājus, kur ās ir pieci tiesneši, iev ēlē uz trijiem 
gadiem. Vi ņus vienreiz var iev ēlēt atk ārtoti.  
Virspal ātā ir tr īspadsmit tiesneši. T ās priekšs ēd ētājs ir Tiesas priekšs ēdētājs. To specializ ēto tiesu 
priekšs ēd ētāji, kur ās ir pieci tiesneši, un citi tiesneši, kurus iece ļ atbilst īgi reglamentam, ar ī ir da ļa 
no virspal ātas. 
Tiesa lietas izspriež virspal ātā, ja to l ūdz dal ībvalsts vai Savien ības iest āde, kas ir puse tiesas proces ā. 
Tiesas pl ēnums izlemj lietas, kas Tiesai iesniegtas saskaņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 
228. panta 2. punktu, 245. panta 2. punktu, 247. pantu vai 286. panta 6. punktu.  
Ar ī gad ījum ā, kad Tiesa uzskata, ka izskat ām ā lieta ir ārkārtīgi svar īga, t ā p ēc ģener āladvokāta 
uzklausīšanas var pie ņemt lēmumu, ka lieta j āizlemj Tiesas plē numam.  
17. pants  
Tiesas nol ēmumi ir spē kā tikai tad, ja apspried ē piedal ās nep āra skaits t ās locek ļu. 
Nol ēmumi, ko pie ņem specializ ētās tiesas, kur ās ir tr īs vai pieci tiesneši, ir sp ēkā tikai tad, ja tos 
pie ņem tr īs tiesneši.  
Virspal ātas nol ēmumi ir sp ēkā tikai tad, ja s ēd ē piedal ās devi ņi tiesneši.  
Tiesas pl ēnuma nol ēmumi ir sp ēkā tikai tad, ja s ēd ē piedal ās piecpadsmit tiesneši.  
Ja kā ds no specializ ētās tiesas tiesnešiem nevar piedal īties sēd ē, tad saska ņā ar reglamentu vi ņa viet ā 
lietas izspriešanai pieaicina citas specializ ētās tiesas tiesnesi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/213
18. pants  
Tiesnesis vai ģener āladvok āts nevar piedal īties t ādas lietas izskat īšan ā, kur ā vi ņš iepriekš ir bijis 
pārst āvis, padomdev ējs vai darbojies k ā k ādas puses advok āts, vai bijis pieaicin āts izteikties k ā tiesas, 
tribun āla vai izmekl ēšanas komisijas loceklis, vai cit ā status ā. 
Ja tiesnesis vai ģener āladvok āts k āda seviš ķa iemesla dēļ uzskata, ka vi ņam nevajadz ētu piedal īties 
kādas lietas izspriešan ā vai izskat īšan ā, tad vi ņš par to inform ē priekšs ēd ētāju. Ja priekšs ēdētājs k āda 
seviš ķa iemesla d ēļ uzskata, ka tiesnesim vai ģener āladvok ātam nevajadz ētu piedal īties vai izteikt 
pamatotus secin ājumus k ād ā liet ā, tad vi ņš to dara zin āmu šim tiesnesim vai ģener āladvok ātam. 
Visas gr ūtības, kas rodas, piem ērojot šo pantu, risina ar Tiesas l ēmumu. 
Puses nevar l ūgt main īt Tiesas vai k ādas specializ ētās tiesas sast āvu tiesneša pilson ības d ēļ vai t āpēc, 
ka Ties ā vai specializētaj ā ties ā nav tiesneša, kam b ūtu attiec īgās puses pilsonī ba. 
III SADA ĻA 
TIESAS PROCESS  
19. pants  
Dal ībvalstis un Savien ības iest ādes Ties ā p ārst āv katrai lietai iecelts p ārst āvis; p ārst āvim var pal īdz ēt 
padomdev ējs vai advok āts. 
Tād ā paš ā veid ā tiek p ārst āvētas ar ī valstis, kas nav dalī bvalstis, bet kas ir Eiropas Ekonomikas zonas 
līguma lī gumsl ēdz ējas puses, k ā ar ī EEZ lī gum ā min ētā EBTA Uzraudz ības iest āde. 
Citas puses j āpārst āv advok ātam. 
Ties ā p ārst āvēt k ādu pusi vai pal īdz ēt tai var tikai tie advok āti, kas ir ties īgi praktiz ēt dal ībvalstu ties ās 
vai to valstu ties ās, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas l īguma l īgumsl ēdz ējas puses.  
Šiem pā rst āvjiem, padomdev ējiem un advokā tiem, kas piedal ās Tiesas procesos, ir ties ības un imuni ­
tāte, kas vajadz īga, lai vi ņi var ētu neatkarī gi pild īt pien ākumus atbilst īgi reglament ā paredz ētajiem 
nosac ījumiem.  
Attiec ībā uz šiem padomdev ējiem un advok ātiem, kas piedal ās Tiesas procesos, Tiesai ir pilnvaras, ko 
parasti pieš ķir ties ām un ko paredz reglaments.  
Augstskolu pasniedz ējiem, kas ir to dalī bvalstu pilso ņi, kuru ties ību akti dod vi ņiem ties ības uzst āties 
ties ā, ir t ādas pašas ties ības Ties ā, kā das šis pants pieš ķir advok ātiem.LV C 83/214 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
20. pants  
Tiesas procesam ir divas da ļas: rakstisk ā da ļa un mutisk ā da ļa. 
Rakstiskaj ā da ļā pus ēm un Savien ības iest ādēm, kuru l ēmumi tiek apstr īdēti, nos ūta pieteikumus, 
lietas izkl āstus, iebildumus un apsv ērumus, un atbildes, ja t ādas ir, k ā ar ī visus min ētajiem doku ­
mentiem pievienotos pamatojuma dokumentus vai to apliecin ātas kopijas. 
Min ētos dokumentus nos ūta Tiesas sekret ārs t ādā k ārt ībā un t ādos termi ņos, k ādi paredz ēti regla ­
ment ā. 
Mutiskaj ā da ļā ietilpst tiesneša referenta zi ņojuma nolasīšana, p ārstāvju, padomdev ēju un advok ātu 
uzklausīšana, un ģener āladvok āta izteiktie pamatotie secin ājumi, k ā ar ī liecinieku un ekspertu uzklau ­
sīšana, ja t ādi ir.  
Ja Tiesa uzskata, ka lieta nav saist īta ar jaunu ties ību jaut ājumu, t ā p ēc ģener āladvokā ta uzklaus īšanas 
var pie ņemt lēmumu par to, ka lieta izlemjama bez ģener āladvok āta pamatoto secin ājumu uzklau ­
sīšanas.  
21. pants  
Ties ā griežas ar Tiesas sekretāram adres ētu pieteikumu. Taj ā j ābūt iesniedz ēja v ārdam un past āv īgai 
adresei, zi ņām par parakst ītāju, j ānor āda persona vai personas, pret kur ām pieteikums v ērsts, str īda 
priekšmets, pras ījums un īss to ties ību normu izkl āsts, ar kur ām tiek pamatots pieteikums.  
Vajadz ības gad ījum ā pieteikumam pievieno aktu, ko prasa atcelt, vai – L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 265. pant ā min ētos gad ījumos – dokument āru apliecin ājumu par to, kur ā dien ā k āda iest āde 
saska ņā ar min ētajiem pantiem tikusi uzaicin āta r īkoties. Ja šos dokumentus neiesniedz kop ā ar 
pieteikumu, Tiesas sekret ārs lū dz attiec īgo pusi tos iesniegt pie ņemam ā termi ņā, tom ēr š ādā gad ījum ā 
puse nezaud ē savas ties ības ar ī tad, ja dokumentus iesniedz pē c lietas ierosin āšanai noteikt ā termi ņa. 
22. pants  
Liet ās, uz kur ām attiecas EAEK l īguma 18. pants, Ties ā griežas, iesniedzot Tiesas sekret āram apel ācijas 
sūdz ību. Apel ācijas sū dz ībā nor āda iesniedzēja vā rdu un past āv īgo adresi, zi ņas par parakst ītāju, 
atsauci uz p ārsūdz ēto l ēmumu, k ā ar ī nor āda atbildēt āju v ārdus vai nosaukumus, str īda priekšmetu, 
pievieno dokumentus un īsu pamatojuma izkl āstu. 
Apel ācijas sū dz ībai pievieno apstr īdētā Arbitr āžas komitejas l ēmuma apliecin ātu kopiju.  
Ja Tiesa apel āciju noraida, tad Arbitr āžas komitejas l ēmums k ļūst gal īgs. 
Ja Tiesa Arbitr āžas komitejas l ēmumu atce ļ, tad vajadz ības gad ījum ā p ēc k ādas puses ierosin ājuma 
lietu var atkal izskat īt Arbitr āžas komitej ā. Arbitr āžas komiteja iev ēro visus Tiesas nol ēmumus par 
ties ību jaut ājumiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/215
23. pants  
Gadī jumos, uz kuriem attiecas L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 267. pants, attiec īgā dal ībvalsts 
tiesa dara zin āmu Tiesai savu l ēmumu aptur ēt lietas izskat īšanu un nodot lietu Tiesai. Tiesas sekret ārs 
šo lēmumu p ēc tam pazi ņo pus ēm, dal ībvalst īm un Komisijai, k ā ar ī Savien ības iest ādei vai strukt ūrai, 
kas pie ņēmusi aktu, kura sp ēk ā esamī ba vai interpret ācija tiek apstr īdēta. 
Puses, dal ībvalstis, Komisija un, attiec īgā gad ījum ā, Savien ības iest āde vai strukt ūra, kas pie ņēmusi 
aktu, kura sp ēkā esamī ba vai interpret ācija tiek apstr īdēta, ir ties īga divos m ēnešos p ēc š āda pazi ņo­
juma iesniegt Tiesai lietas izkl āstu vai rakstiskus apsv ērumus.  
Gadī jumos, uz kuriem attiecas L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 267. pants, Tiesas sekretārs 
attiec īgās valsts tiesas l ēmumu pazi ņo ar ī valst īm, kas nav dal ībvalstis, bet kas ir Eiropas Ekonomikas 
zonas l īguma lī gumsl ēdz ējas puses, k ā ar ī EEZ l īgum ā min ētajai EBTA Uzraudz ības iest ādei, kas divos 
m ēnešos p ēc š āda pazi ņojuma Tiesai var iesniegt lietas izkl āstu vai rakstiskus apsv ērumus, ja konkrē tā 
lieta ir saist īta ar EEZ lī guma darb ības jomām. 
Ja nol īgums, kas attiecas uz k ādu īpašu jaut ājumu un ko Padome nosl ēgusi ar vienu vai vair ākām 
treš ām valst īm, paredz, ka š īs valstis ir tiesī gas iesniegt lietas izkl āstu vai rakstiskus apsv ērumus 
gad ījumos, kad dal ībvalsts tiesa v ēršas pie Tiesas, lai t ā sniegtu prejudiciā lu nol ēmumu jaut ājum ā, 
uz ko attiecas nol īgums, tad attiec īgās valsts tiesas nol ēmumu, kura ir šis jaut ājums, ar ī pazi ņo 
attiec īgaj ām treš ām valst īm. Divu m ēnešu laik ā no š ādas pazi ņošanas šī s valstis drī kst iesniegt Tiesai 
lietas izkl āstu vai rakstiskus apsv ērumus.  
23.a pants (  1 ) 
Reglament ā var paredz ēt pa ātrinātu proced ūru un – attiec ībā uz lū gumiem sniegt prejudici ālus 
nol ēmumus attiec ībā uz br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu – steidzam ības proced ūru. 
Tād ās proced ūrās procesu ālo rakstu vai rakstisku apsv ērumu iesniegšanai var paredz ēt īsāku termi ņu 
nek ā 23. pant ā noteiktais un, atk āpjoties no 20. panta ceturt ās da ļas, atteikties no ģener āladvok āta 
secin ājumiem.  
Turkl āt steidzam ības proced ūrā var paredz ēt ierobežot to, kuri no 23. pant ā min ētajiem lietas 
dal ībniekiem un cit ām ieinteres ētaj ām person ām var iesniegt procesuā lus rakstus vai rakstiskus 
apsv ērumus, un īpaši steidzamos gad ījumos var atteikties no tiesvedī bas rakstisk ās da ļas.LV C 83/216 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.  
( 1 ) Pants iek ļauts ar L ēmumu 2008/79/EK, Euratom (OV L 24, 29.1.2008., 42. lpp.).
24. pants  
Tiesa var pras īt pus ēm iesniegt visus dokumentus un dar īt zin āmu visu inform āciju, ko Tiesa atz īst 
par v ēlamu. Jebkuru atteikumu ofici āli re ģistr ē. 
Tiesa var ar ī l ūgt, lai dal ībvalstis un iest ādes vai strukt ūras, kas nav puses attiec īgaj ā liet ā, dara zin āmu 
visu inform āciju, ko Tiesa atz īst par vajadz īgu tiesved ības sakar ā. 
25. pants  
Tiesa var jebkurai fiziskai personai, strukt ūrai, iest ādei, komitejai vai citai organiz ācijai p ēc pašas 
izvē les katr ā laik ā uztic ēt uzdevumu sniegt eksperta atzinumu.  
26. pants  
Lieciniekus uzklausa atbilst īgi reglamentam.  
27. pants  
Ja liecinieki neierodas ties ā, Tiesai ir pilnvaras, kas parasti ir ties ām, un t ā var atbilst īgi reglamentam 
uzlikt naudas sodus.  
28. pants  
Lieciniekus un ekspertus var uzklaus īt p ēc tam, kad vi ņi devuši t ādu zv ērestu, k āds noteikts regla ­
ment ā, vai ar ī t ādu, k āds noteikts liecinieka vai eksperta valsts ties ību aktos.  
29. pants  
Tiesa var dot r īkojumu, lai lieciniekus vai ekspertus uzklausa vi ņu past āvīgās dz īvesvietas tiesu iestā de. 
Šo r īkojumu atbilst īgi reglamentam nos ūta izpild īt kompetentai tiesu iest ādei. Dokumentus, kas 
sagatavoti, izpildot Tiesas tiesisk ās pal īdz ības l ūgumu, saska ņā ar tiem pašiem nosac ījumiem nos ūta 
atpaka ļ Tiesai.  
Tiesa sedz izdevumus, neierobežojot ties ības vajadz ības gad ījum ā tos piedz īt no pus ēm. 
30. pants  
Dal ībvalstis pret visiem liecinieku vai ekspertu zv ēresta pā rk āpumiem izturas t āpat kā tad, ja pā rkā ­
pums b ūtu izdar īts k ādā attiec īgās dal ībvalsts ties ā, kuras jurisdikcij ā ir civillietas. P ēc Tiesas piepra ­
sījuma attiec īgā dal ībvalsts pret p ārk āp ēju ierosina lietu sav ā kompetentaj ā ties ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/217
31. pants  
Tiesas s ēdes ir atkl ātas, ja vien Tiesa p ēc savas ierosmes vai p ēc pušu iesnieguma nopietnu iemeslu d ēļ 
nenolemj ko citu.  
32. pants  
Tiesas s ēžu gait ā Tiesa var uzklaus īt ekspertus, lieciniekus un pašas puses. Puses var v ērsties pie Tiesas 
tikai ar p ārst āvju starpniec ību. 
33. pants  
Visas tiesas s ēdes protokol ē, un protokolu paraksta priekšs ēd ētājs un sekret ārs. 
34. pants  
Priekšs ēd ētājs sagatavo izskat āmo lietu sarakstu.  
35. pants  
Tiesas apspriedes ir un paliek slepenas.  
36. pants  
Tiesas spriedumos nor āda pamatojumu, k āpēc tie pie ņemti. Spriedumos nor āda to tiesnešu v ārdus, 
kuri piedal ījušies apspried ēs. 
37. pants  
Tiesas spriedumus paraksta priekšs ēdētājs un sekretārs. Tos nolasa atkl ātās tiesas s ēd ēs. 
38. pants  
Tiesa pie ņem l ēmumu par izdevumiem.  
39. pants  
Tiesas priekšs ēdētājs saska ņā ar saī sin āto ties āšan ās proced ūru, kas vajadz ības gad ījum ā var atš ķirties 
no šo Stat ūtu noteikumiem un kas ir noteikta reglament ā, var pie ņemt l ēmumus attiec ībā uz 
pieteikumiem par akta izpildes aptur ēšanu saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 278. 
pantu un EAEK l īguma 157. pantu, par pagaidu pas ākumu noteikšanu saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 279. pantu vai pieteikumus par izpildes aptur ēšanu saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 299. panta ceturto da ļu vai EAEK lī guma 164. panta trešo da ļu.LV C 83/218 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Ja priekšs ēd ētājs nevar piedal īties sēd ē, saska ņā ar reglamentu vi ņa viet ā st ājas cits tiesnesis.  
Priekšs ēd ētāja vai tiesneša, kas vi ņu aizst āj, l ēmums ir provizorisks un nek ādi neietekm ē Tiesas 
nol ēmumu par lietas b ūtību. 
40. pants 
Dal ībvalstis un Savien ības iest ādes var iest āties liet ās, ko izskata Tiesa.  
Tādas pašas ties ības ir Savien ības strukt ūrām un vis ām cit ām person ām, ja t ās var pier ādīt savu 
ieinteres ētību attiec ībā uz Tiesai iesniegtas lietas izn ākumu. Fizisk ās vai juridisk ās personas nevar 
iest āties liet ās starp dal ībvalst īm, liet ās starp Savien ības iest ād ēm vai liet ās starp dal ībvalst īm, no 
vienas puses, un Savien ības iest ādēm, no otras puses. 
Neskarot š ā panta otro da ļu, liet ās, ko izskata Tiesa, var iestā ties valstis, kas nav dal ībvalstis, bet ir 
Eiropas Ekonomikas zonas l īguma l īgumsl ēdz ējas puses, k ā ar ī EEZ lī gumā min ētā EBTA Uzraudz ības 
iest āde, ja konkr ētā lieta ir saist īta ar k ādu no EEZ lī guma darbī bas jom ām. 
Argumenti, kas ietverti pieteikum ā par iest āšanos liet ā, dr īkst tikai atbalst īt vienas puses pras ījumu.  
41. pants  
Ja atbildēt āja puse pē c atbilst īga uzaicin ājuma neiesniedz rakstiskus argumentus aizst āvībai, sprie ­
dumu attiec ībā uz šo pusi pie ņem aizmuguriski. Iebildumus pret spriedumu var iesniegt m ēneša laik ā 
pēc t ā pazi ņošanas. Iebildumu iesniegšana nep ārtrauc aizmugurisk ā sprieduma izpildi, ja vien Tiesa 
nenolemj ko citu.  
42. pants  
Dal ībvalstis, Savienī bas iest ādes, strukt ūras un citas fizisk ās vai juridisk ās personas t ādās liet ās un 
saska ņā ar t ādiem nosac ījumiem, kas j ānosaka reglament ā, var ierosin āt lietu k ā treš ās personas, lai 
apstr īdētu Tiesas spriedumu, kas pie ņemts, neuzklausot š īs personas, ja spriedums aizskar vi ņu 
ties ības.  
43. pants  
Ja sprieduma saturs vai piemērojuma apjoms ir neskaidrs, Tiesa to interpret ē p ēc t ās puses vai 
Savien ības iest ādes l ūguma, kura dara zin āmu savu ieinteres ētību š ādā interpret ēšan ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/219
44. pants  
Pieteikumu p ārskat īt spriedumu var iesniegt Tiesai tikai tad, ja k ļūst zin āms k āds fakts, kas ir b ūtiski 
svar īgs faktors, bet sprieduma pie ņemšanas laik ā nav bijis zin āms Tiesai un pusei, kas prasa sprie ­
dumu p ārskat īt. 
Pārskat īšanu sā k ar Tiesas spriedumu, kas skaidri un noteikti fiks ē jauno faktu un atz īst, ka b ūtībā tas 
ļauj lietu p ārskat īt, un š ā iemesla d ēļ atz īst pieteikumu par izskat āmu.  
Pieteikumu par p ārskat īšanu nevar iesniegt, ja pag ājuši desmit gadi p ēc Tiesas sprieduma pie ņemšanas 
dienas. 
45. pants  
Termi ņu pagarin ājumus, pamatojoties uz apsv ērumiem par attā lumu, nosaka reglaments.  
Termi ņam beidzoties, attiec īgā persona nezaud ē savas ties ības, ja pier āda, ka past āv ējuši neparedz ēti 
apst ākļi vai force majeure . 
46. pants  
Lietas pret Savienī bu sakar ā ar ārpusl īgumu saist ībām nevar ierosin āt, ja pag ājuši pieci gadi p ēc 
notikuma, kas ļāvis lietu ierosin āt. Noilguma termiņ u pā rtrauc, ja Ties ā ir ierosin āta lieta vai ja 
pirms š ādas lietas cietus ī puse iesniegusi l ūgumu attiec īgajai Savien ības iest ādei. P ēdējā gad ījum ā 
lieta j āierosina divos m ēnešos, k ā tas paredz ēts Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 263. pant ā; 
vajadz ības gad ījum ā piem ēro Lī guma par Eiropas Savienī bas darbī bu 265. panta otro daļ u. 
Šis pants attiecas ar ī uz t ād ām liet ām pret Eiropas Centr ālo Banku, kuras saist ītas ar atbild ību, kas 
izriet no ārpusl īgumisk ām attiec ībām. 
IV SADA ĻA 
VISP ĀRĒJĀ TIESA  
47. pants  
Šo Stat ūtu 9. panta pirm ā da ļa, 14. un 15. pants, 17. panta pirm ā, otr ā, ceturt ā un piekt ā da ļa un 
18. pants attiecas uz Visp ārējo tiesu un t ās locek ļiem. 
Šo Stat ūtu 3. panta ceturt ā da ļa, k ā ar ī 10., 11. un 14. pants  mutatis mutandis attiecas ar ī uz 
Visp ārējās tiesas sekret āru. 
48. pants  
Visp ārēj ā ties ā ir divdesmit septi ņi tiesneši.LV C 83/220 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
49. pants  
Visp ārēj ās tiesas locek ļiem var uzdot pild īt ģener āladvok āta pien ākumus.  
Ģener āladvok āta pien ākums, r īkojoties piln īgi objekt īvi un neatkar īgi, ir atkl ātās tiesas s ēdēs izteikt 
pamatotus secin ājumus daž ās Visp ārējā ties ā iesniegt ās liet ās, lai pal īdz ētu Visp ārējai tiesai pild īt t ās 
pien ākumus.  
Tādu lietu noteikšanas krit ērijus, k ā ar ī proced ūru ģener āladvok ātu nor īkošanai nosaka Visp ārējās 
tiesas reglament ā. 
Loceklis, kuram k ādā liet ā uzdots veikt ģener āladvok āta pien ākumu, nevar piedal īties sprieduma 
pie ņemšan ā attiec īgaj ā liet ā. 
50. pants  
Visp ārēj ā tiesa lietas izspriež specializ ētaj ās tiesas, kur ās ir tr īs vai pieci tiesneši. Tiesneši no sava vidus 
iev ēlē specializ ēto tiesu priekšs ēdētājus. To specializēto tiesu priekšs ēd ētājus, kur ās ir pieci tiesneši, 
iev ēlē uz trijiem gadiem. Vi ņus vienreiz var iev ēlēt atk ārtoti.  
Specializ ēto tiesu sast āvu un lietu nodošanu t ām nosaka reglaments. Dažos gadī jumos, kas paredz ēti 
reglament ā, lietas var izskat īt Visp ārējās tiesas pl ēnums vai ar ī viens pats tiesnesis.  
Reglament ā t āpat var paredz ēt, k ādos gad ījumos un ar k ādiem nosac ījumiem Visp ārējā tiesa lietas 
izspriež virspal ātā. 
51. pants  
Atk āpjoties no noteikuma, kas iekļ auts Lī guma par Eiropas Savienī bas darb ību 256. panta 1. punkt ā, 
Tiesa saglab ā jurisdikciju lietā s, kas min ētas Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 263. un 265. 
pant ā, kad t ās ierosina k āda dal ībvalsts pret:  
a) Eiropas Parlamenta vai Padomes, vai abu šo iest āžu kop īgu darb ību vai bezdarb ību, iz ņemot: 
— l ēmumus, kurus pie ņēmusi Padome saska ņā ar Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu 108. 
panta 2. punkta trešo daļ u, 
— Padomes ties ību aktus, kas pie ņemti saska ņā ar Padomes regulu par pas ākumiem, lai aizsarg ātu 
tirdzniec ību Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 207. panta noz īm ē, 
— Padomes ties ību aktus, ar kuriem Padome īsteno izpildu pilnvaras saska ņā ar Lī guma par 
Eiropas Savien ības darb ību 291. panta 2. punktu;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/221
b) Komisijas darb ību vai bezdarb ību saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 331. panta 1. 
punktu.  
Tiesa saglab ā jurisdikciju ar ī liet ās, kas min ētas tajos pašos pantos, kad t ās ierosina Savien ības iest āde 
pret Eiropas Parlamenta, Padomes, abu šo iest āžu kopī gu darb ību vai bezdarb ību, vai pret Komisiju, 
vai kad t ās ierosina Savien ības iest āde pret Eiropas Centr ālās bankas darb ību vai bezdarb ību. 
52. pants  
Tiesas priekšs ēd ētājs un Visp ārējās tiesas priekšs ēdētājs, savstarp ēji vienojoties, pie ņem nosac ījumus, 
kā Tiesas ier ēd ņi un citi t ās darbinieki sniedz pakalpojumus Visp ārējai tiesai, lai t ā var ētu darboties. 
Daži ier ēd ņi vai citi darbinieki ir pak ļauti Visp ārējās tiesas sekret āram Visp ārējās tiesas priekšs ēdētāja 
vad ībā. 
53. pants  
Visp ārēj ās tiesas procesu reglament ē III sada ļa. 
Visp ārēj ās tiesas procesu preciz ē un papildina ar noteikumiem, kas var b ūt vajadz īgi un ko fiks ē 
reglament ā. Reglament ā var b ūt atk āpes no 40. panta ceturt ās da ļas un no 41. panta, lai ņemtu v ērā 
īpaš ās iez īmes, k ādas ir tiesved ībai intelektu ālā īpašuma jom ā. 
Atk āpjoties no šo Stat ūtu 20. panta ceturt ās da ļas, ģener āladvok āts savus pamatotos secin ājumus var 
iesniegt rakstiski.  
54. pants  
Ja pieteikumu vai citu Visp ārējai tiesai adres ētu lietas dokumentu k ļūdas d ēļ iesniedz Tiesas sekre ­
tāram, sekret ārs to t ūlīt p ārs ūta Visp ārējās tiesas sekretāram; t āpat, ja pieteikumu vai citu Tiesai 
adres ētu lietas dokumentu k ļūdas d ēļ iesniedz Visp ār ējās tiesas sekretā ram, šis sekret ārs to t ūlīt 
pārs ūta Tiesas sekret āram.  
Ja Visp ārējā tiesa konstat ē, ka t ās kompetenc ē nav izskat īt un izlemt lietu, kas ir Tiesas jurisdikcij ā, t ā 
nodod šo lietu Tiesai; t āpat, ja Tiesa konstat ē, ka lieta ir Visp ārēj ās tiesas jurisdikcij ā, t ā šo lietu nodod 
Visp ārējai tiesai, turklā t t ā nedrī kst atteikties lietu izskat īt. 
Ja Ties ā un Visp ārējā ties ā ir nodotas lietas, kurā s ir tas pats pras ījums, kur ās j āizskata tas pats 
interpret ācijas jaut ājums vai kur ās apstr īdēta t ā paša ties ību akta sp ēkā esamī ba, Visp ārējā tiesa p ēc 
pušu uzklaus īšanas var atlikt lietas izskat īšanu lī dz sprieduma pie ņemšanai Ties ā vai, ja lieta s ākta 
atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 263. pantam, atteikties no jurisdikcijas, lai t ādējādi 
ļautu Tiesai izskat īt š ādas lietas. Tajos pašos gad ījumos Tiesa var ar ī izlemt atlikt lietas izskat īšanu 
taj ā; t ād ā gad ījum ā turpin ās tiesved ība Visp ārējā ties ā. 
Ja kā da dal ībvalsts un Savien ības iest āde apstr īd to pašu ties ību aktu, Visp ārējā tiesa atsak ās no 
jurisdikcijas, lai Tiesa var lemt par šiem piepras ījumiem.LV C 83/222 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
55. pants  
Visp ārēj ās tiesas gal īgos l ēmumus, k ā ar ī l ēmumus, kas tikai da ļēji atrisina lietas b ūtību vai atrisina 
procesa jaut ājumus attiec ībā uz kompetences tr ūkumu vai pras ības nepie ļaujam ību, Visp ārējās tiesas 
sekret ārs dara zin āmus vis ām liet ā iesaist ītaj ām pus ēm, k ā ar ī vis ām dal ībvalst īm un Savien ības 
iest ādēm ar ī t ādā gad ījum ā, ja t ās nav iest ājuš ās liet ā, ko izskat ījusi Visp ārējā tiesa.  
56. pants  
Ties ā var iesniegt apel āciju divos m ēnešos pēc tam, kad pazi ņots l ēmums, ko p ārs ūdz, pret Visp ārējās 
tiesas gal īgajiem l ēmumiem un š īs tiesas l ēmumiem, kas tikai da ļēji atrisina lietas b ūtību vai izlemj 
procesa jaut ājumus attiec ībā uz kompetences tr ūkumu vai pras ības nepie ļaujam ību. 
Šādas apel ācijas var iesniegt personas, kuru pras ījumi vai iebildumi nav apmierin āti vai ir apmierin āti 
da ļēji. Tom ēr personas, kas iest ājuš ās liet ā un kas nav dalī bvalstis un Savien ības iest ādes, var iesniegt 
apel ācijas sū dz ības tikai tad, ja Visp ārējās tiesas l ēmumi t ās ietekm ē tieši.  
Izņemot gad ījumus, kas attiecas uz domstarp ībām starp Savien ību un t ās darbiniekiem, apel ācijas var 
iesniegt ar ī dal ībvalstis un Savien ības iest ādes, kas nav iest ājušā s liet ā tiesved ības gait ā Visp ār ējā ties ā. 
Tādas dal ībvalstis un iestā des ir t ādā paš ā status ā k ā dal ībvalstis vai iest ādes, kas iest ājuš ās liet ā 
tiesved ībā pirmaj ā instanc ē. 
57. pants  
Visas personas, kuru pieteikumus par iest āšanos liet ā Visp ārējā tiesa noraid ījusi, var iesniegt Tiesai 
apel āciju div ās ned ēļās p ēc tam, kad t ām dar īts zin āms lē mums pieteikumu noraidī t. 
Attiec īgaj ā liet ā iesaist ītās puses var Ties ā p ārsūdz ēt visus Pirm ās instance tiesas l ēmumus, kas 
pie ņemti saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 278. pantu, 279. pantu vai 299. 
panta ceturto da ļu vai EAEK l īguma 157. pantu vai 164. panta trešo da ļu, divos m ēnešos p ēc 
tam, kad šie lēmumi darī ti zin āmi. 
Apel āciju, kas min ēta š ā panta pirmaj ās div ās da ļās, izskata un par to lemj saska ņā ar 39. pant ā 
izkl āstīto proced ūru. 
58. pants  
Apel ācijas sū dz ības Tiesai iesniedz tikai par ties ību jaut ājumiem. T ās pamatojas uz to, ka Visp ārējā 
tiesa nav bijusi kompetenta, p ārk āpusi reglamentu, nelabv ēlīgi ietekm ējot apel ācijas iesniedz ēja inte ­
reses, k ā ar ī p ārk āpusi Savien ības ties ību aktus.  
Apel āciju nevar iesniegt tikai par izdevumu apjomu vai pusi, kurai j āsedz šie izdevumi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/223
59. pants  
Ja iesniegta apel ācija pret Visp ārējās tiesas l ēmumu, lietas izskat īšanai Ties ā ir rakstisk ā da ļa un 
mutiskā da ļa. Saska ņā ar reglamentu p ēc ģener āladvok āta un pušu uzklaus īšanas Tiesa var atteikties 
no mutisk ās da ļas. 
60. pants  
Neskarot L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 278. un 279. pantu un EAEK l īguma 157. pantu, 
apel ācijas iesniegšana neaptur attiec īgā akta piem ērošanu. 
Atk āpjoties no Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 280. panta, Visp ārējās tiesas l ēmumi, kas 
pasludina regulas par sp ēkā neesoš ām, tom ēr st ājas sp ēkā tikai p ēc tam, kad beidzies šo Stat ūtu 
56. panta pirmaj ā da ļā min ētais termi ņš vai, ja šaj ā termi ņā iesniegta apel ācija, tad p ēc tam, kad 
apel ācija noraid īta, tom ēr neierobežojot puses ties ības griezties Ties ā saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 278. un 279. pantu un EAEK l īguma 157. pantu, lai aptur ētu to regulu darb ību, 
kuras pasludinātas par sp ēkā neesoš ām, vai lai lū gtu lemt par k ādu citu pagaidu pas ākumu. 
61. pants  
Ja apel ācija ir pamatota, Tiesa atce ļ Visp ārēj ās tiesas l ēmumu. T ā var pati pie ņemt gal īgo spriedumu 
attiec īgā liet ā, ja to ļauj tiesved ības stadija, vai nodot lietu atpaka ļ sprieduma pie ņemšanai Visp ārējā 
ties ā. 
Ja lietu nodod atpaka ļ Visp ār ējai tiesai, tai ir saistoši Tiesas l ēmumi par ties ību jaut ājumiem.  
Ja ir pamatota apel ācija, ko iesniedz dalī bvalsts vai Savien ības iest āde, kas nav iest ājusies liet ā 
tiesved ības gait ā Visp ārējā ties ā, tad Tiesa, ja uzskata to par vajadz īgu, nosaka, kuras no atcelt ā 
Visp ārējās tiesas l ēmuma sekām t ā uzskata par gal īgām attiec ībā uz liet ā iesaist ītām pus ēm. 
62. pants  
Gadī jumos, kas paredz ēti Lī guma par Eiropas Savienības darbī bu 256. panta 2. un 3. punkt ā, ja 
pirmais ģener āladvok āts uzskata, ka ir nopietni apdraud ēta Savien ības ties ību vienotī ba vai konse ­
kvence, vi ņš Tiesai var ierosin āt pā rskat īt Visp ārējās tiesas l ēmumu. 
Tāds ierosin ājums j āiesniedz viena m ēneša laik ā p ēc Visp ārējās tiesas l ēmuma pie ņemšanas. Viena 
m ēneša laik ā p ēc tam, kad sa ņemts pirm ā ģener āladvokā ta ierosin ājums, Tiesa lemj, vai l ēmumu 
pārskat īs vai ne.  
62.a pants  
Jaut ājumus, uz kuriem attiecas p ārskat īšana, Tiesa izskata atbilstoši ārkārtas proced ūrai, pamatojoties 
uz dokument āciju, ko nodevusi Visp ārējā tiesa.LV C 83/224 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Šo Stat ūtu 23. pant ā paredz ētās ieinteres ētās personas, k ā ar ī – gad ījumos, uz ko attiecas L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 256. panta 2. punkts – Visp ārējās tiesas tiesvedī bā iesaist ītās puses ir 
ties īgas šim nol ūkam noteikt ā termi ņā iesniegt Tiesai rakstiskus izkl āstus vai apsv ērumus par jaut ā­
jumiem, uz kuriem attiecas p ārskat īšana.  
Tiesa var lemt par mutisk ās da ļas s ākšanu pirms l ēmuma pie ņemšanas.  
62.b pants 
Gadī jumos, uz ko attiecas L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 256. panta 2. punkts, neskarot 
Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu 278. un 279. pantu, p ārskat īšanas pieteikumam un l ēmumam 
par p ārskat īšanas proced ūras sā kšanu nav apturoša efekta. Ja Tiesa konstatē , ka Visp ārējās tiesas 
lēmums apdraud Savien ības ties ību vienotī bu un konsekvenci, t ā lietu nodod atk ārtotai izskat īšanai 
Visp ārējai tiesai, kam ir saistoši Tiesas konstat ētie ties ību jaut ājumi; Tiesa var nor ādīt t ās Visp ārējās 
tiesas l ēmuma sekas, kuras attiec ībā uz tiesved ībā iesaist ītām pus ēm j āuzskata par gal īgām. Ja tom ēr, 
ņemot v ērā p ārskat īšanas rezult ātu, lietas izn ākuma pamat ā ir konstat ētie fakti, uz kuriem pamatojas 
Visp ārējās tiesas l ēmums, Tiesa pie ņem gal īgo l ēmumu.  
Gadī jumos, kas paredz ēti Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 256. panta 3. punkt ā, ja nav 
pārskat īšanas pieteikuma vai l ēmuma par p ārskat īšanas proced ūras sākšanu, Visp ārējās tiesas sniegt ā 
atbilde vai atbildes uz tai iesniegtajiem jautā jumiem st ājas sp ēkā p ēc to termi ņu beig ām, kas šim 
nol ūkam noteikti 62. panta otraj ā da ļā. Ja s āk p ārskat īšanas proced ūru, tad atbilde vai atbildes, uz ko 
attiecas p ārskat īšana, stā jas sp ēkā p ēc min ētās proced ūras pabeigšanas, ja vien Tiesa nelemj citā di. Ja 
Tiesa konstat ē, ka Visp ārējās tiesas l ēmums apdraud Savien ības ties ību vienot ību vai konsekvenci, 
Tiesas sniegt ā atbilde uz jaut ājumiem, uz kuriem attiecas p ārskat īšana, aizst āj Visp ārēj ās tiesas atbildi.  
IV A SADA ĻA 
SPECIALIZ ĒTĀS TIESAS  
62.c pants  
Noteikumi, kas attiecas uz L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 257. pant ā paredz ēto specializ ēto 
tiesu kompetenci, sast āvu, organizāciju un proced ūru, ir izkl āstīti šo Stat ūtu pielikum ā. 
V SADA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
63. pants  
Tiesas reglaments un Visp ārēj ās tiesas reglaments ietver noteikumus, kas vajadz īgi, lai piem ērotu un 
vajadz ības gad ījum ā papildin ātu šos Stat ūtus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/225
64. pants  
Noteikumus, kas reglament ē valodu lietojumu Eiropas Savienī bas Ties ā, nosaka ar regulu, ko Padome 
pie ņem ar vienpr ātīgu l ēmumu. Šo regulu pie ņem vai nu p ēc Tiesas l ūguma, iepriekš apspriežoties ar 
Komisiju un Eiropas Parlamentu, vai ar ī p ēc Komisijas priekšlikuma, iepriekš apspriežoties ar Tiesu un 
Eiropas Parlamentu.  
Kam ēr nav pie ņemti iepriekš min ētie noteikumi, turpina piemērot tos valodu lietošanas noteikumus, 
kas paredz ēti Tiesas reglament ā un Visp ārējās tiesas reglament ā. Atk āpjoties no Lī guma par Eiropas 
Savien ības darb ību 253. un 254. panta, min ētos noteikumus var groz īt vai atcelt tikai ar Padomes 
vienpr ātīgu apstiprin ājumu.  
I PIELIKUMS  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS CIVILDIENESTA TIESA 
1. pants 
Eiropas Savien ības Civildienesta tiesas (še turpm āk “Civildienesta tiesa”) kompetenc ē ir pirmaj ā instanc ē izskat īt domstar ­
pības starp Savien ību un t ās darbiniekiem, kas min ētas L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 270. pant ā, tostarp 
domstarp ības starp vis ām strukt ūrām vai a ģent ūrām un to darbiniekiem, attiec ībā uz kuriem Eiropas Savien ības Tiesai 
piešķ irta jurisdikcija.  
2. pants  
Civildienesta ties ā ir septi ņi tiesneši. Ja Tiesa to lū dz, Padome, pie ņemot lē mumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu, var 
palielin āt tiesnešu skaitu.  
Tiesnešus iece ļ uz sešiem gadiem. Tiesnešus, kas atst āj amatu, var iecelt amat ā atk ārtoti. 
Visas br īvās amata vietas aizpilda, uz sešiem gadiem iece ļot jaunu tiesnesi.  
3. pants  
1. Tiesnešus iece ļ Padome saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 257. panta ceturto da ļu p ēc apspriešan ās 
ar šaj ā pant ā paredz ēto komiteju. Iece ļot tiesnešus, Padome nodrošina Civildienesta tiesas sast āva l īdzsvarot ību, lai taj ā 
būtu p ārst āvēti dal ībvalstu pilso ņi no ģeogr āfiski p ēc iesp ējas plaš ākas teritorijas, ņemot v ērā ar ī valstu ties ību sist ēmu 
pārst āvību. 
2. Jebkura persona, kas ir Savien ības pilsonis un kas atbilst L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 257. panta ceturtaj ā 
da ļā ietvertajiem nosac ījumiem, var iesniegt pieteikumu. Padome p ēc Tiesas ieteikuma paredz nosac ījumus un proced ūras, 
kas reglament ē š ādu pieteikumu iesniegšanu un apstr ādi. 
3. Izveido komiteju, kur ā ir septi ņas personas, ko izraug ās no bijušiem Tiesas un Visp ārējās tiesas locek ļiem un 
juristiem ar atz ītu kompetenci. Komitejas locek ļus un darb ības noteikumus nosaka Padome pē c Tiesas priekšs ēdētāja 
ieteikuma.LV C 83/226 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
4. Komiteja sniedz atzinumu par pretendentu piem ērotību pild īt Civildienesta tiesas tiesnešu pienā kumus. Komiteja 
atzinumam pievieno to pretendentu sarakstu, kuriem ir vispiem ērot ākā augstos amatos g ūta darba pieredze. Sarakst ā 
iek ļauj vismaz divas reizes vair āk pretendentu, nek ā Padomei j āiece ļ tiesnešu.  
4. pants 
1. Tiesneši no sava vidus iev ēlē Civildienesta tiesas priekšsē dētāju uz tr īs gadu amata pilnvaru laiku. Vi ņu var iev ēlēt 
atk ārtoti.  
2. Civildienesta tiesa lietas izspriež specializ ētaj ās ties ās, kur ās ir tr īs tiesneši. Dažos reglament ā paredz ētos gad ījumos t ā 
var lietas izspriest pl ēnumā vai specializ ētaj ā ties ā, kur ā ir pieci tiesneši vai ar ī tikai viens tiesnesis.  
3. Civildienesta tiesas priekšsē dētājs vada pl ēnumu un specializ ēto tiesu, kur ā ir pieci tiesneši. To specializ ēto tiesu 
priekšs ēdētājus, kur ās ir tr īs tiesneši, izraug ās saska ņā ar 1. punktu. Ja Civildienesta tiesas priekšs ēdētāju nor īko specia ­
liz ētaj ā ties ā, kur ā ir tr īs tiesneši, vi ņš ir š īs specializ ētās tiesas priekšs ēdētājs. 
4. Pl ēnuma kompetenci un kvorumu, k ā ar ī specializ ēto tiesu sast āvu un lietu nodošanu t ām nosaka reglaments.  
5. pants 
Civildienesta tiesai un t ās locek ļiem piem ēro Eiropas Savien ības Tiesas stat ūtu 2. lī dz 6. pantu, 14. un 15. pantu, 17. 
panta pirmo, otro un piekto da ļu un 18. pantu.  
Stat ūtu 2. pant ā minē to zv ērestu nodod Tiesas priekš ā, un Stat ūtu 3., 4. un 6. pant ā min ētos lē mumus Tiesa pie ņem p ēc 
apspriešan ās ar Civildienesta tiesu.  
6. pants 
1. Civildienesta tiesai pal īdz Tiesas un Visp ārējās tiesas administrat īvie departamenti. Tiesas priekšs ēdētājs vai, attiec īgos 
gad ījumos, Visp ārējās tiesas priekšs ēdētājs, vienojoties ar Civildienesta tiesas priekšs ēdētāju, paredz nosac ījumus, k ā Tiesas 
vai Visp ārējās tiesas ier ēdņi un citi darbinieki pal īdz Civildienesta tiesai, lai tā  var ētu darboties. Daži ier ēdņi vai citi 
darbinieki ir pak ļauti Civildienesta tiesas sekret āram tiesas priekšs ēdētāja vad ībā. 
2. Civildienesta tiesa iece ļ sekret āru un pie ņem noteikumus, kas reglament ē vi ņa pien ākumus. Eiropas Savien ības Tiesas 
stat ūtu 3. panta ceturt ā da ļa, kā ar ī 10., 11. un 14. pants attiecas uz tiesas sekret āru. 
7. pants 
1. Civildienesta tiesas procesu reglament ē Eiropas Savien ības Tiesas stat ūtu III sada ļa, izņ emot to 22. un 23. pantu. 
Reglament ā ietver turpm ākus un s īkāk izstr ādātus noteikumus, kas var izr ādīties vajadz īgi. 
2. Civildienesta tiesai piem ēro noteikumus par valodu lietojumu Visp ārējā ties ā. 
3. Proced ūras rakstisk ā da ļa sast āv no pieteikuma un aizst āvības argumentu izkl āsta iesniegšanas, ja vien Civildienesta 
tiesa nepie ņem l ēmumu, ka ir vajadz īga otra rakstisku paskaidrojumu apmai ņa. Ja notiek otra apmai ņa, Civildienesta tiesa 
ar pušu piekrišanu var pie ņemt lē mumu spriedumu pasludin āt bez mutisk ās da ļas.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/227
4. Vis ās proced ūras da ļās, tostarp pieteikuma iesniegšanas laik ā, Civildienesta tiesa var izskatī t iesp ējas izš ķirt domstar ­
pības ar izlī gumu un var veicin āt izl īgumu.  
5. Civildienesta tiesa pie ņem l ēmumus par tiesas izdevumiem. Iev ērojot īpašus reglamenta noteikumus, zaud ējušai pusei 
piespriež atl īdzin āt izdevumus, ja tiesa pie ņem t ādu l ēmumu.  
8. pants 
1. Ja pieteikumu vai citu Civildienesta tiesai adres ētu lietas dokumentu k ļūdas d ēļ iesniedz Tiesas vai Visp ārējās tiesas 
sekret āram, šis sekret ārs to t ūlīt p ārsūta Civildienesta tiesas sekret āram. T āpat, ja pieteikumu vai citu Tiesai vai Visp ārējai 
tiesai adres ētu lietas dokumentu k ļūdas d ēļ iesniedz Civildienesta tiesas sekret āram, šis sekret ārs to t ūlīt p ārsūta Tiesas vai 
Visp ārējās tiesas sekret āram. 
2. Ja Civildienesta tiesa konstat ē, ka t ās kompetenc ē nav izskat īt un izlemt lietu, kas ir Tiesas vai Visp ārējās tiesas 
jurisdikcij ā, t ā nodod šo lietu Tiesai vai Visp ārējai tiesai. T āpat, ja Tiesa vai Visp ārējā tiesa konstat ē, ka lieta ir Civildienesta 
tiesas jurisdikcij ā, tiesa, kurai s ākotn ēji nodota š ī lieta, nodod to Civildienesta tiesai, un t ā nedr īkst atteikties lietu izskat īt. 
3. Ja Civildienesta ties ā un Visp ārējā ties ā nodotas lietas, kur ās j āizskata viens un tas pats interpret ācijas jaut ājums vai 
kur ās apstr īdēta viena un t ā paša akta sp ēkā esam ība, Civildienesta tiesa p ēc pušu uzklaus īšanas var atlikt lietas izskatīšanu, 
līdz Visp ārējā tiesa pie ņem spriedumu.  
Ja Civildienesta ties ā un Visp ārējā ties ā ir nodotas lietas, kur ās ir viens un tas pats pras ījums, Civildienesta tiesa atsak ās 
izskat īt lietu, lai Visp ārējā tiesa var ētu lemt šaj ās liet ās. 
