VI PIELIKUMS
Protokola 20. pant āminētais saraksts: p ārejas posma pas ākumi —Bulgārija
1. PERSONU P ĀRVIETO ŠANĀSB R ĪVĪBA
Līgums par Konstit ūciju Eiropai
31968 R 1612: Padomes Regula (EEK) Nr. 1612/68 (1968. gada 15. oktobris) par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos
Kopien ā(OV L 257, 19.10.1968., 2. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32004 L 0038: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.4.2004. Direkt īva 2004/38/EK (OV L 158, 30.4.2004.,
77. lpp.);
31996 L 0071: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju
norīkošanu darb āpakalpojumu snieg šanas jom ā(OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.);
32004 L 0038: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2004/38/EK (2004. gada 29. apr īlis) par Eiropas Savien ības
pilsoņuu nt o ģimenes locek ļu tiesībāmb rīvi pārvietoties un uztur ēties dal ībvalstu teritorij ā, ar ko groza Regulu (EEK)
Nr. 1612/68 un atce ļDirektīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/
EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.).
1. Attiec ībāuz darba ņēmēju pārvietošanāsb rīvību un pakalpojumu snieg šanas br īvību, kas saist īta ar darba
ņēmēju pagaidu p ārvietošanos, k ātādefinēta Direkt īvas 96/71/EK 1. pant ā, Konstit ūcijas III-133. pantu un III-
144. panta pirmo da ļu attiec ībās starp Bulg āriju, no vienas puses, un katru pa šreizējo dalībvalsti, no otras puses,
pilnībāpiemēro, vien īgi ievērojot 2. l īdz 14. punkt āparedzētos pārejas posma noteikumus.
2. Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. panta, pa šreizējās dalībvalstis divus gadus p ēc pievieno šanās
dienas piem ēros attiec īgo valstu pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no divpus ējiem nol īgumiem, kuri reglament ē
Bulgārijas pilso ņu piekļuvišo valstu darba tirgiem. Pa šreizējās dalībvalstis var turpin ātšo pasākumuīstenošanu piecus
gadus p ēc pievieno šanās dienas.
Bulgārijas pilso ņi, kas pievieno šanās dienālikumīgi strādākādāno pašreizējām dalībvalstīm un kam uz nep ārtrauktu
12 mēnešu vai ilg āku laikposmu ir likum īga piek ļuve attiec īgās dalībvalsts darba tirgum, saglab ās piekļuvi attiec īgās
dalībvalsts darba tirgum, bet ne citu t ādu dalībvalstu darba tirgiem, kuras īsteno savus iek šējos pas ākumus.
Bulgārijas pilso ņiem, kam p ēc pievieno šanās uz nep ārtrauktu 12 m ēnešu vai ilg āku laikposmu ir piek ļuve kādas
pašreizējās dalībvalsts darba tirgum, ir t ādas pašas tiesības.
Šāpunkta otraj āun trešajādaļāminētie Bulg ārijas pilso ņi zaudēminētajāsd aļās paredz ētās tiesības, ja vi ņib rīvprātīgi
atstāj attiecīgās dalībvalsts darba tirgu.
Bulgārijas pilso ņiem, kas k ādāno pašreizējām dalībvalstīm likum īgi strādāpievieno šanās dienāvai laikposm ā, kad tiek
īstenoti attiec īgās valsts pas ākumi, un kam piek ļuve attiec īgās dalībvalsts darba tirgum ir uz laikposmu, kas īsāks par
12 mēnešiem, nav min ēto tiesību.L 157/104 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
3. Pirms beidzas divu gadu laikposms p ēc pievieno šanās dienas, Padome p ārskata 2. punkt āparedzēto pārejas
noteikumu darb ību, pamatojoties uz Komisijas zi ņojumu.
Pēc minētāspārskatīšanas un ne v ēlākkābeidzoties divu gadu laikposmam p ēc pievieno šanās dienas pa šreizējās
dalībvalstis pazi ņo Komisijai, vai t ās turpin āsīstenot attiec īgos valstu pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no
divpusējiem nol īgumiem, vai ar īturpmāk piem ēros Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. pantu. Ja šāds pazi ņojums
netiek sniegts, piem ēro Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. pantu.
4. P ēc Bulgārijas lūguma var veikt vienu papildu p ārskatīšanu. Piem ēro 3. punkt āizklāstīto proced ūru, un
pārskatīšanu pabeidz se šos mēnešos pēc Bulgārijas lūguma sa ņemšanas.
5. Dal ībvalstis, kuras turpina īstenot attiec īgos valsts pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no divpus ējiem
nolīgumiem, 2. punkt āminētāpiecu gadu laikposma beig ās var —ja pastāv nopietni darba tirgus trauc ējumi vai to
rašanās iespēja un iepriek špaziņojot Komisijai —septiņus gadus p ēc pievieno šanās dienas turpin ātīstenot min ētos
pasākumus. Ja šāds pazi ņojums netiek sniegts, piem ēro Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. pantu.
6. Septi ņu gadu laikposm āpēc pievieno šanās dienas t ās dalībvalstis, kur ās saskaņāar 3., 4. vai 5. punktu attiec ībā
uz Bulg ārijas pilso ņiem piem ēro Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. pantu un kuras min ētajālaikposm āBulgārijas
pilsoņiem uzskaites nol ūkāizsniedz darba at ļaujas, min ētāsa tļaujas izsniegs autom ātiski.
7. Dal ībvalstis, kur ās atbilst īgi 3., 4. vai 5. punktam attiec ībāuz Bulg ārijas pilso ņiem piem ēro Regulas (EEK)
Nr. 1612/68 1. l īdz 6. pantu, var septi ņu gadu laikposm āpēc pievieno šanās dienas izmantot turpm ākajāsšāpunkta
daļās izklāstītās proced ūras.
Ja kādānošāpunkta pirmaj ādaļāminētajām dalībvalstīm ir vai ir paredzami darba tirgus trauc ējumi, kas var ētu
nopietni apdraud ētd zīves vai nodarbin ātības līmeni konkr ētajāreģionāvai profesij ā, tadšīdalībvalsts par to inform ē
Komisiju un p ārējās dalībvalstis, sniedzot visu attiec īgo inform āciju. Pamatojoties uz šo inform āciju, dal ībvalsts var
lūgt, lai Komisija nosaka, ka Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. panta piem ērošana piln īgi vai da ļēji jāaptur, lai
attiecīgajāreģionāvai profesij āatjaunotu norm ālo situāciju. Par piem ērošanas aptur ēšanu, kāarīapturēšanas ilgumu
un apjomu Komisija lemj, v ēlākais, divas ned ēļas pēc attiec īga lūguma sa ņemšanas un savu l ēmumu dara zin āmu
Padomei. Ikviena dal ībvalsts var div ās nedēļāspēc dienas, ar ko dat ēts Komisijas l ēmums, l ūgt Padomi atcelt vai groz īt
attiecīgo lēmumu. Par šādiem lūgumiem Padome div ās nedēļās pieņem lēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu.
Steidzamos un iz ņēmuma gad ījumosšāpunkta pirmaj ādaļāminētādalībvalsts var aptur ēt Regulas (EEK) Nr. 1612/68
1. līdz 6. panta piem ērošanu, tūlītpēc tam iesniedzot Komisijai pamatotu pazi ņojumu.
8. Kam ēr atbilst īgi 2. līdz 5. punktam un 7. punktam ir aptur ēta Regulas EEK Nr. 1612/68 1. l īdz 6. panta
piemērošana, Bulg ārijāattiecībāuz pašreizējo dalībvalstu pilso ņiem un pa šreizējās dalībvalstīs attiec ībāuz Bulg ārijas
pilsoņiem piem ēro Direkt īvas 2004/38/EK 23. pantu, ņemot v ērāš ādus nosac ījumus:
— darbaņēmēja laulātajam un vi ņupēcnācējiem vecum ālīdz 21 gadam vai apg ādājamiem, kuri kop āar darba
ņēmēju pievieno šanās dienālikumīgi dzīvo kādādalībvalstī,pēc pievieno šanāsi rtūlītēja piekļuve darba tirgum
šajādalībvalstī. Tas neattiecas uz t ādu darba ņēmējuģimenes locek ļiem, kam piek ļuve attiec īgās dalībvalsts darba
tirgum ir at ļauta uz laikposmu l īdz 12 m ēnešiem;
— darbaņēmēja laulātajam un vi ņupēcnācējiem vecum ālīdz 21 gadam vai apg ādājamiem, kuri kop āar darba
ņēmēju likum īgi dzīvo kādādalībvalstīno dienas, kas ir p ēc pievieno šanās dienas, ta ču laikposm ā, kad tiek
piemēroti iepriek šizklāstītie pārejas noteikumi, ir piek ļuve attiec īgās dalībvalsts darba tirgum, tikl īdz viņi vismaz
astoņpadsmit m ēnešus ir dz īvojuši attiecīgajādalībvalstīvai arītrešajāgadāpēc pievieno šanās dienas, atkar ībā
no tā, kurštermiņšbeidzas agr āk.21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/105
Šie noteikumi neskar labv ēlīgākus pas ākumus, ko paredz attiec īgās valsts ties ību akti vai kas izriet no divpus ējiem
nolīgumiem.
