Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0794 - 0795



3. ZIVSAIMNIECĪBA 1. 31994 R 1626: Padomes Regula (EK) Nr. 1626/94 ( 1994. gada 27. jūnijs), ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Vidusjūrā (OV L 171, 6.7.1994., 1. lpp.) un ko groza: - 31996 R 1075: Padomes 10.6.1996. Regula (EK) Nr. 1075/96 (OV L 142, 15.6.1996., 1. lpp.), - 31998 R 0782: Padomes 7.4.1998. Regula (EK) Nr. 782/98 (OV L 113, 15.4.1998., 6. lpp.), - 31999 R 1448: Padomes 24.6.1999. Regula (EK) Nr. 1448/1999 (OV L 167, 2.7.1999., 7. lpp.), - 32000 R 0812: Padomes 17.4.2000. Regula (EK) Nr. 812/2000 (OV L 100, 20.4.2000., 3. lpp.), - 32000 R 2550: Padomes 17.11.2000. Regula (EK) Nr. 2550/2000 (OV L 292, 21.11.1998., 7. lpp.), - 32001 R 0973: Padomes 14.5.2001. Regula (EK) Nr. 973/2001 (OV L 137, 19.5.2001., 1. lpp.). Līdz Maltas pievienošanās dienai Padome izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 1626/94, lai — ņemot vērā turpmāk izklāstītās pamatnostādnes — paredzētu nepieciešamos saglabāšanas pasākumus, kas attiecas uz Maltu: - ņemot vērā turpmāk noteiktos izņēmumus, 25 jūdžu pārvaldības zonā tiek atļauta vienīgi neliela apjoma piekrastes zveja, proti, zveja, kam izmanto zvejas kuģus, kuru kopējais garums ir līdz 12 metriem un kuri neizmanto zvejas rīkus, ko darbina dzinējs. Kopējais nozvejas apjoms kuģiem, kuru garums ir līdz 12 metriem, nepārsniedz pēdējo gadu nozvejas apjomu, - traleriem, kuru kopējais garums nepārsniedz 24 metrus, tomēr tiek atļauts zvejot dažos tralējamos apgabalos 25 jūdžu pārvaldības zonā. Traleru kopējā zvejas jauda, kas izteikta kā dzinēja jauda (kW), nepārsniedz zvejas jaudu, kas 25 jūdžu pārvaldības zonā novērota 2000. — 2001. gadā, un katra tāda tralera dzinēja jauda, kas zvejo ūdeņos, kuru dziļums ir līdz 200 metriem, nepārsniedz 185 kW (250 ZS). Šos ierobežojumus var pārskatīt, ņemot vērā attiecīgus jaunus zinātniskus faktus, ko iesaka atbilstīgas zinātniskās organizācijas, - to kuģu skaits, kas var nodarboties ar korifēnu (Coryphaena hippurus — delfīnzivju) zveju, tiek ierobežots līdz 130 kuģiem. Zvejas sezonā, kas parasti ir no augusta līdz decembrim, ZPI (zivju pievilināšanas ierīču) sadale un izmantošana ir atļauta visiem Kopienas zvejniekiem atbilstīgi nediskriminācijas principam, tomēr — attiecībā uz zvejniekiem, kas nav Maltas zvejnieki — vienīgi ārpus 12 jūdžu zonas, - sarakstā iekļauj visus kuģus, kuru kopējais garums pārsniedz 12 metrus un kuriem ir atļauts zvejot 25 jūdžu pārvaldības zonā, proti, grunts tralerus, kuģus, kuri zvejai izmanto "lampara" riņķvadus, kuģus, kas nodarbojas ar korifēnu zveju, izmantojot ZPI, kā arī kuģus, kas tunzivju vai citu migrējošu sugu zvejai izmanto lielus pelāģiskos riņķvadus un rūpnieciskās āķu jedas. Jebkādam iespējamam zvejas intensitātes pieaugumam ir jānodrošina zonas ilgtspējīga saglabāšana. Sīki izstrādātus noteikumus iepriekšminētā saraksta sagatavošanai attiecībā uz zvejas intensitātes pārraudzības sistēmu un, vajadzības gadījumā, uz korifēnu zveju 25 jūdžu pārvaldības zonā pieņem atbilstīgi procedūrai, kura paredzēta 18. pantā Regulā (EEK) Nr. 3760/92, ar ko nosaka Kopienas sistēmu zvejai un akvakultūrai [1]. Efektīvas pārraudzības metodes nosaka atbilstīgi acquis. Pēc Maltas pievienošanās minētās zvejas intensitātes pārraudzības sistēmas nosacījumus pārskata, pamatojoties uz attiecīgiem jauniem zinātniskiem faktiem, ko iesaka atbilstīgas zinātniskās organizācijas, lai tādējādi izvērtētu šo faktu iespaidu uz zivju krājumu saglabāšanu. Pēc Maltas pievienošanās par jebkādām iespējamām problēmām, kas saistītas ar dažādu zvejas rīku vienlaicīgu izmantošanu, kā arī par iespējamiem pasākumiem šo problēmu novēršanai lemj Kopienas līmenī. Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1239/98, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 894/97, ar ko paredz dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai [2], dreifējošu tīklu izmantošana 25 jūdžu pārvaldības zonā ir aizliegta. Minētie saglabāšanas pasākumi nav diskriminējoši, un tos piemēro visā 25 jūdžu pārvaldības zonā. Iepriekš izklāstītais risinājums neskar sekundāro tiesību aktu izvērtēšanu šajā jomā. 2. 31998 R 0088: Padomes Regula (EK) Nr. 88/98 ( 1997. gada 18. decembris), ar ko nosaka dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā (OV L 9, 15.1.1998., 1. lpp.) un ko groza: - 31998 R 1520: Padomes 13.7.1998. Regula (EK) Nr. 1520/98 (OV L 201, 17.7.1998., 1. lpp.). Līdz pievienošanās dienai Padome izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 88/98, lai — ņemot vērā turpmāk izklāstītās pamatnostādnes — paredzētu nepieciešamos saglabāšanas pasākumus: - to kuģu dzinēja jauda, kuriem atļauts zvejot Rīgas jūras līcī, nedrīkst pārsniegt 221 kW, - kuģus, kuriem atļauts zvejot Rīgas jūras līcī, iekļauj sarakstā; sarakstu sagatavo, lai nodrošinātu to, ka kopējā zvejas jauda, kas izteikta kā dzinēja jauda (kW), nepārsniedz zvejas jaudu, kas Rīgas jūras līcī novērota 2000. — 2001. gadā. Sīki izstrādātus noteikumus par saraksta sagatavošanu un zvejas intensitātes pārraudzības sistēmu Rīgas jūras līcim pieņem atbilstīgi procedūrai, kura paredzēta 18. pantā Regulā (EEK) Nr. 3760/92, ar ko nosaka Kopienas zivsaimniecības un akvakultūras sistēmu [3]. Minētie tehniskie saglabāšanas pasākumi nav diskriminējoši, un tos piemēro visā Rīgas jūras līcī. Iepriekš izklāstītais risinājums neierobežo sekundāro tiesību aktu attīstību šajā jomā. [1] OV L 389, 31.12.1992., 1. lpp. [2] OV L 171, 17.6.1998., 1. lpp. [3] OV L 389, 31.12.1992., 1. lpp. --------------------------------------------------