9. pants 
Visp ārējā ties ā var iesniegt apel āciju divos mē nešos p ēc tam, kad pazi ņots p ārsūdzamais l ēmums, pret Civildienesta tiesas 
gal īgajiem lē mumiem un t ādiem tiesas l ēmumiem, kas tikai da ļēji atrisina lietas b ūtību vai izlemj procesa jaut ājumus 
attiec ībā uz kompetences tr ūkumu vai pras ības nepie ļaujam ību. 
Šādas apel ācijas var iesniegt personas, kuru pras ījumi vai iebildumi nav apmierin āti vai ir apmierin āti da ļēji. Tom ēr 
personas, kas iest ājuš ās liet ā un kas nav dal ībvalstis vai Savien ības iest ādes, var iesniegt apel ācijas tikai tad, ja Civildienesta 
tiesas lē mumi t ās ietekm ē tieši.  
10. pants  
1. Visas personas, kuru pieteikumus par iest āšanos liet ā Civildienesta tiesa ir noraid ījusi, var iesniegt apel āciju Visp ārējai 
tiesai div ās ned ēļās p ēc tam, kad t ām dar īts zin āms lē mums pieteikumu noraid īt. 
2. Attiec īgaj ā liet ā iesaist ītās puses var Visp ārējā ties ā p ārsūdz ēt visus Civildienesta tiesas l ēmumus, kas pie ņemti 
saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 278. pantu, 279. pantu vai 299. panta ceturto daļ u vai EAEK l īguma 
157. pantu vai 164. panta trešo da ļu, divos m ēnešos p ēc tam, kad šie l ēmumi dar īti zinā mi. 
3. Visp ārējās tiesas priekšs ēdētājs ar sa īsin āto ties āšan ās proced ūru, kas vajadz ības gad ījum ā var atš ķirties no dažiem 
šaj ā pielikum ā iek ļautajiem noteikumiem un kas ir noteikta Visp ārējās tiesas reglament ā, var pie ņemt lē mumus par 
apel ācij ām, kas paredz ēti 1. un 2. punkt ā.LV C 83/228 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
11. pants 
1. Apel ācijas Visp ārējai tiesai iesniedz tikai par ties ību jaut ājumiem. T ās pamato ar to, ka Civildienesta tiesai nav bijis 
jurisdikcijas k ādā jaut ājum ā, t ā p ārk āpusi savu reglamentu, nelabv ēlīgi ietekm ējot apel ācijas iesniedz ēja intereses, k ā ar ī 
pārk āpusi Savien ības ties ību aktus.  
2. Apel āciju nevar iesniegt tikai par izdevumu apjomu vai pusi, kurai j āsedz šie izdevumi.  
12. pants 
1. Neskarot L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 278. un 279. pantu un EAEK l īguma 157. pantu, apel ācijas 
iesniegšana Visp ārējai tiesai neaptur attiec īgā akta piem ērošanu. 
2. Ja iesniegta apel ācija pret Civildienesta tiesas l ēmumu, lietas izskat īšanai Visp ārējā ties ā ir rakstisk ā da ļa un mutisk ā 
da ļa. Visp ārējā tiesa saska ņā ar reglament ā ietvertajiem nosac ījumiem p ēc pušu uzklaus īšanas var atteikties no mutisk ās 
da ļas. 
13. pants 
1. Ja apel ācija ir pamatota, Visp ārējā tiesa atce ļ Civildienesta tiesas l ēmumu un pati pie ņem spriedumu attiec īgā liet ā. T ā 
nodod lietu atpaka ļ sprieduma pie ņemšanai Civildienesta ties ā gad ījumos, ja tiesved ības apst ākļi ne ļauj Tiesai n ākt klaj ā ar 
lēmumu.  
2. Ja lietu nodod atpaka ļ Civildienesta tiesai, tai ir saistošs Visp ārējās tiesas lē mums par ties ību jaut ājumiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/229
4. PROTOKOLS  
PAR EIROPAS CENTR ĀLO BANKU SIST ĒMAS 
STAT ŪTIEM UN EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS 
STAT ŪTIEM (  1 ) 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
NOL ŪKĀ pie ņemt Eiropas Centr ālo banku sist ēmas Stat ūtus un Eiropas Centrā lās bankas Stat ūtus, ko 
paredz Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 129. panta 2. punkts,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
I NODA ĻA 
EIROPAS CENTR ĀLO BANKU SIST ĒMA 
1. pants  
Eiropas Centr ālo banku sist ēma 
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 282. panta 1. punktu Eiropas Centr ālo banku 
sist ēmu (ECBS) veido Eiropas Centr ālā banka (ECB) un valstu centr ālās bankas. ECB un to dalī bvalstu 
centr ālās bankas, kuru naudas vien ība ir euro, veido Eurosist ēmu. 
ECBS un ECB veic uzdevumus un darbojas saskaņā ar Lī gumiem un šiem Stat ūtiem.  
II NODA ĻA 
ECBS M ĒRĶI UN UZDEVUMI  
2. pants  
M ērķi 
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 127. panta 1. punktu un 282. panta 2. punktu 
ECBS galvenais m ērķis ir uztur ēt cenu stabilit āti. Nekait ējot šim m ērķim, ECBS Savien ībā atbalsta 
visp ārēju ekonomikas politiku, lai pal īdz ētu sasniegt Savien ības m ērķus, kas noteikti L īguma par 
Eiropas Savien ību 3. pant ā. ECBS darbojas saska ņā ar principu, kas paredz atv ērta tirgus ekonomiku, 
kur ā valda br īva konkurence, un kas veicina resursu efekt īvu sadali, k ā ar ī iev ēro Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 119. pant ā izkl āstītos principus.LV C 83/230 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.  
( 1 ) Attiec ībā uz visiem š ā protokola labojumiem sk. prim āro ties ību aktu labojumu verb ālprocesa projektu.
3. pants  
Uzdevumi  
3.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 127. panta 2. punktu, pamatuzdevumi, kas 
jārisina ar ECBS starpniec ību, ir:  
— defin ēt un īstenot Savien ības monet āro politiku; 
— veikt val ūtas oper ācijas atbilst īgi min ētā L īguma 219. pantam;  
— tur ēt un p ārvald īt dal ībvalstu ofici ālās ārvalstu val ūtas rezerves;  
— veicin āt nor ēķinu sist ēmu vienm ērīgu darbī bu. 
3.2. Saska ņā ar min ētā L īguma 127. panta 3. punktu 3.1. panta trešais ievilkums neliedz dal īb­
valstu vald ībām tur ēt un p ārvald īt ārvalstu val ūtu k ārtējo kontu atlikumus.  
3.3. Saska ņā ar min ētā L īguma 127. panta 5. punktu, ECBS pal īdz veidot lī dzsvarotu politiku, ko 
īsteno kompetentas iestā des, kuras saist ītas ar kredī tiest āžu konsultat īvu uzraudz ību un finanšu 
sist ēmas stabilit āti. 
4. pants  
Padomdev ējfunkcijas  
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 127. panta 4. punktu:  
a) ar ECB apspriežas:  
— par visiem ierosin ātiem Savien ības aktiem, kas ir t ās kompetenc ē; 
— attiec īgās valsts iest ādes attiec ībā uz visiem ties ību aktu projektiem, kas ir ECB kompetenc ē, 
taču iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, ko Padome paredz ējusi saska ņā ar 41. pant ā 
nor ādīto proced ūru; 
b) ECB Savien ības iest ādēm vai strukt ūrām, vai valstu iest ādēm iesniedz atzinumus par jaut ājumiem, 
kas ir t ās kompetenc ē. 
5. pants  
Statistikas inform ācijas v ākšana  
5.1. Lai veiktu ECBS uzdevumus, ECB ar valstu centr ālo banku atbalstu v āc vajadz īgo statistikas 
inform āciju no kompetentā m valstu iest ādēm vai tieši no uz ņēm ējiem. Šaj ā nol ūkā t ā sadarbojas ar 
Savien ības iest ādēm vai strukt ūrām un ar dal ībvalstu vai trešo valstu kompetent ām iest ādēm, kā ar ī ar 
starptautisk ām organiz ācij ām.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/231
5.2. Valstu centrā lās bankas cik iesp ējams veic 5.1. pant ā izkl āstītos uzdevumus.  
5.3. Vajadz ības gad ījum ā ECB pal īdz saska ņot noteikumus un pa ņēmienus statistikas datu 
vākšanai, apkopošanai un izplat īšanai jom ās, kas ir t ās kompetenc ē. 
5.4. Padome saska ņā ar 41. pant ā paredz ēto proced ūru nosaka t ās fizisk ās un juridisk ās personas, 
uz kur ām attiecas pras ība sniegt zi ņojumus un iev ērot konfidencialit āti; Padome izstr ādā piem ērotus 
īstenošanas noteikumus.  
6. pants  
Starptautiska sadarb ība 
6.1. ECB pie ņem l ēmumu, k ā p ārst āv ēt ECBS taj ā starptautisk ās sadarb ības jomā , kur ā ietilpst 
uzdevumi, kas uztic ēti ECBS.  
6.2. ECB un, ar ECB at ļauju, valstu centrā lās bankas var iekļ auties starptautisk ās monet ārās 
iest ādēs. 
6.3. Šī s noda ļas 6.1. un 6.2. pants nav pretrun ā L īguma par Eiropas Savienī bas darbī bu 138. 
pantam.  
III NODA ĻA 
ECBS UZB ŪVE 
7. pants  
Neatkar ība 
Saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 130. pantu ne ECB, ne valstu centr ālās bankas, ne 
ar ī k āds no to l ēm ējinstanč u locek ļiem, īstenojot L īguma par Eiropas Savien ības darb ību un Stat ūtu 
piešķ irt ās pilnvaras un veicot uztic ētos uzdevumus un pien ākumus, nel ūdz un nepie ņem ne Savie ­
nības iest āžu, ne ar ī k ādas dal ībvalsts vald ības vai citas strukt ūras nor ādījumus. Savien ības iest ādes vai 
strukt ūras un dal ībvalstu vald ības ap ņemas iev ērot šo principu un nem ēģin āt iespaidot ECB vai valstu 
centr ālo banku lēm ējinstan ču locek ļus, kad vi ņi veic amata pien ākumus.  
8. pants  
Visp ārējs princips  
ECBS p ārvalda ECB l ēm ējinstances.LV C 83/232 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
9. pants  
Eiropas Centr ālā banka  
9.1. ECB, kas saska ņā ar saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 282. panta 3. punktu 
ir ties ību subjekts, vis ās dal ībvalstī s ir visplaš ākā ties ībsp ēja, ko šo valstu ties ību akti paredz juridi ­
sk ām person ām; ECB var iegā dāties vai atsavin āt kustamu un nekustamu īpašumu, k ā ar ī b ūt par pusi 
tiesas proces ā. 
9.2. ECB nodrošina to, ka tos uzdevumus, kas atbilst īgi min ētā L īguma 127. panta 2., 3. un 5. 
punktam uztic ēti ECBS, t ā veic vai nu pati, iev ērojot šos Stat ūtus, vai ar ī ar valstu centr ālo banku 
starpniec ību, iev ērojot 12.1. un 14. pantu.  
9.3. Saska ņā ar min ētā L īguma 129. panta 1. punktu ECB l ēm ējinstances ir Padome un Valde.  
10. pants  
Padome  
10.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 182. panta 1. punktu Padom ē ir ECB 
Valdes locekļ i un to dal ībvalstu centr ālo banku vad ītāji, kuru naudas vien ība ir euro. 
10.2. Katram Padomes loceklim ir viena balss. No dienas, kad Padomes locek ļu skaits p ārsniedz 
21, katram Valdes loceklim ir viena balss, un balssties īgo vad ītāju skaits ir 15. P ēdējiem balssties ības 
ir pieš ķirtas, un t ās rot ē š ādi: 
— no dienas, kad vad ītāju skaits p ārsniedz 15, un kam ēr tas sasniedz 22, vad ītājus iedala div ās 
grup ās atbilstoši tam, k ā ir ierindots to dalī bvalsts centr ālās bankas da ļas lielums no kop ēja 
iekšzemes kopprodukta tirgus cen ās un no monet āro finanšu iest āžu kopē jās bilances dal ībvalstī s, 
kuru naudas vienī ba ir euro. Da ļu kopēj ā iekšzemes kopprodukt ā tirgus cen ās un monet āro 
finanšu iest āžu kopēj ā bilancē v ērt ība ir attiec īgi 5/6 un 1/6. Pirmaj ā grup ā ir pieci vad ītāji un 
otraj ā grup ā – p ārējie vad ītāji. Balssties ību interv āls pirm ās grupas vad ītājiem nav maz āks k ā otr ās 
grupas vad ītāju balssties ību interv āls. Iev ērojot iepriekš ējo teikumu, pirmajai grupai pieš ķir četras 
balsis, bet otrajai grupai – vienpadsmit balsis,  
— no dienas, kad vad ītāju skaits sasniedz 22, vad ītājus sadala tr īs grup ās atbilstoši iepriekš min ēta ­
jiem ierindošanas kritērijiem. Pirmaj ā grup ā ir pieci vad ītāji, un tai ir pieš ķirtas četras balsis. Otraj ā 
grup ā ir puse no pā rējiem vad ītājiem, kuru skaits noapa ļots l īdz tuv ākajam veselam skaitlim, un 
tai ir pieš ķirtas asto ņas balsis. Trešaj ā grup ā ir p ārējie vad ītāji, un tai ir pieš ķirtas tr īs balsis,LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/233
— katr ā grup ā vad ītāji ir balssties īgi uz vien ādu laikposmu,  
— lai apr ēķin ātu da ļu no kopēj ā iekšzemes kopprodukta tirgus cen ās, piem ēro 29.2. pantu. Mone ­
tāro finanšu iest āžu kopē jo bilanci apr ēķina atbilstoši statistikas sist ēmai, ko piem ēro Eiropas 
Savien ībā apr ēķinu veikšanas br īdī, 
— kad kopē jo iekšzemes kopproduktu tirgus cen ās groza atbilstoši 29.3. pantam vai tad, ja vad ītāju 
skaits palielin ās, grupu lielumu un/vai sastāvu groza atbilstoši iepriekš min ētajiem principiem,  
— Padome ar divu trešdaļ u visu t ās balssties īgo un nebalsstiesī go locek ļu balsu vair ākumu veic visus 
nepieciešamos pas ākumus, lai īstenotu iepriekš min ētos principus, un var nolemt atlikt rot ācijas 
sist ēmas uzs ākšanu lī dz dienai, kad vad ītāju skaits p ārsniedz 18.  
Balssties ības izmanto personiski. Atk āpjoties no š ā noteikuma, 12.3. pantā min ētaj ā reglament ā var 
paredz ēt, ka Padomes locek ļi dr īkst balsot telekonferenc ēs. Šie noteikumi paredz ar ī to, ka tie 
Padomes locek ļi, kas ilg āku laiku nevar piedal īties Padomes san āksm ēs, var katrs iecelt sev vietnieku 
dal ībai Padom ē. 
Iepriekš ējā punkta nosac ījumi neierobežo visu Padomes balssties īgo un nebalssties īgo locek ļu balss ­
ties ības saska ņā ar 10.3., 40.2. un 40.3. pantu.  
Ja vien šie Stat ūti neparedz cit ādi, Padome pie ņem l ēmumus ar vienkā ršu balsu vair ākumu. Ja balsis 
dal ās vien ādi, izš ķirošā balss ir priekšs ēdētājam. 
Lai Padome var ētu balsot, vajadz īgais kvorums ir divas trešda ļas Padomes balssties īgo locekļ u. Ja 
kvoruma nav, priekšs ēd ētājs var sasaukt ārk ārtas san āksmi, kur ā l ēmumu pie ņem ar ī bez kvoruma.  
10.3. Pie ņemot l ēmumus atbilst īgi 28., 29., 30., 32. un 33. pantam, Padomes balsis v ērt ē propor ­
cionā li valstu centr ālo banku daļā m ECB parakst ītaj ā kapit ālā. Valdes locek ļu bals īm ir nulles v ērtība. 
Lēmumus, kuru pie ņemšanai vajadz īgs kvalific ēts balsu vair ākums, pie ņem, ja balsis “par” p ārst āv 
vismaz divas trešda ļas no ECB parakst ītā kapit āla un vismaz pusi no t ās akcion āriem. Ja k āds vad ītājs 
nevar piedal īties sēd ē, vi ņš var izraudz īties aizst ājēju, kas balso vi ņa viet ā. 
10.4. San āksmes ir konfidenci ālas. Padome var pie ņemt l ēmumu apspriežu izn ākumu dar īt 
zin āmu atkl ātībai. 
10.5. Padome san āk vismaz desmit reizes gadā.LV C 83/234 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
11. pants  
Valde  
11.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 283. panta 2. punkta otro da ļu, Vald ē ir 
priekšs ēd ētājs, priekšs ēd ētāja vietnieks un četri citi locek ļi. 
Šie locek ļi pilda pien ākumus pilnas darba slodzes apjom ā. Neviens no locek ļiem neuz ņemas nek ādu 
algotu vai nealgotu darbu, ja vien Padome iz ņēmuma k ārtā vi ņiem nav ļāvusi to dar īt. 
11.2. Saska ņā ar min ētā L īguma 283. panta 2. punkta otro da ļu, Valdes priekšs ēdētāju, priekšs ē­
dētāja vietnieku un p ārējos locek ļus p ēc Padomes priekšlikuma, ko t ā sniedz p ēc apspriešan ās ar 
Eiropas Parlamentu un ECB Padomi, Eiropadome, lemjot ar kvalific ētu balsu vair ākumu, iece ļ no 
person ām ar nevainojamu reput āciju un profesion ālu pieredzi monet āros vai banku jaut ājumos.  
Vi ņu amata pilnvaru laiks ir astoņ i gadi, un to nepagarina.  
Tikai dal ībvalstu pilso ņi var b ūt Valdes locek ļi. 
11.3. Valdes locek ļu darba noteikumi un nosac ījumi, jo īpaši algas, pensijas un citi soci ālās 
nodrošin āšanas pabalsti, ir paredz ēti ECB nosl ēgtos darba l īgumos, un tos apstiprina ECB Padome 
pēc t ādas komitejas priekšlikuma, kur ā ir tr īs ECB Padomes iecelti un tr īs Padomes iecelti locek ļi. 
Valdes locekļ iem nav ties ību balsot par šaj ā punktā min ētajiem jaut ājumiem.  
11.4. Ja k āds Valdes loceklis vairs neatbilst pras ībām, kas vajadz īgas pien ākumu veikšanai, vai ir 
izdar ījis smagu p ārkāpumu, Tiesa pē c ECB Padomes vai Valdes lū guma var vi ņu atlaist no amata.  
11.5. Katram Valdes loceklim, kas piedal ās san āksm ē, ir ties ības balsot, un šaj ā nol ūkā vi ņam ir 
viena balss. Ja vien nav paredz ēta cit āda proced ūra, Valde pie ņem l ēmumus ar vienk āršu nodoto 
balsu vair ākumu. Ja balsis dalā s vien ādi, izš ķir priekšs ēdētāja balss. Balsošanas procedū ra ir preciz ēta 
12.3. pant ā min ētaj ā reglament ā. 
11.6. Valde ir atbild īga par ECB ikdienas darbu.  
11.7. Visas br īvās vietas Vald ē aizpilda, iece ļot jaunus locek ļus saska ņā ar 11.2. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/235
12. pants  
Lēm ējinstan ču pien ākumi  
12.1. ECB Padome pie ņem pamatnost ādnes un l ēmumus, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu to uzde ­
vumu izpildi, ko L īgumi un šie Stat ūti uztic ECBS. ECB Padome nosaka Savien ības monet āro politiku, 
tostarp vajadz ības gad ījum ā pie ņemot l ēmumus attiec ībā uz vid ēja termi ņa monet ārajiem m ērķiem, 
procentu pamatlikm ēm un rezervju noguld ījumiem ECBS, k ā ar ī izstr ādā vajadz īgās pamatnost ādnes 
šo lēmumu īstenošanai.  
Valde īsteno monet āro politiku saska ņā ar ECB Padomes pie ņemt ām pamatnost ādn ēm un lēmumiem. 
Īstenojot monet āro politiku, Valde dod vajadz īgos nor ādījumus valstu centrālaj ām bank ām. Turklā t ar 
ECB Padomes lēmumu konkr ētas pilnvaras var dele ģēt Valdei.  
Neskarot šo pantu, ECB, lai veiktu dar ījumus, kas ietilpst ECBS uzdevumos, v ēršas pēc pal īdz ības 
valstu centr ālaj ās bank ās, cikt āl t ā to atz īst par iesp ējamu un lietder īgu. 
12.2. Valde atbild par ECB Padomes san āksmju sagatavošanu.  
12.3. ECB Padome pie ņem reglamentu, kas nosaka ECB un t ās l ēm ējinstan ču iekš ējo uzb ūvi. 
12.4. ECB Padome pilda 4. pant ā min ētās padomdev ējfunkcijas.  
12.5. ECB Padome pie ņem 6. pant ā min ētos l ēmumus.  
13. pants  
Priekšs ēdētājs 
13.1. ECB Padomi un Valdi vada priekšs ēd ētājs vai, vi ņa promb ūtnes laik ā, priekšs ēdētāja viet ­
nieks.  
13.2. Neskarot 38. pantu, priekšs ēdētājs vai vi ņa iecelta persona p ārstāv ECB ārējās attiec ībās. 
14. pants  
Valstu centr ālās bankas  
14.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 131. pantu katra dalī bvalsts nodrošina, ka 
tās ties ību akti, tostarp t ās centr ālās bankas stat ūti, sader ar L īgumiem un šiem Stat ūtiem.  
14.2. Valstu centr ālo banku stat ūti īpaši paredz, ka valsts centr ālās bankas vad ītāja amata pilnvaru 
laiks ir vismaz pieci gadi.LV C 83/236 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Tikai tad, ja vad ītājs vairs neatbilst nosac ījumiem, kas vajadz īgi pien ākumu veikšanai, vai ir izdar ījis 
smagu p ārkāpumu, vi ņu var atbr īvot no amata. Attiec īgais vad ītājs vai ECB Padome var apstr īdēt šo 
lēmumu Ties ā, pamatojoties uz Lī gumu vai jebkura to īstenošanai pie ņemta akta p ārkāpumu. Tiesve ­
dību sā k attiec īgi divos m ēnešos p ēc tam, kad l ēmums public ēts, vai p ēc tam, kad pras ītājs ir sa ņēmis 
pazi ņojumu par to, vai, ja tas nav sa ņemts, p ēc dienas, kad pras ītājs uzzina par šo l ēmumu. 
14.3. Valstu centr ālās bankas ir ECBS sast āvda ļa un darbojas saska ņā ar ECB pamatnost ādn ēm un 
nor ād ījumiem. ECB Padome veic vajadz īgos pas ākumus, lai nodrošin ātu ECB pamatnost ād ņu un 
nor ād ījumu iev ērošanu, un pieprasa visu vajadz īgo inform āciju. 
14.4. Valstu centr ālās bankas var veikt ar ī uzdevumus, kas nav min ēti šajos Stat ūtos, ja vien ECB 
Padome ar divu trešda ļu balsu vair ākumu nenolemj, ka tie ir pretrun ā ECBS m ērķiem un uzdevu ­
miem. Valstu centr ālās bankas šos uzdevumus veic uz savu atbild ību, un tos nevar uzskat īt par da ļu 
no ECBS uzdevumiem.  
15. pants  
Pien ākumi sniegt p ārskatus  
15.1. Vismaz reizi ceturksnī ECB sast āda un public ē ziņ ojumu par ECBS darbī bu. 
15.2. ECBS konsolid ētos finanšu p ārskatus public ē katru ned ēļu. 
15.3. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 284. panta 3. punktu ECB Eiropas 
Parlamentam, Padomei un Komisijai, k ā ar ī Eiropadomei adres ē gada zi ņojumus par ECBS darb ību 
un monet āro politiku gan par iepriekš ējo, gan k ārtējo gadu.  
15.4. Šaj ā pant ā min ētie zi ņojumi un p ārskati ir bez maksas pieejami vis ām ieinteres ētām pus ēm. 
16. pants  
Banknotes  
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 128. panta 1. punktu, ECB Padomei ir ekskluz īvas 
ties ības dot pilnvaras emitēt euro banknotes Savien ībā. Banknotes drī kst emitē t ECB un valstu 
centr ālās bankas. ECB un valstu centr ālo banku emit ētās banknotes ir vien īgās naudasz īmes, kam 
Savien ībā ir likum īga maksāšanas l īdzek ļa statuss.  
Cik iesp ējams ECB ņem v ērā pieredzi attiec ībā uz banknošu emisiju un noform ējumu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/237
IV NODA ĻA 
ECBS MONET ĀRĀS FUNKCIJAS UN OPER ĀCIJAS 
17. pants  
Konti ECB un valstu centr ālaj ās bank ās 
Lai veiktu oper ācijas, ECB un valstu centr ālās bankas var atv ērt kontus kred ītiest ādēm, valsts iest ād ēm 
un citiem tirgus dal ībniekiem, k ā ar ī pie ņemt k ā nodrošin ājumu akt īvus, tostarp dematerializ ētus 
vērtspap īrus. 
18. pants  
Atv ērta tirgus oper ācijas un kred ītoper ācijas  
18.1. Lai sasniegtu ECBS m ērķus un veiktu t ās uzdevumus, ECB un valstu centr ālās bankas var:  
— darboties finanšu tirgos, vai nu veicot tiešus pirkšanas un p ārdošanas dar ījumus (t ūlītējos dar ī­
jumos vai n ākotnes dar ījumos), vai sl ēdzot atpirkšanas l īgumus un aizdodot vai aiz ņemoties 
pras ības un tirgojamus finanšu instrumentus, kas denomin ēti euro vai cit ās val ūtās, k ā ar ī d ārg ­
met ālus; 
— veikt kredī toper ācijas ar kred ītiest ādēm un citiem tirgus dal ībniekiem, aizdodot pret atbilst īgu 
nodrošin ājumu.  
18.2. ECB nosaka visp ār ējus principus ECB vai valstu centr ālo banku veikt ām atv ērta tirgus 
oper ācij ām un kredī toper ācij ām, tostarp principu pazi ņot par nosac ījumiem, ar k ādiem t ās ir gatavas 
iesaist īties š ādos dar ījumos.  
19. pants  
Oblig ātās rezerves  
19.1. Atbilst īgi 2. pantam ECB var piepras īt dal ībvalstu kredī tiest ādēm ECB kontos un valstu 
centr ālaj ās bank ās depon ēt oblig ātas rezerves, lai īstenotu monet ārās politikas m ērķus. ECB Padome 
var noteikt to, k ā apr ēķin āt un noteikt oblig āto rezervju vajadz īgo apjomu. Neiev ērošanas gad ījum ā 
ECB ir ties ības uzlikt soda procentus un citas sankcijas ar l īdz īgu iedarb ību. 
19.2. Lai piem ērotu šo pantu, Padome saska ņā ar 41. pant ā paredz ēto proced ūru nosaka oblig āto 
rezervju b āzi un maksim ālo pie ļaujamo attiec ību starp š īm rezerv ēm un to b āzi, k ā ar ī attiec īgas 
sankcijas gad ījum ā, ja to neiev ēro.LV C 83/238 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
20. pants  
Citi monet āras kontroles l īdzek ļi 
ECB Padome ar divu trešdaļ u nodoto balsu vair ākumu pie ņem lē mumus par citu monet āras kontroles 
metožu izmantošanu, kuras uzskata par m ērķtiec īgām, ņemot vē rā 2. pantu.  
Padome saska ņā ar 41. pant ā paredz ēto proced ūru nosaka šo metožu izmantošanas jomu, ja t ās 
uzliek saist ības treš ām person ām. 
21. pants  
Dar ījumi ar publisko ties ību subjektiem  
21.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 123. pantu ir aizliegts pie ļaut konta 
pārt ēri ņu, k ā ar ī ir aizliegti jebk ādi citi kredī ta pakalpojumi Eiropas Centr ālaj ā bank ā vai dal ībvalstu 
centr ālaj ās bank ās Savien ības iest āžu vai strukt ūru, dal ībvalstu vald ību, re ģion ālu vai viet ēju iest āžu 
vai citu publisku iest āžu, vai citu publisko ties ību subjektu vai publisku uz ņēmumu vajadz ībām, k ā 
ar ī ECB un valstu centrā laj ām bank ām ir aizliegts tieši pirkt par āda instrumentus no min ētaj ām 
iest ādēm. 
21.2. ECB un valstu centr ālās bankas var darboties k ā 21.1. pant ā min ēto subjektu fiskāli a ģenti.  
21.3. Šo pantu attiec ībā uz rezervju nodrošin ājumu, ko sa ņem no centr ālām bank ām, nepiem ēro 
kred ītiest ādēm ar valsts kapit āla l īdzdal ību, kam ECB un valstu centrāl ās bankas piem ēro t ādu pašu 
rež īmu k ā priv ātām kred ītiest ād ēm. 
22. pants  
Ieskaita un nor ēķinu sist ēmas 
ECB un valstu centrā lās bankas var dot iesp ējas, un ECB var izdot regulas, lai Savienī bā un attiec ībās 
ar cit ām valst īm nodrošin ātu efekt īvas un drošas ieskaita un nor ēķinu sist ēmas. 
23. pants  
Ārējās oper ācijas  
ECB un valstu centr ālās bankas var:  
— nodibin āt sakarus ar citu valstu centr ālaj ām bank ām un finanšu iest ād ēm un, vajadz ības gad ījum ā, 
ar starptautisk ām organiz ācij ām; 
— ieg ādāties un p ārdot t ūlītējos dar ījumos un n ākotnes darī jumos visdaž ādākos ārvalstu val ūtas 
rezervju akt īvus un dā rgmet ālus; termins “ ārvalstu val ūtas rezervju akt īvi” noz īm ē v ērtspap īrus 
un jebkā dus citus aktī vus jebkuras valsts val ūtā vai nor ēķinu vien ībās un jebkur ā form ā;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/239
— tur ēt un p ārvald īt šaj ā pant ā min ētos akt īvus;  
— veikt visdaž ādākos bankas dar ījumus ar treš ām valst īm un starptautisk ām organiz ācij ām, to skait ā 
aiz ņēmuma un aizdevuma oper ācijas. 
24. pants  
Citas oper ācijas  
Papildus oper ācij ām, kas izriet no ECB un valstu centr ālo banku uzdevumiem, t ās var veikt oper ācijas 
administrat īvām vajadz ībām vai savu darbinieku interes ēs. 
V NODA ĻA 
KONSULTATĪ VA UZRAUDZ ĪBA 
25. pants  
Konsultat īva uzraudz ība 
25.1. ECB var sniegt padomus un ar to var apspriesties Padome, Komisija un kompetentas 
dal ībvalstu iest ādes par to, cikt āl un k ā piem ērot Savien ības ties ību aktus attiec ībā uz kred ītiest āžu 
konsultatī vu uzraudz ību un finanšu sistēmas stabilit āti. 
25.2. Saska ņā ar vis ām Padomes regul ām, kas pie ņemtas atbilstī gi Lī guma par Eiropas Savien ības 
darb ību 127. panta 6. punktam, ECB var veikt īpašus uzdevumus attiec ībā uz politiku, kas skar 
kred ītiest āžu un citu finanšu iest āžu konsultat īvu uzraudz ību. Vien īgais iz ņēmums ir apdrošin āšanas 
uz ņēmumi.  
VI NODA ĻA 
ECBS FINANŠU NOTEIKUMI  
26. pants  
Finanšu p ārskati  
26.1. ECB un valstu centr ālo banku finanšu gads s ākas janv āra pirmaj ā dien ā un beidzas decembra 
pēd ējā dien ā. 
26.2. Valde ECB gada p ārskatus sagatavo saska ņā ar ECB Padomes noteiktiem principiem. 
Pārskatus apstiprina ECB Padome, un p ēc tam tos public ē. 
26.3. Lai var ētu veikt anal īzi un oper ācijas, Valde sagatavo ECBS konsolid ēto bilanci par tiem 
valstu centr ālo banku aktī viem un pas īviem, kas attiecas uz ECBS.  
26.4. Lai piem ērotu šo pantu, ECB Padome pie ņem noteikumus, kas vajadz īgi, lai valstu centr ālās 
bankas standartiz ētu gr āmatved ības uzskaiti un zi ņojumus par veiktaj ām oper ācij ām.LV C 83/240 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
27. pants  
Rev īzijas  
27.1. ECB un valstu centr ālo banku p ārskatus p ārbauda ECB Padomes ieteikti un Padomes apstip ­
rin āti neatkarī gi ār ējie revidenti. Revidenti ir pilnvaroti pā rbaud īt visus ECB un valstu centrā lo banku 
gr āmatvedī bas dokumentus un p ārskatus un ieg ūt piln īgu inform āciju par to dar ījumiem.  
27.2. L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 287. pants attiecas tikai uz ECB vad ības darb ības 
efektivit ātes pā rbaudi.  
28. pants  
ECB kapit āls 
28.1. ECB kapit āls ir 5 miljardi euro. Kapit ālu var palielin āt par apjomu, ko ECB Padome saska ņā 
ar 10.3. pantu nosaka ar kvalific ētu balsu vair ākumu, iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, kurus 
Padome paredz saska ņā ar 41. pant ā noteikto procedū ru. 
28.2. Valstu centr ālās bankas ir vienī gās ECB kapit āla parakstī tājas un tur ētājas. Kapit āla parakstī ­ 
šana notiek saska ņā ar 29. pant ā noteikto atsl ēgu. 
28.3. ECB Padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu, k ā paredz ēts 10.3. pant ā, nosaka kapit āla 
iemaksas apjomu un formu.  
28.4. Valstu centr ālo banku da ļas ECB parakst ītaj ā kapit ālā nevar p ārskait īt, ie ķīlāt vai arest ēt, 
tom ēr šis noteikums neliedz iev ērot 28.5. pantu.  
28.5. Ja kori ģē 29. pant ā min ēto atsl ēgu, valstu centrā lās bankas sav ā starp ā p ārskaita kapit āla 
da ļas t ā, lai to sadal ījums atbilstu kori ģētajai atslē gai. ECB Padome sī kāk nosaka š ādu p ārskait ījumu 
noteikumus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/241
29. pants  
Kapit āla parakst īšanas atsl ēga 
29.1. ECB kapit āla parakstīšanas atslē gu, kuru pirmoreiz noteica 1998. gad ā, kad tika izveidota 
ECBS, nosaka, katras valsts centr ālajai bankai pieš ķirot procentu ālo da ļu, kas ir š ādu lielumu summa:  
— 50 % no attiec īgās dal ībvalsts iedz īvot āju īpatsvara Savien ības iedz īvotā ju skait ā priekšp ēdējā gad ā 
pirms ECBS izveidošanas;  
— 50 % no attiec īgās dal ībvalsts iekšzemes kopprodukta īpatsvara tirgus cen ās izteiktaj ā Savien ības 
iekšzemes kopprodukt ā, kas re ģistr ēts pē dējos piecos gados l īdz priekšp ēdējam gadam pirms 
ECBS izveidošanas.  
Procentus noapa ļo uz augšu vai uz leju l īdz tuv ākajam skaitlim, kas bez atlikuma dal ās ar 0,0001.  
29.2. Š ā panta piem ērošanai vajadz īgos statistikas datus Komisija sniedz saska ņā ar noteikumiem, 
ko Padome pie ņem ar 41. pant ā noteikto procedū ru. 
29.3. Valstu centr ālaj ām bank ām piešķ irt ās procentu ālās da ļas kori ģē katru piekto gadu p ēc ECBS 
izveides analogi tam, k ā paredz ēts 29.1. pant ā. Kori ģēto atsl ēgu piem ēro ar n ākam ā gada pirmo 
dienu.  
29.4. ECB Padome veic visus citus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai piem ērotu šo pantu.  
30. pants  
Ārvalstu val ūtas rezerves akt īvu p ārskait ījums uz ECB  
30.1. Neskarot 28. pantu, valstu centr ālās bankas piegā dā ECB rezerves akt īvus val ūtās, kas nav 
dal ībvalstu val ūtas, euro, SVF rezerves poz īcijas un SDR l īdz 50 000 miljoniem euro. ECB Padome 
nosaka, cik liela summa Eiropas Centr ālaj ā bank ā j āiemaksā t ūlīt pē c t ās izveidošanas un cik lielas 
summas j āiemaksā v ēlāk. ECB ir visas ties ības tur ēt un p ārvald īt tai p ārskait ītās val ūtas rezerves un 
izmantot t ās šajos Stat ūtos izvirz ītajiem m ērķiem.  
30.2. Katras valsts centr ālās bankas iemaksas nosaka proporcionā li t ās da ļai ECB parakst ītaj ā 
kapit ālā. 
30.3. Katrai valsts centr ālajai bankai ir pras ījums pret ECB, kurš ir tikpat liels, cik liels ir t ās 
ieguld ījums. ECB Padome nosaka to, k ā denomin ē un atlī dzina š ādus pras ījumus.  
30.4. Saska ņā ar 30.2. pantu ECB, iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, ko Padome paredz 
saska ņā ar 41. panta izklāstī to proced ūru, var piepras īt papildu val ūtas rezerves, kas p ārsniedz 30.1. 
pant ā noteikto summu.LV C 83/242 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
30.5. ECB var tur ēt un p ārvald īt SVF rezerves poz īcijas un SDR un veidot š ādu akt īvu uzkr ājumu.  
30.6. ECB Padome veic visus citus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai piem ērotu šo pantu.  
31. pants  
Valstu centr ālo banku tur ētie ārvalstu val ūtas rezervju akt īvi 
31.1. Valstu centr ālās bankas dr īkst veikt dar ījumus, pildot savus pien ākumus pret starptautisk ām 
organiz ācij ām saska ņā ar 23. pantu.  
31.2. Vis ām cit ām oper ācij ām ar ārvalstu val ūtas rezervju akt īviem, kas paliek valstu centr ālaj ās 
bank ās pē c tam, kad izdar īti 30. pant ā min ētie pā rskait ījumi, k ā ar ī dal ībvalstu dar ījumiem ar 
apgroz āmiem ārvalstu val ūtas l īdzek ļiem, ja tie p ārsniedz apjomu, ko nosaka saska ņā ar 31.3. 
pantu, vajadz īgs ECB apstiprin ājums, lai nodrošin ātu to saska ņot ību ar Savien ības val ūtas mai ņas 
kursa politiku un monet āro politiku. 
31.3. Lai atvieglin ātu š īs oper ācijas, ECB Padome izstr ādā pamatnost ādnes.  
32. pants  
Valstu centr ālo banku monet āro ien ākumu sadal ījums  
32.1. Ien ākumus, kas uzkr ājas valstu centrā laj ās bank ās, īstenojot ECBS monet ārās politikas 
darb ības (še turpm āk “monet ārie ien ākumi”), katra finanšu gada beig ās sadala saska ņā ar šo pantu.  
32.2. Katras valsts centr ālās bankas monet ārie ien ākumi lī dzin ās t ās gada ien ākumiem, kas g ūti no 
tās akt īviem, proporcion āli to banknošu v ērt ībai, kuras ir apgroz ībā, un noguld ījumu saist ībām pret 
kred ītiest ādēm. Šos akt īvus valstu centrā lās bankas iez īm ē m ērķiem, kas saska ņoti ar ECB Padomes 
pie ņemt ām pamatnost ādn ēm. 
32.3. Ja p ēc euro ieviešanas ECB Padome atz īst, ka valstu centr ālo banku bilan ču strukt ūras ne ļauj 
piem ērot 32.2. pantu, ECB Padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu var nolemt, ka, atk āpjoties no 
32.2. panta, uz laiku, kas nav ilg āks par pieciem gadiem, monet āros ien ākumus apr ēķina, izmantojot 
alternat īvu metodi.  
32.4. Katras valsts centr ālās bankas monet āros ien ākumus samazina par summu, kas l īdzv ērtīga 
procentiem, kurus š ī centr ālā banka maks ā par saist ībām, kas izriet no kred ītiest āžu veiktajiem 
noguld ījumiem saska ņā ar 19. pantu.  
ECB Padome var nolemt atl īdzin āt valstu centr ālaj ām bank ām banknošu emisijas izdevumus vai, 
izņēmuma gad ījumos, īpašus zaudējumus, ko rad ījušas monet ārās politikas oper ācijas, kuras banka 
veikusi ECBS uzdevum ā. Atl īdz ības formu p ēc saviem ieskatiem nosaka ECB Padome; attiec īgās 
summas var kompens ēt no valstu centrā lo banku monet ārajiem ien ākumiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/243
32.5. Valstu centr ālo banku kop ējos monet āros ien ākumus sadala valstu centr ālaj ām bank ām 
proporcion āli to iemaks ātaj ām ECB kapit āla da ļām un atbilst īgi visiem lēmumiem, ko ECB Padome 
pie ņēmusi, iev ērojot 33.2. pantu.  
32.6. Ieskaitu un nor ēķinus par atlikumiem, ko rada monet āro ien ākumu sadale, veic ECB saska ņā 
ar ECB Padomes noteikt ām pamatnost ādn ēm. 
32.7. ECB Padome veic visus citus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai piem ērotu šo pantu.  
33. pants  
ECB t īrās pe ļņas un t īro zaud ējumu sadal ījums  
33.1. ECB t īro pe ļņu pā rskaita š ādi: 
a) ECB Padomes noteiktu summu, kas nep ārsniedz 20 % no t īrās pe ļņas, p ārskaita visp ārējo rezervju 
fond ā, kas nep ārsniedz 100 % no kapit āla; 
b) p ārējo t īro pe ļņu izdala ECB akcion āriem proporcion āli to iemaks ātām da ļām. 
33.2. Gad ījum ā, ja ECB cieš zaud ējumus, iztr ūkumu var kompens ēt no ECB visp ārējo rezervju 
fonda, un vajadz ības gad ījum ā – pēc ECB Padomes lēmuma – no attiec īgā finanšu gada monet ārajiem 
ien ākumiem proporcion āli summ ām, kas sadal ītas valstu centr ālaj ām bank ām saska ņā ar 32.5. pantu, 
un nep ārsniedzot š īs summas.  
VII NODA ĻA 
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI 
34. pants  
Ties ību akti  
34.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savienī bas darbī bu 132. pantu, ECB:  
— izstr ād ā regulas, cikt āl tas vajadz īgs, lai veiktu uzdevumus, kas paredz ēti 3.1. panta pirmaj ā 
ievilkum ā, 19.1., 22. vai 25.2. pant ā, un gad ījumos, kas noteikti 41. pant ā min ētajos Padomes 
aktos;  
— pie ņem l ēmumus, kas vajadz īgi, lai veiktu uzdevumus, ko L īgumi un ECBS un ECB Stat ūti uztic 
ECBS;  
— sagatavo ieteikumus un sniedz atzinumus.  
34.2. ECB var nolemt public ēt savus lēmumus, ieteikumus un atzinumus.LV C 83/244 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
34.3. Iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, ko Padome paredz saska ņā ar 41. pant ā noteikto 
proced ūru, ECB ir ties īga uzlikt uz ņēmumiem sodanaudu vai kav ējuma naudu gad ījum ā, ja tie nepilda 
pien ākumus, kurus tiem uzliek ECB regulas un l ēmumi.  
35. pants  
Tiesu iest āžu veikta kontrole un ar to saist īti jaut ājumi  
35.1. L īgumos paredz ētajos gad ījumos saska ņā ar taj ā ietvertajiem nosac ījumiem Eiropas Savie ­
nības Tiesa var v ērtēt vai interpret ēt ECB darbī bu vai bezdarbī bu. ECB var griezties Ties ā L īgumos 
paredz ētajos gad ījumos un atbilstī gi to nosac ījumiem.  
35.2. Domstarp ības starp ECB, no vienas puses, un t ās kreditoriem, debitoriem vai jebkur ām cit ām 
person ām, no otras puses, izš ķir kompetentas valstu tiesas, iz ņemot gad ījumus, ja jurisdikcija ir 
piešķ irta Eiropas Savien ības Tiesai. 
35.3. Uz ECB attiecas atbild ības rež īms, ko paredz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 
340. pants. Valstu centr ālo banku atbild ību reglament ē šo valstu attiec īgie ties ību akti.  
35.4. Eiropas Savien ības Tiesas kompetencē ir sniegt spriedumu atbilst īgi jebkurai arbitr āžas klau ­
zulai, kas ietverta ECB vai t ās vā rd ā nosl ēgt ā publisko ties ību vai priv ātties ību lī gum ā. 
35.5. ECB l ēmumus griezties Eiropas Savien ības Ties ā pie ņem ECB Padome.  
35.6. Eiropas Savien ības Tiesas kompetenc ē ir izš ķirt domstarp ības par to, k ā valstu centr ālās 
bankas pilda pien ākumus, ko uzliek L īgumi un šie Stat ūti. Ja ECB uzskata, ka k ādas valsts centr ālā 
banka nav izpildī jusi k ādu no Lī gumu un šo Statū tu uzliktiem pien ākumiem, t ā p ēc tam, kad 
attiec īgās valsts centrā lajai bankai dota iesp ēja iesniegt savus apsv ērumus, sniedz argument ētu atzi ­
numu par šo jaut ājumu. Ja attiec īgās valsts centr ālā banka ECB noteiktaj ā laik ā nesaskaņ o savu 
darb ību ar šo atzinumu, ECB var griezties Eiropas Savien ības Ties ā. 
36. pants  
Person āls 
36.1. ECB Padome pē c Valdes priekšlikuma izstr ādā ECB person āla nodarbin āšanas k ārtību. 
36.2. Iev ērojot ierobežojumus un nosac ījumus, ko paredz nodarbin āšanas k ārtība, Eiropas Savie ­
nības Tiesas jurisdikcij ā ir visas ECB un t ās darbinieku domstarp ības.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/245
37. pants  (bijušais 38. pants)  
Dienesta nosl ēpumi  
37.1. ECB vad ības iest āžu locekļ i un person āls, k ā ar ī valstu centrā lo banku darbinieki ar ī p ēc 
amata pien ākumu pild īšanas beig ām nedr īkst izpaust t ādu inform āciju, uz ko attiecas pien ākums 
iev ērot dienesta nosl ēpumus.  
37.2. Personas, kam pieejami dati, uz kuriem attiecas Savien ības ties ību akti par noslē pumu 
iev ērošanu, ir pak ļautas šiem ties ību aktiem.  
38. pants  (bijušais 39. pants)  
Parakst ītāji 
ECB juridisk ās saist ības ar treš ām personā m apliecina ar priekšs ēd ētāja parakstu vai divu Valdes 
locek ļu parakstiem, vai ar divu t ādu ECB darbinieku parakstiem, kurus priekšs ēdētājs likum īgi piln ­
varojis parakst īt dokumentus ECB v ārd ā. 
39. pants  (bijušais 40. pants)  
Privil ēģijas un imunit āte 
Dal ībvalstu teritorij ā ECB ir visas privil ēģijas un imunit āte, kas vajadz īgas, lai veiktu t ās uzdevumus 
atbilst īgi nosac ījumiem, kuri ietverti Protokol ā par privil ēģijām un imunit āti Eiropas Savien ībā. 
VIII NODAĻ A 
STAT ŪTU GROZ ĪJUMI UN PAPILDNOTEIKUMI  
40. pants  (bijušais 41. pants)  
Vienk āršota grozī jumu proced ūra 
40.1. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 129. panta 3. punktu Eiropas Parlaments 
un Padome saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru vai nu p ēc ECB ieteikuma un p ēc apsprie ­ 
šan ās ar Komisiju, vai ar ī p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar ECB var groz īt šo 
Stat ūtu 5.1., 5.2., 5.3., 17., 18., 19.1., 22., 23., 24.,26., 32.2., 32.3., 32.4., 32.6. pantu, 33.1. 
panta a) punktu un 36. pantu.  