9. Ja da žus Direkt īvas 2004/38/EK noteikumus, kas p ārņem Direkt īvas 68/360/EEK (1) noteikumus, nav iesp ējams
nošķirt no Regulas (EEK) Nr. 1612/68 noteikumiem, kurus nepiem ēro atbilst īgi 2. l īdz 5. punktam un 7. un
8. punktam, tad Bulg ārija un pa šreizējās dalībvalstis dr īkst atk āpties no min ētajiem noteikumiem tikt āl, ciktāl tas
vajadzīgs, lai piem ērotu 2. l īdz 5. punktu un 7. un 8. punktu.
10. Visos gad ījumos, kad atbilst īgi iepriek šizklāstītajiem p ārejas noteikumiem pa šreizējās dalībvalstis īsteno
attiecīgo valstu pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no divpus ējiem nol īgumiem, Bulg ārija var patur ēts pēkā
līdzvērtīgus pas ākumus attiec ībāuz konkr ētās dalībvalsts vai konkr ēto dalībvalstu pilso ņiem.
11. Ja k āda no pa šreizējām dalībvalstīm aptur Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. panta piem ērošanu, Bulg ārija var
attiecībāuz Rum āniju izmantot proced ūras, kas izkl āstītas 7. punkt ā.Šādos laikposmos darba at ļaujas, ko Bulg ārija
pārraudzības nol ūkāizsniedz Rum ānijas pilso ņiem, tiek izsniegtas autom ātiski
12. Pa šreizējās dalībvalstis, kas atbilst īgi 2. līdz 5. punktam un 7. l īdz 9. punktam īsteno savas valsts pas ākumus, var
atbilstīgi saviem ties ību aktiem noteikt pla šāku pārvietošanāsb rīvību nek āpastāv pievieno šanās dienā, tostarp
paredzēt pilnīgu piek ļuvi darba tirgum. S ākot ar tre šo gadu p ēc pievieno šanās dienas, ikviena pa šreizējādalībvalsts,
kasīsteno savas valsts pas ākumus, var jebkur ālaikānolemt, ka min ēto pasākumu viet āpiemēros Regulas (EEK)
Nr. 1612/68 1. l īdz 6. pantu. Par jebkuru šādu lēmumu inform ēKomisiju.
13. Lai atsevi šķās jutīgās pakalpojumu jom ās darba tirg ūnovērstu nopietnus trauc ējumus vai šādu trauc ējumu
rašanās iespēju, ko da žos reģionos var izrais īt starptautiska pakalpojumu snieg šana, kātādefinēta Direkt īvas 96/71/
EK 1. pant ā, un tikt āl, ciktāltās atbilst īgi iepriek šizklāstītajiem p ārejas noteikumiem attiec ībāuz Bulg ārijas darba
ņēmējiemīsteno savas valsts pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no divpus ējiem nol īgumiem, V ācija un Austrija var
—iepriekšpar to inform ējot Komisiju —atkāpties no Konstit ūcijas III-144. panta, lai saist ībāar pakalpojumiem,
kurus sniedz sabiedr ības, kas veic uz ņēmējdarbību Bulg ārijā, ierobe žotu tādu darba ņēmēju pagaidu p ārvietošanos,
kuru ties ībām strādātVācijāun Austrij āpiemērojami šo valstu iek šējie pasākumi.
Pakalpojumu jomas, uz kur ām var attiecin āt minēto atkāpi, iršādas:
— Vācijā:
Joma NACE (*) kods, ja nav nor ādīts citādi
Būvniecība, tostarp saist ītās nozares 45.1. l īdz 4.;
Darbības jomas, kas uzskait ītas Direkt īvas 96/71/EK
pielikum ā
Ēku tīrīšana un uzkop šana 74.70. Ēku tīrīšana un uzkop šana
Citi pakalpojumi 74.87. Vien īgi iekštelpu taps ētāju darb ība
(*) NACE : skat. 31990 R 3037: Padomes Regula (EEK) Nr. 3037/90 (1990. gada 9. oktobris) par saimniecisko darb ību
statistisko klasifik āciju Eiropas Kopien ā(OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp.). Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003. Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).L 157/106 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
(1) Padomes Direkt īva 68/360/EEK (1968. gada 15. oktobris) par ierobe žojumu atcel šanu attiec ībāuz dalībvalstu darba ņēmēju
un viņuģimeņupārvietošanos un dz īvesvietu Kopien ā(OV L 257, 19.10.1968., 13. lpp.). Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti
ar 2003. gada Pievieno šanās aktu (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.), un t āatcelta no 2006. gada 30. apr īļa ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2004/38/EK (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.).
— Austrijā:
Joma NACE (*) kods, ja nav nor ādīts citādi
Dārzkopības pakalpojumi 01.41.
Akmens sadal īšana, apstr āde un apdare 26.7.
Metāla būvkonstrukciju un to da ļur ažošana 28.11.
Būvniecība, tostarp saist ītās nozares 45.1. l īdz 4.;
Darbības jomas, kas uzskait ītas Direkt īvas 96/71/EK
pielikum ā
Apsardzes darb ība 74.60.
Ēku tīrīšana un uzkop šana 74.70.
Mājas aprūpe 85.14.
Sociālāpalīdzība un darb ības bez izmitin āšanas 85.32.
(*) NACE : skat. 31990 R 3037: Padomes Regula (EEK) Nr. 3037/90 (1990. gada 9. oktobris) par saimniecisko darb ību
statistisko klasifik āciju Eiropas Kopien ā(OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp.). Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003. Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
Tiktāl, ciktālVācija un Austrija saska ņāar iepriek šējāmšāpunkta da ļām atkāpjas no Konstit ūcijas III-144. panta
pirmāsd aļas, Bulg ārija var veikt l īdzvērtīgus pas ākumus, par to iepriek špaziņojot Komisijai.
Šāpunkta piem ērošanas sekas nedr īkst būttādi darba ņēmēju pagaidu p ārvietošanās nosac ījumi saist ībāar
pakalpojumu starptautisku snieg šanu Vācijāvai Austrij āun Bulg ārijā, kas būtu vairāk ierobe žojošikānosacījumi, kuri
ir spēkāPievieno šanāslīguma parakst īšanas dien ā.
14. Iepriek š2. līdz 5. punkt āun 7. l īdz 12. punkt āizklāstīto noteikumu piem ērošanas sekas nedr īkst būttādi
nosacījumi Bulg ārijas pilso ņu piek ļuvei pa šreizējo dalībvalstu darba tirgiem, kas b ūtu vair āk ierobe žojošikā
nosacījumi, kuri ir sp ēkāPievieno šanāslīguma parakst īšanas dien ā.
Neskarot 1. l īdz 13. punkt āizklāstīto noteikumu piem ērošanu, visos laikposmos, kad tiek īstenoti attiec īgo valstu
pasākumi vai pas ākumi, kas izriet no divpus ējiem nol īgumiem, pa šreizējās dalībvalstis saist ībāar piekļuvi savam darba
tirgum dod priek šroku darba ņēmējiem, kas ir dal ībvalstu pilso ņi, nevis darba ņēmējiem, kas ir tre šo valstu pilso ņi.
Režīms, ko piem ēro Bulg ārijas migr ējošiem darba ņēmējiem un vi ņuģimenēm, kas likum īgi dzīvo un str ādākādācitā
dalībvalstī, vai citu dal ībvalstu migr ējošiem darba ņēmējiem un vi ņuģimenēm, kas likum īgi dzīvo un str ādāBulgārijā,
nedrīkst būt vairāk ierobe žojošskātas režīms, ko piem ēro trešo valstu darba ņēmējiem, kas dz īvo un str ādā, attiecīgi,
konkrētajādalībvalstīvai Bulg ārijā. Turklāt, piem ērojot principu, ka priek šroka tiek dota Kopienai, re žīms, ko piem ēro
tādiem migr ējošiem darba ņēmējiem no tre šām valst īm, kas dz īvo un str ādāBulgārijā, nedrīkst būt labvēlīgāks kā
režīms, ko piem ēro Bulg ārijas pilso ņiem.
2. PAKALPOJUMU SNIEG ŠANAS BR ĪVĪBA
31997 L 0009: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 97/9/EK (1997. gada 3. marts) par ieguld ītāju kompens ācijas
sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.).21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/107
Atkāpjoties no Direkt īvas 97/9/EK 4. panta 1. punkta, l īdz 2009. gada 31. decembrim uz Bulg āriju neattiecas
minimālais nodro šinājuma apjoms. Bulg ārija nodro šina to, ka t ās ieguld ītāju kompens ācijas sist ēma nodro šina
segumu, kas laikposm āno 2007. gada 1. janv āra līdz 2007. gada 31. decembrim ir vismaz EUR 12 000 un laikposm ā
no 2008. gada 1. janv āra līdz 2009. gada 31. decembrim —vismaz EUR 15 000.
Pārejas laik āpārējās dalībvalstis saglab ās tiesības aptur ēt savāteritorij āizveidotu Bulg ārijas ieguld ījumu sabiedr ību
filiāļu darb ību, kam ēršādas fili āles nepievienojas ofici āli atzītai ieguld ītāju kompens ācijas sist ēmai attiec īgajā
dalībvalstī, lai tādējādi segtu starp ību starp Bulg ārijas kompens ācijas apjomu un Direkt īvas 97/9/EK 4. panta 1. punkt ā
minēto minim ālo nodro šinājuma apjomu.
3. BRĪVA KAPIT ĀLA APRITE
Līgums par Konstit ūciju Eiropai
1. Neskarot pien ākumus, kas noteikti L īgumāpar Konstit ūciju Eiropai, Bulg ārija var piecus gadus no pievieno šanās
dienas patur ēts pēkāierobežojumus, kuri Pievieno šanāslīguma parakst īšanas laik ātās tiesību aktos noteikti
attiecībāuzīpašumtiesībām uz zemi otriem m ājokļiem un kuri attiecas uz dal ībvalstu pilso ņiem vai Eiropas
Ekonomikas zonas l īguma (EEZL) L īgumslēdzēju valstu pilso ņiem, kas nav Bulg ārijas iedz īvotāji, un uz
juridisk ām person ām, kas ir izveidotas saska ņāar citas dal ībvalsts vai EEZL valsts ties ību aktiem.
Dalībvalstu pilso ņiem un Eiropas Ekonomikas zonas l īguma L īgumslēdzēju valstu pilso ņiem, kas likum īgi dzīvo
Bulgārijā, nepiem ēro nešāpunkta iepriek šējāsd aļas noteikumus, ne ar ījebkādus noteikumus un proced ūras, ko
neattiecina uz Bulg ārijas pilso ņiem.
2. Neskarot pien ākumus, kas noteikti L īgumāpar Konstit ūciju Eiropai, Bulg ārija var septi ņus gadus no
pievieno šanās dienas patur ēts pēkāierobežojumus, kuri Pievieno šanāslīguma parakst īšanas laik ātās tiesību
aktos noteikti attiec ībāuz lauksaimniec ības zemes, me žuu nm e žsaimniec ības u zemes ieg ādi un kuri attiecas uz
dalībvalstu pilso ņiem, Eiropas Ekonomikas zonas l īguma (EEZL) L īgumslēdzēju valstu pilso ņiem un juridisk ām
personām, kas izveidotas saska ņāar kādas citas dal ībvalsts vai EEZL valsts ties ību aktiem. Attiec ībāuz
lauksaimniec ības zemes, me žuu nm e žsaimniec ības zemes ieg ādi dalībvalstu pilso ņiem nek ādāgadījumā
nedrīkst piem ērot noteikumus, kas ir nelabv ēlīgāki par noteikumiem, kuri ir sp ēkāPievieno šanāslīguma
parakst īšanas dien ā,n ea r īnoteikumus, kas ir vair āk ierobe žojoši nekātrešo valstu pilso ņiem piem ērotie
noteikumi.
Pašnodarbin ātiem zemniekiem, kas ir citas dal ībvalsts pilso ņi un kas v ēlas veikt uz ņēmējdarbību un likum īgi
dzīvot Bulg ārijā, nepiem ērošāpunkta iepriek šējāsd aļas noteikumus vai jebk ādas proced ūras, ko neattiecina uz
Bulgārijas pilso ņiem.
Šopārejas posma pas ākumu visp ārēju pārskatīšanu veic tre šajāgadāpēc pievieno šanās dienas. Šajāsakarā
Komisija iesniedz zi ņojumu Padomei. Padome p ēc Komisijas priek šlikuma var ar vienpr ātīgu lēmumu sa īsināt
vai pārtraukt šāpunkta pirmaj ādaļāparedzēto pārejas posmu.L 157/108 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
4. LAUKSAIMNIEC ĪBA
A. TIES ĪBU AKTI LAUKSAIMNIEC ĪBAS JOM Ā
31997 R 2597: Padomes Regula (EK) Nr. 2597/97 (1997. gada 18. decembris), ar ko paredz papildu noteikumus piena
un piena produktu tirgus kop īgajai organiz ācijai attiec ībāuz dzeramo pienu (OV L 351, 23.12.1997., 13. lpp.), un kur ā
jaunākos groz ījumus izdara:
— 31999 R 1602: Padomes 19.7.1999. Regula (EK) Nr. 1602/1999 (OV L 189, 22.7.1999., 43. lpp.).
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2597/97 3. panta 1. punkta b) un c) apak špunkta, pras ības attiec ībāuz tauku saturu
nepiem ēro dzeramajam pienam, kas ra žots Bulg ārijālaikposm ālīdz 2009. gada 30. apr īlim; tādējādi pienu ar tauku
saturu 3 % (m/m) var tirgot k āpilnpienu, un pienu ar tauku saturu 2 % (m/m) var tirgot k āpilnpienu ar samazin ātu
tauku saturu. Dzeramo pienu, kas neatbilst pras ībām attiec ībāuz tauku saturu, var tirgot tikai Bulg ārijāvai eksport ēt
uz kādu trešo valsti.
B. TIES ĪBU AKTI VETERIN ĀRIJAS UN FITOSANIT ĀRIJAS JOM Ā
32004 R 0853: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. apr īlis), ar ko paredz
īpašus higiēnas noteikumus dz īvnieku izcelsmes p ārtikai (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).
a)Šāpielikuma papildin ājuma I un II noda ļāuzskait ītie piena p ārstrādes uzņēmumi l īdz 2009. gada 31. decembrim
var saņemt svaigpiena pieg ādes, kas neatbilst Regulas EK 853/2004 III pielikuma IX ieda ļas I noda ļas II un III
apakšnodaļas pras ībām vai kas nav apstr ādāts saska ņāar minētajām pras ībām, ja saimniec ības, no kur ām pienu
piegādā, ir nor ādītas sarakst ā,k ošim nolūkam veido Bulg ārijas iest ādes.
b) Kam ēr vien a) punkt āminētie uzņēmumi izmanto min ētāpunkta noteikumus, produktus, kuru izcelsme ir šajos
uzņēmumos, var —neatkar īgi no dienas, kad produktu lai žtirgū—laist vien īgi vietējātirgūvai izmantot
turpmākai pārstrādei Bulg ārijas uz ņēmumos, uz kuriem t āpat attiecas a) punkta noteikumi. Šiem produktiem
jābūt citādam identifik ācijas mar ķējumam nek ātas, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004 5. pant ā.
c)Šāpielikuma papildin ājuma II noda ļāuzskait ītie uzņēmumi ir ties īgi līdz 2009. gada 31. decembrim p ārstrādāt
gan ES pras ībām atbilsto šu, gan neatbilsto šu pienu, izmantojot atsevi šķas ražošanas līnijas.Šajāsakarāpar ES
prasībām neatbilsto šu pienu uzskata a) punkt āminēto pienu. Šādiem uz ņēmumiem ir piln ībājāizpilda ES
prasības attiec ībāuz uzņēmumiem, tostarp attiec ībāuz Riska anal īzes un kritisko kontrolpunktu ( HACCP )
principu īstenošanu (min ēti Regulas (EK) Nr. 852/2004 (1) 5. pant ā), un tiem ir j ādemonstr ēspēja pilnībāievērot
turpmāk izklāstītos nosac ījumus, tostarp izraudz īties attiec īgāsr ažošanas līnijas:
— jāveic visi vajadz īgie pas ākumi, lai b ūtu iesp ējams pareizi iev ērot iekšējās proced ūras attiec ībāuz piena
nošķirtu pārstrādi—no piena sav ākšanas un l īdz gala produkta stadijai —tostarp atsevi šķus piena
savākšanas mar šrutus, glab ātuves un apstr ādi ES pras ībām atbilst īgam un neatbilst īgam pienam, k āarī
nodrošinātīpašu iepakojumu un mar ķējumu ES pras ībām neatbilst īga piena produktiem un šādu
produktu atsevi šķu glabāšanu;
— jāizstrādāprocedūra, lai nodro šinātu izejvielu izsekojam ību, ietverot vajadz īgos dokument āros
pierādījumus attiec ībāuz produktu apriti, produktu uzskaiti, k āarīsistēmu, lai ES pras ībām atbilst īgās21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/109
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. apr īlis) par p ārtikas produktu higi ēnu (OV L 139,
30.4.2004., 1. lpp.).
un neatbilst īgās izejvielas saist ītu ar sara žoto produktu kategorij ām;
— svaigpiens j āpakļauj vismaz 15 sekun žu ilgai termiskai apstr ādei vismaz 71,7oC temperat ūrā;u n
— jāveic visi atbilst īgie pas ākumi, lai nodro šinātu to, ka identifik ācijas mar ķējums netiek izmantots
krāpnieciskos nol ūkos.