40.2. Šo stat ūtu 10.2. punktu var groz īt ar Eiropadomes vienpr ātīgi pie ņemtu lē mumu vai nu p ēc 
Eiropas Centr ālās bankas ieteikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, vai ar ī 
pēc Komisijas ieteikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Eiropas Centr ālo banku. Šie 
groz ījumi nest ājas sp ēkā, kam ēr tos nav apstiprin ājušas dal ībvalstis saska ņā ar sav ām konstitucion ā­
laj ām pras ībām.LV C 83/246 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
40.3. Lai ECB var ētu n ākt klaj ā ar ieteikumu, kas pie ņemts atbilst īgi šim pantam, ir vajadz īgs 
vienpr ātīgs ECB Padomes l ēmums.  
41. pants  (bijušais 42. pants)  
Papildnoteikumi  
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 129. panta 4. punktu Padome p ēc Komisijas 
priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un ECB vai p ēc ECB ieteikuma un p ēc 
apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Komisiju ar kvalific ētu balsu vair ākumu pie ņem noteikumus, 
kas min ēti šo Stat ūtu 4., 5.4., 19.2., 20., 28.1., 29.2., 30.4. un 34.3. pant ā. 
IX NODA ĻA 
PĀREJAS NOTEIKUMI UN CITI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ ECBS  
42. pants  (bijušais 43. pants)  
Visp ārēji noteikumi  
42.1. L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 139. pantā min ētais iz ņēmuma statuss noz īm ē, ka 
attiec īgaj ām dal ībvalst īm nepieš ķir ties ības un neuzliek saist ības šo Stat ūtu š ādi panti: 3., 6., 9.2., 
12.1., 14.3., 16., 18., 19., 20., 22., 23., 26.2., 27., 30., 31., 32., 33., 34., 50. un 52. pants.  
42.2. Centr ālās bankas taj ās dal ībvalst īs, kur ām piešķ irts min ētā L īguma 139. pantā min ētais 
izņēmuma statuss, monet ārās politikas jom ā patur pilnvaras saska ņā ar savas valsts ties ībām. 
42.3. Saska ņā ar min ētā L īguma 139. pantu ar v ārdu “dal ībvalstis” šo Stat ūtu 3., 11.2., 19. pant ā 
saprot “dal ībvalstis, kuru naudas vien ība ir euro”.  
42.4. Ar fr āzi “valstu centr ālās bankas” šo Stat ūtu 9.2., 10.2., 10.3., 12.1., 16., 17., 18., 22., 23., 
27., 30., 31., 32., 33.2. un 52. pant ā saprot “to dal ībvalstu centrā lās bankas, kuru naudas vien ība ir 
euro”.  
42.5. Ar v ārdu “akcion āri” 10.3. un 33.1. pant ā saprot “to dal ībvalstu centr ālās bankas, kuru 
naudas vien ība ir euro”.  
42.6. Ar v ārdiem “ECB parakst ītais kapit āls” 10.3. un 30.2. pantā saprot “ECB kapit ālu, uz ko 
pieteikuš ās to dal ībvalstu centr ālās bankas, kuru naudas vien ība ir euro”.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/247
43. pants  (bijušais 44. pants)  
ECB p ārejas laika uzdevumi  
ECB p ārņem tos L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 141. panta min ētos k ādreiz ējos EMI uzde ­
vumus, kas sakar ā ar iz ņēmumiem, kuri attiecas uz vienu vai vair ākām dal ībvalst īm, v ēl j āveic p ēc 
euro ieviešanas.  
ECB dod padomus, gatavojot min ētā L īguma 140. pant ā min ēto iz ņēmumu atcelšanu.  
44. pants  (bijušais 45. pants)  
ECB Ģener ālpadome  
44.1. Neskarot L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 129. panta 3. punktu, Ģener ālpadomi 
izveido k ā trešo ECB lēm ējinstanci.  
44.2. Ģener ālpadom ē ir ECB priekšs ēd ētājs, priekšs ēd ētāja vietnieks un valstu centr ālo banku 
vad ītāji. Ģener ālpadomes sēd ēs bez balssties ībām var piedal īties ar ī citi Valdes locek ļi. 
44.3. Ģener ālpadomes pien ākumi piln ībā ir uzskait īti šo Stat ūtu 46. pant ā. 
45. pants  (bijušais 46. pants)  
Ģener ālpadomes reglaments  
45.1. ECB Ģener ālpadomi vada ECB priekšs ēd ētājs vai, vi ņa promb ūtnes laik ā, ECB priekšs ēdētāja 
vietnieks.  
45.2. Padomes priekšs ēd ētājs un viens Komisijas loceklis bez balssties ībām var piedal īties Ģene ­
rālpadomes san āksm ēs. 
45.3. Priekšs ēd ētājs sagatavo Ģener ālpadomes san āksmes.  
45.4. Atkā pjoties no 12.3. panta, Ģener ālpadome pie ņem savu reglamentu.  
45.5. ECB nodrošina Ģener ālpadomi ar sekretari ātu. 
46. pants  (bijušais 47. pants)  
Ģener ālpadomes pien ākumi  
46.1. Ģener ālpadome: 
— veic 43. pant ā min ētos uzdevumus;  
— pal īdz veikt 4. un 25.1. pant ā min ētās padomdev ējfunkcijas.LV C 83/248 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
46.2. Ģener ālpadome pal īdz: 
— v ākt statistikas inform āciju, ko paredz 5. pants;  
— sagatavot ECB darbī bas p ārskatus, ko paredz 15. pants;  
— ieviest noteikumus, kas vajadz īgi, lai var ētu piem ērot 26. pantu, ko paredz 26.4. pants;  
— veikt visus citus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai var ētu piem ērot 29. pantu, k ā tas paredz ēts 29.4. 
pant ā; 
— izstr ād āt ECB personā la darba lī gumu noteikumus, ko paredz 36. pants.  
46.3. Ģener ālpadome pal īdz veikt vajadz īgos priekšdarbus, lai neatsaucami fiks ētu mai ņas kursus 
to dal ībvalstu val ūtām, uz kur ām attiecas iz ņēmums, attiec ībā pret euro, vai ar ī pret vienoto val ūtu, 
ko paredz Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 140. panta 3. punkts.  
46.4. ECB priekšs ēd ētājs inform ē Ģener ālpadomi par ECB Padomes lē mumiem.  
47. pants  (bijušais 48. pants)  
Pārejas noteikumi, kas attiecas uz ECB kapit ālu 
Saska ņā ar 29.1. pantu katras valsts centr ālajai bankai atbilst īgi ECB kapit āla parakst īšanas atsl ēgai ir 
noteikta t ās da ļa. Atk āpjoties no 28.3. panta, centr ālās bankas taj ās dal ībvalst īs, uz kur ām attiecas 
izņēmums, neiemaks ā parakstī to kapit ālu, ja vien Ģener ālpadome ar balsu vair ākumu, kas p ārst āv 
vismaz divas trešda ļas no ECB parakst ītā kapit āla un vismaz pusi no akcion āriem, nenosaka to, ka 
jāiemaks ā oblig āti procentu maks ājumi ECB darbī bas izmaks ām. 
48. pants  (bijušais 49. pants)  
Atliktie ECB kapit āla maks ājumi, rezerves un uzkr ājumi  
48.1. Centr ālās bankas taj ās dal ībvalst īs, attiec ībā uz kur ām iz ņēmums ir atcelts, apmaks ā savu 
parakst īto ECB kapit āla da ļu t ādā pašā apjom ā k ā centr ālās bankas cit ās dal ībvalst īs, kuru naudas 
vien ība ir euro, un ārvalstu val ūtas rezervju aktī vus p ārskaita ECB saska ņā ar 30.1. pantu. P ārskai ­
tāmo summu nosaka, reizinot euro vērt ību ārvalstu val ūtas rezervju aktī viem p ēc konkr ētā brīža 
mai ņas kursa, kas saska ņā ar 30.1. pantu jau ir p ārskait īti ECB, ar koeficientu, kas ir attiec ība starp 
akciju skaitu, uz kuru attiec īgās valsts centr ālā banka ir parakstī jusies, un to skaitu, ko citu valstu 
centr ālās bankas jau apmaks ājušas.  
48.2. Papildus maks ājumiem, kas j āveic saska ņā ar 48.1. pantu, attiec īgā centr ālā banka izdara 
iemaksas ECB rezerv ēs, tajos uzkr ājumos, kas ir piel īdzin āmi rezerv ēm, k ā ar ī papildina to summu, 
kas j āpārskaita rezerv ēs un uzkr ājumos atbilstoši pe ļņas un zaudējumu apr ēķina saldo uz 31. 
decembri iepriekš ējā gad ā pirms iz ņēmuma atcelšanas. Iemaksas summu nosaka, reizinot iepriekšLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/249
defin ēto un apstiprin ātaj ā ECB bilanc ē uzr ādīto rezervju apjomu ar koeficientu, kas ir attiec ība starp 
to akciju skaitu, uz kuru attiec īgās valsts centr ālā banka ir parakst ījusies, un akciju skaitu, ko citas 
centr ālās bankas jau ir apmaks ājušas.  
48.3. P ēc tam, kad viena valsts vai vair ākas valstis k ļūst par dal ībvalst īm un attiec īgo valstu 
centr ālās bankas k ļūst par da ļu no ECBS, autom ātiski tiek palielin āts ECB parakst ītais kapit āls un 
limits ārvalstu val ūtas rezervju aktī viem, ko var p ārskait īt uz ECB. Palielin ājumu nosaka atbilstī gi 
procentuālaj ām da ļām palielin ātaj ā kapit ālā, taj ā laik ā noteiktos attiec īgos apjomus reizinot ar koefi ­
cientu, kas ir attiec ība starp to valstu centr ālo banku procentu ālo da ļu, kuras pievienojas, un to valstu 
centr ālo banku procentu ālo da ļu, kuras jau ir ECBS locekles. Katras valsts centr ālās bankas procen ­
tu ālo da ļu kapit ālā apr ēķina atbilst īgi 29.1. pantam un saska ņā ar 29.2. pantu. References laikposmi, 
ko izmanto statistikas datiem, ir t ādi paši k ā laikposmi, ko izmanto procentu ālo da ļu p ēdējam 
piecgadu piel āgojumam atbilst īgi 29.3. pantam.  
49. pants  (bijušais 52. pants)  
Banknošu mai ņa dal ībvalstu val ūtās 
Iev ērojot neatsaucami fiksētos mai ņas kursus, saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 140. 
panta 3. punktu ECB Padome veic pas ākumus, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu to, ka valstu centr ālās 
bankas to val ūtu banknotes, kuru mai ņas kursi ir neatsaucami fiks ēti, maina lī dzv ērtīgi to attiec īgai 
nomin ālvērt ībai. 
50. pants  (bijušais 53. pants)  
Pārejas noteikumu piem ērošana  
Tikm ēr, kam ēr past āv dal ībvalstis, uz kur ām attiecas iz ņēmums, piem ēro 42. l īdz 47. pantu.LV C 83/250 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
5. PROTOKOLS  
PAR EIROPAS INVEST ĪCIJU BANKAS STAT ŪTIEM  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
VĒLĒDAMIES  pie ņemt Eiropas Invest īciju bankas Stat ūtus, ko paredz L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 308. pants,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Ar šo ir izveidota L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 308. pant ā paredz ētā Eiropas Investī ciju 
banka (še turpm āk “Banka”); t ā funkcion ē un darbojas saska ņā ar Lī gumiem un šiem Stat ūtiem.  
2. pants 
Bankas uzdevums ir noteikts L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 309. pantā . 
3. pants 
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 308. pantu Bankas locekļ i ir dal ībvalstis.  
4. pants 
1. Bankas kapit āls ir EUR 232 392 989 000, ko veido š āds dal ībvalstu parakst ītais kapit āls: 
Vācija 37 578 019 000  
Francija  37 578 019 000  
Itālija 37 578 019 000  
Apvienot ā Karaliste  37 578 019 000  
Spānija 22 546 811 500  
Be ļģija 10 416 365 500  
Nīderlande  10 416 365 500  
Zviedrija  6 910 226 000  
Dānija 5 274 105 000  
Austrija  5 170 732 500  
Polija 4 810 160 500  
Somija 2 970 783 000LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/251
Grie ķija 2 825 416 500  
Portug āle 1 820 820 000  
Čehijas Republika  1 774 990 500  
Ung ārija 1 679 222 000  
Īrija 1 318 525 000  
Rum ānija 1 217 626 000  
Slov ākija 604 206 500  
Slov ēnija 560 951 500  
Bulg ārija 410 217 500  
Lietuva  351 981 000  
Luksemburga  263 707 000  
Kipra  258 583 500  
Latvija 214 805 000  
Igaunija  165 882 000  
Malta 98 429 500 
Dal ībvalstu saist ības nep ārsniedz neapmaks āto parakst ītā kapit āla da ļu. 
2. Jaunu dal ībvalstu uz ņemšana palielina parakst īto kapit ālu atbilst īgi jaun ās dal ībvalsts lī dzdalībai. 
3. Valde var vienpr ātīgi nolemt, ka parakst ītais kapit āls j āpalielina. 
4. Dal ībvalsts parakst ītā kapit āla da ļu nedrī kst nodot t ālāk, ie ķīlāt vai atsavin āt. 
5. pants 
1. Parakst ītais kapit āls dal ībvalst īm j āiemaksā 5 % apjom ā, r ēķinot vid ēji pēc 4. panta 1. punkt ā 
noteiktaj ām summ ām. 
2. Ja parakstī to kapit ālu palielina, Valde ar vienpr ātīgu lē mumu nosaka maks ājamo daudzumu 
procentos un maks āšanas k ārtību. Maks ājumu skaidr ā naud ā veic vien īgi euro val ūtā. 
3. Direktoru padome var pras īt parakst ītā kapit āla atlikuma samaksu t ādā apjom ā, lai Banka var ētu 
izpild īt saist ības. 
Dal ībvalstis šo summu iemaksā proporcion āli savai parakst ītā kapit āla da ļai.LV C 83/252 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
6. pants  
(bijušais 8. pants)  
Banku vada un p ārvalda Valde, Direktoru padome un Vad ības komiteja.  
7. pants  
(bijušais 9. pants)  
1. Valde sast āv no dal ībvalstu ieceltiem ministriem.  
2. Valde nosaka Bankas kred ītpolitikas pamatprincipus atbilst īgi Savien ības m ērķiem. 
Valde nodrošina šo principu īstenošanu.  
3. Valde turkl āt: 
a) lemj, vai j āpalielina parakst ītais kapit āls saska ņā ar 4. panta 3. punktu un 5. panta 2. punktu;  
b) šo stat ūtu 9. panta 1. punkta sakar ā nosaka principus, ko piem ēro finansēšanas oper ācij ām, kuras 
veic Bankas uzdevuma izpildei;  
c) īsteno 9. un 11. pant ā paredz ētās pilnvaras attiec ībā uz Direktoru padomes un Vadī bas komitejas 
locekļ u iecelšanu un atlaišanu, k ā ar ī pilnvaras, kas paredz ētas 11. panta 1. punkta otraj ā da ļā; 
d) lemj par finans ējuma pieš ķiršanu invest īciju oper ācij ām, ko piln īgi vai da ļēji veic ārpus dal ībvalstu 
teritorij ām, k ā noteikts 16. panta 1. punkt ā; 
e) apstiprina Direktoru padomes gada p ārskatu;  
f) apstiprina gada bilanci, k ā ar ī pe ļņas un zaud ējumu p ārskatu;  
g) īsteno citas pilnvaras un veic funkcijas, kas noteiktas šajos stat ūtos; 
h) apstiprina Bankas reglamentu.  
4. Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu un šiem Stat ūtiem Valdes kompetenc ē ir ar 
vienpr ātīgu l ēmumu p ārtraukt Bankas oper ācijas un vajadz ības gad ījum ā Banku likvid ēt.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/253
8. pants  
(bijušais 10. pants)  
Ja vien šie Stat ūti neparedz ko citu, Valde l ēmumus pie ņem ar t ās locek ļu balsu vair ākumu. Šaj ā 
vair ākum ā j ābūt p ārst āvētiem vismaz 50 % no parakst ītā kapit āla. 
Kvalific ētam balsu vair ākumam vajadz īgas asto ņpadsmit balsis, kas p ārst āv 68 % no parakst ītā kapi ­
tāla. 
Kl ātesošu vai p ārst āv ētu locek ļu attur ēšan ās neliedz pie ņemt lēmumus, kuriem vajadz īga vienpr ātība. 
9. pants  
(bijušais 11. pants)  
1. Direktoru padome lemj par finans ējuma pieš ķiršanu, jo īpaši par aizdevumu un garantiju 
piešķ iršanu, un par aiz ņēmumu ņemšanu, k ā ar ī nosaka aizdevumu procentu likmes, komisijas 
maksu un citus maks ājumus. Pamatojoties uz l ēmumu, kas pie ņemts ar kvalific ētu balsu vair ākumu, 
tā var dažas savas funkcijas dele ģēt Vad ības komitejai. T ā nosaka š ādas dele ģēšanas noteikumus un 
nosac ījumus, k ā ar ī uzrauga to izpildi.  
Direktoru padome kontrol ē Bankas darb ības pareiz ību un nodrošina Bankas vad ības atbilst ību Lī gu ­
miem un statū tiem, un Valdes noteiktiem visp ārējiem principiem.  
Finanšu gada beig ās Direktoru padome iesniedz Valdei zi ņojumu un p ēc apstiprin āšanas dara to 
zin āmu atkl ātībā. 
2. Direktoru padomē ir divdesmit asto ņi direktori un sešpadsmit direktoru aizst ājēji. 
Direktorus uz pieciem gadiem iece ļ Valde; katra dal ībvalsts un Komisija izvirza pa vienam kandi ­
dātam. 
Valde uz pieciem gadiem š ādi iece ļ direktoru aizst ājējus:  
— divus aizst ājējus, ko izvirza Francijas Republika,  
— divus aizst ājējus, ko izvirza V ācijas Federat īvā Republika, 
— divus aizst ājējus, ko izvirza It ālijas Republika,  
— divus aizst ājējus, ko izvirza Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ā Karaliste,  
— vienu aizst ājēju, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza Sp ānijas Karaliste un Portug āles Republika,LV C 83/254 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
— vienu aizst ājēju, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza Be ļģijas Karaliste, Luksemburgas Lielhercogiste 
un N īderlandes Karaliste,  
— divus aizst ājējus, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza D ānijas karaliste, Grie ķijas Republika, Īrija un 
Rum ānija, 
— divus aizst ājējus, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza Igaunijas republika, Latvijas Republika, 
Lietuvas republika, Austrijas Republika, Somijas Republika un Zviedrijas Karaliste,  
— tr īs aizst ājējus, ko, savstarp ēji vienojoties, izvirza Bulg ārijas Republika, Čehijas Republika, Kipras 
Republika, Ung ārijas Republika, Maltas Republika, Polijas Republika, Slov ēnijas Republika un 
Slov ākijas Republika, un  
— vienu aizst ājēju, ko izvirza Komisija.  
Direktoru padome kop īgi izraug ās sešus (6) ekspertus bez balsstiesī bām: tr īs (3) k ā locek ļus un tr īs (3) 
kā aizst ājējus.  
Direktorus un aizst ājējus var iecelt amatā atk ārtoti.  
Noteikumus dal ībai Direktoru padomes san āksm ēs un noteikumus, kas attiecas uz direktoru aizst ā­
jējiem un izraudz ītiem ekspertiem, nosaka reglament ā. 
Vad ības komitejas priekšs ēd ētājs vai – vi ņa promb ūtn ē – viens no priekšs ēd ētāja aizst ājējiem vada 
Direktoru padomes s ēdes, ta ču nebalso.  
Direktoru padomes locek ļus izv ēlas no person ām, kuru neatkar ība un kompetence nav apšaub āma; 
viņi ir pak ļauti tikai Bankai.  
3. Tikai tad, ja k āds direktors vairs neatbilst nosac ījumiem, kas vajadz īgi pien ākumu izpildei, Valde 
var vi ņu atlaist; Valdei l ēmums j āpie ņem ar kvalific ētu balsu vair ākumu.  
Ja gada p ārskatu neapstiprina, Direktoru padome atk āpjas no amata.  
4. Brī vās vietas, ko rada n āves gad ījumi, labpr ātīgas atk āpšan ās, atlaišanas vai kolekt īvas atk āp­ 
šan ās, aizpilda saska ņā ar 2. punktu. Katru locekli aizst āj uz atlikušo amata pilnvaru laiku, ja vien 
nenomaina visu Direktoru padomi.  
5. Valde nosaka Direktoru padomes locek ļu atalgojumu. Valde nosaka, k ādas darb ības nav sade ­
rīgas ar direktora vai aizst ājēja pien ākumiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/255
10. pants  
(bijušais 12. pants)  
1. Direktoru padomē katram direktoram ir viena balss. Tas vienm ēr var dele ģēt savu balsi saska ņā 
ar proced ūrām, kas j āparedz Bankas reglament ā. 
2. Iz ņemot gad ījumus, kad šajos Stat ūtos paredz ēts cit ādi, Direktoru padome lēmumus pie ņem, 
“par” balsojot vismaz vienai trešda ļai (1/3) balssties īgo locek ļu, kas p ārst āv vismaz piecdesmit 
procentus (50 %) parakst ītā kapit āla. Kvalific ētam balsu vair ākumam ir vajadz īgas asto ņpadsmit 
(18) balsis “par”, kas p ārst āv sešdesmit asto ņus procentus (68 %) no parakst ītā kapit āla. Bankas 
reglament ā paredz kvorumu, kas vajadz īgs, lai Direktoru padomes l ēmumi b ūtu spē kā. 
11. pants  
(bijušais 13. pants)  
1. Vad ības komitej ā ir priekšs ēdētājs un asto ņi priekšs ēd ētāja vietnieki, ko uz sešiem gadiem iece ļ 
Valde p ēc Direktoru padomes priekšlikuma. Vi ņus var iecelt amatā atk ārtoti.  
Valde ar vienpr ātīgu l ēmumu var main īt Vad ības komitejas locek ļu skaitu.  
2. P ēc Direktoru padomes priekšlikuma, kas pie ņemts ar kvalific ētu balsu vair ākumu, Valde, 
pie ņemot, savuk ārt, l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu, var atst ādin āt Vad ības komitejas locek ļus. 
3. Vad ības komiteja atbild par Bankas k ārt ējiem dar ījumiem priekšsē dētāja vad ībā un Direktoru 
padomes uzraudz ībā. 
Tā gatavo Direktoru padomes l ēmumus, jo īpaši l ēmumus par aiz ņēmumu ņemšanu un finans ējuma, 
jo īpaši aizdevumu, un garantiju pieš ķiršanu; t ā nodrošina šo lē mumu izpildi.  
4. Vad ības komiteja pie ņem l ēmumus ar balsu vair ākumu, sniedzot atzinumus par priekšlikumiem 
ņemt aiz ņēmumus vai pieš ķirt finans ējumu, jo īpaši aizdevumus un garantijas.  
5. Valde nosaka Vad ības komitejas locek ļu atalgojumu un to, k ādas darb ības nav sader īgas ar vi ņu 
pien ākumiem.  
6. Priekšs ēd ētājs vai – gad ījum ā, ja vi ņš to nevar – viens no priekšs ēd ētāja aizst ājējiem p ārst āv 
Banku juridiskos un citos jaut ājumos.  
7. Bankas darbinieki ir priekšs ēdētāja pak ļaut ībā. Vi ņš tos pie ņem darb ā un atlaiž no darba. 
Izv ēloties personā lu, ņem vē rā ne tikai cilv ēku sp ējas un kvalifikāciju, bet ar ī to, lai dal ībvalstu pilso ņi 
taj ā b ūtu pā rst āvēti sam ērīgi. Reglament ā nosaka, kuras l ēm ējinstit ūcijas kompetencē ir pie ņemt 
person ālam piem ērojamos noteikumus.LV C 83/256 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
8. Vad ības komiteja un Bankas darbinieki ir pak ļauti tikai Bankai un pilda pien ākumus piln īgi 
neatkar īgi. 
12. pants  
(bijušais 14. pants)  
1. Komiteja, kas sast āv no sešiem locek ļiem, kurus Valde iece ļ, pamatojoties uz vi ņu kompetenci, 
pārbauda, vai Bankas oper ācijas atbilst lab ākajai banku darb ības praksei, un ir atbild īga par Bankas 
pārskatu rev īziju.  
2. Šā panta 1. punkt ā min ētā komiteja katru gadu p ārbauda Bankas oper āciju un grā matved ības 
uzskaites pareiz ību. Šaj ā nol ūkā t ā p ārbauda, vai Bankas oper ācijas ir veiktas saska ņā ar stat ūtos un 
reglament ā paredz ētaj ām formalit ātēm un proced ūrām. 
3. Šā panta 1. punkt ā min ētā komiteja apstiprina, ka finanšu p ārskati, k ā ar ī cita finanšu inform ā­
cija, kas ietverta Direktoru padomes sagatavotajos gada p ārskatos, sniedz patiesu priekšstatu par 
Bankas finanšu st āvokli, tostarp t ās akt īviem un pas īviem, k ā ar ī par t ās darbī bas rezult ātiem un 
naudas pl ūsmu attiec īgaj ā finanšu gad ā. 
4. Reglament ā s īkāk nosaka kvalifik āciju, kas vajadz īga 1. punkt ā min ētās komitejas locek ļiem, un 
paredz komitejas darb ības noteikumus un nosacī jumus.  
13. pants  
(bijušais 15. pants)  
Bankas dar ījumi ar vis ām dal ībvalst īm notiek ar attiec īgās valsts noteiktas iestādes starpniec ību. Veicot 
finanšu oper ācijas, Banka sa ņem pal īdz ību no attiec īgās dal ībvalsts centr ālās bankas vai cit ām attie ­
cīgās valsts apstiprin ātām finanšu iestād ēm. 
14. pants  
(bijušais 16. pants)  
1. Banka sadarbojas ar vis ām starptautisk ām organiz ācij ām, kas darbojas tai l īdz īgās jomās.  
2. Banka tiecas nodibin āt vajadz īgos sakarus, lai var ētu sadarboties ar to valstu bank ām un finanšu 
iest ādēm, kur t ā veic oper ācijas. 
15. pants  
(bijušais 17. pants)  
Principi, ko Valde pie ņem, iev ērojot šo Stat ūtu 7. pantu, Valde p ēc dal ībvalsts vai Komisijas lū guma 
vai pati p ēc savas ierosmes skaidro vai papildina saska ņā ar tiem pašiem noteikumiem, kas regla ­
ment ē to pie ņemšanu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/257
16. pants  
(bijušais 18. pants)  
1. Veicot Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 309. pantā izvirz īto uzdevumu, Banka t ās 
locek ļiem vai priv ātiem uz ņēmumiem, vai publiskiem uz ņēmumiem pieš ķir finans ējumu, jo īpaši 
aizdevumus un garantijas, lai var ētu īstenot investī cijas dal ībvalstu teritorij ās, ja ar sapr ātīgiem nosa ­
cījumiem nav ieg ūstami l īdzek ļi no citiem avotiem.  
Ar Valdes lēmumu, kas pie ņemts ar kvalific ētu balsu vair ākumu p ēc Direktoru padomes priekšlikuma, 
Banka tom ēr var pieš ķirt finans ējumu invest īcij ām, ko piln ībā vai da ļēji īsteno ārpus dal ībvalstu 
teritorij ām. 
2. Aizdevumus cik iesp ējams pieš ķir vien īgi ar nosac ījumu, ka tiek izmantoti arī citi finanšu avoti.  
3. Pieš ķirot aizdevumu uz ņēmumam vai iest ādei, kas nav dal ībvalsts, Banka vai nu prasa galvo ­
jumu no dal ībvalsts, kur ā invest īciju veic, vai citus l īdzv ērtīgus nodrošin ājumus, vai ar ī garant ētu 
debitora maks ātsp ēju. 
Turkl āt saska ņā ar principiem, kurus Valde pie ņēmusi atbilst īgi 7. panta 3. punkta b) apakšpunktam, 
un ja tas vajadz īgs Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 309. pant ā paredz ēto darb ību veikšanai, 
Direktoru padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu pie ņem nosac ījumus un k ārtību attiec ībā uz 
jebk ādu finans ējumu, kas ir pak ļauts noteiktiem riskiem un ko t ādēļ uzskata par īpašu darb ību. 
4. Banka var garant ēt l īguma aizdevumus publiskiem vai priv ātiem uz ņēmumiem vai cit ām 
iest ādēm, lai īstenotu projektus, ko paredz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 309. pants.  
5. Bankas pieš ķirto aizdevumu vai garantiju neatmaksā tā kopsumma nep ārsniedz 250 % no 
kopsummas, ko veido t ās parakst ītais kapit āls, rezerves, visp ārējie uzkr ājumi un peļņ as un zaudē jumu 
pārskats. Attiec īgo poste ņu kopsummu apr ēķina, to samazinot par summu – apmaks ātu vai n ē – kas 
parakst īta k ā Bankas l īdzdal ība kapit ālā. 
Summa, kas apmaks āta k ā Bankas lī dzdal ība kapit ālā, nekad nep ārsniedz kopsummu, ko veido t ās 
apmaks ātais parakst ītais kapit āls, rezerves, visp ārējie uzkr ājumi un pe ļņas un zaud ējumu p ārskatu.  
Izņēmuma k ārt ā Bankas īpašaj ām darb ībām, k ā t ās noteikusi Valde un Direktoru padome saska ņā ar 
3. punktu, tiks iedal īta atseviš ķa rezervju summa.  
Šo punktu piem ēro ar ī attiec ībā uz Bankas konsolid ētajiem pā rskatiem.  
6. Banka nodrošin ās pret zaud ējumiem val ūtas kursa svā rst ību d ēļ, aizdevumu un garantiju 
līgumos iek ļaujot noteikumus, ko t ā uzskata par lietder īgiem.LV C 83/258 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
17. pants  
(bijušais 19. pants)  
1. Procentu likmes aizdevumiem, ko Banka pieš ķir, un komisijas maksu un citus maks ājumus 
kori ģē atkar ībā no st āvok ļa kapit āla tirg ū un apr ēķina t ā, lai ien ākumi no tiem ļautu Bankai izpildī t 
saist ības, segt izdevumus, nodrošin āt sevi pret riskiem un izveidot rezervju fondu, k ā paredz 
24. pants.  
2. Banka nedod nek ādas atlaides procentu likm ēm. Ja procentu likmes samazin āšana tom ēr š ķiet 
vēlama finans ējam ās invest īcijas b ūtības d ēļ, attiec īgā dal ībvalsts vai k āda cita strukt ūra var pieš ķirt 
pal īdz ību procentu nomaksai, cikt āl to pie ļauj Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 107. pants.  
18. pants  
(bijušais 20. pants)  
Finans ēšanas oper ācij ās Banka iev ēro š ādus principus.  
1. T ā nodrošina to, ka fondus izmanto Savienī bas interes ēs cik iesp ējams racion āli. 
Aizdevumus un galvojumus t ā pieš ķir vien īgi tad:  
a) ja invest īcijas īsteno ražošanas uz ņēmumi, un tie no ražošanas pe ļņas sedz procentus un amorti ­
zācijas izdevumus, vai ja citu invest īciju sakar ā saist ības uz ņemas t ā valsts, kur ā invest īcijas īsteno, 
vai izdevumus sedz no citiem l īdzek ļiem; un  
b) ja invest īciju īstenošana veicina visp ārēju ekonomikas raž īgumu un sekm ē iekš ējā tirgus izveidi.  
2. T ā neiegū st da ļas uz ņēmumos un neuz ņemas pien ākumus to vad ībā, ja to neprasa Bankas 
ties ību aizsardz ība, nodrošinot aizdoto naudas l īdzek ļu atgūšanu.  
Tom ēr saska ņā ar principiem, ko Valde noteikusi atbilst īgi šo stat ūtu 7. panta 3. punkta b) apakš ­
punktam, un kad tas vajadz īgs Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 309. pant ā paredz ēto darb ību 
veikšanai, Direktoru padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu pie ņem nosac ījumus un k ārtību attiec ībā 
uz l īdzdal ības iegūšanu komercuz ņēmumu kapit ālā, parasti papildus aizdevumam vai garantijai, cikt āl 
tas vajadz īgs invest īciju vai programmu finans ēšanai.  
3. T ā var p ārdot pras ības kapit āla tirg ū un šaj ā nol ūkā pras īt, lai debitori emit ē oblig ācijas vai citus 
vērtspap īrus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/259
4. Ne Banka, ne dal ībvalstis neizvirza nosac ījumus ar pras ību Bankas aizdotos l īdzek ļus t ērēt k ādā 
konkr ētā dal ībvalst ī. 
5. Banka var piešķ irt aizdevumus ar nosac ījumu, ka uzaicin ājumu uz konkursu izsludina starp ­
tautiski.  
6. Banka ne piln īgi, ne daļē ji nefinans ē invest īcijas, pret ko iebilst dalī bvalstis, kurā s t ās paredz ēts 
īstenot.  
7. Papildus aizdevumu oper ācij ām Banka var nodrošin āt tehniskā s pal īdz ības pakalpojumus 
saska ņā ar noteikumiem, kurus Valde pie ņem ar kvalific ētu balsu vair ākumu, un atbilst īgi šiem 
stat ūtiem.  
19. pants  
(bijušais 21. pants)  
1. Jebkurš uz ņēmums vai ar ī valsts vai priv āta strukt ūra var v ērsties ar finans ējuma pieteikumu 
tieši Bank ā. Pieteikumus Bankai var iesniegt ar ī vai nu ar Komisijas starpniec ību, vai ar ī ar t ās 
dal ībvalsts starpniec ību, kuras teritorij ā invest īciju paredz ēts veikt.  
2. Pieteikumus, kas iesniegti ar Komisijas starpniec ību, nodod dal ībvalstij, kurā invest īciju pare ­
dz ēts veikt, lai t ā sniegtu atzinumu. Pieteikumus, kas iesniegti ar dal ībvalsts starpniec ību, nodod 
Komisijai, lai t ā sniegtu atzinumu. Pieteikumus, ko uz ņēmumi iesniedz tieši, nodod attiec īgajai 
dal ībvalstij un Komisijai.  
Attiec īgā dal ībvalsts un Komisija sniedz atzinumus divos m ēnešos. Ja šaj ā laik ā atbildes nav, Banka 
var uzskat īt, ka pret attiec īgo projektu nav iebildumu.  
3. Direktoru padome pie ņem l ēmumus par finans ēšanas oper ācij ām, ko tai iesniegusi Vad ības 
komiteja.  
4. Vad ības komiteja noskaidro, vai tai iesniegt ās finans ēšanas oper ācijas atbilst šiem Stat ūtiem, jo 
īpaši 16. un 18. pantam. Ja Vad ības komiteja atbalsta finans ējumu, t ā Direktoru padomei iesniedz 
atbilst īgu priekšlikumu; Komiteja var sniegt labv ēlīgu atzinumu ar nosac ījumiem, ko t ā atz īst par 
būtiskiem. Ja Vad ības komiteja iebilst pret finans ējuma pieš ķiršanu, t ā attiec īgos dokumentus kop ā ar 
atzinumu iesniedz Direktoru padomei.  
5. Ja Vad ības komiteja sniedz nelabv ēlīgu atzinumu, Direktoru padome attiec īgo finans ējumu var 
piešķ irt tikai ar vienpr ātīgu l ēmumu.  
6. Ja Komisija sniedz nelabv ēlīgu atzinumu, Direktoru padome attiec īgo finans ējumu var pieš ķirt 
tikai ar vienpr ātīgu l ēmumu, Komisijas ieceltajam direktoram atturoties.LV C 83/260 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
7. Ja gan Vad ības komiteja, gan Komisija sniedz nelabv ēlīgu atzinumu, Direktoru padome finan ­
sējumu nedr īkst pieš ķirt. 
8. Ja ir vajadz ība p ārstruktur ēt finans ēšanas oper āciju, kas saist īta ar apstiprin ātu invest īciju, lai 
aizsarg ātu Bankas ties ības un intereses, Vad ības komiteja nekav ējoties veic ārk ārtas pas ākumus, kurus 
tā uzskata par vajadz īgiem, par tiem t ūlīt pazi ņojot Direktoru padomei.  
20. pants  
(bijušais 22. pants)  
1. Banka kapit āla tirg ū aiz ņemas l īdzek ļus, kas vajadz īgi t ās uzdevumu veikšanai.  
2. Banka var aiz ņemties lī dzek ļus dal ībvalstu kapit āla tirgos saska ņā ar ties ību aktiem, kas attiecas 
uz šiem tirgiem.  
Tādas dal ībvalsts kompetentās iest ādes, kurai ir iz ņēmuma statuss, kas paredz ēts Lī guma par Eiropas 
Savien ības darb ību 139. panta 1. punkt ā, pret š ādu aiz ņēmumu var iebilst vien īgi tad, ja ir iemesls 
bažā m, ka š īs valsts kapit āla tirg ū var rasties nopietnas gr ūtības. 
21. pants  
(bijušais 23. pants)  
1. Banka š ādi var izmantot visus pieejamos naudas l īdzek ļus, kas nav t ūlīt vajadz īgi, lai izpild ītu 
saist ības: 
a) invest ēt val ūtas tirgos;  
b) k ā paredz 18. panta 2. punkts, pirkt un p ārdot vē rtspap īrus; 
c) veikt visas citas finanšu oper ācijas, kas saist ītas ar t ās m ērķiem. 
2. Neskarot 23. pantu, Banka, p ārvaldot invest īcijas, neiesaist ās nek ādās val ūtas arbitr āžās, ko tieši 
neprasa aizdošanas oper ācijas vai t ādu saist ību izpilde, kuras rada t ās ņemtie aiz ņēmumi vai pieš ķirt ās 
garantijas.  
3. Jomās, uz ko attiecas šis pants, Banka saska ņo r īcību ar kompetent ām iest ādēm vai attiec īgās 
dal ībvalsts valsts centr ālo banku.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/261
22. pants  
(bijušais 24. pants)  
1. Pak āpeniski izveido rezervju fondu, kas sasniedz 10 % no parakst ītā kapit āla. Ja Bankas pas īvi to 
pie ļauj, Direktoru padome var nolemt izveidot papildu rezerves. Kam ēr rezervju fonds nav piln ībā 
izveidots, to uztur:  
a) procentu ien ākumi, kas sa ņemti par Bankas pieš ķirtajiem aizdevumiem no summ ām, kuras dal īb­
valstis iemaks ā, iev ērojot 5. pantu;  
b) procentu ien ākumi, kas sa ņemti par Bankas pieš ķirtajiem aizdevumiem no naudas l īdzek ļiem, kuri 
rodas no a) apakšpunkt ā min ēto aizdevumu atmaks ājumiem,  
cikt āl šie ien ākumi nav vajadz īgi, lai pild ītu Bankas saistī bas vai segtu izdevumus.  
2. Rezervju fonda resursus investē t ā, lai tie vienm ēr b ūtu pieejami fonda m ērķu īstenošanai.  
23. pants  
(bijušais 25. pants)  
1. Bankai vienm ēr ir ties ības konvert ēt t ās akt īvus no vienas dal ībvalsts, kuras naudas vien ība nav 
euro, val ūtas, lai veiktu finanšu oper ācijas, kas atbilst L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 309. 
pant ā noteiktajam uzdevumam, ņemot v ērā šo Stat ūtu 21. pantu. Banka cik iesp ējams izvair ās š ādi 
konvert ēt akt īvus, ja tai vajadz īgaj ā val ūtā ir naudas l īdzek ļi vai likv īdi akt īvi. 
2. Banka nevar konvertēt savus akt īvus no vienas dal ībvalsts, kuras naudas vien ība nav euro, 
val ūtas k ādas treš ās valsts val ūtā bez attiec īgās dal ībvalsts, kuras naudas vien ība nav euro, piekrišanas.  
3. Banka dr īkst br īvi pā rdot to sava kapit āla da ļu, kas iemaks āta k ād ā val ūtā, kuru t ā aiz ņēmusies 
tirgos ārpus Savien ības. 
4. Dal ībvalstis ap ņemas ļaut Bankas debitoriem izmantot to val ūtu, kas vajadz īga, lai atmaksā tu 
kapit ālu un samaks ātu aizdevumu procentus vai komisijas maksu par garantij ām, ko Banka pieš ķīrusi 
invest īcij ām, kuras īsteno šo valstu teritorij ā.LV C 83/262 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
24. pants  
(bijušais 26. pants)  
Ja kāda dal ībvalsts neizpilda šo Stat ūtu uzliktos dalī bas pien ākumus, jo īpaši pien ākumu samaks āt 
savu parakst ītā kapit āla da ļu, piešķ irt vai apkalpot aiz ņēmumus, ar Valdes l ēmumu, kas pie ņemts ar 
kvalific ētu balsu vair ākumu, var p ārtraukt aizdevumu un garantiju pieš ķiršanu šai dal ībvalstij vai t ās 
pilso ņiem. 
Šāds l ēmums ne šo valsti, ne t ās pilso ņus neatbr īvo no pien ākumiem pret Banku.  
25. pants  
(bijušais 27. pants)  
1. Ja Valde nolemj p ārtraukt Bankas oper ācijas, visas t ās darbī bas t ūlīt apst ājas, iz ņemot t ās, kas 
vajadz īgas, lai nodrošin ātu pien ācīgu t ās akt īvu realiz āciju, aizsardz ību un saglab āšanu, k ā ar ī saist ību 
nok ārtošanu.  
2. Likvid ācijas gad ījum ā Valde iece ļ likvidatorus un instru ē tos, k ā veikt likvid āciju. T ā nodrošina 
person āla ties ību aizsardz ību. 
26. pants  
(bijušais 28. pants)  
1. Vis ās dal ībvalstī s Bankai ir visplaš ākā ties ībsp ēja un r īcībsp ēja, ko šo valstu ties ību akti pieš ķir 
juridisk ām personā m; t ā var pirkt vai p ārdot kustamu un nekustamu īpašumu, k ā ar ī b ūt par pusi 
tiesas procesos.  
2. Bankas īpašumu nepak ļauj rekviz īcijai vai ekspropri ācijai.  
27. pants  
(bijušais 29. pants)  
Kompetentas valstu tiesas izš ķir Bankas domstarp ības ar t ās kreditoriem, debitoriem vai cit ām 
person ām, iz ņemot gad ījumus, ja jurisdikcija nodota Eiropas Savien ības Tiesai. Banka var jebkur ā 
līgum ā paredz ēt arbitr āžas proced ūru. 
Bankai ir juridisk ā adrese vis ās dal ībvalst īs. Katr ā l īgum ā t ā tom ēr var īpaši noteikt juridisko adresi.  
Bankas īpašumus un akt īvus var ap ķīlāt vai arest ēt tikai ar tiesas nol ēmumu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/263
28. pants  
(bijušais 30. pants)  
1. Valde var vienpr ātīgi nolemt izveidot finansi āli patst āvīgas fili āles vai citas strukt ūras, kas ir 
ties ību subjekti.  
2. Valde ar vienpr ātīgu l ēmumu pie ņem 1. punkt ā min ēto strukt ūru stat ūtus. Stat ūtos īpaši nosaka 
to m ērķus, struktū ru, kapit ālu, dal ībniekus, atrašan ās vietu, finanšu resursus, l ēmumu ietekm ēšanas 
līdzek ļus un rev īzijas noteikumus, k ā ar ī to attiec ības ar Bankas lēm ējinstit ūcij ām. 
3. Bankas kompetenc ē ir piedal īties šo strukt ūru vad ībā un iemaks āt t ādu parakst ītā kapit āla da ļu, 
ko Valde nosaka ar vienpr ātīgu l ēmumu. 
4. Protokols par privil ēģijām un imunit āti Eiropas Savien ībā attiecas uz 1. punkt ā min ētaj ām 
strukt ūrām, cikt āl uz t ām attiecas Savien ības ties ību akti, k ā ar ī uz šo strukt ūru lē m ējinstit ūciju 
locek ļiem to pien ākumu izpild ē un to person ālu saska ņā ar tiem pašiem noteikumiem, kas attiecas 
uz Banku.  
Šo strukt ūru dividend ēm, kapit āla pieaugumam vai citiem ien ākumiem no t ām, uz ko ir ties ības šo 
strukt ūru locek ļiem, kuri nav Eiropas Savien ība vai Banka, tom ēr piem ēro sp ēkā esošo ties ību aktu 
fisk ālos noteikumus.  
5. Iev ērojot šajos stat ūtos noteiktos ierobežojumus, Eiropas Savien ības Tiesas kompetencē ir 
izskat īt str īdus saist ībā ar pas ākumiem, ko pie ņēmušas t ādu strukt ūru lēm ējinstit ūcijas, uz kurā m 
attiecas Savien ības ties ību akti. Tiesved ību pret š ādiem pas ākumiem var ierosinā t ikviens š ādas struk ­
tūras loceklis savu pilnvaru robež ās vai dal ībvalstis saska ņā ar nosac ījumiem, kas izkl āstīti Lī guma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 263. pant ā. 
6. Valde ar vienpr ātīgu lēmumu var paredz ēt, ka t ādu strukt ūru person ālam, uz kur ām attiecas 
Savien ības ties ību akti, var piem ērot Bankas person ālam piem ērojamo rež īmu, ņemot v ērā attiec īgas 
iekš ējās proced ūras.LV C 83/264 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
6. PROTOKOLS  
PAR SAVIEN ĪBAS IEST ĀŽU, DAŽU STRUKT ŪRU, 
ORGANIZ ĀCIJU UN STRUKT ŪRVIEN ĪBU 
ATRAŠAN ĀS VIETU  
DAL ĪBVALSTU VALD ĪBU PĀ RST ĀVJI, 
ŅEMOT V ĒRĀ L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 341. pantu un Eiropas Atomenerģ ijas kopienas 
dibin āšanas l īguma 189. pantu,  
ATG ĀDINOT UN APSTIPRINOT  1965. gada 8. apr īļa l ēmumu un neskarot turpm ākus lē mumus par 
iest āžu, organizāciju un strukt ūrvien ību atrašan ās vietu,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu, Lī gumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumam. 
Vien īgais pants  
a) Eiropas Parlaments atrodas Strasb ūrā, kur notiek 12 ikm ēneša plenā rsēdes, to skait ā budžeta sē de. 
Papildu plen ārs ēdes notiek Brisel ē. Eiropas Parlamenta komitejas san āk Briselē . Eiropas Parlamenta 
Ģener ālsekretari āts un t ā strukt ūrvien ības paliek Luksemburg ā. 
b) Padome atrodas Brisel ē. Apr īlī, j ūnij ā un oktobr ī Padomes sē des notiek Luksemburgā . 
c) Komisija atrodas Brisel ē. Struktū rvien ības, kas min ētas 1965. gada 8. apr īļa l ēmuma 7., 8. un 9. 
pant ā, izvieto Luksemburg ā. 
d) Eiropas Savien ības Tiesas sēdeklis ir Luksemburg ā. 
e) Rev īzijas pal āta atrodas Luksemburg ā. 
f) Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja atrodas Brisel ē. 
g) Reģ ionu komiteja atrodas Brisel ē. 
h) Eiropas Invest īciju banka atrodas Luksemburg ā. 
i) Eiropas Centr ālā banka atrodas Frankfurt ē. 
j) Eiropas Policijas birojs (Eiropols) atrodas H āgā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/265
7. PROTOKOLS  
PROTOKOLS PAR PRIVIL ĒĢIJĀM UN IMUNIT ĀTI EIROPAS 
SAVIEN ĪBĀ 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ŅEMOT V ĒRĀ to, ka saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 343. pantu un Eiropas Atom ­
ener ģijas kopienas dibin āšanas lī guma, sa īsin ājum ā – “EAEK”, 191. pantu Eiropas Savien ībai un EAEK 
dal ībvalstī s ir privil ēģijas un imunit āte, kas vajadz īga, lai pild ītu to uzdevumus,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā du noteikumu, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību, Lī gumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumam.  