Bulgārijas iest ādes:
— nodrošina to, ka katra attiec īgāuzņēmuma īpašnieks vai vad ītājs veic visus vajadz īgos pas ākumus, lai b ūtu
iespējama piena no šķiršanas iek šējo proced ūru pareiza iev ērošana;
— veic testus un iepriek šnepaziņotas kontroles attiec ībāuz piena no šķiršanu; un
— apstiprin ātās laboratorij ās veic testus vis ām izejviel ām un gala produktiem, lai p ārbaudītu to atbilst ību
Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX ieda ļas II noda ļas pras ībām, tostarp mikrobiolo ģiskajiem
kritērijiem attiec ībāuz piena produktiem.
Pienu un/vai piena produktus, kuru izcelsme ir no šķirtāsr ažošanas līnijās, kas ES apstiprin ātos uzņēmumos
pārstrādāES pras ībām neatbilst īgu pienu, var laist tirg ūvienīgi saska ņāar b) apak špunktāparedzētajiem
nosacījumiem. Produktus, kas ra žoti uz atbilst īga svaigpiena b āzes, kur špārstrādāts nošķirtāražošanas līnijāš ā
pielikuma papildin ājuma II noda ļāuzskait ītāuzņēmumā, var laist tirg ūkāatbilstīgus produktus, ja vien tiek
izpildīti visi nosac ījumi attiec ībāuz ražošanas līniju no šķiršanu.
d) Attiec ībāuz pienu un piena produktiem, kas ra žoti atbilst īgi c) punkt āminētajiem noteikumiem, atbalstu, kur š
paredzēts Regulas (EK) Nr. 1255/1999 (1) I sada ļas II un III noda ļā,i zņemot 11. pantu, un II sada ļā, var pie šķirt
vienīgi tad, ja tiem ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I ieda ļāparedzētais ov ālais identifik ācijas
marķējums.
e) Bulg ārija nodro šina, ka pak āpeniski tiek pan ākta atbilst ība a) punkt āminētajām prasībām, un iesniedz Komisijas
gada zi ņojumus par att īstību, kāda pan ākta piena ra žošanas saimniec ību un piena sav ākšanas sist ēmas
moderniz ēšanā. Bulgārija nodro šina, ka piln īga atbilst ībašīm pras ībām tiek pan ākta līdz 2009. gada
31. decembrim.
f) Pirms pievieno šanāsu nlīdz 2005. gada 31. decembrim Komisija var saska ņāar Regulas (EK) Nr. 178/2002 (2)
58. pant āminēto proced ūru atjaunin ātšāpielikuma papildin ājumu un šajāsakarāiekļaut sarakst āvai svītrot no
tāatsevišķus uzņēmumus, ņemot v ērāattīstību, kāda pan ākta past āvošo nepiln ību nov ēršanā,u npārraudzības
procesa gait āizdarītos secin ājumus.
Sīki izstrādātusīstenošanas noteikumus, lai nodro šinātu iepriek šizklāstītāpārejas re žīma sekm īgu piem ērošanu,
var pie ņemt saska ņāar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. pant āminēto proced ūru.L 157/110 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
(1) Padomes Regula (EK) Nr. 1255/1999 (1999. gada 17. maijs) par piena un piena produktu tirgus kop īgo organiz āciju (OV
L 160, 26.6.1999., 48. lpp.). Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004.,
6. lpp.).
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janv āris), ar ko paredz p ārtikas aprites ties ību aktu
vispārīgus principus un pras ības, izveido Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādi un paredz proced ūras saist ībāar pārtikas
nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.). Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 245,
29.9.2003., 4. lpp.).
5. TRANSPORTA POLITIKA
1. 31993 R 3118: Padomes Regula (EEK) Nr. 3118/93 (1993. gada 25. oktobris), ar ko paredz nosac ījumus, saska ņā
ar kuriem ārvalstu p ārvadātāji dalībvalstīdrīkst sniegt kravu iek šzemes autop ārvadājumu pakalpojumus (OV L 279,
12.11.1993., 1. lpp.), un kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32002 R 0484: Eiropas Parlamenta un Padomes 1.3.2002. Regula (EK) Nr. 484/2002 (OV L 76, 19.3.2002.,
1. lpp.).
a) Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 3118/93 1. panta un l īdz trešāgada beig āmpēc pievieno šanās dienas,
Bulgārijas pārvadātāji nesniedz kravu iek šzemes autop ārvadājumu pakalpojumus cit ās dalībvalstīs, un citu
dalībvalstu p ārvadātāji nesniedz kravu iek šzemes autop ārvadājumu pakalpojumus Bulg ārijā.
b) L īdz trešāgada beig āmpēc pievieno šanās dienas dal ībvalstis pazi ņo Komisijai par to, vai t ās pagarin ās minēto
laikposmu par, ilg ākais, diviem gadiem, vai ar īpēc minētālaikposma beig āmtās pilnībāpiemēros regulas
1. pantu. Ja šāds pazi ņojums netiek sniegts, piem ēro regulas 1. pantu. Vien īgi tie p ārvadātāji, kas veic
uzņēmējdarbību dalībvalstīs, uz kur ām attiecas regulas 1. pants, dr īkst sniegt kravu iek šzemes autop ārvadājumu
pakalpojumus p ārējās dalībvalstīs, uz kur ām attiecas 1. pants.
c) T ās dalībvalstis, uz kur ām atbilst īgi b) punktam attiecas regulas 1. pants, var piecus gadus no pievieno šanās
dienas izmantot turpm āk izklāstīto proced ūru.
Ja kādānošāpunkta iepriek šējādaļāminētajām dalībvalstīm pastāv nozīmīgi tirgus vai t ādaļas trauc ējumi, ko
izraisa vai pastiprina kabot āža, piem ēram, pied āvājums b ūtiski pārsniedz piepras ījumu, vai ar īir apdraud ēta
daudzu kravu autop ārvadājumu uz ņēmumu finansi ālāstabilitāte vai past āvēšana, attiec īgādalībvalsts inform ē
Komisiju un p ārējās dalībvalstis par šos tāvokli un sniedz t ām visu attiec īgo inform āciju. Pamatojoties uz šo
inform āciju, attiec īgādalībvalsts var l ūgt Komisiju piln īgi vai da ļēji aptur ēt regulas 1. panta piem ērošanu, lai
atjaunotu parasto st āvokli.
Pamatojoties uz attiec īgās dalībvalsts sniegtaj āmz iņām, Komisija p ārbauda st āvokli un viena m ēneša laikāpēc
lūguma sa ņemšanas lemj par vajadz ību paredz ēt aizsardz ības pas ākumus. Piem ēro proced ūru, kas paredz ēta
regulas 7. panta 3. punkta otraj ā, trešajāun ceturtaj ādaļā,kāarīminētāpanta 4., 5. un 6. punkt ā.
Steidzamos un iz ņēmuma gad ījumos šāpunkta pirmaj ādaļāminētādalībvalsts var aptur ēt regulas 1. panta
piemērošanu, tūlītpēc tam iesniedzot Komisijai pamatotu pazi ņojumu.
d) Kam ēr atbilst īgi a) un b) punktam nepiem ēro regulas 1. pantu, dal ībvalstis var regul ēt piekļuvi kravu iek šzemes
autopārvadājumu tirgum, pak āpeniski palielinot savstarp ēji izsniegto kabot āžas atļauju skaitu saska ņāar
divpusējiem nol īgumiem. Min ētie pasākumi var paredz ēta rīpilnīgas liberaliz ācijas iesp ēju.
e) Piem ērojot a) l īdz c) punktu, piek ļuve kravu iek šzemes autop ārvadājumu tirgum nedr īkst būt vairāk
ierobežojošakāPievieno šanāslīguma parakst īšanas dien ā.
2. 31996 L 0026: Padomes Direkt īva 96/26/EK (1996. gada 29. apr īlis) par at ļaušanu kravu autop ārvadātājiem un
pasažieru autop ārvadātājiem veikt profesion ālo darb ību un par diplomu, sertifik ātu un citu kvalifik āciju apliecino šo
dokumentu savstarp ēju atzīšanu, lai veicin ātušopārvadātāju ties ības veikt uz ņēmējdarbību iek šzemes un
starptautisko autop ārvadājumu nozar ē(OV L 124, 23.5.1996., 1. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 31998 L 0076: Padomes 1.10.1998. Direkt īva 98/76/EK (OV L 277, 14.10.1998., 17. lpp.).21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/111
Līdz 2010. gada 31. decembrim Direkt īvas 96/26/EK 3. panta 3. punkta c) apak špunktu Bulg ārijānepiem ēro attiec ībā
uz pārvadājumu uz ņēmumiem, kas nodarbojas vien īgi ar kravu un pasa žieru iek šzemes autop ārvadājumiem.
Šou zņēmumu pieejamais kapit āls un rezerves pak āpeniski un atbilst īgi turpm āk izklāstītajai sist ēmai sasniedz
minimālos apjomus, kas noteikti iepriek šminētajāpantā:
— līdz 2007. gada 1. janv ārim uz ņēmuma pieejamajam kapit ālam un rezerv ēmi rjābūt vismaz EUR 5 850 par
pirmo transportl īdzekli un vismaz EUR 3 250 par katru papildu transportl īdzekli;
— līdz 2008. gada 1. janv ārim uz ņēmuma pieejamajam kapit ālam un rezerv ēmi rjābūt vismaz EUR 6 750 par
pirmo transportl īdzekli un vismaz EUR 3 750 par katru papildu transportl īdzekli;
— līdz 2009. gada 1. janv ārim uz ņēmuma pieejamajam kapit ālam un rezerv ēmi rjābūt vismaz EUR 7 650 par
pirmo transportl īdzekli un vismaz EUR 4 250 par katru papildu transportl īdzekli;
— līdz 2010. gada 1. janv ārim uz ņēmuma pieejamajam kapit ālam un rezerv ēmi rjābūt vismaz EUR 8 550 par
pirmo transportl īdzekli un vismaz EUR 4 750 par katru papildu transportl īdzekli.
3. 31996 L 0053: Padomes Direkt īva Nr. 96/53/EK (1996. gada 25. j ūlijs), ar kuru paredz noteiktu Kopien ā
izmantotu transportl īdzekļu maksim ālos pieļaujamos gabar ītus iekšzemes un starptautiskajos autop ārvadājumos, k ā
arīšo transportl īdzekļu maksim ālo pieļaujamo masu starptautiskajos autop ārvadājumos (OV L 235, 17.9.1996.,
59. lpp.), un kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32002 L 0007: Eiropas Parlamenta un Padomes 18.2.2002. Direkt īva 2002/7/EK (OV L 67, 9.3.2002., 47. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 96/53/EK 3. panta 1. punkta, transportl īdzekļus, kas atbilst direkt īvas I pielikum ā
norādītajām 3.2.1., 3.4.1., 3.4.2. un 3.5.1. kategorijas robe žvērtībām, līdz 2013. gada 31. decembrim dr īkst izmantot
Bulgārijas autoce ļutīkla neuzlabotaj āsd aļās vien īgi tad, ja tie atbilst Bulg ārijānoteiktajiem ass slodzes
ierobežojumiem.
Uz transportl īdzekļiem, kas atbilst Direkt īvas 96/53/EK pras ībām, no pievieno šanās dienas nedr īkst attiecin āt nekādus
ierobežojumus, ja min ētie transportl īdzekļi izmanto galvenos tranz īta autoce ļus, kas nor ādīti I pielikum āEiropas
Parlamenta un Padomes L ēmumam Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. j ūlijs) par Kopienas pamatnost ādnēm Eiropas
Transporta t īkla attīstībai (1).
Bulgārija ievēro turpm āk tabul ās izklāstīto grafiku galveno autoce ļutīkla uzlabo šanai. Visi ieguld ījumi infrastrukt ūrā,
kuri paredz Kopienas bud žeta līdzekļu izmanto šanu, nodro šina, ka ma ģistrālie ceļi tiek b ūvēti vai uzlaboti t ā, lai
atbilstu 11,5 tonnu kravnes ībai uz vienu asi.
Vienlaikus ar uzlabo šanas darbu pabeig šanu, pak āpeniski notiek Bulg ārijas autoce ļutīkla, tostarp L ēmuma Nr. 1692/
96/EK I pielikum ānorādītātīkla, atv ēršana starptautisko autop ārvadājumu transportl īdzekļiem, kas atbilst direkt īvā
noteiktaj ām robe žvērtībām. Visāpārejas laikposm ākravu iekrau šanai un izkrau šanai dr īkst izmantot sekund āras
nozīmes autoce ļutīkla neuzlabot āsd aļas, ja vien tas ir tehniski iesp ējams.
No pievieno šanās dienas uz visiem starptautisko autop ārvadājumu transportl īdzekļiem ar pneimatisko balstiek ārtu,
kuri atbilst Direkt īvā96/53/EK noteiktaj ām robe žvērtībām, visa Bulg ārijas ce ļutīkla robe žās neattiecas jebk ādi uz
laiku noteikti papildu maks ājumi.
Uz laiku noteiktos papildu maks ājumus par to, ka t īkla neuzlabot āsd aļas izmanto starptautisko autop ārvadājumu
transportl īdzekļi bez pneimatisk ās balstiek ārtas, kuri atbilst direkt īvānoteiktaj ām robe žvērtībām, iekas ēL 157/112 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
(1) OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp. L ēmumājaunākie groz ījumi izdar īti ar Lēmumu Nr. 884/2004/EK (OV L 167, 30.4.2004., 1. lpp.).
nediskrimin ējot. Maks ājumu iekas ēšanas sist ēma ir p ārskatāma, un šie maks ājumi lietot ājiem nerada liekus
administrat īvus apgr ūtinājumus vai nokav ējumus, k āarīšo maks ājumu noteik šana nerada situ āciju, ka pie robe žas
veic ass slodzes regul āras pārbaudes. Tiek nodro šināts, ka ass slodzes ierobe žojumus nediskrimin ējot piem ēro visā
teritorij āun ka tie attiecas ar īuz Bulg ārijāreģistrētiem transportl īdzekļiem.
Autoce ļu uzlabo šanas programma (km)
1.tabula
Nr. CE ĻŠ IEDAĻA GARUMS/KM ATV ĒRTS SATIKSMEI PAS ĀKUMS
12 3 4 5 6
1. I —5/E
—85/GABROVO —SHIPKA 18 2014. JAUNB ŪVE
2. I —5/E
—85/KARDJALI —PODKOVA
(MAKAZA)18 2008. JAUNB ŪVE
STARPSUMMA 36
3. I —6 SOFIA —PIRDOP 56 2009. REMONTS
4. I —7 SILISTRA —SHUMEN 88 2011. REMONTS
5. I —7 PRESLAV —E—773 48 2010. ATJAUNO ŠANA
STARPSUMMA 136
6. I —9/E
—87/RUMĀNIJAS ROBE ŽA—
BALCHIK60 2009. REMONTS
7. II —12 VIDIN —SERBIJAS UN
MELNKALNES ROBE ŽA26 2008. ATJAUNO ŠANA
8. II —14 VIDIN —KULA —SERBI-
JAS UN MELNKALNES
ROBEŽA42 2009. ATJAUNO ŠANA
9. II —18 SOFJA APVEDCE ĻŠ—ZIE-
MEĻU LOKS24 2014. JAUNB ŪVE
10. II —19 SIMITLI —GOTSE DELC-
HEV —GRIEĶIJAS ROBE ŽA91 2008. REMONTS
11. II —29 DOBRICH —VARNA 21 2010. REMONTS
12. II —35 LOVECH —KARNARE 28 2011. ATJAUNO ŠANA
13. II —53 SLIVEN —YAMBOL 25 2010. REMONTS
14. II —55 GURKOVO —NOVA
ZAGORA26 2010. REMONTS21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/113
Nr. CE ĻŠ IEDAĻA GARUMS/KM ATV ĒRTS SATIKSMEI PAS ĀKUMS
15. II —55 NOVA ZAGORA —SVI-
LENGRAD81 2012. REMONTS
STARPSUMMA 107
16. II —57 STARA ZAGORA —RAD-
NEVO42 2010. REMONTS
17. II —62 KYUSTENDIL —DUPNITSA 26 2011. ATJAUNO ŠANA
18. II —63 PERNIK —SERBIJAS UN
MELNKALNES ROBE ŽA20 2010. ATJAUNO ŠANA
19. II —73 SHUMEN —KARNOBAT 44 2012. ATJAUNO ŠANA
20. II —73 SHUMEN —KARNOBAT 19 2011. ATJAUNO ŠANA
STARPSUMMA 63
21. II —78 RADNEVO —TOPOLOV-
GRAD40 2013. REMONTS
22. II —86 ASENOVGRAD —SMO-
LYAN72 2014. ATJAUNO ŠANA
23. II —98 BURGAS —MALKO TAR-
NOVO64 2014. ATJAUNO ŠANA
24. III-197 GOTZE DELCHEV —
SMOLYAN87 2013. ATJAUNO ŠANA
25. III-198 GOTZE DELCHEV —BIJU-
ŠĀS DIENVIDSL ĀVIJAS
MAĶEDONIJAS REPUBLI-
KAS ROBE ŽA95 2013. ATJAUNO ŠANA
26. III-534 ELENA —NOVA ZAGORA 52 2012. ATJAUNO ŠANA
27. III-534 NOVA ZAGORA —
SIMEONOVGRAD53 2014. ATJAUNO ŠANA
STARPSUMMA 105
28. III-601 KYUSTENDIL —BIJUŠĀS
DIENVIDSL ĀVIJAS MA ĶE-
DONIJAS REPUBLIKASROBEŽA27 2011. JAUNB ŪVE
29. III-622 KYUSTENDIL —BIJUŠĀS
DIENVIDSL ĀVIJAS MA ĶE-
DONIJAS REPUBLIKASROBEŽA31 2013. JAUNB ŪVE
30. III-865 SMOLYAN —MADAN 15 2011. ATJAUNO ŠANA
31. III-867 SMOLYAN —KARDJALI 69 2014. ATJAUNO ŠANAL 157/114 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
Nr. CE ĻŠ IEDAĻA GARUMS/KM ATV ĒRTS SATIKSMEI PAS ĀKUMS
32. III-868 SMOLYAN APVEDCE ĻŠ 40 2012. JAUNB ŪVE
33. IV —
410068SIMITLI —BIJUŠĀS DIEN-
VIDSLĀVIJAS MA ĶEDONI-
JAS REPUBLIKAS ROBE ŽA28 2009. JAUNB ŪVE
34. PLOVDIV APVEDCE ĻŠ 4 2014. JAUNB ŪVE
A1 “TRAKIA ”AUTOMA ĢIS-
TRĀLE—STARA ZAGORA
—KARNOBAT
35. LOT 2 33 2010. JAUNB ŪVE
36. LOT 3 37 2011. JAUNB ŪVE
37. LOT 4 48 2014. JAUNB ŪVE
STARPSUMMA 118
KOPĀ 1 598
2. tabula
2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 2014.