I NODA ĻA 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS ĪPAŠUMS, LĪ DZEK ĻI, AKT ĪVI UN DARB ĪBAS  
1. pants 
Savien ības telpas un ēkas ir neaizskaramas. Taj ās nevar izdar īt krat īšanu, t ās nevar rekviz ēt, konfisc ēt 
vai ekspropri ēt. Uz Savien ības īpašumu un akt īviem bez Tiesas at ļaujas nevar attiecin āt nek ādus 
administrat īvus vai juridiskus piespiedu pas ākumus.  
2. pants 
Savien ības arh īvi ir neaizskarami.  
3. pants 
Savien ība, t ās akt īvi, ie ņēmumi un citi īpašumi ir atbr īvoti no visiem tiešajiem nodok ļiem. 
Ja vien tas iesp ējams, dal ībvalstu vald ības veic attiec īgus pas ākumus, lai atlaistu vai atlī dzin ātu netiešo 
nodok ļu vai tirdzniec ības nodok ļu summas, kas iekļ autas kustama vai nekustama īpašuma cen ā, ja 
Savien ība savai ofici ālai lietošanai izdara lielus pirkumus, kuru cen ā ietilpst š ādi nodok ļi. Šos notei ­
kumus tom ēr nepiem ēro t ā, lai to darbī ba Savien ībā izkrop ļotu konkurenci.  
Nek ādus iz ņēmumus neparedz nodok ļiem un nodev ām, kas ir maks ājumi par sabiedriskiem pakal ­
pojumiem.LV C 83/266 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
4. pants 
Savien ība ir atbr īvota no visiem muitas nodok ļiem, importa un eksporta aizliegumiem un ierobežo ­
jumiem attiec ībā uz t ās ofici ālai lietošanai paredz ētu priekšmetu importu un eksportu; taj ā valst ī, kur 
šādi priekšmeti ievesti, tos var atsavin āt par atl īdz ību vai bez atl īdz ības tikai saska ņā ar nosac ījumiem, 
ko apstiprin ājusi attiec īgās valsts vald ība. 
Savien ība ir atbr īvota ar ī no visiem muitas nodok ļiem un visiem importa un eksporta aizliegumiem 
un ierobežojumiem attiec ībā uz t ās publik ācij ām.  
II NODA ĻA 
SAZI ŅA UN CE ĻOŠANAS AT ĻAUJAS  
5. pants  
(bijušais 6. pants)  
Katr ā dal ībvalst ī Savien ības iest āžu ofici ālai sazi ņai un visu dokumentu s ūtījumiem ir t āds pats 
statuss, k ādu š ī valsts pieš ķir diplom ātisk ām pā rst āvniec ībām. 
Savien ības iest āžu ofici ālo korespondenci un citu ofici ālu sazi ņu necenz ē. 
6. pants  
(bijušais 7. pants)  
Savien ības iest āžu locekļ iem un darbiniekiem šo iest āžu vad ītāji var izsniegt ce ļošanas at ļaujas 
Padomes ar vienk āršu balsu vair ākumu noteikt ā form ā, ko dal ībvalstu iest ādes atz īst par der īgiem 
ce ļošanas dokumentiem. Š īs ce ļošanas at ļaujas izdod ier ēdņiem un p ārējiem darbiniekiem saska ņā ar 
nosac ījumiem, kas ietverti Savien ības Civildienesta noteikumos un Savien ības p ārējo darbinieku 
nodarbin āšanas k ārtībā. 
Komisija var nosl ēgt nol īgumus par to, lai š īs ce ļošanas at ļaujas atz ītu par der īgiem ce ļošanas 
dokumentiem trešo valstu teritorij ā. 
III NODA ĻA 
EIROPAS PARLAMENTA LOCEKĻ I 
7. pants  
(bijušais 8. pants)  
Eiropas Parlamenta locek ļiem, kas dodas uz Eiropas Parlamenta san āksmes vietu vai prom no t ās, 
nepiem ēro nek ādus administrat īvus vai cit ādus br īvas p ārvietošan ās ierobežojumus.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/267
Eiropas Parlamenta locek ļiem attiec ībā uz muit ām un val ūtas kontroli:  
a) vi ņu valstu vald ības pieš ķir t ādas pašas iesp ējas k ā augst ākajiem ier ēdņiem, kas dodas uz ārzem ēm 
pild īt īslaic īgus ofici ālus uzdevumus;  
b) citu valstu vald ības pieš ķir t ādas pašas iesp ējas k ā ārvalstu vald ību pā rst āvjiem, kas pilda īslaic īgus 
ofici ālus uzdevumus.  
8. pants  
(bijušais 9. pants)  
Attiec ībā uz Eiropas Parlamenta locek ļiem nevar veikt izmekl ēšanas darbī bas, vi ņus aiztur ēt vai 
uzs ākt tiesved ību sakar ā ar viedokli, ko vi ņi pauduši, vai balsojumu, ko vi ņi veikuši, pildot pien ā­
kumus.  
9. pants  
(bijušais 10. pants)  
Eiropas Parlamenta sesij ās t ā locek ļiem ir:  
a) sav ā valst ī – imunit āte, ko piešķ ir attiec īgās valsts parlamenta locek ļiem; 
b) vis ās cit ās dal ībvalst īs – imunit āte attiec ībā uz aiztur ēšanu un tiesved ību. 
Imunit āte t āpat attiecas uz Eiropas Parlamenta locek ļiem, kam ēr vi ņi dodas uz Eiropas Parlamenta 
san āksmes vietu un prom no t ās. 
Ja Eiropas Parlamenta locekli aiztur pā rkāpuma izdar īšanas laik ā, vi ņš nevar atsaukties uz imunit āti, 
un t ā neliedz Eiropas Parlamentam izmantot ties ības k ādam no t ā locek ļiem at ņemt imunit āti. 
IV NODA ĻA 
DAL ĪBVALSTU P ĀRSTĀ VJI, KAS PIEDAL ĀS EIROPAS SAVIEN ĪBAS IEST ĀŽU DARBĀ  
10. pants  
(bijušais 11. pants)  
Dal ībvalstu p ārst āvjiem, kas piedal ās Savien ības iest āžu darbā , vi ņu padomdev ējiem un tehniskiem 
ekspertiem, veicot pien ākumus, k ā ar ī dodoties uz san āksmes vietu un prom no t ās, ir parast ās 
privil ēģijas, imunit āte un atvieglojumi.  
Šis pants attiecas ar ī uz Savien ības padomdev ēju strukt ūru locekļ iem.LV C 83/268 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
V NODA ĻA 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS IER ĒDŅI UN ĀRĒJIE DARBINIEKI  
11. pants  
(bijušais 12. pants)  
Neatkar īgi no pilsonī bas Savien ības ier ēd ņiem un p ārējiem darbiniekiem vis ās dal ībvalst īs 
a) saska ņā ar Lī gumu noteikumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz ier ēdņu un pā rējo darbinieku 
atbildī bu attiec ībā pret Savien ību un, no otras puses, uz Eiropas Savien ības Tiesas jurisdikciju 
domstarp ībās starp Savien ību un t ās ier ēd ņiem un p ārējiem darbiniekiem, ir imunit āte pret tiesve ­
dību saist ībā ar darb ībām, ko vi ņi veikuši, pildot amata pien ākumus, tostarp vi ņu teikto vai 
rakst īto. Šī imunit āte saglab ājas ar ī tad, kad vi ņi beiguši pild īt amata pien ākumus;  
b) uz vi ņiem, k ā ar ī vi ņu laul ātajiem un apg ādājamiem ģimenes locek ļiem neattiecas imigr ācijas 
ierobežojumi vai ārvalstnieku re ģistr ācijas formalit ātes; 
c) attiec ībā uz naudas vai val ūtas mai ņas noteikumiem vi ņiem pieš ķir t ādus pašus atvieglojumus, 
kādus parasti pieš ķir starptautisku organiz āciju amatperson ām; 
d) vi ņiem ir ties ības, pirmo reizi st ājoties amat ā, bez muitas nodok ļiem attiec īgā valst ī ievest savas 
m ēbeles un sadz īves priekšmetus un tiesī bas bez muitas nodok ļiem izvest savas m ēbeles un 
sadz īves priekšmetus atpaka ļ, beidzot pild īt pien ākumus attiec īgaj ā valst ī, jebkur ā gad ījum ā iev ē­
rojot nosac ījumus, ko par vajadz īgiem atzinusi tās valsts vald ība, kur ā š īs ties ības īsteno;  
e) vi ņiem ir ties ības personiskai lietošanai bez muitas nodok ļiem ievest automaš īnu, kas iegā dāta 
iepriekš ējā dz īves viet ā, vai ar ī valst ī, kuras pilso ņi vi ņi ir, saska ņā ar noteikumiem, kas ir sp ēkā 
attiec īgās valsts viet ējā tirg ū, kā ar ī to izvest atpaka ļ, nemaks ājot muitas nodok ļus, jebkur ā gad ī­
jum ā iev ērojot nosac ījumus, ko attiec īgās valsts vald ība uzskata par vajadz īgiem. 
12. pants  
(bijušais 13. pants)  
Savien ības ier ēd ņi un p ārējie darbinieki maks ā Savien ībai nodok ļus no algas un citas atl īdz ības, ko 
tiem maks ā Savien ība, saska ņā ar nosac ījumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes noteiktu proce ­
dūru, pie ņemot regulas atbilstī gi parastajai likumdošanas proced ūrai un pē c apspriešan ās ar attiec ī­
gaj ām iest ādēm. 
Vi ņi ir atbr īvoti no valstu nodok ļiem no algas un citas atl īdz ības, ko vi ņiem maks ā Savien ība.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/269
13. pants  
(bijušais 14. pants)  
Piemērojot ien ākumu nodokli, ī pašuma nodokli un mantojuma nodokli, k ā ar ī piem ērojot starp 
Savien ības dal ībvalst īm nosl ēgt ās konvencijas par nodok ļu dubult ās uzlikšanas nov ēršanu, Savien ības 
ier ēd ņiem un p ārējiem darbiniekiem, kas tikai t ādēļ, lai veiktu savus pien ākumus Savien ības dienest ā, 
apmetas uz dz īvi t ādā dal ībvalst ī, kas nav valsts, kurai vi ņiem bijuši j āmaks ā nodok ļi, st ājoties 
Savien ības dienest ā, gan valsts, kur ā vi ņi faktiski dz īvo, gan valsts, kurai vi ņiem bijuši j āmaks ā 
nodok ļi, pie ņem, ka to past āvīgā dz īvesvieta ir valst ī, kurai vi ņiem bijuši j āmaks ā nodok ļi, ja t ā ir 
Savien ības dal ībvalsts. Šis noteikums attiecas arī uz laulā to, ja vien vi ņš nav atseviš ķi iesaist ījies algot ā 
darb ā, un uz apg ād ājamiem b ērniem, kas ir šaj ā pant ā min ēto personu apr ūpē. 
Kustams īpašums, kas pieder pirmaj ā panta da ļā min ētaj ām person ām un atrodas taj ā valst ī, kur ā t ās 
uzturas, ir atbr īvots no š īs valsts mantojuma nodok ļiem; lai apr ēķin ātu š ādu nodokli, pie ņem, ka š āds 
īpašums nodok ļu uzlikšanas nol ūkos atrodas valst ī, kurai vi ņiem bijuši j āmaks ā nodok ļi, iev ērojot 
trešo valstu ties ības, k ā ar ī, iesp ējams, starptautiskas konvencijas attiec ībā uz nodok ļu dubulto uzlik ­ 
šanu.  
Piemērojot šo pantu, ne ņem v ērā nevienu past āvīgu dz īvesvietu, kas ieg ūta vien īgi t ādēļ, lai pild ītu 
pien ākumus cit ās starptautisk ās organiz ācij ās. 
14. pants  
(bijušais 15. pants)  
Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, p ēc 
apspriešan ās ar attiec īgaj ām iest ādēm nosaka Savien ības ier ēdņu un p ārējo darbinieku soci ālā nodro ­ 
šin ājuma sist ēmu.  
15. pants  
(bijušais 16. pants)  
Eiropas Parlaments un Padome, pie ņemot regulas saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, p ēc 
apspriešan ās ar attiec īgaj ām iest ād ēm nosaka to Savien ības ier ēdņu un p ārējo darbinieku kategorijas, 
uz kur ām piln ībā vai da ļēji attiecas 11. pants, 12. panta 2. da ļa un 13. pants.  
Šādās kategorij ās iek ļautu ier ēdņu un p ār ējo darbinieku v ārdus, amata pak āpes un adreses periodiski 
dara zin āmus dal ībvalstu vald ībām.LV C 83/270 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
VI NODA ĻA 
EIROPAS SAVIEN ĪBĀ AKREDIT ĒTO TREŠO VALSTU P ĀRSTĀ VNIECĪ BU PRIVIL ĒĢIJAS UN 
IMUNIT ĀTE 
16. pants  
(bijušais 17. pants)  
Dal ībvalsts, kurā ir Savien ības m ītne, Savien ībā akredit ēto trešo valstu p ārst āvniec ībām piešķ ir parasto 
diplom ātisko imunit āti un privilēģ ijas.  
VII NODA ĻA 
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI  
17. pants  
(bijušais 18. pants)  
Privil ēģijas, imunit āti un atvieglojumus Savien ības ier ēd ņiem un p ārējiem darbiniekiem pieš ķir vien īgi 
Savien ības interes ēs. 
Jebkurai Savien ības iest ādei ir j āatņem ier ēdnim vai darbiniekam pieš ķirt ā imunit āte, ja š ī iest āde 
uzskata, ka š ādas imunit ātes at ņemšana nav pretrun ā Savien ības interes ēm. 
18. pants  
(bijušais 19. pants)  
Šā Protokola 11. lī dz 14. pants un 17. pants attiecas uz Eiropadomes priekšs ēd ētāju. 
Iepriekšmin ētie panti attiecas ar ī uz Komisijas locek ļiem. 
19. pants  
(bijušais 20. pants)  
Uz Komisijas locek ļiem attiecas 11. l īdz 14. pants un 17. pants.  
20. pants  
(bijušais 21. pants)  
Šā Protokola 11. lī dz 14. pants un 17. pants attiecas uz Eiropas Savien ības Tiesas tiesnešiem, 
ģener āladvokātiem, sekret āriem un referentu pal īgiem, neskarot 3. panta noteikumus Protokol ā par 
Eiropas Savien ības Tiesas Stat ūtiem, kas saist īti ar tiesnešu un ģener āladvok ātu imunitāti pret tiesve ­
dību.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/271
21. pants  
(bijušais 22. pants)  
Šis Protokols attiecas ar ī uz Eiropas Invest īciju banku, t ās strukt ūru locek ļiem, t ās personā lu un uz 
dal ībvalstu p ārst āvjiem, kas piedal ās t ās darb ā, neskarot Protokolu par bankas Stat ūtiem.  
Eiropas Investī ciju banka turklā t, to veidojot un palielinot t ās kapit ālu, ir atbr īvota no jebkā diem 
nodok ļiem vai l īdz īgiem maks ājumiem, k ā ar ī no daž ādām formalit ātēm, kas var b ūt ar to saist ītas 
valst ī, kur ā banka atrodas. Ar ī bankas darb ības izbeigšanas vai bankas likvid ācijas gad ījum ā tai 
neuzliek nek ādus maks ājumus. Visbeidzot, bankai un t ās strukt ūru darbī bām, kas veiktas saska ņā 
ar Stat ūtiem, neuzliek nek ādus apgroz ījuma nodok ļus. 
22. pants  
(bijušais 23. pants)  
Šis protokols attiecas arī uz Eiropas Centr ālo banku, t ās strukt ūru locek ļiem un person ālu, neskarot 
noteikumus, kas ietverti Protokol ā par Eiropas Centr ālo banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas 
Stat ūtiem.  
Eiropas Centr ālā banka turklā t ir atbr īvota no jebkā diem nodok ļiem vai lī dz īgiem maks ājumiem 
gad ījum ā, ja palielin ās t ās kapit āls, un no daž ādām formalit ātēm, kas ar to var b ūt saist ītas valst ī, 
kur ā ir Bankas m ītne. Bankas un t ās iest āžu darbī bām, kas veiktas saska ņā ar Eiropas Centr ālo banku 
sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas Stat ūtiem, neuzliek nek ādus apgroz ījuma nodok ļus.LV C 83/272 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
8. PROTOKOLS  
PAR L ĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBU 6. PANTA 
2. PUNKTU, KAS ATTIECAS UZ SAVIEN ĪBAS 
PIEVIENOŠANOS EIROPAS CILV ĒKTIES ĪBU UN 
PAMATBR ĪVĪBU AIZSARDZ ĪBAS KONVENCIJAI  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu: 
1. pants 
Nol īgum ā par Savien ības pievienošanos Eiropas Cilv ēkties ību un pamatbr īvību aizsardz ības konven ­
cijai (turpm āk “Eiropas Konvencija”), k ā paredz ēts Lī guma par Eiropas Savien ību 6. panta 2. punkt ā, 
jāparedz nepieciešam ība saglab āt Savien ības un Savien ības ties ību sist ēmas īpaš ās iez īmes, jo īpaši 
attiec ībā uz: 
a) īpašajiem pas ākumiem saist ībā ar Savien ības iesp ējamo dal ību Eiropas Konvencijas kontroles 
strukt ūrās; 
b) meh ānismiem, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu, ka lietas, ko ierosinā jušas valstis, kas nav Savien ības 
dal ībvalstis, un fizisk ās personas, tiks attiec īgi un pareizi v ērstas pret dal ībvalst īm un/vai Savien ību. 
2. pants 
Iepriekš 1. punkt ā min ētaj ā nol īgum ā j ānodrošina, ka Savien ības pievienošan ās neietekm ē ne Savie ­
nības kompetenci, ne t ās iest āžu pilnvaras. Min ētaj ā l īgum ā j ānodrošina, ka nek ādi t ā noteikumi 
neietekm ē dal ībvalstu st āvokli saist ībā ar Eiropas Konvenciju, jo ī paši saist ībā ar t ās protokoliem, 
pas ākumiem, ko dal ībvalstis veic, atkā pjoties no Eiropas Konvencijas atbilst īgi t ās 15. pantam, un 
atrun ām, ko dal ībvalstis pie ņēmušas saska ņā ar Eiropas Konvencijas 57. pantu.  
3. pants  
Nek ādi noteikumi 1. pant ā min ētaj ā nol īgum ā neskar L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 344. 
pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/273
9. PROTOKOLS  
PAR PADOMES L ĒMUMU ATTIEC ĪB Ā UZ L ĪGUMA 
PAR EIROPAS SAVIEN ĪBU 16. PANTA 4. PUNKTA UN 
LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS DARB ĪBU 
238. PANTA 2. PUNKTA ĪSTENOŠANU LAIKPOSM Ā 
NO 2014. GADA 1. NOVEMBRA L ĪDZ 2017. GADA 
31. MARTAM, NO VIENAS PUSES, UN P ĒC 2017. 
GADA 
1. APR ĪĻA, NO OTRAS PUSES  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ŅEMOT V ĒRĀ to, cik vit āli svar īga, apstiprinot Lisabonas L īgumu, bija vienošan ās par Padomes 
Lēmumu attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 16. panta 4. punkta un L īguma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 238. panta 2. punkta īstenošanu laikposm ā no 2014. gada 1. novembra l īdz 
2017. gada 31. martam, no vienas puses, un p ēc 2017. gada 1. apr īļa, no otras puses, (turpm āk 
“L ēmums”),  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu: 
Vien īgais pants  
Pirms Padome izskata jebk ādu iesp ējamu projektu vai priekšlikumu, kura m ērķis ir groz īt vai atcelt 
min ēto l ēmumu vai k ādu no t ā noteikumiem vai tieši vai netieši groz īt t ā jomu vai noz īmi, pie ņemot 
vai grozot citu Savien ības ties ību aktu, Eiropadome veic s ākotn ējas apspriedes par min ēto projektu, 
iev ērojot konsensa principu saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 15. panta 4. punktu.LV C 83/274 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
10. PROTOKOLS  
PAR PAST ĀVĪGU STRUKTUR ĒTU SADARB ĪBU, KAS 
IZVEIDOTA AR L ĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBU 
42. PANTU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ŅEMOT V ĒRĀ L īguma par Eiropas Savien ību 42. panta 6. punktu un 46. pantu;  
ATG ĀDINOT , ka Savien ība īsteno kopējo ārpolitiku un droš ības politiku, kas pamatojas uz to, lai 
pan āktu dal ībvalstu darbī bas konver ģences lī meni, kas past āv īgi pieaug;  
ATG ĀDINOT , ka kopēj ā droš ības un aizsardzī bas politika ir kop ējās ārpolitikas un droš ības politikas 
sast āvda ļa; ka t ā nodrošina Savien ības r īcības sp ējas, izmantojot civilos un milit āros lī dzek ļus; ka 
Savien ība var izmantot š ādus lī dzek ļus Lī guma par Eiropas Savien ību 43. pant ā min ētajos uzdevumos 
ārpus Savien ības, lai nodrošin ātu miera uztur ēšanu, konfliktu nov ēršanu un starptautiskā s droš ības 
stiprin āšanu saska ņā ar Apvienoto N āciju Organiz ācijas Stat ūtu principiem; ka šo uzdevumu veik ­ 
šanai ir j āizmanto dal ībvalstu nodrošin ātās milit ār ās sp ējas saska ņā ar “vienotu sp ēku principu”;  
ATG ĀDINOT , ka Savien ības kopēj ā drošī bas un aizsardz ības politika neskar dažu dal ībvalstu droš ības 
un aizsardz ības politikas īpašā s iez īmes;  
ATG ĀDINOT  to, ka Savien ības kopēj ā droš ības un aizsardz ības politika iev ēro pien ākumus, ko Zieme ļ­
atlantijas L īgums uzliek dal ībvalst īm, kuras uzskata, ka šo valstu kop īgā aizsardz ība tiek īstenota 
Zieme ļatlantijas L īguma Organizācij ā, kura turpina b ūt dal ībvalstu kolekt īvās aizsardz ības pamats; un 
atg ādinot to, ka Savien ības kopēj ā droš ības un aizsardz ības politika ir sader īga ar kopē jo droš ības un 
aizsardz ības politiku, kas noteikta min ētaj ā organiz ācij ā; 
PĀRLIEC ĪBĀ, ka Savien ības arvien pieaugoš ā loma droš ības un aizsardz ības jomā veicin ās atjaunot ās 
Zieme ļatlantijas Alianses vitalit āti saska ņā ar t ā d ēv ēto “Berl īne Pluss” vienošanos,  
AP ŅĒMUŠ ĀS nodrošin āt, ka Savien ība b ūs sp ējīga piln ībā uz ņemties atbild ību starptautiskaj ā vid ē; 
ATZ ĪSTOT , ka Apvienoto N āciju Organiz ācija var l ūgt Savien ības atbalstu steidzamu uzdevumu īste ­
nošanai saska ņā ar Apvienoto N āciju Organiz ācijas Stat ūtu VI un VII noda ļu; 
ATZ ĪSTOT , ka droš ības un aizsardz ības politikas stiprin āšana pras īs dal ībvalstu p ūliņus sp ēju jom ā; 
APZINOTIES , ka Eiropas droš ības un aizsardz ības politikas jauna att īstības posma sā kšana ir saist īta ar 
centieniem, kurus noteiks iesaist ītās dal ībvalstis;  
ATG ĀDINOT , ka Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos piln īga iesaist ī­ 
šan ās past āvīgās struktur ētās sadarb ības pas ākumos ir noz īm īga,LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/275
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu: 
1. pants 
Pastā vīgā struktur ētā sadarb ība, kas paredz ēta Lī guma par Eiropas Savien ību 42. panta 6. punktā, ir 
atv ērta ikvienai dal ībvalstij, kura no dienas, kad st ājas sp ēkā Lisabonas Lī gums, ap ņemas:  
a) s ākt intens īvāk att īstīt savas aizsardz ības sp ējas, att īstot savu nacion ālo ieguld ījumu un – vaja ­
dz ības gad ījum ā – piedaloties daudznacion ālos sp ēkos, Eiropas galvenaj ās ekip ējuma programm ās, 
kā ar ī Aizsardz ības sp ēju att īstības, pētniec ības, ieg ādes un bru ņojuma a ģent ūras (turpm āk 
“Eiropas Aizsardz ības a ģent ūra”) darb ībā; un  
b) b ūt sp ējīga nodrošin āt – v ēlākais 2010. gad ā – valsts l īmen ī vai daudznacion ālu sp ēku sast āv ā 
noteiktiem uzdevumiem sagatavotas kaujas vien ības, kuras veidotas taktisk ā l īmen ī k ā kaujas 
vien ības ar atbalsta elementiem, tostarp transportu un nodrošin ājumu, un kuras 5 l īdz 30 dien ās 
ir sp ējīgas iesaist īties L īguma par Eiropas Savien ību 43. pant ā min ēto misiju veikšan ā, īpaši lai 
izpild ītu Apvienoto N āciju Organizācijas piepras ījumu, un kuru uztur ēšan ās oper ācijas rajon ā ir 
iesp ējama s ākotn ēji 30 dienas, ko v ēlāk var pagarin āt l īdz 120 dien ām. 
2. pants 
Šā protokola 1. pant ā noteikto m ērķu sasniegšanai, dal ībvalstis, kas piedal ās past āvīgā struktur ētā 
sadarb ībā, ap ņemas: 
a) no dienas, kad st ājas sp ēkā Lisabonas L īgums, sadarboties, lai sasniegtu paredz ētos m ērķus attie ­
cībā uz invest īciju izdevumiem aizsardz ības ekip ējumam, un regul āri pā rskat īt šos m ērķus, ņemot 
vērā droš ības situ āciju un Savienī bas starptautisko atbild ību; 
b) cik vien iesp ējams savstarp ēji tuvin āt savus aizsardz ības l īdzek ļus, jo īpaši saska ņojot milit āro 
vajadz ību noteikšanu, apvienojot un, ja nepieciešams, specializ ējot savus aizsardz ības lī dzek ļus 
un sp ējas, k ā ar ī veicinot sadarb ību m ācību un nodrošin ājuma jomā ; 
c) veikt konkr ētus pas ākumus, lai palielin ātu savu sp ēku pieejam ību, savietojam ību, elast īgumu un 
gatav ību, jo īpaši, identific ējot kopējus m ērķus attiec ībā uz sp ēku iesaist īšanu, tostarp, iesp ējams, 
pārskatot lēmumu pie ņemšanas proced ūras valsts l īmen ī; 
d) sadarboties, nodrošinot nepieciešamos pas ākumus, lai nov ērstu – tostarp ar daudznacion āliem 
līdzek ļiem un neskarot saist ības, kuras nosaka Zieme ļatlantijas L īguma Organiz ācija – tr ūkumus, 
ko konstat ē saska ņā ar “Sp ēju att īstības meh ānismu”;LV C 83/276 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
e) ja nepieciešams, l īdzdarboties saist ībā ar Eiropas Aizsardz ības a ģent ūru, lai att īstītu galven ās 
kop īgās vai Eiropas ekip ējuma programmas.  
3. pants  
Eiropas Aizsardz ības a ģent ūra regul āri izv ērtē iesaist īto dal ībvalstu ieguld ījumu attiec ībā uz šo valstu 
sp ējām, īpaši ieguld ījumu, kurš veikts saska ņā ar krit ērijiem, ko nosaka – inter alia – pamatojoties uz 
šā protokola 2. pantu, un vismaz reizi gad ā iesniedz attiec īgu zi ņojumu. Izv ērt ēšana var b ūt par 
pamatu Padomes ieteikumiem un l ēmumiem, ko pie ņem saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 
46. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/277
11. PROTOKOLS  
PAR 42. PANTU L ĪGUM Ā PAR EIROPAS SAVIEN ĪBU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IEV ĒROJOT TO,  ka piln ībā j āīsteno Lī guma par Eiropas Savien ību 42. panta 2. punkta noteikumi,  
IEV ĒROJOT TO,  ka saska ņā ar 42. pantu Savien ības politika neskar dažu dal ībvalstu droš ības politikas 
un aizsardz ības politikas īpašo b ūtību un iev ēro dažu dal ībvalstu pien ākumus, kuras uzskata, ka to 
kop ējā aizsardz ības politika ir īstenojama NATO ietvaros saska ņā ar Zieme ļatlantijas L īgumu un ir 
sader īga ar kopējo droš ības un aizsardz ības politiku, kas noteikta šaj ā strukt ūrā, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā du noteikumu, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu, 
Eiropas Savien ība kopā ar Rietumeiropas Savienī bu izstr ādā noteikumus cieš ākai savstarp ējai sadar ­
bībai.LV C 83/278 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
12. PROTOKOLS  
PAR P ĀRM ĒRĪGA BUDŽETA DEFIC ĪTA NOV ĒRŠANAS PROCED ŪRU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
NOL ŪKĀ preciz ēt p ārm ērīga budžeta defic īta nov ēršanas proced ūru, kas min ēta L īguma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 126. pant ā, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Līguma par Eiropas Savien ības darb ību 126. panta 2. punkt ā min ētie atsauces lielumi ir š ādi: 
— vald ības pl ānotais vai faktiskais defic īts proporcion āli iekšzemes kopproduktam tirgus cen ās – 
3 %; 
— vald ības par āds proporcion āli iekšzemes kopproduktam tirgus cen ās – 60 %.  
2. pants 
Min ētā L īguma 126. pant ā un šaj ā Protokol ā: 
— vald ība: visp ārēj ā vald ība, tas ir, centr ālā vald ība, re ģion āli vai viet ējas pašp ārvaldes un soci ālas 
nodrošin āšanas fondi, iz ņemot komerci ālas darb ības, kas noteiktas Eiropas integr ēto ekonomisko 
nor ēķinu sist ēm ā; 
— defic īts: t īrais aiz ņēmums, kas noteikts Eiropas integr ēto ekonomisko nor ēķinu sist ēmā;  
— ieguld ījums: pamatkapit āla kopapjoms, kas noteikts Eiropas integr ēto ekonomisko nor ēķinu 
sist ēm ā; 
— par āds: par āda kopapjoms t ā nomin ālv ērt ībā, kas l īdz gada beig ām nav nomaks āts un konsolid ēts 
vald ības nozar ēs un to starp ā, vald ību izprotot t ā, k ā tas defin ēts š ā panta pirmaj ā ievilkum ā. 
3. pants  
Lai nodrošin ātu pā rm ērīga budžeta defic īta nov ēršanas proced ūras efektivit āti, dal ībvalstu vald ības 
atbild par vald ības budžeta defic ītu, k ā tas defin ēts 2. panta pirmaj ā ievilkum ā. Dal ībvalstis nodrošina,LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/279
lai to budžeta procedū ras ļautu t ām šaj ā jomā izpild īt pien ākumus, ko uzliek L īgumi. Dal ībvalstis t ūlīt 
un regul āri zi ņo Komisijai par savu pl ānoto un faktisko budžeta defic ītu, k ā ar ī par par āda l īmeni.  
4. pants  
Komisija sniedz š ā Protokola piem ērošanai vajadz īgos statistikas datus.LV C 83/280 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
13. PROTOKOLS  
PAR KONVER ĢENCES KRIT ĒRIJIEM  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
NOL ŪKĀ preciz ēt konver ģences kritē rijus, kas Savien ībai j āiev ēro, pie ņemot lē mumus par L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 140. pant ā paredz ētā iz ņēmuma statusa atcelšanu dal ībvalst īm, kam ir 
izņēmuma statuss,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu 140. panta 1. punkta pirmaj ā ievilkum ā min ētās cenu stabi ­
lit ātes krit ērijs ir tas, ka dalī bvalst ī ir stabilas cenas un vien ā gad ā pirms nov ērtējuma vid ējais infl ācijas 
līmenis nep ārsniedz 1,5 procenta punktus, to sam ērojot ar, augst ākais, t ādu triju dal ībvalstu datiem, 
kur cenu stabilit āte ir visliel ākā. Infl āciju m ēra, sal īdzinot pat ēriņa cenu indeksus, ņemot v ērā to, ka 
daž ādās valst īs to nosaka daž ādi. 
2. pants 
Min ētā L īguma 140. panta 1. punkta otraj ā ievilkum ā min ētā vald ības budžeta stabilit ātes kritē rijs ir 
tas, ka nov ērt ējuma br īdī uz dal ībvalsti neattiecas atbilst īgi 126. panta 6. punktam pie ņemtais 
Padomes l ēmums par p ārm ērīgu budžeta defic ītu. 
3. pants  
Krit ērijs min ētā l īguma 140. panta 1. punkta trešaj ā ievilkum ā min ētai dal ībai Eiropas monet ārās 
sist ēmas val ūtas mai ņas meh ānism ā ir t āds, ka dal ībvalsts vismaz divus gadus pirms nov ērtējuma bez 
liel ām gr ūtībām ir iev ērojusi paredz ētās norm ālās sv ārst ību robežas Eiropas monet ār ās sist ēmas 
val ūtas mai ņas meh ānism ā. Proti, dal ībvalsts šaj ā laik ā p ēc savas iniciat īvas nav devalv ējusi savas 
val ūtas ofici ālo mai ņas kursu attiec ībā pret euro.  
4. pants  
Min ētā L īguma 140. panta 1. punkta ceturtaj ā ievilkum ā min ētās procentu likmju konverģ ences 
krit ērijs ir t āds, ka dal ībvalsts vid ējā nomin ālā ilgtermi ņa aizdevumu procentu likme, kas pirmsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/281
nov ērt ējuma nov ērota vienu gadu, p ārsniedz ne vair āk kā 2 procentu punktus likm ēm, augst ākais, 
trij ās dal ībvalst īs, kur cenu stabilit āte ir visliel ākā. Procentu likmes m ēra, par pamatu ņemot valsts 
ilgtermi ņa oblig ācijas vai lī dz īgus v ērtspap īrus, un ņemot v ērā to, ka daž ādās valst īs t ās nosaka 
daž ādi. 
5. pants 
Komisija sniedz š ā Protokola piem ērošanai vajadz īgos statistikas datus.  
6. pants 
Padome pē c Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un ECB, un ar 
Ekonomikas un finanšu komiteju ar vienpr ātīgu l ēmumu pie ņem attiec īgus noteikumus, lai preciz ētu 
min ētā L īguma 140. pantā min ētos konver ģences kritē rijus. Šie noteikumi p ēc tam aizst āj šo Proto ­
kolu.LV C 83/282 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
14. PROTOKOLS  
PAR EUROGRUPU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
VĒLOTIES  veicin āt apst ākļus stipr ākai tautsaimniec ības izaugsmei Eiropas Savien ībā un šaj ā nol ūkā 
att īstīt arvien cieš āku ekonomikas politikas koordin āciju eurozon ā, 
APZINOTIES  nepieciešam ību paredz ēt īpašus noteikumus pastiprin ātam to dal ībvalstu dialogam, kuru 
naudas vien ība ir euro, lī dz br īdim, kad euro k ļūs par visu Savien ības dal ībvalstu naudas vien ību, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu: 
1. pants 
To dal ībvalstu ministri, kuru naudas vien ība ir euro, tiekas neofici ālās san āksm ēs. Šā dās san āksm ēs 
vajadz ības gad ījum ā p ārrunā jaut ājumus, kas saistī ti ar konkr ētiem pien ākumiem, k ādus t ās kopī gi 
uz ņemas saist ībā ar vienoto val ūtu. San āksm ēs piedal ās Komisija. Š ādās san āksm ēs, kuras sagatavo 
par finansēm atbildī go ministru p ārst āvji no dal ībvalstī m, kuru naudas vien ība ir euro, un Komisija, 
uzaicina piedal īties Eiropas Centr ālo banku.  
2. pants  
To dal ībvalstu ministri, kuru naudas vien ība ir euro, ar šo dal ībvalstu vair ākumu uz divarpus gadiem 
iev ēl priekšs ēdētāju.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/283
15. PROTOKOLS  
PAR DAŽIEM NOTEIKUMIEM ATTIEC ĪBĀ UZ 
LIELBRIT ĀNIJAS UN ZIEME ĻĪRIJAS APVIENOTO 
KARALISTI  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ATZ ĪSTOT,  ka Apvienotajai Karalistei nav saist ību vai pien ākumu ieviest euro, kam ēr t ās vald ība un 
parlaments par to nav pie ņēmis īpašu l ēmumu,  
ŅEMOT V ĒRĀ, ka 1996. gada 16. oktobr ī un 1997. gada 30. oktobr ī Apvienot ās Karalistes vald ība ir 
pazi ņojusi Padomei nodomu nepiedal īties ekonomisk ās un monet ārās savien ības trešaj ā posm ā, 
IEV ĒROJOT  Apvienot ās Karalistes vald ības praksi atmaks āt aiz ņēmumus, p ārdodot par ādus priv ātajam 
sektoram,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. Apvienotajai Karalistei nav j āievieš euro, ja t ā nav dar ījusi zin āmu Padomei, ka v ēlas to dar īt. 
2. Ņemot vē rā Apvienot ās Karalistes vald ības 1996. gada 16. oktobr ī un 1997. gada 30. oktobr ī 
Padomei iesniegto pazi ņojumu, uz Apvienoto Karalisti attiecas š ā protokola 3. lī dz 8. un 10. pants.  
3. Apvienot ā Karaliste patur savas pilnvaras monet ārās politikas jom ā saska ņā ar savas valsts 
ties ībām. 
4. Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 119. panta otr ā da ļa, 126. panta 1., 9. un 11. punkts, 127. 
panta 1. l īdz 5. punkts, 128. pants, 130., 131., 132. un 133. pants, 138. pants, 140. panta 3. 
punkts, 219. pants, 282. panta 2. punkts, iz ņemot t ā pirmo un p ēd ējo teikumu, 282. panta 5. 
punkts un 283. pants uz Apvienoto Karalisti neattiecas. T āpat uz Apvienoto Karalisti neattiecas š ā 
Līguma 121. panta 2. punkts tikt āl, cikt āl tas saist īts ar konkr ētu ekonomikas politikas visp ār ējo 
pamatnost ādņu ieviešanu, kas kopum ā attiecas uz eurozonu. Atsauces uz Savien ību vai dal ībvalst īm 
šajos noteikumos neattiecas uz Apvienoto Karalisti, un atsauces uz valstu centr ālām bank ām neat ­
tiecas uz Anglijas Banku ( Bank of England ). 
5. Apvienot ā Karaliste cenšas izvair īties no p ārm ērīga valsts budžeta defic īta. 
Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu 143. pants un 144. pants joproj ām attiecas uz Apvienoto 
Karalisti. 134. panta 4. punkts un 142. pants attiecas uz Apvienoto Karalisti t ā, it k ā tai b ūtu pieš ķirts 
izņēmuma statuss.LV C 83/284 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
6. Apvienotajai Karalistei ir uz laiku at ņemtas ties ības balsot par Padomes ties ību aktiem, kas min ēti 
4. punktā uzskait ītajos pantos, un gad ījumos, kas min ēti Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 139. 
panta 4. punkta pirmaj ā da ļā. Šaj ā nol ūkā piem ēro š ā L īguma 139. panta 4. punkta otro da ļu. 
Apvienotajai Karalistei nav ar ī ties ību piedal īties priekšs ēdētāja, priekšsē dētāja vietnieka un citu ECB 
Valdes locekļ u iecelšan ā atbilst īgi š ā L īguma 283. panta 2. punkta otrajai da ļai. 
7. Protokol ā par Eiropas Centr ālo banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas Stat ūtiem (“Stat ūti”) 
3., 4., 6., 7., 9.2., 10.1.,10.3. 11.2., 12.1., 14., 16. pants, 18. l īdz 20. pants, 22., 23., 26., 27. pants, 
30. l īdz 34. pants un 49. pants neattiecas uz Apvienoto Karalisti.  
Atsauces uz Savienī bu vai dal ībvalst īm šajos pantos neattiecas uz Apvienoto Karalisti un nor ādes uz 
valstu centr ālām bank ām vai akcion āriem neattiecas uz Anglijas Banku ( Bank of England ). 
Stat ūtu 10.3. un 30.2. panta atsauces uz ECB parakst īto kapit ālu neattiecas uz Anglijas Bankas ( Bank 
of England ) parakst īto kapit ālu. 
8. Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 141. panta 1. punkts un Stat ūtu 43. lī dz 47. pants ir 
sp ēk ā neatkar īgi no t ā, vai ir k āda dal ībvalsts ar iz ņēmuma statusu, ņemot vē rā š ādus groz ījumus:  
a) atsauces uz ECB un EMI uzdevumiem 43. pant ā attiecas ar ī uz t ādiem uzdevumiem, kas p ēc euro 
ieviešanas joproj ām j āveic sakar ā ar iesp ējamo Apvienot ās Karalistes l ēmumu neieviest euro;  
b) papildus 46. pant ā min ētajiem uzdevumiem ECB ar ī sniedz padomus un pal īdz sagatavot visus 
Padomes l ēmumus attiec ībā uz Apvienoto Karalisti, kas j āpie ņem saska ņā ar 9. panta a) un c) 
apakšpunktu;  
c) Anglijas Banka ( Bank of England ) iemaks ā savu parakst ītā kapit āla da ļu ECB kapit ālā k ā ieguld ījumu 
ECB darb ības izmaks ām p ēc t ādiem pašiem principiem k ā to dal ībvalstu centr ālās bankas, kam 
piešķ irts iz ņēmuma statuss.  
9. Apvienot ā Karaliste jebkur ā laik ā var pazi ņot par nodomu ieviest euro. T ādā gad ījum ā: 
a) Apvienotajai Karalistei ir ties ības ieviest euro tikai ar noteikumu, ka t ā atbilst vajadz īgajiem 
nosac ījumiem. Padome p ēc Apvienot ās Karalistes lū guma un saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 140. panta 1. un 2. punkta nosac ījumiem un taj ā noteikto procedū ru nov ērt ē, 
vai t ā atbilst vajadz īgajiem nosac ījumiem;  
b) Anglijas Banka ( Bank of England ) iemaksā savu parakst ītā kapit āla da ļu, p ārskaita ECB val ūtas 
rezervju akt īvos un iemaks ā t ās rezervju fond ā saska ņā ar t ādiem pašiem principiem k ā t ādas 
dal ībvalsts centr ālā banka, kuras iz ņēmuma statuss ir atcelts;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/285
c) Padome, iev ērojot min ētā L īguma 140. panta 3. punkta nosac ījumus un saska ņā ar taj ā noteikto 
proced ūru, pie ņem visus citus vajadz īgos l ēmumus, lai Apvienot ā Karaliste var ētu ieviest euro.  
Ja Apvienot ā Karaliste saska ņā ar šo Protokolu ievieš euro, 3. l īdz 8. punkts vairs nav sp ēkā. 
10. Atkā pjoties no Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 123. panta un Stat ūtu 21.1. panta, 
Apvienot ās Karalistes vald ība var patur ēt t ās kred ītlīniju “Ways and Means” Anglijas Bank ā (Bank 
of England ) tikm ēr, kam ēr Apvienot ā Karaliste nav ieviesusi euro.LV C 83/286 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
16. PROTOKOLS  
PAR DAŽIEM NOTEIKUMIEM ATTIEC ĪB Ā UZ D ĀNIJU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IEV ĒROJOT  to, ka D ānijas Konstit ūcij ā ietverti noteikumi, saska ņā ar kuriem D ānij ā var tikt r īkots 
referendums pirms D ānijas atteikšan ās no iz ņēmuma statusa,  
ŅEMOT V ĒRĀ, ka 1993. gada 3. novembr ī D ānijas vald ība ir pazi ņojusi Padomei nodomu nepiedal īties 
ekonomisk ās un monet ār ās savien ības trešaj ā posm ā, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu: 
1. Ņemot v ērā D ānijas vald ības 1993. gada 3. novembr ī Padomei iesniegto pazi ņojumu, D ānijai ir 
izņēmuma statuss. Iz ņēmuma statuss izpaužas t ād ējādi, ka D ānijai piem ēro visus L īgumu un ECBS un 
ECB Stat ūtu pantus un noteikumus, kas attiecas uz iz ņēmuma statusu.  
2. Attiec ībā uz atbr īvojuma atcelšanu L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 140. pant ā min ēto 
proced ūru sā k tikai p ēc D ānijas lū guma.  
3. Gad ījum ā, ja iz ņēmuma statusu atce ļ, šis Protokols vairs nav spēkā .LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/287
17. PROTOKOLS  
PAR D ĀNIJU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
NOL ŪKĀ atrisin āt dažas īpašas probl ēmas, kas saist ītas ar D āniju,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu, 
14. pants Protokolā par Eiropas Centr ālo banku sist ēmas Stat ūtiem un Eiropas Centr ālās bankas 
Stat ūtiem neietekm ē D ānijas Valsts bankas ties ības veikt t ās uzdevumus, kas attiecas uz t ām D ānijas 
Karalistes da ļām, kuras nav Savien ības da ļa.LV C 83/288 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
18. PROTOKOLS  
PAR FRANCIJU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
TIEKDAMIES  ņemt v ērā īpašu jaut ājumu, kas attiecas uz Franciju,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu, 
Francija patur naudas emisijas privil ēģiju Jaunkaledonijā , Fran ču Polin ēzij ā un Volis ā un Futun ā 
atbilst īgi t ās ties ību aktiem, un vienī gi tai ir ties ības noteikt CFP franka parit āti.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/289
19. PROTOKOLS  
PAR ŠENGENAS ACQUIS, KAS IEK ĻAUTS EIROPAS SAVIEN ĪBAS 
SIST ĒM Ā 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IEV ĒROJOT TO , ka nol īgumi par pak āpenisku kontroles atcelšanu pie kop īgām robež ām, ko 1985. gada 
14. j ūnij ā un 1990. gada 19. j ūnij ā Šengen ā parakst ījušas dažas Eiropas Savien ības dal ībvalstis, k ā ar ī 
ar tiem saist ītie nol īgumi un uz to pamata pie ņemtie noteikumi ir iek ļauti Eiropas Savien ības sist ēm ā 
ar 1997. gada 2. oktobra Amsterdamas L īgumu,  
VĒLOTIES  saglab āt Šengenas  acquis  tādu, k āds tas bijis kopš Amsterdamas L īguma st āšan ās sp ēkā, un 
att īstīt šo  acquis , lai pal īdz ētu sasniegt m ērķi – nodrošin āt Savien ības pilso ņiem br īvības, droš ības un 
tiesiskuma telpu bez iekš ējām robež ām, 
APLIECINOT , ka Šengenas  acquis  noteikumus piem ēro tikai tad, ja tie ir sader īgi ar Eiropas Savien ības 
un Savien ības ties ībām, 
ŅEMOT V ĒRĀ D ānijas īpašo nost āju, 
ŅEMOT V ĒRĀ TO , ka Īrija un Lielbritānijas un Ziemeļī rijas Apvienot ā Karaliste nav iesaist ītas visos 
Šengenas  acquis  noteikumos, un to, ka tom ēr ir j āparedz iesp ēja šī m dal ībvalst īm piln īgi vai da ļēji 
pie ņemt citus  acquis  noteikumus,  
ATZ ĪSTOT , ka t ādēļ ir j āizmanto L īgumu noteikumi par dažu dal ībvalstu cieš āku sadarb ību, 
ŅEMOT V ĒRĀ vajadz ību uztur ēt īpašas attiec ības ar Islandes Republiku un Norv ēģijas Karalisti, jo ab ām 
šīm valst īm, k ā ar ī Zieme ļvalst īm, kas ir Eiropas Savien ības dal ībvalstis, uzliek saist ības Zieme ļvalstu 
Pasu savien ības noteikumi,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Beļģ ijas Karalistei, Čehijas Republikai, D ānijas Karalistei, V ācijas Federat īvajai Republikai, Igaunijas 
Republikai, Grie ķijas Republikai, Spā nijas Karalistei, Francijas Republikai, It ālijas Republikai, Kipras 
Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Luksemburgas Lielhercogistei, Ung ārijas Repub ­
likai, Maltas Republikai, N īderlandes Karalistei, Austrijas Republikai, Polijas Republikai, Portug āles 
Republikai, Slov ēnijas Republikai, Slov ākijas Republikai, Somijas Republikai un Zviedrijas Karalistei 
ir at ļauts īstenot cieš āku savstarp ēju sadarb ību jomā s, uz ko attiecas Padomes pie ņemti noteikumi, 
kas ir Šengenas  acquis  da ļa. Šo sadarb ību veic Eiropas Savienī bas iest āžu un ties ību sist ēm ā, iev ērojot 
attiec īgos noteikumus L īgumos.LV C 83/290 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
2. pants 
Šengenas  acquis  attiecas uz 1. pantā min ētaj ām dal ībvalst īm, neskarot 2003. gada 16. apr īļa Pievie ­
nošan ās akta 3. pantu un 2005. gada 25. apr īļa Pievienošan ās akta 4. pantu. Padome aizst āj Izpildu 
komiteju, kas izveidota ar Šengenas l īgumiem.  
3. pants 
Dānijas dal ību to noteikumu pie ņemšan ā, ar ko pilnveido Šengenas  acquis , k ā ar ī šo noteikumu 
īstenošan ā un piem ērošan ā D ānij ā reglament ē attiec īgi noteikumi Protokol ā par D ānijas nost āju. 
4. pants 
Īrija un Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ā Karaliste jebkur ā br īdī var l ūgt dal ību dažos vai visos 
Šengenas  acquis  noteikumos.  
Padome par š ādu l ūgumu pie ņem l ēmumu, past āvot vienpr ātībai starp t ās 1. pant ā min ētajiem 
locek ļiem un attiec īgās valsts vald ības p ārst āvi. 
5. pants 
1. Priekšlikumiem un ierosm ēm par to, k ā pilnveidot Šengenas  acquis , piem ēro attiec īgos Lī gumu 
noteikumus.  
Šaj ā sakar ā, ja vai nu Īrija, vai ar ī Apvienot ā Karaliste nav pie ņemam ā laik ā rakstiski pazi ņojusi 
Padomei, ka t ā v ēlas iesaist īties, Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 329. pant ā min ēto at ļauju 
uzskata par pieš ķirtu 1. pant ā min ētaj ām dal ībvalst īm un Ī rijai vai Apvienotajai Karalistei, ja viena no 
tām vē las iesaist īties attiec īgaj ās sadarb ības jom ās. 
2. Ja uzskata, ka vai nu Īrija, vai ar ī Apvienot ā Karaliste ir iesniegusi pazi ņojumu p ēc l ēmuma, kas 
pie ņemts saska ņā ar 4. pantu, t ā trijos m ēnešos tom ēr var Padomei rakstiski pazi ņot, ka nev ēlas 
piedal īties t āda priekšlikuma vai ierosmes īstenošan ā. T ād ā gad ījum ā Īrija vai Apvienot ā Karaliste 
nepiedal ās t āda priekšlikuma vai ierosmes pie ņemšan ā. P ēc tam, kad sa ņemts p ēd ējais no min ētajiem 
pazi ņojumiem, proced ūru, ko izmanto, lai pie ņemtu pas ākumu, ar ko pilnveido Šengenas  acquis , 
pārtrauc lī dz 3. vai 4. punkt ā izkl āstītās proced ūras beigām, vai ar ī tikm ēr, kam ēr pazi ņojums nav 
atcelts, ko var izdar īt jebkur ā laik ā, kam ēr proced ūru īsteno.  
3. Dal ībvalstij, kas ir n ākusi klaj ā ar 2. punkt ā min ēto pazi ņojumu, beidz piem ērot jebkuru 
lēmumu, ko Padome pie ņēmusi saska ņā ar 4. punktu, no dienas, kad ierosin ātais pas ākums st ājas 
sp ēk ā, tikt āl, cikt āl Padome to uzskata par vajadz īgu un iev ērojot nosac ījumus, ko Padome nosaka ar 
kvalific ētu balsu vair ākumu pie ņemt ā l ēmum ā p ēc Komisijas priekšlikuma. L ēmumu pie ņem, iev ē­
rojot š ādus krit ērijus – Padome cenšas saglabā t p ēc iesp ējas plaš āku attiec īgāsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/291
dal ībvalsts l īdzdal ību, nopietni neskarot daž ādu Šengenas  acquis  da ļu izmantojam ību un reiz ē respek ­
tējot to sader ību. Komisija iesniedz priekšlikumu pēc iesp ējas dr īzāk p ēc 2. punkt ā min ētā pazi ņo­
juma. Vajadz ības gad ījum ā p ēc divu sec īgu san āksmju sasaukšanas Padome pie ņem lē mumu četros 
m ēnešos p ēc tam, kad sa ņemts Komisijas priekšlikums.  
4. Ja min ētā četru m ēnešu termi ņa beig ās Padome lē mumu nav pie ņēmusi, dal ībvalsts t ūlīt var l ūgt 
jaut ājumu nodot Eiropadomes izskat īšanai. T ādā gad ījum ā Eiropadome, pie ņemot l ēmumu ar kvali ­
fic ētu balsu vair ākumu un p ēc Komisijas priekšlikuma, n ākamaj ā san āksm ē pie ņem l ēmumu, iev ērojot 
3. punkt ā min ētos krit ērijus.  
5. Ja l īdz 3. vai 4. punkt ā noteikt ās proced ūras beig ām Padome vai attiec īgā gad ījum ā Eiropadome 
lēmumu nav pie ņēmusi, Šengenas  acquis  pilnveidošanas pas ākuma pie ņemšanas procedū ru beidz 
pārtraukt. Ja min ēto pas ākumu p ēc tam pie ņem, jebkuru l ēmumu, ko Padome pie ņem saska ņā ar 
4. pantu, beidz piem ērot attiec īgaj ā dal ībvalst ī no dienas, kad pas ākums st ājas sp ēkā, tiktā l, cikt āl to 
nosaka Komisija un iev ērojot Komisijas noteiktos nosac ījumus, ja vien attiec īgā dal ībvalsts nav 
atc ēlusi 2. punkt ā min ēto pazi ņojumu, pirms attiec īgo pas ākumu pie ņem. Komisija lē mumu pie ņem 
līdz pas ākuma pie ņemšanas dienai. Pie ņemot l ēmumu, Komisija respekt ē 3. punktā min ētos krit ērijus.  
6. pants 
Islandes Republika un Norvēģ ijas Karaliste iesaist ās Šengenas  acquis  īstenošan ā un t ā turpm ākā 
izveidē. Šaj ā nol ūkā nol īgum ā, ko š īs valstis slēdz ar Padomi, j āvienojas par piem ērot ām proced ūrām, 
1. pant ā min ētajiem Padomes locek ļiem pie ņemot l ēmumu vienpr ātīgi. Šā dā nol īgum ā ietver notei ­
kumus par Islandes un Norv ēģijas l īdzdal ību vis ās finansi ālās saist ībās, kas rodas, ī stenojot šo Proto ­
kolu. 
Ar Islandi un Norv ēģiju Padome ar vienpr ātīgu l ēmumu sl ēdz atseviš ķu nol īgumu, lai sadal ītu ties ības 
un pien ākumus starp Īriju un Lielbrit ānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un 
Islandi un Norv ēģiju, no otras puses, taj ās Šengenas  acquis jom ās, kas attiecas uz š īm valst īm. 
7. pants  
Sarunā s par jaunu dal ībvalstu uz ņemšanu Eiropas Savienī bā Šengenas  acquis  un pas ākumi, ko iest ādes 
nosaka t ā piem ērošanas jomā , uzskat āms par  acquis , kas kopum ā j āpie ņem vis ām kandid ātvalst īm.LV C 83/292 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
20. PROTOKOLS  
PAR L ĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS DARB ĪBU 
26. PANTA DAŽU ASPEKTU PIEM ĒROŠANU 
APVIENOTAJAI KARALISTEI UN ĪRIJAI  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
TIEKDAM ĀS atrisin āt dažus jaut ājumus, kas attiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,  
ŅEMOT V ĒRĀ TO,  ka daudzus gadus past āvējuši īpaši noteikumi par ce ļošanu starp Apvienoto Karalisti 
un Īriju,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Neatkar īgi no Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 26. un 77. panta, neatkar īgi no jebkura cita 
min ētā L īguma vai L īguma par Eiropas Savienī bu noteikuma, pas ākumiem, kas noteikti saska ņā ar 
šiem lī gumiem, vai jebk ādiem starptautiskiem nol īgumiem, ko nosl ēgusi Savien ība vai Savien ība un 
tās dal ībvalstis ar vienu vai vair ākām treš ām valst īm, Apvienot ā Karaliste personā m, kas v ēlas iece ļot 
tās teritorij ā, ir ties īga pie robežas ar cit ām dal ībvalst īm veikt p ārbaudes, ko t ā uzskata par vaja ­
dz īgām, lai: 
a) p ārbaud ītu ties ības iece ļot Apvienotaj ā Karalist ē dal ībvalstu pilso ņiem, un vi ņu apg ād ājam ām 
person ām, kas izmanto Savien ības ties ību aktu pieš ķirt ās ties ības, k ā ar ī citu valstu pilso ņiem, 
kuriem š ādas ties ības dod k āds Apvienotajai Karalistei saistošs nol īgums;  
b) izlemtu, vai cit ām person ām pieš ķirt at ļauju iece ļot Apvienotaj ā Karalist ē. 
Apvienot ās Karalistes ties ības noteikt vai īstenot š ādas p ārbaudes neietekm ē L īguma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 26. un 77. pants, jebkurš cits min ētā L īguma vai L īguma par Eiropas Savien ību 
noteikums vai pas ākums, kas paredz ēts, piem ērojot šos l īgumus. Nor ādes uz Apvienoto Karalisti šaj ā 
pant ā attiecas ar ī uz teritorij ām, par kuru ārliet ām atbild Apvienot ā Karaliste.  
2. pants  
Apvienot ā Karaliste un Īrija var ar ī turpm āk veikt savstarp ējus pas ākumus attiec ībā uz personu 
pārvietošanos starp š īm teritorij ām (“Kopī gā ce ļojumu telpa”), piln īgi respekt ējot š ā Protokola 
1. panta pirm ās da ļas a) apakšpunkt ā min ēto personu ties ības. T ādējādi, kam ēr vi ņi saglab ā šosLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/293
pas ākumus, š ā Protokola 1. panta noteikumi attiecas uz Īriju ar t ādiem pašiem nosac ījumiem k ā uz 
Apvienoto Karalisti. Šos pas ākumus neietekm ē L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 26. un 
77. pants, jebkurš cits min ētā L īguma vai L īguma par Eiropas Savien ību noteikums vai pas ākums, 
kas paredz ēts, piem ērojot šos l īgumus.  
3. pants 
Pār ējās dal ībvalstis pie sav ām robež ām vai jebkur ā robežp ārejas viet ā ir ties īgas š ādi p ārbaud īt 
personas, kuras v ēlas iece ļot to teritorij ā no Apvienot ās Karalistes vai jebkuras teritorijas, par kuras 
ārliet ām t ā atbild, ar t ādiem pašiem m ērķiem, kas noteikti Protokola 1. pant ā, vai no Īrijas, cikt āl š ā 
Protokola 1. panta noteikumi attiecas uz Īriju.  
Pār ējo dal ībvalstu ties ības noteikt vai veikt š ādas pā rbaudes neietekm ē L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 26. un 77. pants, jebkurš cits min ētā L īguma vai L īguma par Eiropas Savien ību noteikums 
vai pas ākums, kas paredz ēts, piem ērojot šos l īgumus.LV C 83/294 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
21. PROTOKOLS  
PAR APVIENOT ĀS KARALISTES UN ĪRIJAS NOST ĀJU SAIST ĪBĀ AR 
BR ĪVĪBAS, DROŠ ĪBAS UN TIESISKUMA TELPU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
TIEKDAM ĀS atrisin āt dažus jaut ājumus, kas attiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,  
ŅEMOT V ĒRĀ Protokolu par Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 26. panta dažu aspektu piemē ­
rošanu Apvienotajai Karalistei un Īrijai,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Iev ērojot 3. pantu, Apvienot ā Karaliste un Īrija nepiedal ās ierosin āto pas ākumu pie ņemšan ā, ko veic 
Padome saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu. Padomes l ēmumiem, 
kas j āpie ņem vienpr ātīgi, vajadz īgs vienpr ātīgs lēmums, ko pie ņem Padomes locek ļi, iz ņemot Apvie ­
not ās Karalistes un Īrijas vald ības p ārst āvjus.  
Šaj ā pant ā kvalific ēts balsu vair ākums ir defin ēts atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 
238. panta 3. punktam.  
2. pants  
Saska ņā ar 1. pantu un iev ērojot 3., 4. un 6. pantu, nek ādi Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 
treš ās da ļas V sada ļas noteikumi, nek ādi pas ākumi, kas noteikti, piem ērojot šo sada ļu, nek ādi notei ­
kumi starptautiskos nol īgumos, ko Savien ība nosl ēgusi, piem ērojot šo sada ļu, nedz ar ī k ādi Eiropas 
Savien ības Tiesas lēmumi, kas interpret ē šos noteikumus vai pas ākumus, Apvienotajai Karalistei vai 
Īrijai nav saistoši vai piem ērojami; un neviens no šiem noteikumiem, pas ākumiem vai lēmumiem 
neietekm ē min ēto dal ībvalstu kompetenci, ties ības un pien ākumus; un neviens no šiem noteikumiem, 
pas ākumiem vai l ēmumiem, ja tie attiecas uz Apvienoto Karalisti vai Īriju, negroza nedz  acquis  
communautaire, nedz ar ī Savien ības acquis , un tie nav Savien ības ties ību daļ a. 
3. pants  
1. Apvienot ā Karaliste vai Īrija trijos m ēnešos p ēc tam, kad Padomei iesniegts priekšlikums vai 
ierosin ājums, piem ērojot Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu treš ās da ļas V sada ļu, var rakstiski 
pazi ņot Padomes priekšs ēd ētājam, ka t ā v ēlas piedal īties š ādu ierosin ātu pas ākumu noteikšan ā un 
īstenošan ā, un t ād ā gad ījum ā š ī valsts ieg ūst š ādas ties ības.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/295
Padomes l ēmumiem, kas j āpie ņem vienpr ātīgi, vajadz īgs vienpr ātīgs lē mums, ko pie ņem Padomes 
locek ļi, iz ņemot to locekli, kurš š ādu pazi ņojumu nav izteicis. Pasā kums, kas noteikts saska ņā ar šo 
punktu, ir saistošs vis ām dal ībvalst īm, kuras piedal ījuš ās t ā noteikšan ā. 
Pas ākumos, kas pie ņemti saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 70. pantu, paredz 
nosac ījumus Apvienot ās Karalistes un Īrijas dal ībai izv ērt ējumos taj ās jom ās, uz ko attiecas min ētā 
Līguma treš ās da ļas V sada ļa. 
Šaj ā pant ā kvalific ēts balsu vair ākums ir defin ēts atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 
238. panta 3. punktam.  
2. Ja nav iesp ējams pie ņemam ā termi ņā noteikt k ādu no 1. punkt ā min ētajiem pas ākumiem, 
piedaloties Apvienotajai Karalistei vai Īrijai, Padome š ādu pas ākumu var noteikt saska ņā ar 1. 
pantu bez Apvienot ās Karalistes vai Īrijas lī dzdal ības. Š ādā gad ījum ā piem ēro 2. pantu.  
4. pants 
Apvienot ā Karaliste vai Īrija pēc tam, kad Padome ir noteikusi k ādu pas ākumu, piem ērojot Lī guma 
par Eiropas Savien ības darbī bu treš ās da ļas V sada ļu, vienm ēr var pazi ņot Padomei un Komisijai par 
savu nodomu pie ņemt min ēto pas ākumu. T ādā gad ījum ā mutatis mutandis piem ēro L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 331. panta 1. punktā paredz ēto proced ūru. 
4.a pants 
1. Šo protokolu Apvienotajai Karalistei un Īrijai piem ēro ar ī saist ībā ar pas ākumiem, ko ierosina 
vai pie ņem saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savienī bas darbī bu treš ās da ļas V sada ļu un ar ko groza 
sp ēk ā esošu pas ākumu, kurš t ām uzliek saist ības. 
2. Ja Padome, pie ņemot l ēmumu p ēc Komisijas priekšlikuma, nosaka, ka Apvienot ās Karalistes vai 
Īrijas nepiedalīšan ās groz īta sp ēkā esoša pas ākuma īstenošan ā dara t ā īstenošanu neiesp ējamu cit ās 
dal ībvalstī s vai Savien ībā, t ā tom ēr var mudin āt min ētās valstis saska ņā ar 3. vai 4. pantu n ākt klaj ā ar 
pazi ņojumu. 3. panta vajadz ībām sā k skait īt papildu divu m ēnešu laikposmu no dienas, kad Padome 
nosaka min ētā pas ākuma īstenošanu par neiesp ējamu.  
Ja divus m ēnešus p ēc tam, kad Padome noteikusi min ētā pas ākuma īstenošanu par neiesp ējamu, 
Apvienot ā Karaliste vai Īrija nav n ākusi klaj ā ar pazi ņojumu saska ņā ar 3. vai 4. pantu, sp ēkā esošais 
pas ākums tai vairs nav saistošs vai piemērojams, ja vien attiec īgā dal ībvalsts nav n ākusi klaj ā ar 
pazi ņojumu saska ņā ar 4. pantu, pirms pas ākums, ar ko groza sp ēkā esošo pas ākumu, st ājas sp ēkā. 
Šis noteikums st ājas sp ēk ā no dienas, kad st ājas sp ēkā pas ākums, ar ko groza sp ēkā esošo pas ākumu, 
vai divu m ēnešu laikposma beig ās atkar ībā no t ā, kura diena ir v ēlāka.LV C 83/296 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Šā panta vajadz ībām Padome – p ēc jaut ājuma apspriešanas vis ā piln ībā – pie ņem l ēmumu ar kvali ­
fic ētu to Padomes locek ļu vair ākumu, kuri p ārst āv dal ībvalstis, kas piedal ās vai ir piedal ījušā s t ā 
pas ākuma pie ņemšan ā, ar ko groza sp ēkā esošo pas ākumu. Kvalific ētu Padomes balsu vair ākumu 
nosaka saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 238. panta 3. punkta a) apakšpunktu.  
3. Padome, pie ņemot l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu p ēc Komisijas priekšlikuma, var 
noteikt, ka Apvienot ā Karaliste vai Īrija vajadz ības gad ījum ā uz ņemas tieš ās finansi ālās sekas, kas 
nenov ēršami raduš ās, beidzot lī dzdal ību sp ēkā esošaj ā pas ākum ā. 
4. Ar šo pantu neskar 4. pantu.  
5. pants 
Dal ībvalstij, kam nav saistoši pas ākumi, kuri noteikti, piem ērojot Lī guma par Eiropas Savien ības 
darb ību treš ās da ļas V sada ļu, nav nek ādu finansi ālu min ētā pas ākuma saist ību, iz ņemot iest āžu 
administrat īvās izmaksas, ja vien Padome ar vienpr ātīgu visu t ās locek ļu l ēmumu, iepriekš apsprie ­ 
žoties ar Eiropas Parlamentu, nenosaka citā di. 
6. pants 
Ja gad ījumos, kas min ēti šaj ā Protokol ā, Apvienotajai Karalistei vai Īrijai ir saistošs k āds pas ākums, ko 
Padome noteikusi, L īguma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu, attiec īgos Lī gumu 
noteikumus sakar ā ar attiec īgo pas ākumu piem ēro šai valstij.  
6.a pants 
Noteikumi, kas paredz ēti, pamatojoties uz Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 16. pantu, un skar 
personas datu apstr ādi dal ībvalst īs, veicot darbī bas, uz ko attiecas min ētā L īguma treš ās da ļas V 
sada ļas 4. un 5. noda ļas darb ības joma, Apvienotajai Karalistei un Īrijai nav saistoši tad, ja Apvie ­
notajai Karalistei vai Īrijai nav saistoši Savienī bas noteikumi, ar ko reglament ē tiesu sadarb ības veidus 
krimin ālties ību jom ā vai policijas iest āžu sadarbī bas veidus, sakar ā ar kuriem ir j āiev ēro noteikumi, 
kas paredz ēti, ņemot par pamatu 16. pantu.  
7. pants  
3., 4. un 4.a pants neskar Protokolu par Šengenas  acquis , kas iek ļauts Eiropas Savienī bas sist ēm ā. 
8. pants  
Īrija var rakstiski pazi ņot Padomei, ka turpm āk nev ēlas, lai uz to attiektos š ā Protokola noteikumi. 
Šādā gad ījum ā uz Īriju attiecas l īguma parastie noteikumi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/297
9. pants  
Attiec ībā uz Īriju šo protokolu nepiem ēro Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 75. pantam.LV C 83/298 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
22. PROTOKOLS  
PAR D ĀNIJAS NOST ĀJU 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ATG ĀDINOT  lēmumu, ko pie ņēma valstu un vald ību vad ītāji Eiropadomes san āksmes laik ā 1992. gada 
12. decembr ī Edinburg ā par dažiem jaut ājumiem, kurus sakar ā ar Lī gumu par Eiropas Savienī bu bija 
izvirz ījusi D ānija,  
IEV ĒROJOT  D ānijas nost āju attiec ībā uz pilson ību, ekonomisko un monet āro savien ību, aizsardz ības 
politiku un tiesliet ām un iekšliet ām, kas izkl āstīta Edinburgas l ēmum ā, 
APZINOTIES , ka no Edinburgas l ēmuma izrietoš ā tiesisk ā rež īma saglab āšana saist ībā ar Lī gumiem 
iev ērojami ierobežos D ānijas lī dzdal ību noz īm īgās Savien ības sadarb ības jom ās un ka Savienī bas 
interes ēs b ūtu nodrošin āt acquis  integritā ti br īvības, droš ības un tiesiskuma telp ā, 
VĒLOTIES  tād ēļ ieviest tiesiskas reglament ācijas sist ēmu, kas nodrošin ātu D ānijai iesp ēju piedal īties t ādu 
pas ākumu noteikšan ā, kas ierosin āti saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās da ļas V 
sada ļu, un ļautu D ānijai šo iesp ēju izmantot saska ņā ar t ās konstitucion ālaj ām pras ībām, 
PATUROT PR ĀTĀ TO , ka D ānija nekav ēs p ār ējo dal ībvalstu sadarb ības turpm āku attī stību attiec ībā uz 
pas ākumiem, kas nav saistoši D ānijai,  
IEV ĒROJOT  3. pantu Protokol ā par Šengenas  acquis , kas iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
I DA ĻA 
1. pants 
Dānija nepiedal ās t ādu Padomes pas ākumu noteikšanā, kas ierosin āti saska ņā ar Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu treš ās da ļas V sada ļu. Padomes lēmumiem, kas j āpie ņem vienpr ātīgi, vajadz īga 
Padomes locek ļu vienpr ātība, iz ņemot D ānijas vald ības pā rst āvi. 
Šaj ā pant ā kvalific ētu balsu vair ākumu nosaka atbilst īgi Līguma par Eiropas Savienī bas darbī bu 238. 
panta 3. punktam.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/299
2. pants 
Neviens no L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu treš ās da ļas V sada ļas noteikumiem, neviens 
pas ākums, kas noteikts, piem ērojot šo sada ļu, neviens noteikums starptautisk ā nol īgum ā, ko Savie ­
nība nosl ēgusi, piem ērojot šo sada ļu, un neviens Eiropas Savien ības Tiesas lē mums, kas interpret ē 
šādus noteikumus vai pas ākumus, vai jebk ādu pas ākumu, kas groz īts vai ko var groz īt saska ņā ar šo 
sada ļu, nav saistoši vai piem ērojami D ānijai; š ādi noteikumi, pas ākumi vai lēmumi neietekm ē D ānijas 
kompetenci, ties ības un pien ākumus; neviens š āds noteikums, pas ākums vai l ēmums negroza 
Kopienas vai Savien ības acquis , kā ar ī tie nav Savien ības ties ību da ļa, ja attiecas uz D āniju. Jo īpaši 
Savien ības ties ību akti saist ībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarb ību krimin ālliet ās, kuri pie ņemti, 
pirms st ājies sp ēkā Lisabonas L īgums, un kuri ir groz īti, D ānijai joproj ām ir saistoši un nemain īgi 
piem ērojami. 
2.a pants 
Šā protokola 2. pantu piem ēro ar ī attiec ībā uz tiem noteikumiem, kas paredz ēti saska ņā ar Lī guma 
par Eiropas Savien ības darb ību 16. pantu un kas skar personas datu apstr ādi dal ībvalstī s, veicot 
darb ības, uz ko attiecas min ētā L īguma treš ās da ļas V sada ļas 4. un 5. noda ļas darb ības joma. 
3. pants 
Dānijai nav nek ādu finansi ālu saist ību sakar ā ar pas ākumiem, kas min ēti 1. pant ā, iz ņemot iest āžu 
administrat īvās izmaksas.  
4. pants 
1. Sešos m ēnešos p ēc tam, kad Padome ir pie ņēmusi pas ākumu par k ādu priekšlikumu vai 
ierosin ājumu, kura m ērķis ir att īstīt Šengenas  acquis  un uz ko attiecas š ī da ļa, D ānija izlemj, vai 
transpon ēt šo pas ākumu savos ties ību aktos. Ja t ā nolems to dar īt, šis pas ākums saska ņā ar starp ­
tautisk ām ties ībām rad īs savstarp ējas saist ības D ānijai un p ārējām dal ībvalst īm, uz ko attiecas konkr ē­
tais pas ākums.  
2. Ja D ānija nolems nepiem ērot k ādu Padomes pas ākumu, kas min ēts 1. punkt ā, tad dal ībvalstis, 
uz ko attiecas konkr ētais pas ākums, un D ānija apsv ērs, k ādi attiec īgi pas ākumi b ūtu j āveic.  
II DA ĻA 
5. pants  
Attiec ībā uz pas ākumiem, ko Padome noteikusi L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 26. panta 1. 
punkta, 42. panta un 43. l īdz 46. panta jom ā, D ānija nepiedal ās ar aizsardz ību saist ītu Savien ības 
lēmumu un r īcību izstr ād ē un ieviešan ā. T ādēļ D ānija nepiedal ās šo pas ākumu noteikšanā. D ānijaLV C 83/300 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
nekav ēs pā rējo dal ībvalstu sadarb ības turpm āku att īstību šaj ā jom ā. D ānijai nav pien ākuma pal īdz ēt 
finans ēt darb ības izdevumus, ko rada š ādi pas ākumi, ne ar ī nodrošin āt, lai Savien ībai b ūtu pieejami 
milit ārie sp ēki. 
Aktiem, kas Padomei j āpie ņem vienpr ātīgi, ir vajadz īgs vienpr ātīgs lē mums, ko pie ņem Padomes 
locek ļi, iz ņemot D ānijas vald ības p ārst āvi. 
Šaj ā pant ā kvalific ēts balsu vair ākums ir defin ēts atbilst īgi 238. panta 3. punktam L īgumā par Eiropas 
Savien ības darbī bu. 
III DA ĻA 
6. pants 
1., 2. un 3. pants neattiecas uz pas ākumiem, kas nosaka, kuru trešo valstu pilso ņiem vajadz īgas v īzas, 
šķērsojot dal ībvalstu ārēj ās robežas, vai pas ākumiem, kas attiecas uz vī zu formu vien ādību. 
IV DA ĻA 
7. pants 
Dānija saska ņā ar sav ām konstitucion ālaj ām pras ībām vienm ēr var inform ēt citas dal ībvalstis, ka t ā 
turpm āk nev ēlas piln ībā vai da ļēji izmantot šo Protokolu. Š ādā gad ījum ā D ānija piln ībā piem ēros 
attiec īgos sp ēkā esošos Eiropas Savien ības noteiktos pas ākumus.  
8. pants 
1. D ānija saska ņā ar sav ām konstitucion ālaj ām pras ībām, un neskarot 7. pantu, vienm ēr var 
pazi ņot p ārējām dal ībvalst īm, ka, sā kot ar n ākam ā m ēneša pirmo dienu p ēc pazi ņojuma, š ā protokola 
I da ļu aizst āj noteikumi, kas paredz ēti š ā protokola pielikum ā. Š ādā gad ījum ā atbilst īgi maina š ā 
protokola 5. l īdz 8. panta numurus.  
2. Sešus m ēnešus p ēc tam, kad st ājas sp ēkā š ā panta 1. punkt ā paredz ētais pazi ņojums, viss 
Šengenas  acquis  un pas ākumi, kas pie ņemti t ā att īstīšanai, kuri l īdz šim bijuši saistoši D ānijai saska ņā 
ar starptautiskaj ām ties ībām, ir saistoši D ānijai k ā Savien ības ties ības.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/301
PIELIKUMS  
1. pants 
Iev ērojot 3. pantu, D ānija nepiedal ās t ādu Padomes pas ākumu pie ņemšanā , kas ierosin āti saska ņā ar L īguma par Eiropas 
Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu. Aktiem, kas Padomei j āpie ņem vienpr ātīgi, ir vajadz īgs vienpr ātīgs lē mums, ko 
pie ņem Padomes locek ļi, izņ emot D ānijas vald ības p ārst āvi. 
Šaj ā pant ā kvalific ēts balsu vair ākums ir defin ēts atbilst īgi 238. panta 3. punktam L īgumā par Eiropas Savien ības darb ību. 
2. pants 
Saska ņā ar 1. pantu un iev ērojot 3., 4. un 8. pantu, Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu, 
pas ākumi, kas noteikti, piem ērojot minē to sada ļu, noteikumi starptautiskos nol īgumos, ko Savien ība noslē gusi, piem ērojot 
minē to sada ļu, k ā ar ī Eiropas Savien ības Tiesas nol ēmumi, ar ko interpret ē min ētos noteikumus vai pas ākumus, nav 
saistoši D ānijai un nav piem ērojami šaj ā valst ī. Šā di noteikumi, pas ākumi vai lē mumi neietekm ē D ānijas kompetenci, 
ties ības un pien ākumus. Š ādi noteikumi, pas ākumi vai lē mumi negroza  acquis communautaire  un Savien ības acquis , kas 
attiecas uz D āniju, un nav da ļa no Savien ības ties ību sist ēmas, kas attiecas uz D āniju.  
3. pants 
1. Tr īs m ēnešos p ēc tam, kad Padomei iesniegts priekšlikums vai iniciat īva saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību treš ās da ļas V sada ļu, Dā nija var rakstiski pazi ņot Padomes priekšs ēdētājam, ka t ā v ēlas piedal īties ierosin ātā 
pas ākuma pie ņemšan ā un īstenošanā , un t ādā gad ījum ā D ānija ieg ūst š ādas ties ības.  
2. Ja 1. punkt ā min ēto pas ākumu nav iesp ējams noteikt pie ņemam ā termi ņā, piedaloties D ānijai, Padome attiec īgo 
pas ākumu var noteikt saska ņā ar 1. pantu bez D ānijas lī dzdal ības. Šā dā gad ījum ā piem ēro 2. pantu. 
4. pants 
Pēc pas ākuma noteikšanas, piem ērojot L īguma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu, Dā nija jebkur ā laik ā 
var pazi ņot Padomei un Komisijai savu nodomu pie ņemt attiec īgo pas ākumu. Š ādā gad ījum ā min ētā L īguma 331. panta 
1. punkt ā paredz ēto proced ūru piem ēro mutatis mutandis . 
5. pants 
1. Šo protokolu piem ēro Dā nijai ar ī saist ībā ar pas ākumiem, ko ierosina vai pie ņem saska ņā ar L īguma par Eiropas 
Savien ības darb ību treš ās daļ as V sada ļu un ar ko groza sp ēkā esošu pas ākumu, kurš tai uzliek saist ības. 
2. Ja Padome, pie ņemot lē mumu p ēc Komisijas priekšlikuma, nosaka, ka D ānijas nepiedal īšanā s groz ītā sp ēkā esoša 
pas ākuma īstenošanā dara t ā īstenošanu neiesp ējamu cit ām dal ībvalst īm vai Savien ībai, t ā tom ēr var min ēto valsti mudin āt 
saska ņā ar 3. vai 4. pantu n ākt klaj ā ar pazi ņojumu. 3. panta vajadz ībām s āk skait īt papildu divu m ēnešu laikposmu no 
dienas, kad Padome nosaka min ētā pas ākuma īstenošanu par neiesp ējamu.LV C 83/302 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Ja divus m ēnešus p ēc tam, kad Padome noteikusi min ētā pas ākuma īstenošanu par neiesp ējamu, D ānija nav n ākusi klaj ā ar 
pazi ņojumu saska ņā ar 3. vai 4. pantu, sp ēkā esošais pas ākums tai vairs nav saistošs vai piem ērojams, ja vien t ā nav 
nākusi klaj ā ar pazi ņojumu saska ņā ar 4. pantu, pirms pas ākums, ar ko groza sp ēkā esošo pas ākumu, st ājas sp ēkā. Šis 
noteikums st ājas sp ēkā no dienas, kad st ājas sp ēkā pas ākums, ar ko groza sp ēkā esošo pas ākumu, vai divu m ēnešu 
laikposma beig ās atkar ībā no t ā, kura diena ir v ēlāka. 
Šā panta vajadz ībām Padome – p ēc jaut ājuma apspriešanas vis ā piln ībā – pie ņem l ēmumu ar kvalific ētu to Padomes 
locek ļu vair ākumu, kuri p ārst āv dal ībvalstis, kas piedal ās vai ir piedal ījuš ās t ā pas ākuma pie ņemšan ā, ar ko groza sp ēkā 
esošo pas ākumu. Kvalific ētu Padomes balsu vair ākumu nosaka saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 238. 
panta 3. punkta a) apakšpunktu.  
3. Padome, pie ņemot l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu p ēc Komisijas priekšlikuma, var noteikt, ka D ānija 
vajadz ības gad ījum ā uzņ emas tieš ās finansi ālās sekas, kas nenov ēršami raduš ās, beidzot lī dzdal ību sp ēkā esošaj ā pas ākum ā. 
4. Ar šo pantu neskar 4. pantu.  
6. pants 
1. Pazi ņojumu saska ņā ar 4. pantu iesniedz, v ēlākais, sešus m ēnešus p ēc tam, kad pas ākums, ar ko pilnveido Šengenas  
acquis , ir pie ņemts gal īgaj ā variant ā. 
Ja Dā nija neiesniedz pazi ņojumu saska ņā ar 3. vai 4. pantu attiec ībā uz k ādu no šiem pas ākumiem, ar ko pilnveido 
Šengenas  acquis , tad dal ībvalstis, kur ām attiec īgais pas ākums ir saistošs, un D ānija apsv ērs, k ādi atbilst īgi pas ākumi ir 
jāveic. 
2. Saska ņā ar 3. pantu sniegtu pazi ņojumu attiec ībā uz k ādu pas ākumu, ar ko pilnveido Šengenas  acquis , neatsaucami 
atz īst par pazi ņojumu, kas saska ņā ar 3. pantu sniegts attiec ībā uz jebk ādiem turpm ākiem priekšlikumiem un iniciat īvām 
saist ībā ar attiec īgā pas ākuma pilnveidošanu, tikt āl, cikt āl ar š ādiem priekšlikumiem vai iniciat īvām pilnveido Šengenas  
acquis . 
7. pants 
Noteikumi, kas paredz ēti, pamatojoties uz Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 16. pantu, un skar personas datu 
apstr ādi dal ībvalst īs, veicot darb ības, uz ko attiecas min ētā L īguma treš ās da ļas V sada ļas 4. un 5. noda ļas darb ības joma, 
Dānijai nav saistoši tad, ja D ānijai nav saistoši Savien ības noteikumi, ar ko reglament ē tiesu sadarb ības veidus krimin āl­
ties ību jom ā vai policijas iest āžu sadarb ības veidus, sakar ā ar kuriem ir j āiev ēro noteikumi, kas paredz ēti, ņemot par 
pamatu 16. pantu.  
8. pants  
Ja šaj ā da ļā paredz ētajos gad ījumos D ānijai ir saistošs k āds pas ākums, kas noteikts, piem ērojot L īguma par Eiropas 
Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu, tad saist ībā ar konkr ēto pas ākumu uz D āniju attiecas atbilst īgie min ētā L īguma 
noteikumi.  
9. pants  
Ja Dā nijai nav saistošs pas ākums, kurš noteikts, L īguma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās da ļas V sada ļu, tai nav 
saistošas attiec īgā pas ākuma finansi ālās sekas, iz ņemot iest āžu administrat īvās izmaksas, ja vien Padome ar vienpr ātīgu 
lēmumu, iepriekš apspriežoties ar Eiropas Parlamentu, nenosaka cit ādi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/303
23. PROTOKOLS  
PAR DAL ĪBVALSTU ĀRLIET ĀM ATTIEC ĪBĀ UZ ĀRĒJO ROBEŽU 
ŠĶĒ RSOŠANU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ŅEMOT V ĒRĀ to, ka dal ībvalst īm j ānodrošina efekt īvas kontroles pie ārējām robež ām, vajadz ības 
gad ījum ā sadarb ībā ar treš ām valst īm, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā du noteikumu, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu: 
Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu IV sada ļas 77. panta 2. punkta b) apakšpunkta noteikumi par 
pas ākumiem attiec ībā uz ārējo robežu š ķērsošanu neskar dal ībvalstu kompetenci r īkot sarunas un 
slēgt nol īgumus ar treš ām valst īm, ja dal ībvalstis iev ēro Savien ības ties ību aktus un citus attiec īgus 
starptautiskus nol īgumus.LV C 83/304 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
24. PROTOKOLS  
PAR PATV ĒRUMU EIROPAS SAVIEN ĪBAS 
DAL ĪBVALSTU PILSO ŅIEM  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
TĀ K Ā saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 6. panta 1. punktu Savien ība atz īst ties ības, br īvības 
un principus, kas izkl āstīti Pamatties ību hart ā; 
TĀ K Ā atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savienī bu 6. panta 3. punktam pamatties ības, ko nodrošina ar 
Eiropas Cilv ēkties ību un pamatbr īvību aizsardz ības konvenciju, k ā visp ārīgi principi ir daļ a no Savie ­
nības ties ību sist ēmas;  
TĀ K Ā Eiropas Savien ības Tiesas kompetencē ir nodrošin āt to, ka Eiropas Savien ība, interpret ējot un 
piem ērojot Lī guma par Eiropas Savien ību 6. panta 1. un 3. punktu, iev ēro ties ību aktus;  
TĀ K Ā atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savienī bu 49. pantam ikvienai Eiropas valstij, kandid ējot uz 
dal ību Savien ībā, j āiev ēro Lī guma par Eiropas Savien ību 2. pant ā izkl āstītās v ērtības;  
IEV ĒROJOT TO , ka Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 7. pants rada meh ānismu, k ā uz laiku 
atņemt dažas ties ības gad ījum ā, ja dal ībvalsts vair ākk ārt nopietni p ārk āpj šī s vē rtības;  
ATG ĀDINOT  to, ka katram dal ībvalsts pilsonim k ā Savien ības pilsonim ir īpašs statuss un aizsardz ība, 
ko nodrošina dal ībvalstis saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu otro daļ u; 
IEV ĒROJOT TO , ka Lī gumi rada telpu bez iekš ējām robež ām un katram Savien ības pilsonim nodrošina 
ties ības br īvi p ārvietoties un dz īvot dal ībvalstu teritorij ā; 
VĒLĒDAM ĀS nov ērst patv ēruma instit ūta izmantošanu t ādiem nol ūkiem, k ādiem tas nav paredz ēts;  
TĀ K Ā šis protokols iev ēro 1951. gada 28. j ūlija Žen ēvas Konvencijas par b ēg ļu statusu galamērķus 
un uzdevumus;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/305
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu. 
Vien īgais pants  
Ņemot v ērā pamatties ību un pamatbr īvību aizsardz ības l īmeni Eiropas Savien ības dal ībvalst īs, visos 
juridiskajos un praktiskajos jaut ājumos, kas saist īti ar patv ēruma liet ām, t ās uzskat āmas par droš ām 
m ītneszem ēm. T ādējādi ikvienu patv ēruma lū gumu, ko iesniedz k ādas dal ībvalsts pilsonis, var ņ emt 
vērā vai pasludin āt, ka t ā izskat īšana ir pie ļaujama cit ā dal ībvalst ī, tikai š ādos gad ījumos:  
a) ja dal ībvalsts, kuras pilsonis ir patv ēruma lū dz ējs, atsaucoties uz Cilv ēkties ību un pamatbr īvību 
aizsardz ības konvencijas 15. pantu, p ēc Amsterdamas L īguma sp ēkā st āšan ās nosaka sav ā teritorij ā 
pas ākumus, atk āpjoties no pien ākumiem, ko uzliek min ētā konvencija;  
b) ja sākta Lī guma par Eiropas Savien ību 7. panta 1. punkt ā min ētā proced ūra un tikm ēr, kam ēr 
Padome vai – attiec īgā gad ījum ā – Eiropadome pie ņem l ēmumu šaj ā sakar ā attiec ībā uz dal ībvalsti, 
kuras pilsonis ir patv ēruma pieteikuma iesniedz ējs; 
c) ja Padome ir pie ņēmusi lēmumu saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 7. panta 1. punktu 
attiec ībā uz dal ībvalsti, kuras pilsonis ir patv ēruma pieteikuma iesniedz ējs, vai ja Eiropadome ir 
pie ņēmusi lēmumu saska ņā ar min ētā L īguma 7. panta 2. punktu attiec ībā uz dal ībvalsti, kuras 
pilsonis ir patv ēruma pieteikuma iesniedz ējs; 
d) ja dal ībvalstij b ūtu vienpus ēji j āpie ņem š ādu l ēmumu attiec ībā uz citas dal ībvalsts pilso ņa l ūgumu; 
šādā gad ījum ā t ūlīt j āinform ē Padome; l ūgumu izskata, pamatojoties uz pie ņēmumu, ka tas ir klaji 
nepamatots, nek ādā gad ījum ā nek ādi neiespaidojot dal ībvalsts l ēmumu pie ņemšanas ties ības.LV C 83/306 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
25. PROTOKOLS  
PAR KOP ĪGAS KOMPETENCES ĪSTENOŠANU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu: 
Vien īgais pants  
Attiec ībā uz 2. pantu par kop īgu kompetenci, ja Eiropas Savien ība ir r īkojusies k ādā konkr ētā jom ā, 
šo kompeten ču darb ības joma atteicas tikai uz tiem elementiem, kas noteikti attiec īgaj ā Savien ības 
akt ā un t ādēļ neattiecas uz visu jomu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/307
26. PROTOKOLS  
PAR SABIEDRISKIEM PAKALPOJUMIEM  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
VELOTIES  uzsv ērt sabiedrisku pakalpojumu noz īmi,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem skaidrojošiem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību 
un Lī gumam par Eiropas Savienī bas darbī bu: 
1. pants 
Savien ības kop īgās v ērt ības attiec ībā uz sabiedriskiem pakalpojumiem L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 14. panta noz īm ē ir š ādas: 
— valsts, re ģion ālo un viet ējo iest āžu b ūtisk ā noz īme un lielā r īcības br īvība, nodrošinot, pas ūtot un 
organizējot sabiedriskus pakalpojumus, lai, cik vien iesp ējams, iev ērotu pat ērētāju vajadz ības;  
— daudzo sabiedrisko pakalpojumu daž ādība un atš ķirīgās pat ērētāju vajadz ības un izv ēles, ko var 
rad īt atš ķirīgs ģeogr āfiskais st āvoklis un soci ālie un kult ūras apst ākļi; 
— augsts kvalit ātes, droš ības un pieejam ības l īmenis, vienl īdz īga attieksme un visp ārējas piek ļuves un 
pat ērētāju ties ību veicin āšana. 
2. pants  
Līgumu noteikumi nek ādā veidā neskar dal ībvalstu kompetenci nodrošin āt, pas ūtīt un organiz ēt ar 
ekonomiku nesaist ītus sabiedriskos pakalpojumus.LV C 83/308 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
27. PROTOKOLS  
PAR IEKŠ ĒJO TIRGU UN KONKURENCI  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ŅEMOT V ĒRĀ, ka iekš ējais tirgus, k ā izkl āstīts 3. pant ā L īgum ā par Eiropas Savien ību, ietver sist ēmu, 
kas nodrošina, ka konkurence nav izkrop ļota,  
IR VIENOJUŠ ĀS par sekojošo: 
Savien ība vajadz ības gad ījum ā pie ņem l ēmumu saska ņā ar Lī gumu noteikumiem, tostarp 352. pantu 
Līgum ā par Eiropas Savien ības darbī bu. 
Šo protokolu pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par Eiropas Savien ības darb ību.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/309
28. PROTOKOLS  
PAR EKONOMISKO, SOCI ĀLO UN TERITORI ĀLO 
KOH ĒZIJU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ATG ĀDINOT,  ka Lī guma par Eiropas Savien ību 3. pant ā ir paredz ēts m ērķis – veicin āt ekonomisko, 
soci ālo un teritori ālo kohēziju un dal ībvalstu solidarit āti – un ka ekonomisk ā, soci ālā un teritori ālā 
kohēzija pieder pie Savien ības dal ītās kompetences jom ām, kas uzskait ītas Lī guma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 4. panta 2. punkta c) apakšpunkt ā, 
ATG ĀDINOT,  ka Lī guma treš ās da ļas XVIII sada ļa par ekonomisko, soci ālo un teritori ālo kohē ziju 
kopum ā rada tiesisku pamatu tam, lai salied ētu un turpin ātu att īstīt Savien ības darb ību ekonomisk ās, 
soci ālās un teritori ālās koh ēzijas jomā , ietverot jauna fonda izveidi,  
ATG ĀDINOT,  ka Lī guma par Eiropas Savien ības darb ību 177. pant ā ir paredz ēts izveidot Koh ēzijas 
fondu,  
IEV ĒROJOT,  ka Eiropas Invest īciju banka nabadz īgākajiem re ģioniem aizdod lielas summas, kas aizvien 
palielin ās, 
IEV ĒROJOT  v ēlmi pan ākt liel āku elast ību, pieš ķirot l īdzek ļus no strukt ūrfondiem,  
IEV ĒROJOT  v ēlmi pan ākt sam ērīgu Savien ības dal ību daž ādu l īme ņu programm ās un projektos 
konkr ētās valst īs, 
IEV ĒROJOT  priekšlikumu Savienī bas pašu resursu sist ēm ā vair āk ņemt v ērā dal ībvalstu relat īvo labkl ā­
jību, 
VĒLREIZ APSTIPRINA,  ka ekonomisk ās, soci ālās un teritori ālās koh ēzijas veicin āšana ir vit āli svar īga, lai 
Savien ība pilnv ērt īgi att īstītos un gū tu stabilus panākumus,  
VĒLREIZ APSTIPRINA  p ārliec ību, ka strukt ūrfondiem ar ī turpm āk j āatv ēl noz īm īga vieta, lai sasniegtu 
Savien ības m ērķus koh ēzijas jom ā, 
VĒLREIZ APSTIPRINA  p ārliec ību, ka Eiropas Invest īciju bankai t ās resursu liel ākā da ļa ar ī turpm āk j āatv ēl 
ekonomisk ās, soci ālās un teritori ālās koh ēzijas veicin āšanai, un apliecina gatav ību p ārskat īt Eiropas 
Investī ciju bankas vajadz ības p ēc kapit āla, l īdzko tas b ūs vajadz īgs šim nol ūkam,  
VIENOJAS,  ka Koh ēzijas fonds Savienī bai nodrošin ās finanšu ieguld ījumu projektiem, kas attiecas uz 
vidi un Eiropas komunik āciju t īkliem taj ās dal ībvalst īs, kuru nacion ālais kopprodukts uz vienu 
iedz īvot āju nesasniedz 90 % no Savien ības vid ējā, un kur ām ir programma, lai īstenotu L īguma 
par Eiropas Savien ības darbī bu 126. pant ā izvirz ītos ekonomisk ās konver ģences nosacī jumus,LV C 83/310 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
APLIECINA  nodomu pie ļaut liel āku elast ību, strukt ūrfondu finans ējumu pieš ķirot konkr ētām vaja ­
dz ībām, uz ko pašlaik neattiecas strukt ūrfondu noteikumi,  
APLIECINA  gatav ību m ērķtiec īgi daž ādot Savien ības iesaistes l īme ņus attiec ībā uz strukt ūrfondu 
programm ām un projektiem, lai izvair ītos no p ārm ērīgiem budžeta izdevumu palielin ājumiem 
maz āk tur īgās dal ībvalst īs, 
ATZ ĪST vajadz ību regul āri p ārraudz īt pan ākumus, kas g ūti, tiecoties sasniegt ekonomisko, soci ālo un 
teritori ālo kohēziju, un apliecina gatav ību šaj ā sakar ā iedziļ in āties visos vajadz īgajos pas ākumos,  
APLIECINA  nodomu vair āk iev ērot konkr ētu dal ībvalstu iesp ējas ieguld īt Savien ības pašu resursu 
sist ēm ā un pā rbaudī t iesp ējas, k ā labot nelabv ēlīgas par ādības, kas attiec ībā uz maz āk tur īgām 
dal ībvalstī m pašlaik past āv Savien ības pašu resursu sistē m ā, 
VIENOJAS  pievienot šo Protokolu L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par Eiropas Savien ības 
darb ību.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/311
29. PROTOKOLS  
PAR SABIEDRISK ĀS APRAIDES SIST ĒMU DAL ĪBVALST ĪS 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IEV ĒROJOT TO,  ka sabiedrisk ās apraides sist ēma dal ībvalst īs ir tieši saist īta ar katras valsts sabiedr ības 
demokr ātijas, soci ālaj ām un kultū ras vajadz ībām un vajadz ību saglab āt plašsazi ņas l īdzek ļu plur ā­
lismu;  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem paskaidrojumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu. 