PASĀKUMS
REMONTS 91 116 114 88 81 40 0ATJAUNO ŠANA 26 42 68 88 96 182 258
JAUNB ŪVE 18 28 33 64 40 31 94
135 186 215 240 217 253 352 1 598 km
6. NODOK ĻU POLITIKA
1. 31977 L 0388: Padomes Sest ādirektīva 77/388/EEK (1977. gada 17. maijs) par to, k āsaskaņojami dal ībvalstu
tiesību akti par apgroz ījuma nodok ļiem—Kopēja pievienot āsvērtības nodok ļu sistēma: vienota apr ēķinu bāze (OV
L 145, 13.6.1977., 1. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/115
— 32004 L 0066: Padomes 26.4.2004. Direkt īva 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).
Piemērojot Direkt īvas 77/388/EEK 28. panta 3. punkta b) apak špunktu, Bulg ārija var saglab āt atbrīvojumu no
pievienot āsvērtības nodok ļa pasažieru starptautiskajiem p ārvadājumiem, kas min ēti direkt īvas F pielikuma 17. punkt ā,
kamēr nav izpild īts direkt īvas 28. panta 4. punkt āparedzētais nosac ījums vai kam ērtādu pašu atbrīvojumu piem ēro
kāda no pa šreizējām dalībvalstīm, atkar ībāno tā, kurštermiņšbeidzas agr āk.
2. 31992 L 0079: Padomes Direkt īva 92/79/EEK (1992. gada 19. oktobris) par nodok ļu saska ņošanu cigaret ēm
(OV L 316, 31.10.1992., 8. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32003 L 0117: Padomes 5.12.2004. Direkt īva 2003/117/EK (OV L 333, 20.12.2003., 49. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 92/79/EEK 2. panta 1. punkta, Bulg ārija var l īdz 2009. gada 31. decembrim atlikt visp ārējā
minimālāakcīzes nodok ļa uzlikšanu mazumtirdzniec ības cenai (iek ļaujot visus nodok ļus) cigaret ēm vispiepras ītākajā
cenu kategorij ā, ar nosac ījumu, ka šajālaikposm āBulgārija pak āpeniski piel āgo savas akc īzes nodok ļa likmes
vispārējam minim ālajam nodoklim, kas paredz ēts direkt īvā.
Neskarot 8. pantu Padomes Direkt īvā92/12/EEK (1992. gada 25. febru āris) par visp ārēju režīmu akc īzes prec ēmu n
paršādu preču glabāšanu, apriti un uzraudz ību (1) un inform ējot Komisiju, dal ībvalstis var laik ā, kamēr tiek piem ērota
iepriekšparedzētāatkāpe, attiec ībāuz cigaret ēm, ko šajās valstīs varētu ievest no Bulg ārijas, papildus nemaks ājot
akcīzes nodokli, saglab āttādus pašus kvantitat īvos ierobe žojumus, k ādi tiek piem ēroti importam no tre šām valst īm.
Dalībvalstis, kas izmanto šādu iesp ēju, var veikt vajadz īgāspārbaudes, ar nosac ījumu, ka šādas pārbaudes neiespaido
iekšējātirgus pareizu darb ību.
3. 32003 L 0049: Padomes Direkt īva 2003/49/EK (2003. gada 3. j ūnijs) par kop īgu nodok ļu sistēmu, ko piem ēro
procentu un honor āru maks ājumiem, kurus veic asoci ēti uzņēmumi da žādās dalībvalstīs (OV L 157, 26.6.2003.,
49. lpp.), un kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32004 L 0076: Padomes 29.4.2004 Direkt īva 2004/76/EK (OV L 157, 30.4.2004., 106. lpp.).
Bulgārijai ir at ļauts nepiem ērot Direkt īvas 2003/49/EK 1. pantu l īdz 2014. gada 31. decembrim. Šajāpārejas
laikposm ānodokļu likme par procentiem vai honor āriem, ko maks ācitas dal ībvalsts asoci ētai uzņēmējsabiedr ībai vai
kādas dal ībvalsts asoci ētāsu zņēmējsabiedr ības past āvīgam uz ņēmumam cit ādalībvalstī,līdz 2010. gada
31. decembrim nedr īkst pārsniegt 10 % un turpm ākos gados l īdz 2014. gada 31 decembrim - 5 %.
4. 32003 L 0096: Padomes Direkt īva 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas p ārkārto Kopienas noteikumus
par nodok ļu uzlik šanu energoproduktiem un elektroener ģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.), un kur ājaunākos
grozījumus izdara:
— 32004 L 0075: Padomes 29.4.2004. Direkt īva 2004/75/EK (OV L 157, 30.4.2004., 100. lpp.).
a) Atk āpjoties no Direkt īvas 2003/96/EK 7. panta, Bulg ārija var piem ērotšādus pārejas laikposmus:
— līdz 2011. gada 1. janv ārim, lai savu nodok ļulīmeni par degvielai izmantojamu bezsvina benz īnu
pielāgotu minim āli pieļaujamam l īmenim EUR 359 par 1 000 l. Faktisk ānodokļu likme, ko piem ēro
degvielai izmantojamam bezsvina benz īnam, no 2008. gada 1. janv āra nav maz āka par EUR 323 par
1 000 l;L 157/116 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
(1) OV L 76, 23.3.1992., 1. lpp. Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003.,
36. lpp.).
— līdz 2010. gada 1. janv ārim, lai savu nodok ļulīmeni par degvielai izmantojamu g āzeļļu un petroleju
pielāgotu minim āli pieļaujamam l īmenim EUR 302 par 1 000 l, un l īdz 2013. gada 1. janv ārim, lai
sasniegtu minim āli pieļaujamo l īmeni EUR 330 par 1 000 l. Faktisk ānodokļu likme, ko piem ēro degvielai
izmantojamai g āzeļļai un petrolejai, no 2008. gada 1. janv āra nav maz āka par EUR 274 par 1 000 l.
b) Atk āpjoties no Direkt īvas 2003/96/EK 9. panta, Bulg ārija var piem ērotšādus pārejas laikposmus:
— līdz 2010. gada 1. janv ārim, lai savu nodok ļulīmeni par ogl ēm un koksu, ko izmanto rajonu
siltumapg ādei, piel āgotu I pielikuma C tabul āparedzētajiem minim āli pieļaujamiem nodok ļalīmeņiem;
— līdz 2009. gada 1. janv ārim, lai savu nodok ļulīmeni par ogl ēm un koksu, ko izmanto m ērķiem, kas nav
rajonu siltumapg āde, piel āgotu I pielikuma C tabul āparedzētajiem minim āli pieļaujamiem nodok ļa
līmeņiem.
Faktisk ās nodok ļu likmes, ko piem ēro attiec īgiem energoproduktiem, no 2007. gada 1. janv āra nav maz ākas par
50 % no attiec īgās minim āli pieļaujamās Kopienas likmes.
c) Atk āpjoties no Direkt īvas 2003/96/EK 10. panta, Bulg ārija līdz 2010. gada 1. janv ārim var piem ērot pārejas
laikposmu, lai savus nodok ļulīmeņus par elektroener ģiju pielāgotu I pielikuma C tabul āparedzētajiem minim āli
pieļaujamiem nodok ļulīmeņiem. Faktisk ās nodok ļu likmes, ko piem ēro elektroener ģijai, no 2007. gada
1. janvāra nav maz ākas par 50 % no attiec īgās minim āli pieļaujamās Kopienas likmes.
7. SOCI ĀLĀPOLITIKA UN NODARBIN ĀTĪBA
32001 L 0037: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/37/EK (2001. gada 5. j ūnijs) par dal ībvalstu
normat īvo un administrat īvo aktu tuvin āšanu attiec ībāuz tabakas izstr ādājumu ra žošanu, noform ējumu un
pārdošanu (OV L 194, 18.7.2001., 26. lpp.).
Atkāpjoties no 3. panta Direkt īvā2001/37/EK, Bulg ārijas teritorij āražotāmu np ārdotām cigaret ēm maksim āli
pieļaujamo darvas saturu piem ēro no 2011. gada 1. janv āra. Pārejas laikposm ā:
— Bulgārijāražotās cigaretes ar darvas daudzumu, kas p ārsniedz 10 mg vien ācigaretē, netirgo cit ās dalībvalstīs;
— Bulgārijāražotās cigaretes ar darvas daudzumu, kas p ārsniedz 13 mg vien ācigaretē, neeksport ēuz trešām
valstīm;šo ierobe žojumu samazina l īdz 12 mg no 2008. gada 1. janv āra un l īdz 11 mg no 2010. gada
1. janvāra;
— Bulgārija sniedz Komisijai regul āri atjaunin ātu inform āciju par grafiku un pas ākumiem, ko veic, lai nodro šinātu
atbilstību direkt īvai.
8. ENER ĢĒTIKA
31968 L 0414: Padomes Direkt īva 68/414/EEK (1968. gada 20. decembris), ar ko EEK dal ībvalstīm uzliek pien ākumu
uzturētjēlnaftas un/vai naftas produktu oblig ātas rezerves (OV L 308, 23.12.1968., 14. lpp.) un kur ājaunākos
grozījumus izdara:
— 31998 L 0093: Padomes 14.12.1998. Direkt īva 98/93/EK (OV L 358, 31.12.1998., 100. lpp.).21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/117
Atkāpjoties no Direkt īvas 68/414/EEK 1. panta 1. punkta, l īdz 2012. gada 31. decembrim uz Bulg āriju neattiecas
naftas produktu oblig ātās rezerves apjoms. Bulg ārija nodro šina, ka t ās naftas produktu oblig ātās rezerves apjoms
katrai 2. pant āuzskait ītajai naftas produktu kategorijai ir 1. panta 1. punkt ādefinētais dienas vid ējais pat ēriņšvalstī
vismaz šādam dienu skaitam:
— līdz 2007. gada 1. janv ārim—30 dien ām;
— līdz 2007. gada 31. decembrim —40 dien ām;
— līdz 2008. gada 31. decembrim —50 dien ām;
— līdz 2009. gada 31. decembrim —60 dien ām;
— līdz 2010. gada 31. decembrim —70 dien ām;
— līdz 2011. gada 31. decembrim —80 dien ām;
— līdz 2012. gada 31. decembrim —90 dien ām.
9. TELEKOMUNIK ĀCIJAS UN INFORM ĀCIJAS TEHNOLO ĢIJAS
32002 L 0022: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/22/EK (2002. gada 7. marts) par univers ālo
pakalpojumu un lietot āju tiesībām attiec ībāuz elektronisko komunik āciju tīkliem un pakalpojumiem (Univers ālā
pakalpojuma direkt īva) (OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 2002/22/EK 30. panta 1. punkta, Bulg ārija var atlikt numura p ārnesam ības ievie šanu līdz,
vēlākais, 2009. gada 1. janv ārim.
10. VIDE
A. GAISA KVALIT ĀTE
1. 31994 L 0063: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 94/63/EK (1994. gada 20. decembris) par kontroli
attiecībāuz gaisto šu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko rada benz īna glab āšana un nos ūtīšana no termin āliem
uz degvielas uzpildes stacij ām (OV L 365, 31.12.1994., 24. lpp.), kuru groza:
— 32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003. Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284,
31.10.2003., 1. lpp.).
a) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/63/EK 3. panta un I pielikuma, pras ības, kas noteiktas attiec ībāuz glab āšanas
iekārtām termin ālos, Bulg ārijānepiem ēro:
— līdz 2007. gada 31. decembrim —glabāšanas iek ārtām 6 termin ālos, kuru apgroz ījums ir liel āks par
25 000 tonn ām/gadā, bet maz āks vai vien āds ar 50 000 tonn ām/gadā;
— līdz 2009. gada 31. decembrim —glabāšanas iek ārtām 19 termin ālos, kuru apgroz ījums ir maz āks vai
vienāds ar 25 000 tonn ām/gadā.L 157/118 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
b) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/63/EK 4. panta un II pielikuma, pras ības, kas noteiktas attiec ībāuz iekrau šanu
esošajos pārvietojamos konteineros un izkrau šanu no tiem termin ālos, Bulg ārijānepiem ēro:
— līdz 2007. gada 31. decembrim —glabāšanas iek ārtām 12 termin ālos, kuru apgroz ījums ir liel āks par
25 000 tonn ām/gadā, bet maz āks vai vien āds ar 150 000 tonn ām/gadā;
— līdz 2009. gada 31. decembrim —29 termin āliem, kuru apgroz ījums ir maz āks vai vien āds ar
25 000 tonn ām/gadā.
c) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/63/EK 5. panta, pras ības, kas noteiktas attiec ībāuz esošajiem p ārvietojamiem
konteineriem termin ālos, Bulg ārijānepiem ēro:
— līdz 2007. gada 31. decembrim - 50 autocistern ām;
— līdz 2009. gada 31. decembrim - 466 autocistern ām.
d) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/63/EK 6. panta un III pielikuma, pras ības, kas noteiktas attiec ībāuz iekrau šanu
esošajās glabāšanas iek ārtās degvielas uzpildes stacij ās, Bulgārijānepiem ēro:
— līdz 2007. gada 31. decembrim —355 degvielas uzpildes stacij ām, kuru apgroz ījums ir liel āks par
500 m3/gadā, bet maz āks vai vien āds ar 1 000 m3/gadā;
— līdz 2009. gada 31. decembrim —653 degvielas uzpildes stacij ām, kuru apgroz ījums ir maz āks vai
vienāds ar 500 m3/gadā.
2. 31999 L 0032: Padomes Direkt īva 1999/32/EK (1999. gada 26. apr īlis), ar ko paredz s ēra satura samazin āšanu
konkrētiemšķidrākurināmāveidiem un ar ko groza Direkt īvu 93/12/EEK (OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp.), kuru
groza:
— 32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003. Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284,
31.10.2003., 1. lpp.).
a) Atk āpjoties no Direkt īvas 1999/32/EK 3. panta 1. punkta, Bulg ārijālīdz 2011. gada 31. decembrim nepiem ēro
prasības, kas noteiktas attiec ībāuz sēra saturu smagaj ādīzeļdegviel ā.Šajāpārejas laikposm āsēra saturs
nepārsniedz 3,00 masas procentus.
b) Atk āpjoties no Direkt īvas 1999/32/EK 4. panta 1. punkta, Bulg ārijālīdz 2009. gada 31. decembrim nepiem ēro
prasības, kas noteiktas attiec ībāuz sēra saturu smagaj ādīzeļdegviel ā.Šajāpārejas laikposm āsēra saturs
nepārsniedz 0,20 % masas procentus.
B. ATKRITUMU APSAIMNIEKO ŠANA
1. 31993 R 0259: Padomes Regula (EEK) Nr. 259/93 (1993. gada 1. febru āris) par uzraudz ību un kontroli attiec ībā
uz atkritumu p ārvadājumiem Eiropas Kopien ā, ievešanu taj āun izve šanu no t ās (OV L 30, 6.2.1993., 1. lpp.), kur ā
jaunākos groz ījumus izdara:
— 32001 R 2557: Komisijas 28.12.2001. Regula (EK) Nr. 2557/2001 (OV L 349, 31.12.2001., 1. lpp.).
a) L īdz 2014. gada 31. decembrim par visiem t ādu pārstrādei paredz ētu atkritumu s ūtījumiem uz Bulg āriju, kas
uzskait īti Regulas (EEK) Nr. 259/93 II pielikum ā, paziņo kompetentaj ām iestādēm, un uz šiem sūtījumiem
attiecas regulas 6., 7. un 8. pants.21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/119
b) Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 259/93 7. panta 4. punkta, Bulg ārijas kompetent ās iestādes līdz 2009. gada
31. decembrim var iebilst pret turpm āk norādīto pārstrādei paredz ētu atkritumu s ūtījumiem uz Bulg āriju,
iebildumus pamatojot ar regulas 4. panta 3. punkt āparedzētajiem iemesliem. Uz šādiem sūtījumiem attiecas
regulas 10. pants.