Līgumu noteikumi neskar dal ībvalstu kompetenci nodrošin āt sabiedrisk ās apraides finans ējumu, ja 
šādu finans ējumu pieš ķir apraides organiz ācij ām, lai t ās izpild ītu valsts pas ūtījumu, ko t ām uztic ējusi, 
noteikusi un organiz ējusi attiec īgā dal ībvalsts, un ja š āds finans ējums nav pretrun ā kopē jām inte ­
res ēm, iespaidojot tirdzniec ības nosac ījumus un konkurenci Savien ībā, tom ēr ņemot v ērā valsts 
pas ūtījuma izpildi.LV C 83/312 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
30. PROTOKOLS  
PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS PAMATTIES ĪBU HARTAS 
PIEM ĒROŠANU POLIJAI UN APVIENOTAJAI 
KARALISTEI  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
TĀ K Ā L īguma par Eiropas Savien ību 6. pant ā Savien ība atz īst Eiropas Savien ības Pamatties ību hart ā 
izkl āstītās ties ības, br īvības un principus;  
TĀ K Ā Harta j āpiem ēro stingri saska ņā ar min ētā 6. panta noteikumiem un pašas Hartas VII sadaļ as 
noteikumiem;  
TĀ K Ā min ētaj ā 6. pant ā noteikta pras ība, ka Hartu j āpiem ēro un j āinterpret ē Polijas un Apvienot ās 
Karalistes ties ās stingri saska ņā ar šaj ā pant ā min ētajiem paskaidrojumiem;  
TĀ K Ā Hart ā ir ietvertas gan ties ības, gan principi;  
TĀ K Ā Hart ā ietverti gan civila, gan politiska rakstura nosac ījumi, k ā ar ī ekonomiska un soci āla 
rakstura nosacī jumi;  
TĀ K Ā Hart ā atk ārtoti apliecin ātas Savien ības atz ītas ties ības, br īvības un principi un š īs ties ības 
padar ītas redzam ākas, ta ču nav rad ītas jaunas ties ības vai principi;  
ATG ĀDINOT  Polijas un Apvienot ās Karalistes pien ākumus saska ņā ar Lī gumu par Eiropas Savien ību, 
Līgumu par Eiropas Savienī bas darbī bu, k ā ar ī Savien ības ties ību aktiem kopum ā; 
ŅEMOT V ĒRĀ Polijas un Apvienot ās Karalistes v ēlmi preciz ēt dažus Hartas piemērošanas aspektus;  
Šaj ā sakar ā V ĒLOTIES  preciz ēt Hartas piem ērošanu attiec ībā pret Polijas un Apvienot ās Karalistes 
normat īviem vai administrat īviem aktiem un t ās piekrit ību Polij ā un Apvienotaj ā Karalist ē; 
ATK ĀRTOTI APSTIPRINOT , ka atsauces min ētaj ā protokol ā uz konkr ētu Hartas noteikumu darb ību 
nek ādā zi ņā neskar citu Hartas noteikumu darb ību; 
ATK ĀRTOTI APSTIPRINOT , ka min ētais protokols neskar Hartas piem ērošanu p ār ējās dal ībvalst īs; 
ATK ĀRTOTI APSTIPRINOT , ka min ētais protokols neskar citus Polijas un Apvienot ās Karalistes pien ā­
kumus saska ņā ar Lī gumu par Eiropas Savien ību, Lī gumu par Eiropas Savien ības darbī bu, k ā ar ī 
Savien ības ties ību aktiem kopum ā;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/313
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu: 
1. pants 
1. Ar Hartu nepalielina ES Tiesas vai jebkuras tiesas Polij ā vai Apvienotaj ā Karalist ē sp ējas atz īt, ka 
Polijas vai Apvienot ās Karalistes ties ību akti, regulas un administrat īvie noteikumi, prakse vai darb ības 
neatbilst pamatties ībām, br īvībām un principiem, kas taj ā atk ārtoti apstiprin āti. 
2. Jo īpaši – un skaidr ības labad – nekas Hartas IV sada ļā nerada piekrit īgas ties ības, kas piem ē­
rojamas Polijai vai Apvienotajai Karalistei, iz ņemot tikt āl, cikt āl Polija vai Apvienot ā Karaliste pare ­
dz ējusi š ādas ties ības savas valsts tiesī bu aktos.  
2. pants 
Ja kā ds Hartas noteikums attiecas uz valsts praksi un ties ību aktiem, to piem ēro Polijai vai Apvie ­
notajai Karalistei vien īgi tiktā l, cikt āl taj ā ietvert ās ties ības vai principi ir atz īti Polijas vai Apvienot ās 
Karalistes ties ību aktos vai praks ē.LV C 83/314 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
31. PROTOKOLS  
PAR N ĪDERLANDES ANTI ĻĀS RAFIN ĒTU NAFTAS 
PRODUKTU IMPORTU EIROPAS SAVIEN ĪBĀ 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
VĒLOTIES  s īkāk izstr ād āt tirdzniecī bas sist ēmu, ko attiecina uz N īderlandes Anti ļās rafin ētu naftas 
produktu importu Eiropas Ekonomikas kopien ā, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
Šis protokols attiecas uz naftas produktiem, kas ietilpst Briseles nomenklat ūras poz īcij ās 27.10, 
27.11, 27.12, ex 27.13 (paraf īns, naftas vai sl ānek ļa paraf īns un paraf īna atliekas) un 27.14 un 
ko import ē lietošanai dal ībvalst īs. 
2. pants 
Sakar ā ar N īderlandes Anti ļu asoci ēšanu Savien ībā, dal ībvalstis ap ņemas attiecin āt uz šaj ā valst ī 
rafin ētiem naftas produktiem tarifu atvieglojumus atbilst īgi š ā protokola noteikumiem. Šie noteikumi 
ir sp ēkā neatkar īgi no t ā, k ādi ir dal ībvalstu piem ērotie izcelsmes noteikumi.  
3. pants  
1. Ja Komisija p ēc k ādas dal ībvalsts l ūguma vai pē c savas ierosmes konstat ē, ka N īderlandes 
Anti ļās rafin ētu naftas produktu imports Savien ībā atbilst īgi 2. pant ā min ētajai sist ēmai rada patiesas 
gr ūtības vienas vai vair āku dal ībvalstu tirg ū, t ā lemj par to, ka attiec īgaj ām dal ībvalst īm j āievieš, 
jāpalielina vai atk ārtoti j āievieš muitas nodok ļi attiec ībā uz min ēto importu t ād ā apjom ā un uz 
tādu laika posmu, kas vajadz īgs, lai min ēto situā ciju nov ērstu. Š ādi ieviesto, palielin āto vai atk ārtoti 
ieviesto muitas nodok ļu likmes nedr īkst p ārsniegt t ās likmes, ko par t ādu pašu produktu importu 
piem ēro treš ām valst īm. 
2. Šā panta 1. punkta noteikumus jebkur ā gad ījum ā var piem ērot, ja N īderlandes Anti ļās rafin ētu 
naftas produktu imports Savien ībā sasniedz divus miljonus tonnu gad ā. 
3. Padomi inform ē par Komisijas l ēmumiem, kas pie ņemti saska ņā ar 1. un 2. punktu, tostarp par 
tiem, ar ko dal ībvalsts l ūgumu noraida. Padome p ēc jebkuras dal ībvalsts lū guma var uz ņemties 
atbildī bu par šiem jaut ājumiem un ar l ēmumu tos jebkur ā laik ā var groz īt vai atcelt.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/315
4. pants 
1. Ja k āda dal ībvalsts uzskata, ka N īderlandes Anti ļās rafin ētu naftas produktu imports tieši vai 
caur citu dal ībvalsti atbilst īgi 2. pant ā izstr ādātajai sist ēmai rada patiesas gr ūtības t ās tirg ū un ka ir 
jāveic t ūlītēji pas ākumi, lai situ āciju labotu, t ā p ēc savas ierosmes var nolemt piemērot muitas 
nodok ļus š ādam importam, ar noteikumu, ka likme nedr īkst p ārsniegt to likmi, ko t ā par t ādu 
pašu produktu importu piem ēro treš ām valst īm. T ā par savu l ēmumu pazi ņo Komisijai, kura m ēneša 
laik ā lemj par to, vai dal ībvalsts paredz ētos pas ākumus var atstā t sp ēkā vai ar ī tie ir j āgroza vai 
jāatce ļ. Šā dam Komisijas lēmumam piem ēro 3. panta 3. punkta noteikumus.  
2. Ja atbilstī gi 2. pant ā izstr ādātajai sist ēmai k ādā Eiropas Savien ības dal ībvalst ī vai dal ībvalst īs tieši 
vai caur k ādu dal ībvalsti import ētu N īderlandes Anti ļās rafin ētu naftas produktu daudzums kalend ā­
raj ā gad ā p ārsniedz š ā protokola pielikum ā noteikto daudzumu tonn ās, uzskata, ka š īs vai šo 
dal ībvalstu pas ākumi, kas paredz ēti konkr ētaj ā gad ā saska ņā ar 1. punktu, ir pamatoti. Komisija, 
pārliecinoties, ka noteiktais daudzums tonn ās ir sasniegts, ofici āli re ģistr ē veiktos pas ākumus. Š ādā 
gad ījum ā p ārēj ās dal ībvalstis atturas ofici āli iesniegt jaut ājumu Padom ē. 
5. pants 
Ja Savien ība nolemj naftas produktiem piemērot kvantitat īvus ierobežojumus neatkar īgi no t ā, no 
kurienes tos import ē, šos ierobežojumus var attiecin āt ar ī uz N īderlandes Anti ļu naftas produktiem. 
Tādā gad ījum ā N īderlandes Anti ļām, sal īdzinot ar treš ām valst īm, piem ēro labv ēlīgāku rež īmu. 
6. pants 
1. Padome p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, lemjot vienbals īgi, pā rskata 2. lī dz 
5. panta noteikumus, p ēc tam, kad pie ņem kopēju defin īciju naftas produktiem ar izcelsmi treš ās un 
asoci ētaj ās valst īs vai kad pie ņem l ēmumus saska ņā ar kop ējo tirdzniec ības politiku attiec ībā uz 
min ētajiem produktiem, vai ar ī izstr ādā kop ēju ener ģētikas politiku.  
2. P ēc š ādas p ārskat īšanas tom ēr jebkur ā gad ījum ā piem ērot ā form ā ir j āsaglab ā l īdzv ērt īgi atvie ­
glojumi N īderlandes Anti ļām attiec ībā uz, minimums, 2,5 miljoniem tonnu naftas produktu.  
3. Savien ības saist ības attiec ībā uz š ā panta 2. punkt ā min ētajiem lī dzv ērtīgiem atvieglojumiem, ja 
vajadz īgs, var sī kāk sadal īt pa valst īm, ņemot v ērā š ā protokola pielikum ā nor ādīto daudzumu tonn ās.LV C 83/316 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
7. pants 
Lai ieviestu šo protokolu, Komisija ir atbild īga par to, lai tiktu īstenots izstr ādātais modelis attiec ībā 
uz N īderlandes Anti ļās rafin ētu naftas produktu importu dalī bvalst īs. Dal ībvalstis saska ņā ar Komisijas 
administrat īvajiem ieteikumiem nos ūta tai visu šim nol ūkam vajadz īgo inform āciju, ko Komisija 
izplata t ālāk. 
PROTOKOLA PIELIKUMS  
Lai īstenotu 4.panta 2.punktu Protokol ā par N īderlandes Anti ļās rafin ētu naftas produktu importu Eiropas Ekonomikas 
kopien ā, Augst ās L īgumsl ēdz ējas Puses ir nol ēmušas, ka 2 miljoni tonnu naftas produktu no Anti ļām tiek sadal īti starp 
dal ībvalst īm š ādi: 
Vācija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  625 000 tonnu  
Be ļģijas un Luksemburgas Ekonomikas Savien ība . . . . . . . . . . . . . . . . .  200 000 tonnu  
Francija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  75 000 tonnu  
Itālija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100 000 tonnu  
Nīderlande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  1 000 000 tonnuLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/317
32. PROTOKOLS  
PAR ĪPAŠUMA IEG ĀDI D ĀNIJ Ā 
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
NOL ŪKĀ atrisin āt dažas īpašas probl ēmas, kas saist ītas ar D āniju,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu: 
Neatkar īgi no Lī gumiem D ānija var saglab āt taj ā sp ēkā esošos ties ību aktus par otru m āju ieg ādi.LV C 83/318 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
33. PROTOKOLS  
PAR L ĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS DARB ĪBU 157. PANTU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savienī bu un L īgumam 
par Eiropas Savien ības darbī bu, 
Līguma par Eiropas Savien ības darbī bu 157. pant ā pabalstus, kas saistī ti ar soci ālā nodrošin ājuma 
sist ēmu, neuzskata par atalgojumu t ādā gad ījum ā, ja un cikt āl tie attiecas uz nodarbin ātības laiku 
pirms 1990. gada 17. maija, iz ņemot gad ījumus, kad darba ņēm ēji vai to pā rst āvji pirms š ā datuma ir 
uzs ākuši tiesved ību vai c ēluši l īdzv ērt īgu pras ību saska ņā ar attiec īgajiem valsts ties ību aktiem.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/319
34. PROTOKOLS  
PAR ĪPAŠO REŽ ĪMU GRENLANDEI  
Vien īgais pants 
1. Režīms, ko piem ēro, import ējot Savien ībā Grenlandes izcelsmes produktus, uz kuriem attiecas 
zivsaimniec ības produktu tirgus kop īgā organiz ācija, atbilst tirgus kop īgās organiz ācijas meh āni ­
smiem, tom ēr ietver atbr īvojumu no muitas nodok ļiem un maks ājumiem ar l īdzv ērt īgu iedarb ību 
un kvantitat īvo ierobežojumu vai pas ākumu ar l īdzv ērtīgu iedarb ību atcelšanu, ja pieejas iesp ējas 
Grenlandes zvejas zon ām, kas pieš ķirtas Savien ībai saska ņā ar nol īgumu starp Savienī bu un strukt ūru, 
kura atbild par Grenlandi, Savien ība uzskata par pietiekam ām. 
2. Visus pas ākumus attiec ībā uz t ādu produktu importa rež īmu, tostarp tos, kas attiecas uz t ādu 
pas ākumu pie ņemšanu, pie ņem saska ņā ar proced ūru, kas paredz ēta Lī guma par Eiropas Savien ības 
darb ību 43. pant ā.LV C 83/320 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
35. PROTOKOLS  
PAR ĪRIJAS KONSTIT ŪCIJAS 40.3.3. PANTU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību, Lī gumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumam,  
Nek ādi noteikumi L īgumos, Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas lī gum ā, ne ar ī citos lī gumos 
vai aktos, ar ko groza vai papildina min ētos Lī gumus, nekav ē Īrij ā piem ērot Īrijas Konstit ūcijas 
40.3.3. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/321
36. PROTOKOLS  
PAR P ĀREJAS NOTEIKUMIEM  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
TĀ K Ā, lai organiz ētu p āreju no L īgumu noteikumiem par iest ādēm, kas piem ērojami l īdz br īdim, kad 
stāsies sp ēkā Lisabonas L īgums, uz noteikumiem, kas paredz ēti min ētaj ā L īgumā , ir nepieciešams 
paredz ēt p ārejas noteikumus,  
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko L īgumam par Eiropas Savienī bu, Lī gumam par Eiropas 
Savien ības darbī bu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumam:  
1. pants 
Šaj ā protokol ā v ārdi “Lī gumi” apz īm ē L īgumu par Eiropas Savien ību, Lī gumu par Eiropas Savien ības 
darb ību un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumu.  
I SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR EIROPAS PARLAMENTU  
2. pants 
Saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 14. panta 2. punkta otro da ļu Eiropadome pietiekami 
savlaic īgi pirms 2009. gada Eiropas Parlamenta v ēlēšan ām pie ņem l ēmumu, ar ko nosaka Eiropas 
Parlamenta sast āvu. 
Līdz Eiropas Parlamenta 2004. l īdz 2009. gada sasaukuma beig ām tas sast āvs un deput ātu skaits 
paliek tas pats, kas bija, kad st ājās sp ēkā Lisabonas L īgums.  
II SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR KVALIFIC ĒTU BALSU VAIR ĀKUMU  
3. pants 
1. Saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ību 16. panta 4. punktu t ā punkta un L īguma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 238. panta 2. punkta noteikumi par kvalificē ta vair ākuma defin īciju Eiropadom ē 
un Padom ē stā jas sp ēkā 2014. gada 1. novembr ī. 
2. Laikposm ā no 2014. gada 1. novembra l īdz 2017. gada 31. martam, pieņ emot l ēmumu ar 
kvalific ētu balsu vair ākumu, Padomes loceklis var l ūgt, lai l ēmumu pie ņem ar t ādu kvalific ētu balsu 
vair ākumu, k ā defin ēts 3. punkt ā. Šā dā gad ījum ā piem ēro 3. un 4. punktu.LV C 83/322 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
3. Lī dz 2014. gada 31. oktobrim sp ēkā ir turpmā k izkl āstītie noteikumi, neskarot L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 235. panta 1. punkta otro da ļu: 
Eiropadomes un Padomes l ēmumiem, kam nepieciešams kvalificēts balsu vair ākums, locek ļu balsis 
vērt ē š ādi: 
Be ļģija 12  
Bulg ārija 10  
Čehijas Republika  12  
Dānija 7  
Vācija 29  
Igaunija  4  
Īrija 7  
Grie ķija 12  
Sp ānija 27  
Francija  29  
Itālija 29  
Kipra  4  
Latvija 4  
Lietuva  7  Luksemburga  4  
Ung ārija 12  
Malta 3  
Nīderlande  13  
Austrija  10  
Polija 27 
Portug āle 12  
Rum ānija 14 
Slov ēnija 4  
Slov ākija 7  
Somija 7  
Zviedrija  10 
Apvienot ā Karaliste  29  
Gadī jumos, kad saska ņā ar Lī gumiem lēmums ir j āpie ņem p ēc Komisijas priekšlikuma, tas ir 
pie ņemts, ja “par” ir vismaz 255 balsis, kas pā rst āv locek ļu vair ākumu. P ārējos gad ījumos lēmums 
ir pie ņemts, ja “par” ir vismaz 255 balsis, kas pā rst āv vismaz divas trešda ļas locek ļu. 
Ja Eiropadome vai Padome pie ņem aktu ar kvalific ētu balsu vair ākumu, Eiropadomes vai Padomes 
loceklis var lū gt veikt p ārbaudi, lai p ārliecin ātos par to, ka dal ībvalstis, kas veido kvalific ēto balsu 
vair ākumu, aptver vismaz 62 % no visiem Savien ības iedz īvot ājiem. Ja konstat ē, ka t ā nav, aktu 
nepie ņem. 
4. Lī dz 2014. gada 31. oktobrim gadī jumos, kad saska ņā ar L īgumiem balsošan ā piedal ās ne visi 
Padomes locek ļi, un īpaši gad ījumos, kad ir pras īts izmantot kvalific ētu balsu vair ākumu, k ā tas 
defin ēts atbilst īgi 238. panta 3. punktam L īgum ā par Eiropas Savien ības darbī bu, kvalific ētais balsu 
vair ākums ir t āda pati vērt ēto balsu attiec ība un Padomes locek ļu skaita attiec ība un, vajadz ības 
gad ījum ā, t āda pati iesaist īto dal ībvalstu iedz īvot āju attiec ība, k āda noteikta š ā panta 3. punkt ā. 
III SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR PADOMES SAST ĀVIEM  
4. pants  
Kam ēr nav st ājies sp ēkā L īguma par Eiropas Savien ību 16. panta 6. punkta pirmaj ā da ļā min ētais 
lēmums, Padome var san ākt min ētā punkta otraj ā un trešaj ā da ļā min ētajos sast āvos, k ā ar ī citos 
sast āvos, kas ir noteikti sarakst ā, kuru apstiprina ar Visp ārējo lietu Padomes pie ņemtu lē mumu, to 
pie ņemot ar vienk āršu balsu vair ākumu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/323
IV SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR KOMISIJU, TOSTARP PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS AUGSTO 
PĀRST ĀVI ĀRLIET ĀS UN DROŠ ĪBAS POLITIKAS JAUT ĀJUMOS  
5. pants 
Komisijas locek ļi, kas ir amatā dien ā, kad st ājas sp ēkā Lisabonas L īgums, paliek amatā l īdz amata 
pilnvaru termi ņa beig ām. Tom ēr dien ā, kad amat ā tiek iecelts Savien ības Augstais p ārst āvis ārliet ās un 
droš ības politikas jaut ājumos, beidzas amata pilnvaru termi ņš Komisijas loceklim ar t ādu pašu 
pilson ību k ā Augstajam p ārst āvim. 
V SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR PADOMES ĢENER ĀLSEKRET ĀRU, AUGSTO P ĀRST ĀVI KOP ĒJĀS 
ĀRPOLITIKAS UN DROŠ ĪBAS POLITIKAS JAUT ĀJUMOS UN PADOMES 
ĢENER ĀLSEKRET ĀRA VIETNIEKU  
6. pants 
Padomes ģener ālsekret āra, Augst ā P ārst āvja kop ējās ārpolitikas un droš ības politikas jaut ājumos un 
Padomes ģener ālsekret āra vietnieka amata pilnvaru laiks beidzas dien ā, kad st ājas sp ēkā Lisabonas 
Līgums. Padome iece ļ ģener ālsekret āru saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savienī bas darbī bu 240. panta 
2. punktu.  
V SADA ĻA 
NOTEIKUMI PAR PADOMDEV ĒJĀM STRUKT ŪRĀM 
7. pants 
Kam ēr nav st ājies sp ēkā L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 301. pant ā min ētais lēmums, 
Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas locek ļu sadal ījums ir š āds: 
Be ļģija 12  
Bulg ārija 12  
Čehijas Republika  12  
Dānija 9  
Vācija 24  
Igaunija  7  
Īrija 9  
Grie ķija 12  Spānija 21 
Francija  24  
Itālija 24 
Kipra  6  
Latvija 7  
Lietuva  9  
Luksemburga  6  
Ung ārija  12LV C 83/324 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Malta 5  
Nīderlande  12  
Austrija  12  
Polija 21  
Portug āle 12  
Rum ānija 15  Slov ēnija 7  
Slov ākija 9  
Somija 9  
Zviedrija  12 
Apvienot ā Karaliste  24  
8. pants 
Kam ēr nav st ājies sp ēkā L īgum ā par Eiropas Savien ības darb ību 305. punkt ā min ētais l ēmums, 
Reģionu komitejas locek ļu sadal ījums ir š āds: 
Be ļģija 12  
Bulg ārija 12  
Čehijas Republika  12  
Dānija 9  
Vācija 24  
Igaunija  7  
Īrija 9  
Grie ķija 12  
Sp ānija 21  
Francija  24  
Itālija 24  
Kipra  6  
Latvija 7  
Lietuva  9  
Luksemburga  6  Ung ārija 12  
Malta  5  
Nīderlande  12  
Austrija  12  
Polija 21 
Portug āle 12  
Rum ānija 15 
Slov ēnija 7  
Slov ākija 9  
Somija 9  
Zviedrija  12 
Apvienot ā Karaliste  24  
VII SADA ĻA 
PAR P ĀREJAS NOTEIKUMIEM ATTIEC ĪBĀ UZ AKTIEM, KAS PIE ŅEMTI, 
PAMATOJOTIES UZ L ĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBU V UN VI SADA ĻU, PIRMS 
ST ĀJĀS SP ĒKĀ LISABONAS L ĪGUMS  
9. pants 
Tādu aktu tiesisk ās sekas, kurus Savien ības iest ādes un strukt ūras pie ņēmušas, pamatojoties uz 
Līgumu par Eiropas Savien ību, pirms st ājās sp ēkā Lisabonas L īgums, paliek nemain īgas tiktā l, cikt āl 
min ētie akti netiks atcelti, anul ēti vai groz īti, piem ērojot Lī gumus. Tas pats attiecas uz konvencij ām, 
kas nosl ēgtas starp dal ībvalst īm, pamatojoties uz L īgumu par Eiropas Savienī bu. 
10. pants  
1. K ā p ārejas pas ākumu un saist ībā ar Savien ības ties ību aktiem par policijas un tiesu iest āžu 
sadarb ību krimin ālliet ās, kuri ir pie ņemti pirms tam, kad ir st ājies sp ēkā Lisabonas L īgums, iest āžu 
pilnvaras, min ētajam Lī gumam st ājoties sp ēkā, ir š ādas: Komisijas pilnvaras saska ņā ar L īguma parLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/325
Eiropas Savien ības darbī bu 258. pantu nav ī stenojamas un Eiropas Savien ības Tiesas pilnvaras 
saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savienī bu VI sada ļu – redakcij ā, kas ir spē kā, pirms st ājas sp ēkā 
Lisabonas L īgums – paliek t ās pašas, ar ī tad, ja t ās ir atz ītas saska ņā ar min ētā L īguma par Eiropas 
Savien ību 35. panta 2. punktu.  
2. Groz ījuma izdar īšana š ā panta 1. punkt ā min ētaj ā ties ību akt ā noz īm ē, ka taj ā punkt ā min ēto 
iest āžu pilnvaras, kas noteiktas L īgumos un ir saist ītas ar groz īto ties ību aktu, ir īstenojamas taj ās 
dal ībvalstī s, uz ko attiecas groz ītais ties ību akts.  
3. Katr ā zi ņā 1. punkt ā min ētais p ārejas pas ākums zaud ē sp ēku piecus gadus p ēc tam, kad st ājas 
sp ēk ā Lisabonas L īgums.  
4. V ēlākais sešus m ēnešus pirms 3. punkt ā min ētā p ārejas laikposma beig ām Apvienot ā Karaliste 
var pazi ņot Padomei, ka saist ībā ar 1. punkt ā min ētajiem ties ību aktiem t ā neatz īst 1. punkt ā min ētās, 
Līgumos noteikt ās iest āžu pilnvaras. Ja Apvienot ā Karaliste n āk klaj ā ar t ādu pazi ņojumu, visus 1. 
punktā min ētos ties ību aktus Apvienotajai Karalistei beidz piem ērot no 3. punkt ā min ētā p ārejas 
laikposma beig ām. Š ī punkta daļ a neattiecas uz groz ītiem ties ību aktiem, ko piem ēro Apvienotajai 
Karalistei, k ā min ēts 2. punkt ā. 
Padome, pie ņemot l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu p ēc Komisijas priekšlikuma, var noteikt ar ī 
vajadz īgos pas ākumus, kas izriet no š āda pazi ņojuma, k ā ar ī vajadz īgos pā rejas pas ākumus. Apvie ­
not ā Karaliste nepiedal ās š ā l ēmuma pie ņemšan ā. Kvalific ētu Padomes balsu vair ākumu nosaka 
saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 238. panta 3. punkta a) apakšpunktu.  
Padome, pie ņemot l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu p ēc Komisijas priekšlikuma, var pie ņemt 
ar ī l ēmumu par to, ka Apvienot ā Karaliste vajadz ības gad ījum ā uz ņemas tiešas finansiā las sekas, kas 
nenov ēršami raduš ās, kad uz to beidz attiecin āt t ādus ties ību aktus.  
5. Jebkur ā laik ā p ēc tam Apvienot ā Karaliste var pazi ņot Padomei v ēlmi, lai uz to attiecina tiesī bu 
aktus, ko uz to vairs neattiecina saska ņā ar 4. punkta pirmo da ļu. T ādā gad ījum ā attiec īgi piem ēro 
attiec īgus Protokola, ar ko iek ļauj Šengenas  acquis  Eiropas Savien ības sist ēm ā, noteikumus vai Proto ­
kola par Apvienot ās Karalistes un Īrijas nost āju noteikumus par br īvības, droš ības un tiesiskuma 
telpu. Iestāžu pilnvaras saist ībā ar šiem ties ību aktiem ir t ās pašas, kas noteiktas L īgumos. Pieņ emot 
lēmumus saska ņā ar attiec īgajiem protokoliem, Savien ības iest ādes un Apvienot ā Karaliste cenšas 
atjaunot p ēc iesp ējas plaš āku Apvienot ās Karalistes lī dzdal ību br īvības, droš ības un tiesiskuma 
jom ā pie ņemt ās Savien ības acquis  piem ērošan ā, nopietni neskarot daž ādu acquis  da ļu izmantojamī bu 
un reiz ē respekt ējot to sader ību.LV C 83/326 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
37. PROTOKOLS  
PAR EOTK L ĪGUMA IZBEIGŠAN ĀS FINANSI ĀLAJ ĀM 
SEK ĀM UN PAR EIROPAS OG ĻU UN T ĒRAUDA 
PĒTNIEC ĪBAS FONDU  
AUGST ĀS L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES,  
ATG ĀDINOT,  ka visi Eiropas Og ļu un t ērauda kopienas akt īvi un pas īvi, k ādi tie bija 2002. gada 
23. j ūlijā, ir 2002. gada 24. j ūlijā nodoti Eiropas Kopienai;  
ŅEMOT V ĒRĀ v ēlmi min ētos l īdzek ļus izmantot p ētniec ībai nozar ēs, kas saist ītas ar og ļrūpniec ību un 
tērauda r ūpniec ību, un vajadz ību p ēc dažiem īpašiem noteikumiem šaj ā sakar ā; 
IR VIENOJUŠ ĀS par šā diem noteikumiem, ko pievieno L īgumam par Eiropas Savien ību un L īgumam par 
Eiropas Savien ības darbī bu. 
1. pants 
1. Šo akt īvu un pas īvu t īro v ērt ību, k āda t ā ir EOTK bilanc ē 2002. gada 23. j ūlijā, ņemot vē rā 
jebk ādu pieaugumu vai samazin ājumu, kas var ētu rasties likvid ācijas darbī bu rezult ātā, uzskata par 
akt īviem, kas paredz ēti p ētniec ībai ar og ļrūpniec ību un t ērauda rū pniec ību saist ītās nozar ēs, turpm āk 
tekst ā – “likvid ējam ā EOTK”. P ēc likvid ācijas pabeigšanas min ētos akt īvus d ēv ē par “Ogļ u un t ērauda 
pētniec ības fonda akt īviem”.  
2. Ie ņēmumus no akt īviem, ko d ēv ē par “Og ļu un t ērauda p ētniec ības fondu”, saska ņā ar šo 
protokolu un uz t ā pamata pie ņemtiem aktiem izmanto tikai p ētniec ībai, ko veic ar og ļrūpniec ību 
un t ērauda r ūpniec ību saist ītās nozar ēs, bet kas nav paredz ēta pē tniec ības pamatprogrammā . 
2. pants 
Padome, sa ņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, saska ņā ar īpašu likumdošanas proced ūru pie ņem 
noteikumus, kas vajadz īgi š ā protokola īstenošanai, tostarp pamatprincipus.  
Padome p ēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas Parlamentu pie ņem pas ākumus, 
ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnost ādnes attiec ībā uz Og ļu un t ērauda p ētniec ības fonda 
akt īvu p ārvald īšanu, k ā ar ī tehniskas pamatnost ādnes attiec ībā uz Og ļu un t ērauda pē tniec ības fonda 
pētniec ības programmu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/327
3. pants  
Ja vien šaj ā protokol ā un uz t ā pamata pie ņemtos aktos nav paredz ēts cit ādi, piem ēro Lī gumu 
noteikumus.LV C 83/328 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
PIELIKUMILV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/329

I PIELIKUMS  
SARAKSTS, KAS MIN ĒTS L ĪGUMA PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS DARB ĪBU 38. PANT Ā 
– 1 –  – 2 – 
Numurs Briseles 
nomenklat ūrā Produkta apraksts  
1. noda ļa Dz īvi dz īvnieki  
2. noda ļa Ga ļa un p ārtikas ga ļas subprodukti  
3. noda ļa Zivis, v ēžveid īgie un m īkstmieši  
4. noda ļa Piena p ārstr ādes produkti; putnu olas; dabī gais medus  
5. noda ļa 
5.04 Dz īvnieku (iz ņemot zivju) zarnas, p ūš ļi un ku ņģi, gan veseli, gan to da ļas 
5.15 Dz īvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav min ēti vai ietverti; beigti 
dz īvnieki, kas min ēti 1. vai 3. nodaļā un kas nav der īgi p ārtikai  
6. noda ļa Ve ģetējoši koki un citi augi; s īpoli, saknes un l īdz īgas augu da ļas; griezti 
ziedi un dekorat īvi za ļumi  
7. noda ļa D ārze ņi un daži ēdami sak ņaugi un bumbu ļaugi  
8. noda ļa Ēdami aug ļi un rieksti; ķirbjaugu vai citrusu aug ļu mizas  
9. noda ļa Kafija, t ēja un garšvielas, iz ņemot mate (poz īcija 09.03)  
10. noda ļa Lab ība 
11. noda ļa Miltr ūpniec ības ražojumi; iesals un ciete; lipeklis; inul īns 
12. noda ļa E ļļas augu s ēklas un aug ļi; daž ādi graudi, s ēklas un aug ļi; augi r ūpniec ības 
un medic īnas vajadz ībām; salmi un rupj ā lopbar ība 
13. noda ļa 
ex 13.03  Pekt īns 
15. noda ļa 
15.01  Kaus ēti c ūku tauki un citi apstr ādāti c ūku tauki; apstr ādāti m ājputnu 
tauki  
15.02 Nekaus ēti liellopu, aitu vai kazu tauki; no tiem pagatavoti kaus ēti tauki 
(tostarp premier jus)  
15.03 Kaus ētu c ūku tauku stear īns, oleostear īns un tauku stear īns, kaus ētu cū ku 
tauku e ļļa, oleoe ļļa un tale ļļa, neemul ģēta, nesajaukta un cit ādi 
nesagatavota  
15.04  Zivju vai jūras z īdītāju tauki un e ļļas, ar ī rafin ētas 
15.07 Negaistošas augu eļļas, š ķidras vai cietas, nerafin ētas, rafin ētas vai att īrītas 
15.12  Dz īvnieku vai augu tauki un e ļļas, hidrogen ētas, ar ī rafin ētas, bet t ālāk 
neapstr ādātasLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/331
– 1 –  – 2 – 
Numurs Briseles 
nomenklat ūrā Produkta apraksts  
15.13  Margar īns, kaus ētu cū ku tauku aizst ājēji un citi apstr ādāti tauki p ārtikai  
15.17  Taukvielu un dz īvnieku vai augu vasku apstr ādes atlikumi  
16. noda ļa Ga ļas, zivju, v ēžveid īgo vai m īkstmiešu izstr ādājumi  
17. noda ļa 
17.01  Ciets cukurbiešu un cukurniedru cukurs  
17.02  P ārējie cukuri; cukura s īrupi; m āksl īgais medus (sajaukts vai nesajaukts ar 
dab īgo medu); grauzd ēts cukurs  
17.03  Melase, ar ī balin āta 
17.05 (*)  Aromatiz ēti vai kr āsoti cukuri, s īrupi un melases, tom ēr izņ emot aug ļu 
sulas ar cukura piedevu jebkur ā daudzum ā 
18. noda ļa 
18.01  Kakao pupi ņas, veselas vai maltas, negrauzd ētas vai grauzd ētas 
18.02  Kakao čaumalas, apvalki, mizi ņas un citi atkritumi  
20. noda ļa D ārze ņu, aug ļu vai citu augu da ļu izstr ādājumi  
22. noda ļa 
22.04  R ūgstoša v īnogu misa vai v īnogu misa, kuras r ūgšana p ārtraukta, nepie ­
vienojot spirtu  
22.05  Svaigo vīnogu v īni; v īnogu misa, kuras r ūgšana p ārtraukta, pievienojot 
spirtu  
22.07  Citi raudz ēti dz ērieni (piem ēram, ābolu sidrs, bumbieru v īns, medalus)  
ex 22.08 (*) 
ex 22.09 (*)  Etilspirts vai att īrīti spirti, denatur ēti vai nedenatur ēti, jebk āda stipruma, 
kas ieg ūti no lauksaimniec ības produktiem, kuri min ēti I pielikum ā, 
izņemot li ķierus, citus alkoholiskos dz ērienus un alkoholisko prepar ātu 
mais ījumus (d ēvētus par “koncentr ētiem ekstraktiem”), kas paredz ēti 
dz ērienu izgatavošanai  
22.10 (*)  Eti ķis un eti ķa aizst ājēji 
23. noda ļa P ārtikas rū pniec ības atliekas un atkritumi; sagatavota rupj ā dz īvnieku 
bar ība 
24. noda ļa 
24.01  Neapstr ādāta tabaka, tabakas atkritumi  
45. noda ļa 
45.01  Dabiskais kor ķis, neapstr ādāts, sasmalcin āts, granul ēts vai malts; kor ķa 
atkritumiLV C 83/332 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
– 1 –  – 2 – 
Numurs Briseles 
nomenklat ūrā Produkta apraksts  
54. noda ļa 
54.01  Linš ķiedra, neapstr ādāta vai apstr ādāta, bet nev ērpta; linu atsukas un 
atbiras (tostarp plucin ātas lupatas)  
57. noda ļa 
57.01  Ka ņep āju š ķiedra ( Cannabis sativa ), neapstr ādāta vai apstr ādāta, bet 
nev ērpta; ka ņep āju š ķiedru atsukas un atbiras (tostarp plucin ātas lupatas 
vai virves)  
(*) Poz īcija pievienota ar 1. pantu Eiropas Ekonomikas kopienas Padomes 1959. gada 
18. decembra Regul ā Nr. 7a (OV Nr. 7, 30.1.1961., 71/61. lpp.).LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/333
II PIELIKUMS  
AIZJ ŪRAS ZEMES UN TERITORIJAS, UZ KUR ĀM ATTIECAS L ĪGUMA PAR EIROPAS 
SAVIEN ĪBAS DARB ĪBU IV DA ĻAS NOTEIKUMI 
— Grenlande,  
— Jaunkaledonija un pieder īgās teritorijas,  
— Fran ču Polin ēzija, 
— Francijas Dienvidu un Antarktikas teritorijas,  
— Volisa un Futunas salas,  
— Majota, 
— Senpj ēra un Mikelona,  
— Aruba,  
— N īderlandes Anti ļas: 
— Bonē ra, 
— Kirasao, — Saba, — Senteist āzija, 
— Sentmart ēna. 
— Angilja,  
— Kaimanu salas,  
— Folklendas salas,  
— Dienviddžordžija un Dienvidsendvi ču salas,  
— Montserrata,  
— Pitk ērna, 
— Sv. Hel ēnas sala un pieder īgās teritorijas,  
— Britu Antarktikas teritorija,  
— Britu Indijas okeā na teritorija,  
— T ērksas un Kaikosas salas,  
— Britu Virdž īnu salas,
 
— Bermudu salas.LV C 83/334 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
DEKLAR ĀCIJAS,  
KAS PIEVIENOTAS LISABONAS L ĪGUMU,  
kas parakstī ts 2007. gada 13. decembr ī, 
PIE ŅĒMUŠĀ S STARPVALD ĪBU KONFERENCES NOBEIGUMA AKTAMLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/335

A. DEKLAR ĀCIJAS PAR L ĪGUMU NOTEIKUMIEM  
1. Deklar ācija par Eiropas Savien ības Pamatties ību hartu  
Eiropas Savien ības Pamattiesī bu hart ā, kam ir juridiski saistošs spē ks, ir apstiprin ātas pamatties ības, 
kas garant ētas Eiropas Cilv ēkties ību un pamatbr īvību aizsardz ības konvencij ā un kas izriet no dal īb­
valst īs pie ņemtaj ām konstitucion ālaj ām trad īcij ām. 
Ar Hartu netiek paplašin āta Savien ības ties ību piem ērošanas joma ā rpus Savien ības pilnvar ām un 
Savien ībai netiek noteiktas nek ādas jaunas pilnvaras vai uzdevumi, nedz groz ītas pilnvaras un uzde ­
vumi, kas noteikti L īgumos.  
2. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bu 6. panta 
2. punktu  
Konference ir vienispr ātis par to, ka Savien ībai j āpievienojas Eiropas Cilvē kties ību un pamatbr īvību 
aizsardz ības konvencijai t ā, lai saglab ātu Savien ības ties ību sist ēmas īpaš ās iez īmes. Šaj ā sakar ā 
Konference pie ņem zin āšanai, ka starp Eiropas Savien ības Tiesu un Eiropas Cilv ēkties ību tiesu past āv 
past āvīgs dialogs, ko b ūtu iesp ējams pastiprin āt, kad Eiropas Savien ība pievienosies Eiropas Cilvē k­
ties ību konvencijai.  
3. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 8. pantu  
Savien ība ņems v ērā teritorijas zi ņā mazo valstu īpašo st āvokli, kur ām ar Savien ību ir īpašas ciešas 
attiec ības.  
4. Deklar ācija par Eiropas Parlamenta sast āvu 
Papildu vietu Eiropas Parlamentā pieš ķirs It ālijai. 
5. Deklar ācija par Eiropadomes politisko piekrišanu attiec ībā uz projektu 
Lēmumam par Eiropas Parlamenta sast āvu 
Eiropadome sniegs politisku piekrišanu attiec ība uz p ārskat īto projektu L ēmumam par Eiropas Parla ­
menta sast āvu 2009. lī dz 2014. gada pilnvaru termi ņā, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta priek ­ 
šlikumu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/337
6. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 15. panta 5. un 
6. punktu, 17. panta 6. un 7. punktu, k ā ar ī 18. pantu 
Izraugoties personas, kur ām pied āvā st āties Eiropadomes priekšs ēd ētāja, Komisijas priekšs ēdētāja un 
Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos amatā , atbilst īgi j āņem v ērā 
vajadz ība respekt ēt Savien ības un t ās dal ībvalstu ģeogr āfisko un demogr āfisko daudzveid ību. 
7. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bu 16. panta 
4. punktu un L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 238. panta 2. punktu  
Konference pazi ņo, ka l ēmumu par L īguma par Eiropas Savien ību 16. panta 4. punkta un L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 238. panta 2. punkta īstenošanu Padome pie ņems sešus m ēnešus p ēc tam, 
kad parakst īs Lisabonas L īgumu, un ka šis l ēmums st āsies sp ēkā vien ā dien ā ar min ētā L īguma 
stāšanos sp ēkā. L ēmuma projekts ir izkl āstīts turpm āk. 
Projekts Padomes L ēmumam  
attiec ībā uz Lī guma par Eiropas Savien ību 16. panta 4. punkta un L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 238. panta 2. punkta īstenošanu laikposm ā no 2014. 
gada 1. novembra l īdz 2017. gada 31. martam, no vienas puses, un p ēc 2017. 
gada 1. apr īļa, no otras puses  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME,  
tā k ā: 
1) B ūtu j āpie ņem noteikumi, kas ļautu veiksm īgi pā riet no sist ēmas, kur ā l ēmumus Padom ē pie ņem 
ar kvalific ētu balsu vair ākumu – k ā t ā defin ēta t ā Protokola par p ārejas noteikumiem 3. panta 3. 
punktā, kuru turpin ās piem ērot l īdz 2014. gada 31. oktobrim – uz balsošanas sist ēmu, kas 
paredz ēta Lī guma par Eiropas Savien ību 16. panta 4. punkt ā un Lī guma par Eiropas Savienī bas 
darb ību 238. panta 2. punkt ā, kuru piem ēros, s ākot no 2014. gada 1. novembra, tostarp, 
pārejas perioda laik ā l īdz 2017. gada 31. martam, specifiski noteikumi, kas paredz ēti min ētā 
protokola 3. panta 2. punkt ā. 
2) Tiek atg ādin āts, ka Padomes prakse ir veltī t visas p ūles tam, lai stiprin ātu to lē mumu demo ­
krātisko leģ itimit āti, kas pie ņemti ar kvalific ētu balsu vair ākumu,LV C 83/338 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
IR PIEŅĒ MUSI ŠO LĒ MUMU. 
1. ieda ļa 
Noteikumi, ko piem ēro laikposm ā no 2014. gada 1. novembra l īdz 2017. gada 31. martam  
1. pants 
Laikposmā starp 2014. gada 1. novembri un 2017. gada 31. martu, ja Padomes locek ļi, kas p ārst āv 
a) vismaz tr īs ceturtda ļas iedz īvot āju kopskaita, vai  
b) vismaz tr īs ceturtda ļas dal ībvalstu kopskaita,  
kas vajadz īgs, lai b ūtu pan ākts blo ķējošais maz ākums, kas izriet no L īguma par Eiropas Savien ību 16. 
panta 4. punkta pirm ās da ļas vai Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 238. panta 2. punkta 
piem ērošanas, izsaka iebildumus sakar ā k āda akta pie ņemšanu Padom ē ar kvalific ētu balsu vair ā­
kumu, Padome apspriežas par šo jaut ājumu.  
2. pants 
Šādas apspriešan ās gait ā Padome dara visu, kas ir t ās sp ēkos, lai sapr ātīgā laikposm ā, un neskarot ar 
Savien ības ties ību aktiem noteiktos oblig ātos laika ierobežojumus, pan āktu apmierinošu risin ājumu, 
kas var ētu klied ēt visas 1. pantā min ēto Padomes locek ļu bažas.  
3. pants 
Šaj ā sakar ā Padomes priekšs ēdētājs ar Komisijas pal īdz ību un atbilst īgi Padomes reglamentam 
uz ņemas jebkā du iniciat īvu, lai nodrošin ātu plaš āku vienošan ās pamatu Padom ē. Padomes locek ļi 
sniedz priekšs ēd ētājam savu pal īdz ību. 
2. ieda ļa 
Noteikumi, ko piem ēro laikposm ā p ēc 2017. gada 1. apr īļa 
4. pants 
Sākot no 2017. gada 1. apr īļa, ja Padomes locek ļi, kas p ārst āv: 
a) vismaz 55 % iedz īvot āju kopskaita, vai  
b) vismaz 55 % dalī bvalstu kopskaita,LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/339
kas vajadz īgs, lai b ūtu pan ākts blo ķējošais maz ākums, kas izriet no L īguma par Eiropas Savien ību 16. 
panta 4. punkta pirm ās da ļas vai Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 238. panta 2. punkta 
piem ērošanas, izsaka iebildumus sakar ā k āda akta pie ņemšanu Padom ē ar kvalific ētu balsu vair ā­
kumu, Padome apspriežas par šo jaut ājumu.  
5. pants 
Šādas apspriešan ās gait ā Padome dara visu, kas ir t ās sp ēkos, lai sapr ātīgā laikposm ā, un neskarot ar 
Savien ības ties ību aktiem noteiktos oblig ātos laika ierobežojumus, pan āktu apmierinošu risin ājumu, 
kas var ētu klied ēt visas 4. pantā min ēto Padomes locek ļu bažas.  
6. pants 
Šaj ā sakar ā Padomes priekšs ēdētājs ar Komisijas pal īdz ību un atbilst īgi Padomes reglamentam 
uz ņemas jebkā du iniciat īvu, lai nodrošin ātu plaš āku vienošan ās pamatu Padom ē. Padomes locek ļi 
sniedz priekšs ēd ētājam savu pal īdz ību. 
3. ieda ļa 
Sp ēkā st āšan ās 
7. pants 
Šis lēmums st ājas sp ēkā Lisabonas L īguma sp ēkā st āšan ās dien ā. 
8. Deklar ācija par praktiskajiem pas ākumiem, kuri j āveic, st ājoties sp ēkā 
Lisabonas L īgumam, saist ībā ar Eiropadomes prezident ūru un Ārlietu 
padomi  
Gadī jum ā, ja Lisabonas L īgums st ātos sp ēkā p ēc 2009. gada 1. janv āra, Konference aicina t ās 
dal ībvalsts kompetent ās iest ādes, kas taj ā laik ā vad īs Padomes sešu m ēnešu prezident ūru, no vienas 
puses, un personu, ko iev ēlēs par Eiropadomes priekšs ēdētāju, k ā ar ī personu, ko iecels Savienī bas 
Augst ā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos amat ā, no otras puses, apspriežoties ar 
nākam ā pusgada prezid ējošo dal ībvalsti, veikt konkr ētus nepieciešamus pas ākumus, kas ļautu nodro ­ 
šin āt Eiropadomes un Ārlietu padomes prezident ūras funkciju materi ālo un organizatorisko aspektu 
efekt īvu nodošanu.LV C 83/340 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
9. Deklar ācija par 16. panta 9. punktu L īgum ā par Eiropas Savienī bu 
attiec ībā uz Eiropadomes l ēmumu par Padomes prezident ūru 
Konference pazi ņo, ka Padomei b ūtu j ās āk sagatavot lē mums, ar kuru nosaka proced ūras, k ā ievieš 
lēmumu par Padomes prezident ūru pēc tam, kad parakst īts Lisabonas L īgums, un sešu m ēnešu laik ā 
tas b ūtu politiski j āapstiprina. Projekts Eiropadomes l ēmumam, kuru pie ņems š ā L īguma spē kā 
stāšan ās dien ā, ir izkl āstīts turpm āk: 
Projekts Eiropadomes L ēmumam  
par Padomes prezident ūru 
1. pants 
1. Padomes prezident ūru, iz ņemot Ārlietu padomes prezident ūru, katr ā 18 m ēnešu laikposm ā 
kop īgi nodrošina iepriekš izveidota tr īs valstu grupa. Š īs grupas izveido, iev ērojot dal ībvalstu vienl ī­
dz īgas rot ācijas principu un ņemot v ērā gan to daudzveid ību, gan teritori ālo l īdzsvaru Savien ībā. 
2. Katrs grupas loceklis p ēc k ārtas pilda visu padomes sast āvu prezident ūras pien ākumus sešus 
m ēnešus, iz ņemot Ārlietu padomes prezident ūras pien ākumus. P ārējie grupas locek ļi pal īdz prezi ­
dent ūrai visu t ās pien ākumu izpild ē, pamatojoties uz kopī gu programmu. Grupas locek ļi var, savstar ­
pēji vienojoties, paredz ēt citus noteikumus.  
2. pants 
Dal ībvalstu vald ību Past āv īgo p ārst āvju komitejas prezident ūru nodrošina t ās dal ībvalsts p ārst āvis, 
kura pilda Visp ārējo lietu padomes prezident ūras uzdevumus.  
Politikas un droš ības komitejas prezident ūru nodrošina Savien ības Augst ā p ārst āvja ārliet ās un 
droš ības politikas jaut ājumos p ārst āvis. 
Padomes sast āvu, iz ņemot Ārlietu padomes, darba grupu prezident ūras pien ākumus pilda t ās grupas 
loceklis, kas pilda attiec īgā Padomes sast āva prezident ūras pien ākumus, ja vien saska ņā ar 4. pantu 
nav nolemts cit ādi. 
3. pants 
Visp ārējo lietu padome sadarb ībā ar Komisiju nodrošina daž ādu Padomes sast āvu darba saska ņot ību 
un nep ārtraukt ību, izstr ādājot daudzgadu programmas. Prezid ējošas dal ībvalstis ar Padomes Ģener āl­
sekretari āta pal īdz ību veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu Padomes darba organiz ē­ 
šanu un sekm īgu norisi.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/341
4. pants 
Padome pie ņem l ēmumu, ar ko paredz pas ākumus š ā l ēmuma piem ērošanai.  
10. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 17. pantu 
Konference uzskata, ka tad, kad Komisijas sast āvā vairs neb ūs visu dal ībvalstu pilso ņu, Komisijai īpaša 
uzman ība b ūs j āpiev ērš vajadz ībai nodrošin āt piln īgu p ārskat ām ību attiec ībā uz vis ām dal ībvalstī m. 
Attiec īgi Komisijai cieši j āsadarbojas ar vis ām dal ībvalstī m neatkar īgi no t ā, vai Komisijas sast āv ā ir to 
pilso ņi, un šaj ā kontekst ā j āpiev ērš īpaša uzman ība vajadz ībai dal īties inform ācij ā un konsult ēties ar 
vis ām dal ībvalst īm. 
Konference ar ī uzskata, ka Komisijai b ūtu j āveic visi vajadz īgie pas ākumi, lai nodrošin ātu, ka tiek 
ņemts v ērā politiskais, soci ālais un ekonomiskais st āvoklis vis ās dal ībvalst īs, tostarp taj ās, kuru pilso ņi 
nav Komisijas sast āvā. Šiem pas ākumiem b ūtu j ānodrošina ar ī tas, ka šo dal ībvalstu nost āju ņem vē rā, 
pie ņemot piem ērotus organizatoriskus noteikumus.  
11. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 17. panta 6. un 
7. punktu 
Konference uzskata, ka saska ņā ar Lī gumu noteikumiem Eiropas Parlaments un Eiropadome ir l īdz ­
atbildī gi par Eiropas Komisijas priekšs ēd ētāja iev ēlēšanas procesa veiksm īgu norisi. T ādēļ pirms Eiro ­
padomes l ēmuma pie ņemšanas Eiropas Parlamenta un Eiropadomes p ārst āvji veiks nepieciešamo 
apspriešanos t ādā veid ā, k āds ir atz īts par vispiem ērot āko. Saska ņā ar 17. panta 7. punkta 1.da ļu 
šāda apspriešan ās galvenok ārt attieksies uz Komisijas priekšs ēdētāja amata kandid ātu kvalifik āciju, 
ņemot v ērā Eiropas Parlamenta v ēlēšanas. Š ādas apspriešan ās k ārtību nosaka atbilstoš ā laik ā, Eiropas 
Parlamentam un Eiropadomei abpus ēji vienojoties.  
12. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 18. pantu 
1. Konference pazi ņo, ka attiec īgi sazin āsies ar Eiropas Parlamentu, veicot sagatavošanas darbus 
pirms Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos iecelšanas amatā, kas 
paredz ēta dien ā, kad st āsies sp ēkā Lisabonas L īgums, atbilst īgi Lī guma par Eiropas Savien ību 18. 
pantam un Protokola p ārejas noteikumiem 5. pantam; t ā pilnvaru termi ņš b ūs no min ētās dienas lī dz 
dienai, kad beidzas pilnvaru termi ņš Komisijai, kas ir amatā attiec īgaj ā dien ā. 
2. Turkl āt Konference atgā dina attiec ībā uz Savien ības Augsto p ārst āvi ārliet ās un droš ības poli ­
tikas jaut ājumos, kura pilnvaru termi ņš sā ksies 2009. gada novembr ī vienlaikus ar n ākošā Komisijas 
sast āva pilnvar ām un uz t ādu pašu pilnvaru termiņ u, kā Komisijai, ka vi ņu iecels saska ņā ar Lī guma 
par Eiropas Savien ību 17. un 18. panta noteikumiem.LV C 83/342 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
13. Deklar ācija par kop ējo ārpolitiku un droš ības politiku 
Konference uzsver, ka L īguma par Eiropas Savien ību noteikumi par kop ējo ārpolitiku un droš ības 
politiku, tostarp par Savien ības Augstā p ārst āvja ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos biroja 
izveidi un Ārējās darb ības dienesta izveidi, neskar ne dal ībvalstu pašreiz ējo atbildī bu par to ārpolitikas 
izstr ādi un īstenošanu, ne to valsts p ārst āvniec ības treš ās valst īs un starptautiskā s organiz ācij ās. 
Konference ar ī atgā dina, ka noteikumi par kop ējo droš ības un aizsardz ības politiku neskar dalī bvalstu 
droš ības un aizsardz ības politikas īpašo b ūtību. 
Tā uzsver, ka Eiropas Savien ībai un t ās dal ībvalst īm vēl aizvien b ūs saistoši Apvienoto N āciju 
Organiz ācijas Stat ūtu noteikumi un, jo īpaši, Drošī bas padomes un to locek ļu galven ā atbild ība 
par starptautiska miera un droš ības uztur ēšanu. 
14. Deklar ācija par kop ējo ārpolitiku un droš ības politiku 
Papildus īpašajiem noteikumiem un proced ūrām, kas min ētas Lī guma par Eiropas Savienī bu 24. 
panta 1. punkt ā, Konference uzsver, ka noteikumi, kas attiecas uz kop ējo ārpolitiku un droš ības 
politiku, tostarp attiec ībā uz Savien ības Augsto p ārst āvi ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos un 
Ārēj ās darb ības dienestu, neietekm ēs katras dal ībvalsts sp ēk ā esošo juridisko pamatu, atbild ību un 
pilnvaras saist ībā ar t ās ārpolitikas formul ēšanu un īstenošanu, t ās valsts diplomā tisko dienestu, 
attiec ības ar treš ām valst īm un dal ību starptautisk ās organiz ācij ās, tostarp dal ībvalsts dal ību Apvie ­
noto N āciju Organiz ācijas Droš ības padom ē. 
Konference ar ī nor āda, ka noteikumi, kas attiecas uz kop ējo ārpolitiku un droš ības politiku, nedod 
Komisijai jaunas pilnvaras ierosin āt l ēmumus, nedz ar ī palielina Eiropas Parlamenta lomu.  
Konference ar ī atg ādina, ka noteikumi par Eiropas kop ējo droš ības un aizsardz ības politiku neskar 
dal ībvalstu droš ības un aizsardz ības politikas īpašo b ūtību. 
15. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 27. pantu  
Konference pazi ņo, ka, tikl īdz b ūs parakst īts Lisabonas L īgums, Padomes ģener ālsekret āram, 
Augstajam P ārst āvim kopēj ās ārpolitikas un droš ības politikas jaut ājumos, Komisijai un dalī bvalst īm 
būtu j āsāk sagatavošan ās darbi saist ībā ar Eiropas Ārējās darb ības dienestu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/343
16. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ību 
55. panta 2. punktu 
Konference uzskata, ka iesp ēja veikt ofici ālus Lī gumu tulkojumus 55. panta 2. punkt ā min ētaj ās 
valod ās pal īdz sasniegt m ērķi, ar kuru Savienī ba ap ņēmusies iev ērot t ās kult ūru un valodu daudz ­
veid ības bag ātību, k ā noteikts 3. panta 3. punkta ceturtaj ā da ļā. Šaj ā kontekst ā Konference apstiprina 
Savien ības saikni ar Eiropas kult ūru daudzveid ību un īpašo uzman ību, ko t ā turpin ās velt īt š īm un 
cit ām valod ām. 
Konference iesaka t ām dal ībvalst īm, kas v ēlas izmantot 55. panta 2. punkt ā doto iesp ēju, sešos 
m ēnešos p ēc tam, kad parakst īts Lisabonas L īgums, Padomei dar īt zin āmu to valodu vai t ās valodas, 
kur ās tulkos L īgumus.  
17. Deklar ācija par Savien ības ties ību aktu augst āku sp ēku 
Konference atg ādina, ka saska ņā ar iedibin āto Eiropas Savien ības Tiesas judikat ūru, Lī gumiem un 
ties ību aktiem, ko Savien ība ir pie ņēmusi, pamatojoties uz L īgumiem, ir augst āks sp ēks nek ā dal īb­
valstu ties ību aktiem, iev ērojot nosac ījumus, kuri noteikti ar attiec īgo judikat ūru. 
Turkl āt Konference ir nol ēmusi šim nobeiguma aktam pievienot Padomes Juridisk ā dienesta atzinumu 
par EK ties ību aktu augst āku sp ēku t ādā redakcij ā, kā  tas iek ļauts dokument ā 11197/07 (JUR 260):  
“Padomes Juridisk ā dienesta  
2007. gada 22. j ūnija atzinums 
No Eiropas Kopienu Tiesas judikat ūras izriet, ka EK ties ību aktu augst āks sp ēks ir Kopienas ties ību pamat ­
princips. Tiesa uzskata, ka šis princips pieder pie Eiropas Kopienas īpašaj ām iez īmēm. Tad, kad pie ņēma pirmo 
šīs iedibin ātās judikat ūras spriedumu (Costa/ENEL, 1964. gada 15. j ūlijs, Lieta 6/64  ( 1 )), Lī gum ā ties ību aktu 
augst āks sp ēks nebija min ēts. Tagad v ēl arvien ir t āpat. Apst āklis, ka princips par ties ību aktu augst āku sp ēku 
neb ūs min ēts jaunaj ā L īgum ā, nek ādi negroza šā principa esam ību un Eiropas Kopienu Tiesas past āvošo 
judikat ūru. 
___________  
( 1 ) “Tādējādi (. .) ties ības, kas izriet no l īguma – neatkar īga ties ību avota – to īpašo un ori ģinālo iez īmju d ēļ nevar ētu atcelt ar 
attiec īgas valsts ties ību aktu noteikumiem, lai k ā tie b ūtu formul ēti, neat ņemot t ām Kopienas ties ību iez īmes un neliekot apšaub īt 
pašu Kopienas juridisko pamatu. ” ”. 
18. Deklar ācija attiec ībā uz kompeten ču robežām  
Konference uzsver, ka saska ņā ar Savien ības un dal ībvalstu kompeten ču sadal ījuma sist ēmu, kas 
paredz ēta Lī gum ā par Eiropas Savien ību un L īgum ā par Eiropas Savien ības darb ību, kompetences, 
kas Lī gumos nav pieš ķirtas Savien ībai, paliek dal ībvalst īm.LV C 83/344 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Ja kā dā konkr ētā jomā L īgumi pieš ķir Savien ībai kompetenci, kas ir kop īga ar dal ībvalst īm, dal ībval ­
stis īsteno savu kompetenci tad, ja Savien ība nav īstenojusi savu kompetenci vai ir nol ēmusi t ās 
īstenošanu p ārtraukt. P ēdējā no min ētaj ām situ ācij ām rodas, ja attiec īgās ES iest ādes nolemj atcelt 
leģislat īvu aktu, jo īpaši lai lab āk nodrošin ātu, ka tiek nemain īgi iev ēroti subsidiarit ātes un propor ­
cionalit ātes principi. Padome - p ēc vienas vai vair āku dal ībvalstu (dal ībvalstu p ārstāvju) ierosin ājuma 
un saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savienī bas darb ību 241. pantu - var l ūgt Komisiju iesniegt 
priekšlikumus le ģislat īva akta atcelšanai. Konference pauž gandar ījumu par Komisijas pazi ņojumu, 
ka t ā šiem l ūgumiem piev ērs īs īpašu uzman ību. 
Tāpat Starpvald ību konferenc ē san ākušie dal ībvalstu vald ību p ārst āvji saska ņā ar parasto pā rskat īšanas 
proced ūru, kas paredz ēta Lī guma par Eiropas Savien ību 48. panta 2. l īdz 5. punkt ā, var nolemt groz īt 
Līgumus, kuri ir Savien ības izveides pamat ā, tostarp paplašin āt vai sašaurin āt kompetences, kas 
min ētajos Lī gumos pieš ķirtas Savien ībai. 
19. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
8. pantu 
Konference uzskata, ka cenšoties samazin āt nevienl īdz ību starp v īriešiem un sieviet ēm, Savien ības 
daž ādu politiku m ērķis b ūs c īnīties pret visu veidu sadz īves vardarb ību. Dal ībvalst īm b ūtu j āveic visi 
vajadz īgie pas ākumi, lai nov ērstu š ādas krimin ālsodā mas darb ības un par sod ītu par t ām, un lai 
atbalst ītu un aizsarg ātu cietušos.  
20. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
16. pantu 
Konference pazi ņo, ka visos gad ījumos, kad noteikumi par personas datu aizsardz ību, kurus pare ­
dz ēts pie ņemt, pamatojoties uz 16. pantu, var ētu tieši skart valsts droš ību, j āpiev ērš īpaša uzman ība 
konkr ētā gad ījuma apst ākļiem. T ā atg ādina, ka pašreiz piem ērojamos ties ību aktos (jo īpaši Direkt īvā 
95/46/EK) ir iek ļautas īpašas atk āpes šaj ā sakar ā. 
21. Deklar ācija par personas datu aizsardz ību tiesu iest āžu sadarb ībā 
krimin ālliet ās un policijas sadarb ībā 
Konference atz īst, ka personas datu īpašo iezī mju d ēļ var b ūt nepieciešami īpaši noteikumi par šo 
datu aizsardz ību un par to br īvu apriti tiesu iestāžu sadarb ībā krimin ālliet ās un policijas sadarb ībā, 
pamatojoties uz Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 16. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/345
22. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
48. pantu un 79. pantu  
Konference uzskata: ja t āda ties ību akta projekts, kas balst ās uz 79. panta 2. punktu, var ētu ietekm ēt 
kādas dal ībvalsts sociā lā nodrošin ājuma sist ēmas svar īgus aspektus, tostarp tās piemērošanas jomu, 
izmaksas vai finanšu strukt ūru, vai var ētu ietekm ēt t ās sist ēmas finansi ālo l īdzsvaru, k ā izkl āstīts 48. 
panta 2. da ļā, šīs dal ībvalsts intereses attiec īgi iev ēro. 
23. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
48. panta otro da ļu 
Konference atg ādina, ka š ādā gad ījum ā saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 15. panta 4. punktu 
Eiropadome lēmumus pie ņem, iev ērojot konsensa principu.  
24. Deklar ācija par to, ka Eiropas Savien ība ir ties ību subjekts  
Konference apstiprina, ka apst āklis, ka Eiropas Savienī ba ir ties ību subjekts, nek ād ā veid ā nedos 
Savien ībai pilnvaras pie ņemt ties ību aktus vai r īkoties ārpus kompetenc ēm, ko dal ībvalstis tai ir 
piešķīrušas Lī gumos.  
25. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 75. un 
215. pantu  
Konference atg ādina, ka pamatties ību un pamatbr īvību iev ērošana noz īm ē, jo īpaši, pien āc īgu uzma ­
nību pret attiec īgo personu un subjektu procesuā lo ties ību aizsardz ību un iev ērošanu. Šaj ā nol ūkā un 
lai garant ētu l ēmumu, ar kuriem person ām un subjektiem piem ēro ierobežojošus pas ākumus, piln īgu 
izskat īšanu ties ā, šā di l ēmumi ir j āpamato ar skaidriem un konkr ētiem kritē rijiem. Šie krit ēriji b ūtu 
jāizstr ādā atbilst īgi katra ierobežojoš ā pas ākuma īpatn ībām. 
26. Deklar ācija par dal ībvalsts nepiedal īšanos k ādā pas ākum ā, kas 
ierosin āts, pamatojoties uz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību treš ās 
da ļas V sada ļu 
Konference pazi ņo, ka ja k āda dal ībvalsts izv ēlas nepiedal īties pas ākum ā, kas ierosin āts, pamatojoties 
uz Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu treš ās da ļas V sada ļu, Padome veiks padzi ļin ātas p ārrunas 
par iesp ējam ām sekā m, attiec īgajai dal ībvalstij nepiedaloties šaj ā pas ākumā.  
Turkl āt jebkura dalī bvalsts var aicināt Komisiju izv ērtēt situ āciju, pamatojoties uz L īguma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 116. pantu.  
Iepriekš ējās da ļas neskar dal ībvalstu iesp ēju ar šo jaut ājumu v ērsties pie Eiropadomes.LV C 83/346 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
27. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
85. panta 1. punkta otro da ļu 
Konference uzskata, ka L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 85. panta 1. punkta otraj ā da ļā 
min ētaj ā regul ā b ūtu j āņem vēr ā valstu iekš ējie noteikumi un prakse saist ībā ar krimin ālvaj āšanas 
uzs ākšanu.  
28. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
98. pantu 
Konference pie ņem zin āšanai, ka 98. panta noteikumus piem ēro saska ņā ar past āvošo praksi. Tekstu 
“pas ākumus, kas (…) vajadz īgi, lai kompens ētu saimniecisk ās gr ūtības, ko dažu V ācijas Federat īvās 
Republikas apgabalu saimniec ībai rad ījusi V ācijas sadal īšana” interpret ē saska ņā ar past āvošo Eiropas 
Savien ības Tiesas judikat ūru. 
29. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
107. panta 2. punkta c) apakšpunktu  
Konference pie ņem zin āšanai, ka 107. panta 2. punkta c) apakšpunktu interpret ē saska ņā ar past ā­
vošo Eiropas Savien ības Tiesas judikat ūru attiec ībā uz noteikumu piemē rošanu atbalstam, ko pieš ķir 
dažiem V ācijas Federat īvās Republikas apvidiem, kurus iespaidojusi V ācijas sadal īšana.  
30. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
126. pantu 
Attiec ībā uz 126. pantu Konference apstiprina, ka Savien ības un dal ībvalstu ekonomikas un fisk ālā 
politika balstā s uz diviem svar īgiem p īlāriem – izaugsmes potenci āla palielin āšanas un pareiza 
budžeta st āvok ļa nodrošin āšanas. Svar īgs instruments šo m ērķu sasniegšan ā ir Stabilitā tes un 
izaugsmes pakts.  
Konference v ēlreiz apstiprina savu ap ņemšanos iev ērot noteikumus, kas attiecas uz Stabilit ātes un 
izaugsmes paktu, ņemot tos par pamatu budžeta politiku koordin ācijai Eiropas Savien ības dal ībvalstī s. 
Konference apstiprina to, ka uz noteikumiem pamatota sist ēma ir labā kā garantija, lai tiktu iev ērotas 
saist ības un lai pret vis ām dal ībvalst īm b ūtu vien āda attieksme.  
Šaj ā sakar ā Konference ar ī v ēlreiz apliecina atbalstu Lisabonas strat ēģijas m ērķiem: darba vietu 
rad īšanai, struktur ālaj ām reform ām un soci ālajai kohēzijai.  
Savien ība tiecas sasniegt l īdzsvarotu ekonomikas izaugsmi un cenu stabilitā ti. T ādēļ ekonomikas un 
budžeta politik ās ir j ānosaka pareiz ās priorit ātes, kas virz ītas uz ekonomikas reform ām, 
jaunievedumiem, konkur ētsp ēju, priv ātu ieguld ījumu stiprin āšanu, k ā ar ī pat ēri ņa veicin āšanu 
ekonomikas v ājas izaugsmes posmos. Tas b ūtu j āatspogu ļo budžeta jom ā pie ņemto lē mumu virz ībāLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/347
valstu un Savien ības l īmen ī, jo īpaši, p ārstrukturiz ējot valsts ie ņēmumus un izdevumus, vienlaic īgi 
iev ērojot budžeta discipl īnu atbilst īgi Lī gumiem un Stabilit ātes un izaugsmes paktam.  
Probl ēmas ekonomikas un budžeta jom ās, ar ko saskaras dalī bvalstis, uzsver, cik noz īm īga ir pareiza 
budžeta politika visa ekonomikas att īstības procesa gait ā. 
Konference ir vienispr ātis, ka dal ībvalstī m b ūtu akt īvi j āizmanto ekonomisk ās atvese ļošan ās periodi, 
lai konsolid ētu valsts finanses un uzlabotu to budžeta st āvokli. M ērķis ir pak āpeniski pan ākt budžeta 
atlikumu uzplaukuma periodos, radot iesp ēju atvieglot ekonomikas lejupejas posmu gr ūtības un 
tādējādi sniedzot ieguld ījumu valsts finanšu notur īgā ilgtsp ējā. 
Dal ībvalstis gaida no Komisijas priekšlikumus, k ā ar ī turpm ākus priekšlikumus no dal ībvalst īm 
saist ībā ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta izpildes stiprin āšanas un vienkā ršošanas iesp ējām. Dal īb­
valstis veiks nepieciešamos pas ākumus, lai veicin ātu savu ekonomiku izaugsmes potenci ālu. Uzlabota 
ekonomikas politikas koordin ācija var ētu sekm ēt š ī m ērķa sasniegšanu. Š ī deklar ācija neskar debates 
par Stabilitā tes un izaugsmes paktu n ākotn ē. 
31. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 
156. pantu 
Konference apliecina, ka 156. pantā min ētās politikas ir galvenok ārt dal ībvalstu kompetenc ē. Savie ­
nības l īmen ī veicamajiem sekm ēšanas un koordin ācijas pas ākumiem saska ņā ar šaj ā da ļā min ētajiem 
noteikumiem ir papildinošs raksturs. T ās kalpo sadarb ības stiprin āšanai starp dalī bvalst īm, nevis 
valstu sist ēmu saska ņošanai. Ņemot vē rā soci ālo partneru atbildī bu, šie noteikumi neskar t ās garan ­
tijas un praksi, k ādas past āv katr ā atseviš ķā dal ībvalst ī. 
Šī deklar ācija neskar tos L īgumu noteikumus, ar kuriem pieš ķir kompetenci Savien ībai, tostarp 
soci ālaj ā jomā . 
32. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 
168. panta 4. punkta c) apakšpunktu  
Konference pazi ņo, ka ar pas ākumiem, kurus pie ņems, piem ērojot 168. panta 4. punkta c) apakš ­
punktu, j āņem v ērā kop ējie droš ības m ērķi un to m ērķim j āb ūt noteikt augstas kvalit ātes un droš ības 
normas, ja valstu noteikt ās normas, kas ietekm ē iekš ējo tirgu, cit ādi trauc ētu sasniegt augstu cilv ēka 
vesel ības aizsardz ības l īmeni.LV C 83/348 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
33. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
174. pantu 
Konference uzskata, ka atsauci uz “sal ām” 174. pantā var attiecin āt uz salu valst īm piln ībā, ja ir 
izpild īti nepieciešamie krit ēriji.  
34. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
179. pantu 
Konference ir vienispr ātis, ka Savien ības darbī ba zin ātnes un tehnolo ģijas att īstības jom ā attiec īgi 
ņems v ērā dal ībvalstu zin ātnes politikas pamatorient āciju un izv ēli. 
35. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
194. pantu 
Konference uzskata, ka 194. pants neskar dal ībvalstu ties ības veikt vajadz īgos pas ākumus, lai nodro ­ 
šin ātu savu energoapg ādi saska ņā ar nosac ījumiem, kas paredz ēti 347. pant ā. 
36. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
218. pantu par to, k ā dal ībvalst īm apspriest un sl ēgt starptautiskus 
nol īgumus attiec ībā uz br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu  
Konference apstiprina, ka dal ībvalstis var apspriest un sl ēgt nol īgumus ar treš ām valst īm un starp ­
tautisk ām organiz ācij ām jomā s, uz kur ām attiecas treš ās daļ as V sada ļas 3., 4. un 5. noda ļas, cikt āl 
šādi nol īgumi atbilst Savien ības ties ībām. 
37. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
222. pantu  
Neskarot pas ākumus, kurus Savien ība pie ņēmusi, lai iev ērotu solidarit ātes saist ības attiec ībā uz dal īb­
valsti, kura ir teroristu uzbrukuma objekts vai dabas vai cilv ēku izrais ītas katastrofas upuris, neviens 
no 222. panta noteikumiem neparedz ietekm ēt citas dal ībvalsts iesp ēju izv ēlēties vispiem ērot ākos 
līdzek ļus savas solidaritā tes saist ību iev ērošanai attiec ībā uz šo dal ībvalsti.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/349
38. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
252. pantu par ģener āladvok ātu skaitu Ties ā 
Konference pazi ņo, ka, ja saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 252. panta pirmo daļ u 
Tiesa piepras īs palielin āt ģener āladvok ātu skaitu par trim (no asto ņiem lī dz vienpadsmit), Padome 
vienpr ātīgi vienosies par š ādu palielin ājumu.  
Šādā gad ījum ā konference vienojas, ka Polijai, t āpat kā pašlaik V ācijai, Francijai, It ālijai, Sp ānijai un 
Apvienotajai Karalistei b ūs past āvīgs ģener āladvokā ts un t ā vairs nepiedal īsies rot ācijas sist ēm ā; savu ­
kārt esošaj ā rot ācijas sist ēm ā notiks piecu, nevis trī s ģener āladvok ātu rot ācija. 
39. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
290. pantu 
Konference ņem v ērā Komisijas nodomu turpin āt konsult ēties ar dal ībvalstu ieceltiem ekspertiem, 
sagatavojot dele ģētos ties ību aktus finanšu pakalpojumu jom ā saska ņā ar t ās iedibin āto praksi. 
40. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 
329. pantu 
Konference pazi ņo, ka dal ībvalstis, iesniedzot l ūgumu izveidot cieš āku sadarb ību, var nor ād īt, vai t ās 
jau šaj ā posm ā v ēlas izmantot 333. panta noteikumus, kas paredz kvalific ēta vair ākuma balsošanas 
paplašin āšanu vai parasto likumdošanas proced ūru. 
41. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
352. pantu  
Konference pazi ņo, ka L īguma par Eiropas Savien ības darbī bu 352. panta 1. punkt ā iek ļaut ā atsauce 
uz Savien ības m ērķiem ir atsauce uz m ērķiem, kas noteikti L īguma par Eiropas Savien ību 3. panta 2. 
un 3. punkt ā, un m ērķiem, kas noteikti min ētā L īguma 3. panta 5. punktā attiec ībā uz ārējo darb ību 
saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu piekto daļ u. T āpēc nav iesp ējams, ka ar darbī bu, 
kuras pamat ā ir Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 352. pants, tiektos sasniegt tikai L īguma par 
Eiropas Savien ību 3. panta 1. punkt ā noteiktos m ērķus. Šaj ā sakar ā Konference nor āda, ka saska ņā ar 
Līguma par Eiropas Savien ību 31. panta 1. punktu kop ējās ārpolitikas un droš ības politikas jom ā 
nevar pie ņemt le ģislat īvus aktus.LV C 83/350 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
42. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
352. pantu 
Konference uzsver, ka – saska ņā ar Eiropas Savien ības Tiesas iedibin āto judikat ūru – L īguma par 
Eiropas Savien ības darbī bu 352. pantu, kas ir t ādas iest āžu sist ēmas neat ņemama da ļa, kura pama ­
tojas uz pilnvaru pieš ķiršanas principu, nevar izmantot par pamatu, lai paplašin ātu Savien ības piln ­
varu piem ērošanas jomu, p ārsniedzot visp ārējo sist ēmu, kas izveidota ar L īgumu noteikumiem visp ār 
un jo īpaši ar noteikumiem, kuros paredz ēti Savien ības uzdevumi un darb ības. Min ēto pantu nek ādā 
ziņā nevar izmantot k ā pamatu, lai pie ņemtu noteikumus, ar kuriem p ēc b ūtības tiktu groz īti Lī gumi, 
neiev ērojot tajos šim m ērķim paredz ētās proced ūras. 
43. Deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas Savienī bas darb ību 
355. panta 6. punktu 
Augst ās Lī gumsl ēdz ējas Puses ir vienispr ātis, ka Eiropadome, piem ērojot 355. panta 6. punktu, 
pie ņems lēmumu, kas main īs Majotas statusu attiec ībā uz Savien ību, lai atz ītu šo teritoriju par 
vist ālāko re ģionu 355.a panta 1. punkta un 349. panta noz īm ē, kad Francijas varas iest ādes Eiropa ­
domei un Komisijai dar īs zin āmu, ka to pie ļauj pā rmai ņas pašreizē jā salas iekš ējā status ā.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/351
B. DEKLAR ĀCIJAS PAR PROTOKOLIEM, KAS PIEVIENOTI L ĪGUMIEM 
44. Deklar ācija attiec ībā uz 5. pantu Protokol ā par Šengenas acquis , kas 
iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā 
Konference nor āda, ka gad ījum ā, ja dal ībvalsts saska ņā ar 5. panta 2. punktu Protokol ā par Šengenas  
acquis , kas iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā ir pazi ņojusi, ka t ā nev ēlas iesaist īties k āda priekšlikuma 
vai ierosmes īstenošan ā, šo pazi ņojumu var atsaukt jebkur ā laik ā, pirms pie ņem pas ākumu, ar ko 
izvē rš Šengenas  acquis . 
45. Deklar ācija attiec ībā uz 5. panta 2. punktu Protokol ā par Šengenas 
acquis , kas iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā 
Konference pazi ņo, ka gad ījum ā, ja Apvienot ā Karaliste vai Īrija pauž Padomei nodomu nepiedal īties 
pas ākum ā, ar ko izv ērš k ādu Šengenas  acquis  da ļu, ko Apvienot ā Karaliste vai Īrija īsteno, Padome 
padzi ļin āti apspried īs, k ādas var b ūt iesp ējam ās sekas, ja attiec īgā dal ībvalsts nepiedal ās šaj ā pas ā­
kum ā. Padomes apspried ēs b ūtu j āņem v ērā Komisijas nor ādes par š ā priekšlikuma saist ību ar 
Šengenas  acquis . 
46. Deklar ācija attiec ībā uz 5. panta 3. punktu Protokol ā par Šengenas 
acquis , kas iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā 
Konference atg ādina, ka gad ījum ā, ja Padome nepie ņem l ēmumu p ēc jaut ājuma pirm ās izskat īšanas 
pēc b ūtības, Komisija var iesniegt Padomei groz ītu priekšlikumu par atk ārtotu b ūtisku jaut ājuma 
izskat īšanu pē c b ūtības ne v ēlāk k ā 4 m ēnešu laik ā. 
47. Deklar ācija attiec ībā uz 5. panta 3., 4. un 5. punktu Protokol ā par 
Šengenas  acquis , kas iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā 
Konference nor āda, ka nosac ījumos, kas j ānosaka l ēmum ā, kurš min ēts 5. panta 3., 4., vai 5. punkt ā 
Protokol ā par Šengenas  acquis , kas iek ļauts Eiropas Savien ības sist ēm ā, var paredz ēt, ka attiec īgām 
dal ībvalstī m vajadz ības gad ījum ā b ūs j āuz ņemas tiešas finansi ālās sekas, kas nenov ēršami rad īsies, 
vairs ne īstenojot dažus vai visus  acquis , kas min ēti jebkur ā l ēmum ā, ko Padome pie ņem saska ņā ar š ā 
protokola 4. pantu.LV C 83/352 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
48. Deklar ācija attiec ībā uz Protokolu par D ānijas nost āju 
Konference pie ņem zin āšanai, ka attiec ībā uz ties ību aktiem, kurus Padome pie ņem pati vai kopī gi ar 
Eiropas Parlamentu, un kuros ietverti D ānijai piem ērojami noteikumi, k ā ar ī noteikumi, kas D ānijai 
nav piem ērojami, jo to pamat ā ir ties ību akti, uz kuriem attiecas Protokola par D ānijas nost āju I daļ a, 
Dānija pazi ņo, ka t ā neizmantos savas balssties ības, lai kav ētu t ādu pas ākumu pie ņemšanu, kas 
neattiecas uz D āniju.  
Turkl āt Konference pie ņem zin āšanai, ka, pamatojoties uz Konferences deklar āciju par 222. pantu, 
Dānija pazi ņo, ka D ānija, veicot darbī bas un īstenojot ties ību aktus saska ņā ar 222.r pantu, tajos 
piedal īsies saska ņā ar I un II da ļu Protokol ā par D ānijas nost āju. 
49. Deklar ācija par It āliju 
Konference pie ņem zin āšanai, ka Protokols par It āliju, kas 1957. gad ā pievienots Eiropas Ekonomikas 
kopienas dibin āšanas lī gumam, ņemot v ērā groz ījumus, kas izdar īti, pie ņemot Lī gumu par Eiropas 
Savien ību, paredz turpm āk izkl āstīto: 
“AUGST ĀS LĪ GUMSLĒ DZĒ JAS PUSES,  
VĒLOTIES atrisin āt dažas konkr ētas probl ēmas, kas saist ītas ar It āliju, 
IRVIENOJUŠ ĀS par š ādiem noteikumiem, ko pievieno šim L īgumam.  
KOPIENAS DAL ĪBVALSTIS 
ŅEM V ĒRĀ to, ka It ālijas vald ība īsteno desmit gadu ekonomisk ās izaugsmes programmu, lai l īdz ­
svarotu It ālijas tautsaimniec ības strukt ūru, att īstot infrastrukt ūru maz āk att īstītajos re ģionos Dienvi ­
dit ālijā un It ālijas salā s, k ā ar ī radot jaunas darbavietas, lai nov ērstu bezdarbu;  
ATG ĀDINA, ka š īs It ālijas vald ības programmas principus un m ērķus ir apsv ērušas un apstiprin ājušas 
starptautisk ās sadarb ības organiz ācijas, kuru dalī bnieces ir Kopienas dal ībvalstis;  
ATZ ĪST, ka It ālijas programmas m ērķu sasniegšana ir visp ārējās interes ēs; 
VIENOJAS ieteikt Kopienas iest ād ēm izmantot visas šaj ā L īgum ā paredz ētās metodes un proced ūras 
un, jo īpaši, atbilst īgi izlietot Eiropas Invest īciju bankas un Eiropas Soci ālā fonda resursus, lai It ālijas 
vald ībai atvieglotu š ā uzdevuma izpildi;LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/353
UZSKATA, ka, piem ērojot šo Lī gumu, Kopienas iest ādēm b ūtu j āņem v ērā ilgstoši centieni, kas 
jāīsteno It ālijas ekonomikai tuv ākajos gados, k ā ar ī tas, ka v ēlams izvair īties no b īstamiem satricin ā­
jumiem, jo īpaši, maks ājumu bilanc ē vai saist ībā ar nodarbin ātības l īmeni, kas var ētu traucē t šā 
Līguma piem ērošanu It ālijā; 
ATZ ĪST, ka gad ījum ā, ja piem ēro 109.h un 109.i pantu, b ūs j āpar ūpējas, lai pas ākumi, kas j āveic 
Itālijas vald ībai, netrauc ētu tai pabeigt ekonomisk ās izaugsmes un iedz īvot āju dz īves l īme ņa celšanas 
programmu.”.  
50. Deklar ācija attiec īb ā uz Protokola par p ārejas noteikumiem 10. pantu  
Konference aicina Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju saska ņā ar sav ām pilnvar ām attiec īgos 
gad ījumos un, ja iesp ējams, Protokola par p ārejas noteikumiem 10. panta 3. punkt ā min ētaj ā piecu 
gadu termi ņā censties pie ņemt ties ību aktus, ar ko groza vai aizst āj šā protokola 10. panta 1. punkt ā 
min ētos aktus.LV C 83/354 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
C. DAL ĪBVALSTU DEKLAR ĀCIJAS 
Tāpat Konference ņem vē rā turpm āk uzskaitī tās deklar ācijas, kas pievienotas šim Nobeiguma aktam:  
51. Be ļģijas Karalistes deklar ācija par valstu parlamentiem 
Beļģ ija preciz ē, ka saska ņā ar t ās konstitucion ālaj ām ties īb ām gan P ārst āvju pal āta un Feder ālā 
parlamenta Sen āts, gan kopienu un re ģionu parlament ārās asamblejas, ņemot v ērā Savien ības īstenoto 
kompetenci, darbojas k ā valsts parlament ārās sist ēmas sast āvda ļas vai valsts parlamenta pal ātas. 
52. Be ļģijas Karalistes, Bulg ārijas Republikas, V ācijas Federat īvās Repub- 
likas, Grie ķijas Republikas, Sp ānijas Karalistes, It ālijas Republikas, Kipras 
Republikas, Lietuvas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes, Ung ārijas 
Republikas, Maltas Republikas, Austrijas Republikas, Portug āles Republikas, 
Rum ānijas, Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas deklar ācija par 
Eiropas Savienī bas simboliem 
Beļģ ija, Bulg ārija, V ācija, Grie ķija, Sp ānija, It ālija, Kipra, Lietuva, Luksemburga, Ung ārija, Malta, 
Austrija, Portug āle, Rum ānija, Slov ēnija un Slov ākija pazi ņo, ka t ās turpin ās uzskat īt karogu, kur ā 
ir divpadsmit zelta zvaigž ņu aplis uz zila fona, himnu, kas ir fragments no “Odas priekam” no 
Ludviga van B ēthovena Dev ītās simfonijas, moto “Vienoti daž ādībā”, euro k ā Eiropas Savien ības 
val ūtu un Eiropas dienu – 9. maiju – k ā simbolus, ar ko apliecina Eiropas Savien ības iedz īvot āju 
kop ību un vi ņu saikni ar to.  
53. Čehijas Republikas deklar ācija par Eiropas Savien ības Pamatties ību 
hartu  
1. Čehijas Republika atg ādina, ka Eiropas Savienī bas Pamatties ību hartas noteikumi attiecas uz 
Eiropas Savien ības iest ād ēm un strukt ūrām, iev ērojot subsidiarit ātes principu un Eiropas Savien ības 
un t ās dal ībvalstu kompeten ču sadal ījumu, k ā v ēlreiz apliecin āts deklar ācij ā Nr. 18 attiec ībā uz 
kompeten ču robež ām. Čehijas Republika uzsver, ka t ās noteikumi attiecas uz dal ībvalstī m tikai 
tad, ja t ās īsteno Savien ības ties ību aktus, nevis tad, ja t ās pie ņem un ī steno valsts tiesī bu aktus 
neatkar īgi no Savien ības ties ību aktiem.  
2. Čehijas Republika ar ī uzsver, ka ar Hartu netiek paplašin āta Savien ības ties ību piem ērošanas 
joma un Savien ībai netiek noteiktas nek ādas jaunas kompetences. Ar to netiek samazin āta attiec īgas 
valsts ties ību piem ērošanas joma un netiek ierobežotas nek ādas pašreiz ējās attiec īgas valsts iest āžu 
kompetences šaj ā jomā .LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/355
3. Čehijas Republika uzsver – cikt āl Hart ā ir atz ītas pamatties ības un pamatprincipi, kuru pamatā 
ir dal ībvalstu kop ējas konstitucion ālās trad īcijas, š īs ties ības un principus interpret ē saska ņā ar min ē­
taj ām trad īcij ām. 
4. Čehijas Republika turkl āt uzsver, ka nekas no Hart ā noteikt ā nav interpret ējams k ā t āds, kas 
ierobežo vai negat īvi ietekm ē cilv ēkties ības un pamatbr īvības, kuras atz ītas attiec īgās to piem ērošanas 
jom ās Savien ības ties ību aktos un starptautiskā s konvencij ās, kur ām pievienojusies Savienī ba vai visas 
dal ībvalstis, tostarp Eiropas Cilv ēkties ību un pamatbrī vību aizsardz ības konvencij ā un dal ībvalstu 
konstit ūcij ās. 
54. V ācijas Federat īvās Republikas, Īrijas, Ung ārijas Republikas, Austrijas 
Republikas un Zviedrijas Karalistes deklar ācija 
Vācija, Īrija, Ung ārija, Austrija un Zviedrija nor āda uz to, ka Eiropas Atomener ģijas kopienas dibi ­
nāšanas lī guma galvenajos noteikumos b ūtiski groz ījumi nav izdar īti kopš t ā st āšan ās sp ēkā, un tie ir 
jāatjaunina. T ādēļ t ās atbalsta domu par dalī bvalstu vald ību p ārst āvju konferenci, kas b ūtu j āsasauc, 
cik vien drī z iesp ējams. 
55. Sp ānijas Karalistes un Lielbrit ānijas, un Zieme ļīrijas Apvienot ās 
Karalistes deklar ācija 
Līgumi attiecas uz Gibralt āru k ā Eiropas teritoriju, par kura ārējām attiec ībām ir atbildī ga k āda no 
dal ībvalstī m. Tas neietver izmai ņas iesaist īto dal ībvalstu attiec īgaj ās nost ājās. 
56. Īrijas deklar ācija attiec ībā uz 3. pantu protokol ā par apvienot ās 
karalistes un īrijas nost āju attiec īb ā uz br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu  
Īrija apstiprina savu atbalstu Savien ībai k ā br īvības, droš ības un tiesiskuma telpai, kur ā tiek iev ērotas 
pamatties ības un dal ībvalstu atš ķirīgās tiesisk ās sist ēmas un trad īcijas, garantē jot to pilso ņiem augsta 
līme ņa drošī bu. 
Tād ēļ Īrija pazi ņo savu ciešo ap ņemšanos, cik iesp ējams, izmantot Protokola par Apvienot ās Kara ­
listes un Īrijas nost āju 3. pant ā min ētās ties ības attiec ībā uz br īvības, drošī bas un tiesiskuma telpu 
piedal īties pas ākumu pie ņemšan ā, piem ērojot Lī guma par Eiropas Savienī bas darbī bu treš ās da ļas V 
sada ļu. 
Īrija jo īpaši, cik vien iesp ējams, piedal īsies policijas sadarb ības jomā .LV C 83/356 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Turkl āt Īrija atg ādina, ka saska ņā ar Protokola 8. pantu t ā var rakstiski pazi ņot Padomes priekšs ē­
dētājam, ka vairs nev ēlas, lai uz to attiektos š ā Protokola noteikumi. Īrija pl āno p ārskat īt š īs k ārtības 
norisi tr īs gadu laik ā p ēc Lisabonas L īguma st āšan ās sp ēkā. 
57. It ālijas Republikas deklar ācija par Eiropas Parlamenta sast āvu 
Itālija konstatē , ka saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 10. un 14. pantu Eiropas Parlaments 
sast āv no Savien ības pilso ņu p ārst āvjiem un pilsoņ u p ārst āv ība ir lī dzsvaroti proporcion āla. 
Itālija konstat ē ar ī, ka saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ību 9. pantu un L īguma par Eiropas 
Savien ības darbī bu 20. pantu ikviena persona, kam ir k ādas dal ībvalsts pilson ība, ir Savien ības 
pilsonis. 
Attiec īgi It ālija uzskata, ka, neskarot l ēmumu par 2009. l īdz 2014. gada pilnvaru termi ņu, jebkā dā 
Eiropadomes l ēmum ā, kas pie ņemts p ēc Eiropas Parlamenta ierosmes un ar t ā atbalstu, un kur ā ir 
noteikts Eiropas Parlamenta sast āvs, ir j āiev ēro 14. panta 2. punkta pirmaj ā da ļā noteiktie principi.  
58. Latvijas Republikas, Ung ārijas Republikas un Maltas Republikas 
deklar ācija par vienot ās val ūtas nosaukuma rakst ību L īgumos 
Latvija, Ung ārija un Malta, neierobežojot Eiropas Savienī bas vienot ās val ūtas, uz kuru izdar īta atsauce 
Līgumos, nosaukuma vien ādoto rakst ību uz banknot ēm un mon ētām, pazi ņo, ka Lī gumu latviešu, 
ung āru un maltiešu tekst ā izmantot ā vienot ās val ūtas nosaukuma rakst ība, ieskaitot š ā nosaukuma 
atvasin ājumus, neietekm ē past āvošo latviešu, ung āru un maltiešu valodas rakst ību. 
59. N īderlandes Karalistes deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas 
Savien ības darb ību 312. pantu  
Nīderlandes Karaliste pievienosies l ēmumam, k ā min ēts Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 312. 
panta 2. punkta otraj ā da ļā, tikl īdz, p ārskatot min ētā L īguma 311. panta 3. da ļā nor ādīto l ēmumu, 
būs rasts N īderlandei pie ņemams risinā jums saist ībā ar t ās p ārm ērīgo negat īvo neto maks ājuma 
poz īciju attiec ībā pret Savien ības budžetu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/357
60. N īderlandes Karalistes deklar ācija attiec ībā uz L īguma par Eiropas 
Savien ības darb ību 355. pantu  
Nīderlandes Karaliste pazi ņo, ka ierosin ājumu par lēmumu, lai groz ītu N īderlandes Anti ļu salu un/vai 
Arubas statusu attiec ībā uz Eiropas Savien ību, k ā min ēts 355. panta 6. punkt ā, iesniegs, tikai pama ­
tojoties uz t ādu l ēmumu, kas saskan ar N īderlandes Karalistes Stat ūtu noteikumiem.  
61. Polijas Republikas deklarā cija par Eiropas Savien ības Pamattiesī bu 
hartu  
Harta nek ādā veid ā neietekm ē dal ībvalstu ties ības izdot likumus sabiedrī bas mor āles, ģimenes ties ību, 
kā ar ī cilv ēku cie ņas aizsardz ības un cilv ēku fizisk ās un mor ālās neaizskaram ības jom ā. 
62. Polijas Republikas deklar ācija attiec ībā uz Protokolu par Eiropas 
Savien ības Pamattiesī bu hartas piem ērošanu Polijai un Apvienotajai 
Karalistei 
Polija pazi ņo, ka, ņ emot vē rā soci ālās kust ības “ Solidarnostj ” trad īcijas un t ās svar īgo ieguld ījumu c īņā 
par soci ālaj ām un darba ties ībām, Polija piln ībā iev ēro Savien ības ties ībās noteikt ās soci ālās un darba 
ties ības un jo īpaši t ās, kas atk ārtoti apstiprin ātas Eiropas Savien ības Pamatties ību hartas IV sada ļā. 
63. Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes deklar ācija par 
termina “pilso ņi” defin īciju  
Attiec ībā uz Lī gumiem un Eiropas Atomenerģ ijas kopienas dibin āšanas lī gumu vai ar ī uz jebkuru 
aktu, kas vai nu atvasin āts no min ētajiem L īgumiem, vai paliek sp ēkā saska ņā ar min ētajiem L īgu ­
miem, Apvienot ā Karaliste atk ārto deklar āciju, ar ko t ā n ākusi klaj ā 1982. gada 31. decembr ī par 
termina “pilso ņi” defin īciju, iz ņemot to, ka atsauce uz “Lielbrit ānijas atkar īgo teritoriju pilso ņiem” 
noz īm ē “Lielbrit ānijas aizj ūras teritoriju pilso ņus”. 
64. Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes deklar ācija par 
balssties ībām Eiropas Parlamenta v ēlēšan ās 
Apvienot ā Karaliste nor āda, ka L īguma par Eiropas Savien ību 14. panta un L īgumu p ārējo noteikumu 
m ērķis nav main īt balssties ību b āzi saist ībā ar Eiropas Parlamenta v ēlēšan ām.LV C 83/358 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
65. Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes deklar ācija par 
Līguma par Eiropas Savien ības darb ību 75. pantu 
Apvienot ā Karaliste piln ībā atbalsta ener ģisku r īcību, lai pie ņemtu finansi ālas sankcijas, ar ko pare ­
dz ēts nov ērst un apkarot terorismu un ar to saist ītas darbī bas. T ād ēļ Apvienot ā Karaliste pazi ņo ieceri 
izmantot Protokola par Apvienot ās Karalistes un Īrijas nost āju 3. pant ā min ētās, ar br īvības, droš ības 
un tiesiskuma telpu saist ītās ties ības piedal īties visu to priekšlikumu pie ņemšan ā, kuri iesniegti 
saska ņā ar Lī guma par Eiropas Savien ības darbī bu 75. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/359

ATBILST ĪBAS TABULA (*) 
Līgums par Eiropas Savien ību 
Iepriekš ējā numer ācija L īgum ā par Eiropas 
Savien ību Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ību 
I SADA ĻA – KOP ĪGI NOTEIKUMI  I SADA ĻA – KOP ĪGI NOTEIKUMI  
1. pants  1. pants  
2. pants 
2. pants  3. pants  
3. pants (atcelts) (  1 ) 
4. pants 
5. pants (  2 ) 
4. pants (atcelts) (  3 ) 
5. pants (atcelts) (  4 ) 
6. pants  6. pants  
7. pants  7. pants  
8. pants 
II SADA ĻA – NOTEIKUMI, AR KO GROZA 
EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENAS DIBIN Ā­ 
ŠANAS L ĪGUMU, LAI IZVEIDOTU EIROPAS 
KOPIENU  II SADA ĻA – NOTEIKUMI PAR DEMOKR Ā­
TIJAS PRINCIPIEM  
8. pants (atcelts) (  5 ) 9. pants  
10. pants (  6 ) 
( 1 ) P ēc bū tības aizst āj ar L īguma par Eiropas Savien ības darb ību (turpm āk “LESD”) 7. pantu un Lī guma par 
Eiropas Savien ību (turpm āk “ES l īgums”) 13. panta 1. punktu un 21. panta 3. punkta otro daļ u. 
( 2 ) Aizst āj Eiropas Kopienas dibin āšanas l īguma (turpm āk “EK l īgums”) 5. pantu. 
( 3 ) P ēc bū tības aizst āj ar 15. pantu. 
( 4 ) P ēc bū tības aizst āj ar 13. panta 2. punktu. 
( 5 ) Ar ES L īguma, kas ir sp ēkā pirms Lisabonas L īguma sp ēkā st āšan ās (turpm āk “pašreiz ējais ES l īgums”), 
8. pantu izdar īja groz ījumus EK l īgum ā. Šie groz ījumi ir iek ļauti EK l īgum ā un 8. pants ir atcelts. T ā 
numuru izmanto, lai iek ļautu jaunu noteikumu. 
( 6 ) 4. punkts p ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 191. panta pirmo da ļu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/361  
(*) Š ī tabula ir da ļa no Lisabonas L īguma 5. pant ā paredz ētaj ām tabul ām, neiek ļaujot vid ējo sleju, kur ā 
atspogu ļota Lisabonas L īgum ā izmantot ā pagaidu numerā cija.
Iepriekš ējā numer ācija L īgum ā par Eiropas 
Savien ību Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ību 
11. pants  
12. pants  
III SADA ĻA – NOTEIKUMI, AR KO GROZA 
EIROPAS OG ĻU UN T ĒRAUDA KOPIENAS 
DIBIN ĀŠANAS L ĪGUMU III SADA ĻA – NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ 
SAVIEN ĪBAS IEST ĀDĒM 
9. pants (atcelts) (  7 ) 13. pants  
14. pants (  8 ) 
15. pants (  9 ) 
16. pants (  10 ) 
17. pants (  11 ) 
18. pants  
19. pants (  12 ) 
IV SADA ĻA – NOTEIKUMI, AR KO GROZA 
EIROPAS ATOMENER ĢIJAS KOPIENAS DIBI ­
NĀŠANAS L ĪGUMU IV SADA ĻA – CIEŠ ĀKAS SADARB ĪBAS 
NOTEIKUMI 
10. pants (atcelts) (  13 ) 
27.a l īdz 27.e pants (aizst āti) 
40. l īdz 40.b pants (aizst āti) 
43. l īdz 45. pants (aizst āti) 20. pants (  14 ) 
( 7 ) Ar pašreiz ējā ES l īguma 9. pantu izdar īja groz ījumus Eiropas Ogļ u un tērauda kopienas dibin āšanas 
līgum ā. Min ētais l īgums ir zaud ējis sp ēku no 2002. gada 23. j ūlija. 9. pants ir atcelts un t ā numuru 
izmanto, lai iek ļautu citu noteikumu. 
( 8 ) — 1. un 2. punkts p ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 189. pantu; 
— 1. l īdz 3. punkts p ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 190. panta 1. l īdz 3. punktu; 
— 1. punkts p ēc bū tības aizst āj EK l īguma 192. panta pirmo da ļu; 
— 4. punkts p ēc bū tības aizst āj EK l īguma 197. panta pirmo da ļu. 
( 9 ) P ēc b ūtības aizst āj 4. pantu. 
( 10 ) — 1. punkts p ēc bū tības aizst āj EK l īguma 202. panta pirmo un otro ievilkumu; 
— 2. un 9. punkts p ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 203. pantu; 
— 4. un 5. punkts p ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 205. panta 2. un 4. punktu. 
( 11 ) — 1. punkts p ēc bū tības aizst āj EK l īguma 211. pantu; 
— 3. un 7. punkts p ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 214. pantu; 
— 6. punkts p ēc bū tības aizst āj EK l īguma 217. panta 1., 3. un 4. punktu. 
( 12 ) — P ēc b ūtības aizst āj EK l īguma 220. pantu; 
— 2. punkta pirm ā rinda pēc b ūtības aizst āj EK l īguma 221. panta pirmo rindu 
( 13 ) Ar pašreiz ējā ES l īguma 10. pantu izdar īja groz ījumus Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas 
līgum ā. Šie groz ījumi ir iek ļauti min ētaj ā l īgum ā un 10. pants ir atcelts. T ā numuru izmanto, lai 
iekļautu citu noteikumu. 
( 14 ) Aizst āj ar ī EK l īguma 11. un 11.a pantu.LV C 83/362 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija L īgum ā par Eiropas 
Savien ību Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ību 
V SADA ĻA – NOTEIKUMI PAR KOP ĒJO 
ĀRPOLITIKU UN DROŠĪ BAS POLITIKU V SADA ĻA – VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI PAR 
SAVIEN ĪBAS ĀRĒJO DARB ĪBU UN ĪPAŠI 
NOTEIKUMI PAR KOP ĒJO ĀRPOLITIKU UN 
DROŠĪ BAS POLITIKU  
1. noda ļa – Visp ārīgi noteikumi par Savien ības 
ārējo darb ību 
21. pants  
22. pants  
2. noda ļa – Īpaši noteikumi par kop ējo ārpoli ­
tiku un droš ības politiku  
1. ieda ļa – Kop īgi noteikumi  
23. pants  
11. pants  24. pants  
12. pants  25. pants  
13. pants  26. pants  
27. pants  
14. pants  28. pants  
15. pants  29. pants  
22. pants (p ārcelts)  30. pants  
23. pants (p ārcelts)  31. pants  
16. pants  32. pants  
17. pants (p ārcelts)  42. pants 
18. pants  33. pants  
19. pants  34. pants  
20. pants  35. pants  
21. pants  36. pants  
22. pants (p ārcelts)  30. pants 
23. pants (p ārcelts)  31. pants 
24. pants  37. pantsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/363
Iepriekš ējā numer ācija L īgum ā par Eiropas 
Savien ību Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ību 
25. pants  38. pants  
39. pants  
47. pants (p ārcelts)  40. pants  
26. pants (atcelts)  
27. pants (atcelts)  
27.a pants (aizst āts) (  15 ) 20. pants 
27.b pants (aizst āts) (  15 ) 20. pants 
27.c pants (aizst āts) (  15 ) 20. pants 
27.d pants (aizst āts) (  15 ) 20. pants 
27.e pants (aizst āts) (  15 ) 20. pants 
28. pants  41. pants  
2. ieda ļa – Noteikumi attiec ībā uz kop ējo 
droš ības un aizsardz ības politiku  
17. pants (p ārcelts)  42. pants  
43. pants  
44. pants  
45. pants  
46. pants  
VI SADA ĻA – Noteikumi par policijas un tiesu 
iest āžu sadarb ību krimin ālliet ās (atcelta) (  16 ) 
29. pants (aizst āts) (  17 ) 
30. pants (aizst āts) (  18 ) 
31. pants (aizst āts) (  19 ) 
( 15 ) Pašreizēj ā ES l īguma 27.a l īdz 27.e pantu, kas attiecas uz cieš āku sadarb ību, aizst āj ar ī ar LESD 326. 
līdz 334. pantu. 
( 16 ) Pašreizēj ā ES l īguma VI sada ļu, kas attiecas uz policijas un tiesu iest āžu sadarb ību krimin ālliet ās, aizst āj 
ar LESD treš ās da ļas IV sada ļas (tagad V sada ļa) 1., 4. un 5. noda ļu. 
( 17 ) Aizst āj ar LESD 67. pantu. 
( 18 ) Aizst āj ar LESD 87. un 88. pantu. 
( 19 ) Aizst āj ar LESD 82., 83. un 85. pantu.LV C 83/364 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija L īgum ā par Eiropas 
Savien ību Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ību 
32. pants (aizst āts) (  20 ) 
33. pants (aizst āts) (  21 ) 
34. pants (atcelts)  
35. pants (atcelts)  
36. pants (aizst āts) (  22 ) 
37. pants (atcelts)  
38. pants (atcelts)  
39. pants (atcelts)  
40. pants (aizst āts) (  23 ) 20. pants 
40.a pants (aizst āts) (  23 ) 20. pants 
40.b pants (aizst āts) (  23 ) 20. pants 
41. pants (atcelts)  
42. pants (atcelts)  
VII SADA ĻA – CIEŠ ĀKAS SADARB ĪBAS 
NOTEIKUMI (aizst āta) (  24 ) IV SADA ĻA – CIEŠĀ KAS SADARB ĪBAS 
NOTEIKUMI  
43. pants (atcelts) (  24 ) 20. pants 
43.a pants (atcelts) (  24 ) 20. pants 
43.b pants (atcelts) (  24 ) 20. pants 
44. pants (atcelts) (  24 ) 20. pants 
44.a pants (atcelts) (  24 ) 20. pants 
45. pants (atcelts) (  24 ) 20. pants 
VII SADA ĻA – NOBEIGUMA NOTEIKUMI  VI SADA ĻA – NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
46. pants (atcelts)  
47. pants  
( 20 ) Aizst āj ar LESD 89. pantu. 
( 21 ) Aizst āj ar LESD 72. pantu. 
( 22 ) Aizst āj ar LESD 71. pantu. 
( 23 ) Pašreizēj ā ES l īguma 40. l īdz 40.b pantu, kas attiecas uz cieš āku sadarb ību, aizst āj ar ī ar LESD 326. 
līdz 334. pantu. 
( 24 ) Pašreizēj ā ES l īguma 43. l īdz 45. pantu un VII sada ļu, kas attiecas uz cieš āku sadarb ību, aizst āj ar ī ar 
LESD 326. l īdz 334. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/365
Iepriekš ējā numer ācija L īgum ā par Eiropas 
Savien ību Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ību 
47. pants (aizst āts) 40. pants 
48. pants  48. pants  
49. pants  49. pants  
50. pants  
51. pants  
52. pants  
50. pants (atcelts)  
51. pants  53. pants  
52. pants  54. pants  
53. pants  55. pants  
Līgums par Eiropas Savien ības darb ību 
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
PIRM Ā DA ĻA – PRINCIPI  PIRM Ā DA ĻA – PRINCIPI  
1. pants (atcelts)  
1. pants  
2. pants (atcelts) (  25 ) 
I sada ļa – Kategorijas un Savien ības kompe ­
tences jomas  
2. pants  
3. pants  
4. pants  
5. pants  
6. pants  
II sada ļa – Visp ārēji piem ērojami noteikumi  
( 25 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 2. pantu (p ārnumur ēts k ā 3. pants).LV C 83/366 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
7. pants 
3. panta 1. punkts (atcelts) (  26 ) 
3. panta 2. punkts  8. pants  
4. pants (p ārcelts)  119. pants  
5. pants (aizst āts) (  27 ) 
9. pants  
10. pants  
6. pants  11. pants  
153. panta 2. punkts (p ārcelts)  12. pants  
13. pants (  28 ) 
7. pants (atcelts) (  29 ) 
8. pants (atcelts) (  30 ) 
9. pants (atcelts)  
10. pants (atcelts) (  31 ) 
11. pants (aizst āts) (  32 ) 326. līdz 334. pants  
11.a pants (aizst āts) (  32 ) 326. līdz 334. pants  
12. pants (p ārcelts)  18. pants 
13. pants (p ārcelts)  19. pants 
14. pants (p ārcelts)  26. pants 
15. pants (p ārcelts)  27. pants 
16. pants  14. pants  
255. pants (p ārcelts)  15. pants  
286. pants (aizst āts) 16. pants  
( 26 ) P ēc b ūtības aizst āj ar 2.b l īdz 2.e pantu (p ārnumur ēti k ā 3. l īdz 6. pants). 
( 27 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 3.b pantu (p ārnumur ēts k ā 5. pants). 
( 28 ) Iek ļauj tekstu no Protokola par dz īvnieku aizsardz ību un labtur ību. 
( 29 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9. pantu (p ārnumur ēts k ā 13. pants). 
( 30 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9. pantu (p ārnumur ēts k ā 13. pants) un LESD 245.a panta (p ārnu ­
mur ēts k ā 282. pants) 1. punktu. 
( 31 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 3.a panta (p ārnumur ēts k ā 4. pants) 3. punktu. 
( 32 ) Aizst āj ar ī ar ES l īguma 10. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/367
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
17. pants  
OTR Ā DA ĻA – SAVIEN ĪBAS PILSONĪ BA OTR Ā DA ĻA – DISKRIMIN ĀCIJAS AIZLIE ­
GUMS UN SAVIEN ĪBAS PILSON ĪBA 
12. pants (p ārcelts)  18. pants  
13. pants (p ārcelts)  19. pants  
17. pants  20. pants  
18. pants  21. pants  
19. pants  22. pants  
20. pants  23. pants  
21. pants  24. pants  
22. pants  25. pants  
TREŠĀ DA ĻA – KOPIENAS POLITIKA  TREŠĀ DA ĻA – SAVIEN ĪBAS IEKŠPOLITIKA 
UN R ĪC ĪBAS  
I sada ļa – Iekšē jais tirgus  
14. pants (p ārcelts)  26. pants  
15. pants (p ārcelts)  27. pants  
I sada ļa – Br īva pre ču aprite  II sada ļa – Br īva pre ču aprite  
23. pants  28. pants  
24. pants  29. pants  
1. noda ļa – Muitas savien ība 1. noda ļa – Muitas savien ība 
25. pants  30. pants  
26. pants  31. pants  
27. pants  32. pants  
Trešā s da ļas X sada ļa – Muitu sadarb ība (p ārcelta)  2. noda ļa – Sadarb ība muitas jom ā 
135. pants (p ārcelts)  33. pants  
2. noda ļa – Kvantitat īvo ierobežojumu aizlie ­
gums starp dal ībvalst īm 3. noda ļa – Kvantitat īvo ierobežojumu aizlie ­
gums starp dalī bvalst īm 
28. pants  34. pantsLV C 83/368 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
29. pants  35. pants  
30. pants  36. pants  
31. pants  37. pants  
II sada ļa – Lauksaimniec ība III sada ļa – Lauksaimniec ība un zivsaimniec ība 
32. pants  38. pants  
33. pants  39. pants  
34. pants  40. pants  
35. pants  41. pants  
36. pants  42. pants  
37. pants  43. pants  
38. pants  44. pants  
III sada ļa – Personu, pakalpojumu un kapit āla 
br īva aprite IV sada ļa – Personu, pakalpojumu un kapit āla 
br īva aprite 
1. noda ļa – Darba ņēm ēji 1. noda ļa – Darba ņēm ēji 
39. pants  45. pants  
40. pants  46. pants  
41. pants  47. pants  
42. pants  48. pants  
2. noda ļa – Ties ības veikt uz ņēm ējdarb ību 2. noda ļa – Ties ības veikt uz ņēm ējdarb ību 
43. pants  49. pants  
44. pants  50. pants  
45. pants  51. pants  
46. pants  52. pants  
47. pants  53. pants  
48. pants  54. pants  
294. pants (p ārcelts)  55. pants  
3. noda ļa – Pakalpojumi  3. noda ļa – Pakalpojumi 
49. pants  56. pantsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/369
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
50. pants  57. pants  
51. pants  58. pants  
52. pants  59. pants  
53. pants  60. pants  
54. pants  61. pants  
55. pants  62. pants  
4. noda ļa – Kapit āls un maks ājumi  4. noda ļa – Kapit āls un maks ājumi  
56. pants  63. pants  
57. pants  64. pants  
58. pants  65. pants  
59. pants  66. pants  
60. pants (p ārcelts)  75. pants 
IV sada ļa – V īzu politika, patv ēruma politika, 
imigr ācijas politika un cita politika, kas saist īta 
ar personu br īvu p ārvietošanos V sada ļa – Br īvības, droš ības un tiesiskuma 
telpa 
1. noda ļa – Visp ārīgi noteikumi  
61. pants  67. pants ( 33 ) 
68. pants  
69. pants  
70. pants  
71. pants (  34 ) 
64. panta 1. punkts (aizst āts) 72. pants ( 35 ) 
73. pants  
66. pants (aizst āts) 74. pants  
60. pants (p ārcelts)  75. pants  
76. pants  
( 33 ) Aizst āj ar ī pašreiz ējā ES l īguma 29. pantu. 
( 34 ) Aizst āj pašreiz ējā ES l īguma 36. pantu. 
( 35 ) Aizst āj ar ī pašreiz ējā ES l īguma 33. pantu.LV C 83/370 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
2. noda ļa – Robežkontroles, patv ēruma un 
imigr ācijas politika  
62. pants  77. pants  
63. panta 1. un 2. punkts un 64. panta 2. 
punkts (  36 ) 78. pants  
63. panta 3. un 4. punkts  79. pants  
80. pants  
64. panta 1. punkts (aizst āts) 72. pants 
3. noda ļa – Tiesu iest āžu sadarb ība civilliet ās 
65. pants  81. pants  
66. pants (aizst āts) 74. pants 
67. pants (atcelts)  
68. pants (atcelts)  
69. pants (atcelts)  
4. noda ļa – Tiesu iest āžu sadarb ība krimin āl­
liet ās 
82. pants (  37 ) 
83. pants (  37 ) 
84. pants  
85. pants (  37 ) 
86. pants (  38 ) 
5. noda ļa – Policijas sadarb ība 
87. pants (  38 ) 
88. pants  
89. pants (  39 ) 
( 36 ) EK l īguma 63. panta 1. un 2. punktu aizstā j ar LESD 78. panta 1. un 2. punktu, un 64. panta 2. 
punktu aizst āj ar LESD 78. panta 3. punktu. 
( 37 ) Aizst āj pašreiz ējā ES l īguma 31. pantu. 
( 38 ) Aizst āj pašreiz ējā ES l īguma 30. pantu. 
( 39 ) Aizst āj pašreiz ējā ES l īguma 32. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/371
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
V sada ļa – Transports  VI sada ļa – Transports 
70. pants  90. pants  
71. pants  91. pants  
72. pants  92. pants  
73. pants  93. pants  
74. pants  94. pants  
75. pants  95. pants  
76. pants  96. pants  
77. pants  97. pants  
78. pants  98. pants  
79. pants  99. pants  
80. pants  100. pants  
VI sada ļa – Kop īgi noteikumi par konkurenci, 
nodok ļiem un ties ību aktu tuvin āšanu  VII sada ļa – Kop īgi noteikumi par konkurenci, 
nodok ļiem un ties ību aktu tuvin āšanu  
1. noda ļa – Konkurences noteikumi  1. noda ļa – Konkurences noteikumi  
1. ieda ļa – Noteikumi, kas attiecas uz 
uzņēmumiem  1. ieda ļa – Noteikumi, kas attiecas uz 
uzņēmumiem  
81. pants  101. pants  
82. pants  102. pants  
83. pants  103. pants  
84. pants  104. pants  
85. pants  105. pants  
86. pants  106. pants  
2. ieda ļa – Valsts atbalsts  2. ieda ļa – Valsts atbalsts  
87. pants  107. pants  
88. pants  108. pants  
89. pants  109. pants  
2. noda ļa – Noteikumi par nodok ļiem 2. noda ļa – Noteikumi par nodok ļiemLV C 83/372 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
90. pants  110. pants  
91. pants  111. pants  
92. pants  112. pants  
93. pants  113. pants  
3. noda ļa – Ties ību aktu tuvin āšana 3. noda ļa – Ties ību aktu tuvin āšana 
95. pants (p ārcelts)  114. pants  
94. pants (p ārcelts)  115. pants  
96. pants  116. pants  
97. pants  117. pants  
118. pants  
VII sada ļa – Ekonomikas politika un monet ārā 
politika VIII sada ļa – Ekonomikas politika un monet ārā 
politika 
4. pants (p ārcelts)  119. pants  
1. noda ļa – Ekonomikas politika  1. noda ļa – Ekonomikas politika  
98. pants  120. pants  
99. pants  121. pants  
100. pants  122. pants  
101. pants  123. pants  
102. pants  124. pants  
103. pants  125. pants  
104. pants  126. pants  
2. noda ļa – Monet ārā politika 2. noda ļa – Monet ārā politika  
105. pants  127. pants  
106. pants  128. pants  
107. pants  129. pants  
108. pants  130. pants  
109. pants  131. pants  
110. pants  132. pantsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/373
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
111. panta 1. lī dz 3. un 5. punkts (p ārcelti)  219. pants  
111. panta 4. punkts (pā rcelts)  138. pants  
133. pants  
3. noda ļa – Organizatoriskie noteikumi  3. noda ļa – Organizatoriskie noteikumi  
112. pants (p ārcelts)  283. pants  
113. pants (p ārcelts)  284. pants  
114. pants  134. pants  
115. pants  135. pants  
4. noda ļa – Īpaši noteikumi dal ībvalst īm, kuru 
naudas vien ība ir euro  
136. pants  
137. pants  
111. panta 4. punkts (p ārcelts)  138. pants  
4. noda ļa – Pā rejas noteikumi  5. noda ļa – Pā rejas noteikumi  
116. pants (atcelts)  
139. pants  
117. panta 1. punkts, 2. punkta sestais ievil ­
kums un 3. l īdz 9. punkts (atcelti)  
117. panta 2. punkta pirmie pieci ievilkumi 
(p ārcelti)  141. panta 2. punkts  
121. panta 1. punkts (p ārcelts) 
122. panta 2. punkta otrais teikums (p ārcelts) 
123. panta 5. punkts (p ārcelts)  140. pants (  40 ) 
118. pants (atcelts)  
123. panta 3. punkts (p ārcelts) 
117. panta 2. punkta pirmie pieci ievilkumi (pārcelti)  141. pants (
 41 ) 
( 40 ) — 140. panta 2. punkt ā p ārņem 122. panta 2. punkta otro teikumu; 
— 140. panta 3. punkt ā p ārņem 123. panta 5. punktu; 
— 140. panta 2. punkt ā p ārņem 121. panta 1. punktu. 
( 41 ) — 141. panta 1. punkt ā p ārņem 123. panta 3. punktu; 
— 141. panta 2. punkt ā p ārņem 117. panta 2. punkta pirmos piecus ievilkumus.LV C 83/374 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
124. panta 1. punkts (p ārcelts)  142. pants  
119. pants  143. pants  
120. pants  144. pants  
121. panta 1. punkts (pā rcelts)  140. panta 1. punkts  
121. panta 2. lī dz 4. punkts (atcelts)  
122. panta 1. punkts, 2. punkta pirmais 
teikums, k ā ar ī 3., 4., 5. un 6. punkts (atcelti)  
122. panta 2. punkta otrais teikums  140. panta 2. punkta pirm ā da ļa 
123. panta 1., 2. un 4. punkts (atcelti)  
123. panta 3. punkts (pā rcelts)  141. panta 1. punkts  
123. panta 5. punkts (pā rcelts)  140. panta 3. punkts  
124. panta 1. punkts (pā rcelts)  142. pants  
124. panta 2. punkts (atcelts)  
VIII sada ļa – Nodarbin ātība IX sada ļa – Nodarbin ātība 
125. pants  145. pants  
126. pants  146. pants  
127. pants  147. pants  
128. pants  148. pants  
129. pants  149. pants  
130. pants  150. pants  
IX sada ļa – Kop ējā tirdzniec ības politika 
(p ārcelta)  Piekt ās da ļas II sada ļa – Kop ējā tirdzniec ības 
politika  
131. pants (p ārcelts)  206. pants 
132. pants (atcelts)  
133. pants (p ārcelts)  207. pants 
134. pants (atcelts)  
X sada ļa – Muitu sadarb ība (p ārcelta)  Trešā s da ļas II sada ļas 2. noda ļa – Sadarb ība 
muitas jom āLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/375
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
135. pants (p ārcelts)  33. pants 
XI sada ļa – Soci ālā politika, izgl ītība, arodm ā­
cības un jaunatne  X sada ļa – Soci ālā politika 
1. noda ļa – Noteikumi soci ālaj ā jom ā (atcelta)  
136. pants  151. pants  
152. pants  
137. pants  153. pants  
138. pants  154. pants  
139. pants  155. pants  
140. pants  156. pants  
141. pants  157. pants  
142. pants  158. pants  
143. pants  159. pants  
144. pants  160. pants  
145. pants  161. pants  
2. noda ļa – Eiropas Soci ālais fonds  XI sada ļa – Eiropas Soci ālais fonds  
146. pants  162. pants  
147. pants  163. pants  
148. pants  164. pants  
3. noda ļa – Izgl ītība, arodm ācības un jaunatne  XII sada ļa – Izgl ītība, arodm ācības, jaunatne un 
sports 
149. pants  165. pants  
150. pants  166. pants  
XII sada ļa – Kult ūra XIII sada ļa – Kult ūra 
151. pants  167. pants  
XIII sada ļa – Vesel ības aizsardz ība XIV sada ļa – Vesel ības aizsardz ība 
152. pants  168. pants  
XIV sada ļa – Pat ērētāju ties ību aizsardz ība XV sada ļa – Pat ērētāju ties ību aizsardz ībaLV C 83/376 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
153. panta 1., 3., 4. un 5. punkts  169. pants  
153. panta 2. punkts (pā rcelts)  12. pants 
XV sada ļa – Eiropas komunik āciju t īkli XVI sada ļa – Eiropas komunik āciju t īkli 
154. pants  170. pants  
155. pants  171. pants  
156. pants  172. pants  
XVI sada ļa – Rū pniec ība XVII sada ļa – Rū pniec ība 
157. pants  173. pants  
XVII sada ļa – Ekonomisk ā un soci ālā koh ēzija XVIII sada ļa – Ekonomisk ā, soci ālā un terito ­
riālā koh ēzija 
158. pants  174. pants  
159. pants  175. pants  
160. pants  176. pants  
161. pants  177. pants  
162. pants  178. pants  
XVIII sada ļa – Pē tniec ība un tehnolo ģijas 
att īstība XIX sada ļa – Pē tniec ība, tehnolo ģijas att īstība 
un kosmoss  
163. pants  179. pants  
164. pants  180. pants  
165. pants  181. pants  
166. pants  182. pants  
167. pants  183. pants  
168. pants  184. pants  
169. pants  185. pants  
170. pants  186. pants  
171. pants  187. pants  
172. pants  188. pants  
189. pantsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/377
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
173. pants  190. pants  
XIX sada ļa – Vide  XX sada ļa – Vide 
174. pants  191. pants  
175. pants  192. pants  
176. pants  193. pants  
XXI sada ļa – Ener ģētika 
194. pants  
XXII sada ļa – T ūrisms  
195. pants  
XXIII sada ļa – Civil ā aizsardz ība 
196. pants  
XXIV sada ļa – Administrat īvā sadarb ība 
197. pants  
XX sada ļa – Sadarb ība att īstības jom ā (p ārcelta)  Piekt ās da ļas III sada ļas 1. noda ļa – Sadarb ība 
att īstības jom ā 
177. pants (p ārcelts)  208. pants  
178. pants (atcelts) (  42 ) 
179. pants (p ārcelts)  209. pants  
180. pants (p ārcelts)  210. pants  
181. pants (p ārcelts)  211. pants  
XXI sada ļa – Sadarb ība ar treš ām valst īm 
ekonomikas, finanšu un tehnikas jom ā 
(p ārcelta)  Piekt ās da ļas III sada ļas 2. noda ļa – Sadarb ība ar 
treš ām valst īm ekonomikas, finanšu un tehnikas 
jom ā 
181.a pants (p ārcelts)  212. pants  
CETURT Ā DA ĻA – AIZJ ŪRAS ZEMJU UN 
TERITORIJU ASOCI ĒŠANA  CETURT Ā DA ĻA – AIZJ ŪRAS ZEMJU UN 
TERITORIJU ASOCI ĒŠANA 
182. pants  198. pants  
183. pants  199. pants  
( 42 ) P ēc bū tības aizst āj ar LESD 208. panta (ko numur ē k ā 208. pantu) 1. punkta otr ās da ļas otro teikumu.LV C 83/378 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
184. pants  200. pants  
185. pants  201. pants  
186. pants  202. pants  
187. pants  203. pants  
188. pants  204. pants  
PIEKT Ā DA ĻA – SAVIEN ĪBAS ĀRĒJĀ 
DARB ĪBA 
I sada ļa – Visp ārīgi noteikumi par Savien ības 
ārējo darb ību 
205. pants  
Trešā s da ļas IX sada ļa – Kop ējā tirdzniec ības poli ­
tika (p ārcelta)  II sada ļa – Kop ējā tirdzniec ības politika  
131. pants (p ārcelts)  206. pants  
133. pants (p ārcelts)  207. pants  
III sada ļa – Sadarb ība ar treš ām valst īm un 
hum ānā pal īdz ība 
Trešā s da ļas XX sada ļa – Sadarb ība att īstības jom ā 
(pārcelta)  1. noda ļa – Sadarb ība att īstības jom ā 
177. pants (p ārcelts)  208. pants ( 43 ) 
179. pants (p ārcelts)  209. pants  
180. pants (p ārcelts)  210. pants  
181. pants (p ārcelts)  211. pants  
Trešā s da ļas XXI sada ļa – Sadarb ība ar treš ām 
valst īm ekonomikas, finanšu un tehnikas jom ā 
(pārcelta)  2. noda ļa – Sadarb ība ar treš ām valst īm 
ekonomikas, finanšu un tehnikas jom ā 
181.a pants (p ārcelts)  212. pants  
213. pants  
3. noda ļa – Hum ānā pal īdz ība 
214. pants  
IV sada ļa – Ierobežojoši pas ākumi  
( 43 ) 1. punkta otr ās da ļas otrais teikums p ēc bū tības aizst āj EK l īguma 178. pantu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/379
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
301. pants (aizst āts) 215. pants  
V sada ļa – Starptautiski nolī gumi  
216. pants  
310. pants (p ārcelts)  217. pants  
311. pants (aizst āts) 218. pants  
111. panta 1. l īdz 3. punkts un 5. punkts (p ārcelti)  219. pants  
VI sada ļa – Savien ības attiec ības ar starptauti ­
sk ām organiz ācij ām, treš ām valst īm un Savie ­
nības deleg ācij ām 
302. l īdz 304. pants (aizst āti) 220. pants  
221. pants  
VII sada ļa – Solidarit ātes klauzula  
222. pants  
PIEKT Ā DA ĻA – KOPIENAS IEST ĀDES  SEST Ā DA ĻA – NOTEIKUMI PAR IEST ĀDĒM 
UN FINANŠU NOTEIKUMI  
I sada ļa – Noteikumi par iest ādēm I sada ļa – Noteikumi par iest ādēm 
1. noda ļa – Iest ādes 1. noda ļa – Iest ādes 
1. ieda ļa – Eiropas Parlaments  1. ieda ļa – Eiropas Parlaments  
189. pants (atcelts) (  44 ) 
190. panta 1. lī dz 3. punkts (atcelti) (  45 ) 
190. panta 4. un 5. punkts  223. pants  
191. panta pirm ā da ļa (atcelta) (  46 ) 
191. panta otr ā da ļa 224. pants  
192. panta pirm ā da ļa (atcelta) (  47 ) 
192. panta otr ā da ļa 225. pants  
193. pants  226. pants  
( 44 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.a panta (p ārnumur ēts k ā 14. pants) 1. un 2. punktu. 
( 45 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.a panta (p ārnumur ēts k ā 14. pants) 1. l īdz 3. punktu. 
( 46 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 8.a panta (p ārnumur ēts k ā 11. pants) 4. punktu. 
( 47 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.a panta (p ārnumur ēts k ā 14. pants) 1. punktu.LV C 83/380 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
194. pants  227. pants  
195. pants  228. pants  
196. pants  229. pants  
192. panta pirm ā da ļa (atcelta) (  48 ) 
197. panta otra, treš ā un ceturt ā da ļa 230. pants  
198. pants  231. pants  
199. pants  232. pants  
200. pants  233. pants  
201. pants  234. pants  
2. ieda ļa – Eiropadome  
235. pants  
236. pants  
2. ieda ļa – Padome 3. ieda ļa – Padome  
202. pants (atcelts) (  49 ) 
203. pants (atcelts) (  50 ) 
204. pants  237. pants  
205. panta 2. un 4. punkts (atcelti) (  51 ) 
205. panta 1. un 3. punkts  238. pants  
206. pants  239. pants  
207. pants  240. pants  
208. pants  241. pants  
209. pants  242. pants  
210. pants  243. pants  
3. ieda ļa – Komisija  4. ieda ļa – Komisija  
( 48 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.a panta (p ārnumur ēts k ā 14. pants) 4. punktu. 
( 49 ) P ēc bū tības aizst āj ar ES l īguma 9.c panta (p ārnumur ēts k ā 16. pants) 1. punktu un LESD 249.b un 
249.c pantu (p ārnumur ēti k ā 290. un 291. pants). 
( 50 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.c panta (p ārnumur ēts k ā 16. pants) 2. un 9. punktu. 
( 51 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.c panta (p ārnumur ēts k ā 16. pants) 4. un 5. punktu.LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/381
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
211. pants (atcelts) (  52 ) 
244. pants  
212. pants (p ārcelts)  249. panta 2. punkts  
213. pants  245. pants  
214. pants (atcelts) (  53 ) 
215. pants  246. pants  
216. pants  247. pants  
217. panta 1., 3. un 4. punkts (atcelti) (  54 ) 
217. panta 2. punkts  248. pants  
218. panta 1. punkts (atcelts) (  55 ) 
218. panta 2. punkts  249. pants  
219. pants  250. pants  
4. ieda ļa – Tiesa 5. ieda ļa – Eiropas Savien ības Tiesa  
220. pants (atcelts) (  56 ) 
221. panta pirm ā da ļa (atcelta) (  57 ) 
221. panta otr ā un treš ā da ļa 251. pants  
222. pants  252. pants  
223. pants  253. pants  
224. pants (  58 ) 254. pants  
255. pants  
225. pants  256. pants  
225.a pants  257. pants  
( 52 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.d panta (p ārnumur ēts k ā 17. pants) 1. punktu. 
( 53 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.d panta (p ārnumur ēts k ā 17. pants) 3. un 7. punktu. 
( 54 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.d panta (p ārnumur ēts k ā 17. pants) 6. punktu. 
( 55 ) P ēc b ūtības aizst āj ar LESD 252.a pantu (p ārnumur ēts k ā 295. pants). 
( 56 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.f pantu (p ārnumur ēts k ā 19. pants). 
( 57 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.f panta (p ārnumur ēts k ā 19. pants) 2. punktu. 
( 58 ) Pirm ās da ļas pirmo teikumu p ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 9.f panta (p ārnumur ēts k ā 19. pants) 2. 
punkta otro da ļu.LV C 83/382 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
226. pants  258. pants  
227. pants  259. pants  
228. pants  260. pants  
229. pants  261. pants  
229.a pants  262. pants  
230. pants  263. pants  
231. pants  264. pants  
232. pants  265. pants  
233. pants  266. pants  
234. pants  267. pants  
235. pants  268. pants  
269. pants  
236. pants  270. pants  
237. pants  271. pants  
238. pants  272. pants  
239. pants  273. pants  
240. pants  274. pants  
275. pants  
276. pants  
241. pants  277. pants  
242. pants  278. pants  
243. pants  279. pants  
244. pants  280. pants  
245. pants  281. pants  
6. ieda ļa – Eiropas Centrā lā banka 
282. pants  
112. pants (p ārcelts)  283. pantsLV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/383
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
113. pants (p ārcelts)  284. pants  
5. ieda ļa – Rev īzijas pal āta 7. ieda ļa – Rev īzijas pal āta 
246. pants  285. pants  
247. pants  286. pants  
248. pants  287. pants  
2. noda ļa – Vair ākām iest ādēm kop īgi 
noteikumi  2. noda ļa – Savien ības ties ību akti, pie ņemšanas 
proced ūras un citi noteikumi  
1. ieda ļa – Savien ības ties ību akti  
249. pants  288. pants  
289. pants  
290. pants (  59 ) 
291. pants (  59 ) 
292. pants  
2. ieda ļa – Aktu pie ņemšanas proced ūras un 
citi noteikumi  
250. pants  293. pants  
251. pants  294. pants  
252. pants (atcelts)  
295. pants  
253. pants  296. pants  
254. pants  297. pants  
298. pants  
255. pants (p ārcelts)  15. pants 
256. pants  299. pants  
3. noda ļa – Savien ības padomdev ējas strukt ūras 
300. pants  
3. noda ļa – Ekonomikas un soci ālo lietu 
komiteja  1. ieda ļa – Ekonomikas un soci ālo lietu 
komiteja  
( 59 ) P ēc b ūtības aizst āj ar EK l īguma 202. panta trešo ievilkumu.LV C 83/384 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
257. pants (atcelts) (  60 ) 
258. panta pirm ā, otr ā un ceturt ā da ļa 300. pants  
258. panta treš ā da ļa (atcelta) (  61 ) 
259. pants  302. pants  
260. pants  303. pants  
261. pants (atcelts)  
262. pants  304. pants  
4. noda ļa – Re ģionu komiteja  2. ieda ļa – Re ģionu komiteja  
263. pants pirm ā un piekt ā da ļa (atceltas) (  62 ) 
263. panta otr ā l īdz ceturt ā da ļa 305. pants  
264. pants  306. pants  
265. pants  307. pants  
5. noda ļa – Eiropas Invest īciju banka  4. noda ļa – Eiropas Invest īciju banka  
266. pants  308. pants  
267. pants  309. pants  
II sada ļa – Finanšu noteikumi  II sada ļa – Finanšu noteikumi  
268. pants  310. pants  
1. noda ļa – Savien ības pašas resursi  
269. pants  311. pants  
270. pants (atcelts) (  63 ) 
2. noda ļa – Daudzgadu finanšu sh ēma 
312. pants  
3. noda ļa – Savien ības gada budžets  
( 60 ) P ēc b ūtības aizst āj ar LESD 256.a panta (p ārnumur ēts k ā 300. pants) 2. punktu. 
( 61 ) P ēc b ūtības aizst āj ar LESD 256.a panta (p ārnumur ēts k ā 300. pants) 4. punktu. 
( 62 ) P ēc b ūtības aizst āj ar LESD 256.a panta (p ārnumur ēts k ā 300. pants) 3. un 4. punktu. 
( 63 ) P ēc b ūtības aizst āj ar LESD 268. panta 4. punktu (p ārnumur ēts k ā 310. pants).LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/385
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
272. panta 1. punkts (p ārcelts)  313. pants  
271. pants (p ārcelts)  316. pants  
272. panta 1. punkts (pā rcelts)  313. pants  
272. panta 2. lī dz 10. punkts  314. pants  
273. pants  315. pants  
271. pants (p ārcelts)  316. pants  
4. noda ļa – Budžeta īstenošana un atbr īvošana 
no atbild ības 
274. pants  317. pants  
275. pants  318. pants  
276. pants  319. pants  
5. noda ļa – Kop īgi noteikumi  
277. pants  320. pants  
278. pants  321. pants  
279. pants  322. pants  
323. pants  
324. pants  
6. noda ļa – Kr āpšanas apkarošana  
280. pants  325. pants  
III sada ļa – Cieš āka sadarb ība 
11. un 11.a pants (aizst āti) 326. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 327. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 328. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 329. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 330. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 331. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 332. pants ( 64 ) 
( 64 ) Aizst āj ar ī pašreiz ējā ES l īguma 27.a l īdz 27.e pantu, 40. l īdz 40.b. pantu un 43. l īdz 45. pantu.LV C 83/386 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
11. un 11.a pants (aizst āti) 333. pants ( 64 ) 
11. un 11.a pants (aizst āti) 334. pants ( 64 ) 
SEST Ā DA ĻA – VISP ĀRĪGI UN NOBEIGUMA 
NOTEIKUMI SEPT ĪT Ā DA ĻA – VISP ĀRĪGI UN NOBEI ­
GUMA NOTEIKUMI  
281. pants (atcelts) (  65 ) 
282. pants  335. pants  
283. pants  336. pants  
284. pants  337. pants  
285. pants  338. pants  
286. pants (aizst āts) 16. pants 
287. pants  339. pants  
288. pants  340. pants  
289. pants  341. pants  
290. pants  342. pants  
291. pants  343. pants  
292. pants  344. pants  
293. pants (atcelts)  
294. pants (p ārcelts)  55. pants 
295. pants  345. pants  
296. pants  346. pants  
297. pants  347. pants  
298. pants  348. pants  
299. panta 1. punkts (atcelts) (  66 ) 
299. panta 2. punkta otr ā, treš ā un ceturt ā da ļa 349. pants  
299. panta 2. punkta pirm ā da ļa un 3. lī dz 6. 
punkts (p ārcelti)  355. pants  
( 64 ) Aizst āj ar ī pašreiz ējā ES l īguma 27.a l īdz 27.e pantu, 40. l īdz 40.b. pantu un 43. l īdz 45. pantu. 
( 65 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 46.a pantu (p ārnumur ēts k ā 47. pants). 
( 66 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 49.c pantu (p ārnumurē ts k ā 52. pants).LV 30.3.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis C 83/387
Iepriekš ējā numer ācija Eiropas Kopienas dibin ā­ 
šanas l īgum ā Jaun ā numer ācija L īgum ā par Eiropas Savien ības 
darb ību 
300. pants (p ārcelts)  218. pants  
301. pants (p ārcelts)  215. pants  
302. pants (p ārcelts)  220. pants  
303. pants (p ārcelts)  220. pants  
304. pants (p ārcelts)  220. pants  
305. pants (atcelts)  
306. pants  350. pants  
307. pants  351. pants  
308. pants  352. pants  
353. pants  
309. pants  354. pants  
310. pants (p ārcelts)  217. pants  
311. pants (atcelts) (  67 ) 
299. panta 2. punkta pirm ā da ļa un 3. l īdz 6. 
punkts (p ārcelti)  355. pants  
312. pants  356. pants  
Nobeiguma noteikumi  
313. pants  357. pants  
358. pants  
314. pants (atcelts) (  68 ) 
( 67 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 49.b pantu (p ārnumur ēts k ā 51. pants). 
( 68 ) P ēc b ūtības aizst āj ar ES l īguma 53. pantu (p ārnumur ēts k ā 55. pants).LV C 83/388 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.3.2010.