AA. MET ĀLUS SATURO ŠI ATKRITUMI
— AA 090 Ars ēna atkritumi un atliekas
— AA 100 Dz īvsudraba atkritumi un atliekas
— AA 130 Ats ārmi, kas radu šies met ālu kodin āšanā
AB. ATKRITUMI, KAS SATUR GALVENOK ĀRT NEORGANISKUS KOMPONENTUS, KURI VAR SATUR ĒT
MET ĀLUS UN ORGANISKAS VIELAS
AC. ATKRITUMI, KAS SATUR GALVENOK ĀRT ORGANISKUS KOMPONENTUS, KURI VAR SATUR ĒT
MET ĀLUS UN NEORGANISKAS VIELAS
— AC 040 Etil ēta benz īna nos ēdumi
— AC 050 Term ālie (siltumnes ēji)šķidrumi
— AC 060 Hidrauliskie šķidrumi
— AC 070 Brem žušķidrumi
— AC 080 Antifr īzašķidrumi
— AC 110 Fenoli, fenola savienojumi, tostarp hlorfenols šķidrumu vai nos ēdumu veid ā
— AC 120 Polihlornaftal īni
— AC 150 Hlorfluorog ļūdeņraži
— AC 160 Haloni
— AC 190 Viegl āputekļaināfrakcija, kas rodas automa šīnu sasmalcin āšanā
— AC 200 Fosfora organiskie savienojumi
— AC 230 Halogen ēti vai nehalogen ēti bezūdens destil ācijas atlikumi, kuri radu šies organisko
šķīdinātāju rekuper ācijā
— AC 240 Alif ātisko halogen ēto ogļūdeņražu (piem ēram, hlormet āna, dihloret āna, vinilhlor īda,
vinilidēnhlorīda, alilhlor īda un epihlorhidr īna) ražošanas atkritumiL 157/120 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
— AC 260 Šķidri cūku mēsli, fekālijas
AD. ATKRITUMI, KAS VAR SATUR ĒT VAI NU NEORGANISKUS, VAI ORGANISKUS KOMPONENTUS
— AD 010 Atkritumi, kas rodas farm ācijas produktu ra žošanāun sagatavo šanā
Atkritumi, kas satur šādas vielas, sast āvn otām vai ir ar t ām piesārņoti:
— AD 040 Neorganiskie cian īdi, izņemot d ārgmetālus saturo šus cietus atlikumus,
kuros ir nelieli neorganisko cian īdu piemais ījumi
— AD 050 Organiskie cian īdi
— AD 060 E ļļu/ūdens, og ļūdeņražu/ūdens mais ījumu un emulsiju atkritumi
— AD 070 Atkritumi, kas radu šies tipogr āfijas kr āsu, krāsvielu, pigmentu, kr āsu, laku un emaljas
krāsu ražošanā, pagatavo šanāun lieto šanā
— AD 150 Dab āsastopami organiskie materi āli, ko izmanto filtr ēšanai (piem ēram, biofiltri)
— AD 160 Sadz īves atkritumi
Minēto laikposmu var pagarin ātlīdz, ilgākais, 2012. gada 31. decembrim atbilst īgi proced ūrai, kas noteikta
18. pant āPadomes Direkt īvā75/442/EEK (1975. gada 15. j ūlijs) par atkritumiem (1),ņemot v ērā
grozījumus, kas izdar īti ar Padomes Direkt īvu 91/156/EEK (2).
c) Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 259/93 7. panta 4. punkta, Bulg ārijas kompetent ās iestādes līdz 2009. gada
31. decembrim var iebilst pret regulas IV pielikum āuzskait īto pārstrādei paredz ētu atkritumu s ūtījumiem, k āarī
regulas pielikumos neuzskait ītu pārstrādei paredz ētu atkritumu s ūtījumiem uz Bulg āriju, iebildumus pamatojot
ar regulas 4. panta 3. punkt āparedzētajiem iemesliem;
d) Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 259/93 7. panta 4. punkta, Bulg ārijas kompetent ās iestādes neat ļauj regulas II,
III un IV pielikum āuzskait īto pārstrādei paredz ētu atkritumu s ūtījumus, k āarīminētajos pielikumos
neuzskait ītu pārstrādei paredz ētu atkritumu s ūtījumus, kas paredz ēti saņēmējuzņēmumiem, uz kuriem attiecas
pagaidu atk āpe no da žiem noteikumiem Padomes Direkt īvā96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par
piesārņojuma integr ētu novēršanu un kontroli (3) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā2001/80/EK
(2001. gada 23. oktobris) par ierobe žojumiem attiec ībāuz dažu piesārņojošo vielu emisiju gais āno lielām
sadedzin āšanas iek ārtām(4), un tikm ēr, kamēru zs a ņēmējuzņēmumu attiecas pagaidu atk āpe.
2. 31994 L 0062: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu
un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/121
(1) OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp. Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003.,
1. lpp.).
(2) OV L 78, 26.3.1991., 32. lpp.
(3) OV L 275, 10.10.1996., 26. lpp.
(4) OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp. Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti ar 2003. gada Pievieno šanās aktu (OV L 236, 23.9.2003.,
33. lpp.).
— 32004 L 0012: Eiropas Parlamenta un Padomes 11.2.2004. Direkt īva 2004/12/EK (OV L 47, 18.2.2004.,
26. lpp.).
a) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/62/EK 6. panta 1. punkta a) apak špunkta, Bulg ārija nodro šina to, ka attiec ībāuz
reģenerāciju vai sadedzin āšanu atkritumu sadedzin āšanas iek ārtās ar ener ģijas reģenerāciju līdz 2011. gada
31. decembrim tiek sasniegts paredz ētais kop ējais apjoms, iev ērojotšādus starpposma m ērķus:
— līdz 2006. gada 31. decembrim —35 %, 2007. gad ā—39 %, 2008. gad ā—42 %, 2009. gad ā—46 %
un 2010. gad ā—48 % no svara.
b) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/62/EK 6. panta 1. punkta b) apak špunkta, Bulg ārija nodro šina to, ka attiec ībāuz
reģenerāciju vai sadedzin āšanu atkritumu sadedzin āšanas iek ārtās ar ener ģijas reģenerāciju līdz 2014. gada
31. decembrim tiek sasniegts paredz ētais kop ējais apjoms, iev ērojotšādus starpposma m ērķus:
— 2011. gad ā—50 %, 2012. gad ā—53 % un 2013. gad ā—56 % no svara.
c) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/62/EK 6. panta 1. punkta c) apak špunkta, Bulg ārija nodro šina to, ka l īdz
2009. gada 31. decembrim tiek sasniegts paredz ētais plastmasas p ārstrādes apjoms, iev ērojotšādus starpposma
mērķus:
— līdz 2006. gada 31. decembrim —8 %, 2007. gad ā—12 % un 2008. gad ā—14,5 % no svara.
d) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/62/EK 6. panta 1. punkta d) apak špunkta, Bulg ārija nodro šina to, ka l īdz
2014. gada 31. decembrim tiek sasniegts paredz ētais kop ējais pārstrādes apjoms, iev ērojotšādus starpposma
mērķus:
— līdz 2006. gada 31. decembrim —34 %, 2007. gad ā—38 %, 2009. gad ā—45 %, 2010. gad ā—47 %,
2011. gad ā—49 %, 2012. gad ā—52 %, un 2013. gad ā—54,9 % no svara.
e) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/62/EK 6. panta 1. punkta e) apak špunkta i) punkta, Bulg ārija nodro šina to, ka l īdz
2013. gada 31. decembrim tiek sasniegts paredz ētais stikla p ārstrādes apjoms, iev ērojotšādus starpposma
mērķus:
— līdz 2006. gada 31. decembrim —26 %, 2007. gad ā—33 %, 2009. gad ā—46 %, 2010. gad ā—51 %,
2011. gad ā—55 % un 2012. gad ā—59,6 % no svara.
f) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/62/EK 6. panta 1. punkta e) apak špunkta iv) punkta, Bulg ārija nodro šina to, ka l īdz
2013. gada 31. decembrim tiek sasniegts paredz ētais plastmasas p ārstrādes apjoms, skaitot tikai to materi ālu,
kuru atkal p ārstrādāplastmas ā, un iev ērojotšādus starpposma m ērķus:
— 2009. gad ā—17 %, 2010. gad ā—19 %, 2011. gad ā—20 % un 2012. gad ā—22 % no svara.
3. 31999 L 0031: Padomes Direkt īva 1999/31/EK (1999. gada 26. apr īlis) par atkritumu poligoniem (OV L 182,
16.7.1999., 1. lpp.), kuru groza:
— 32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003. Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284,
31.10.2003., 1. lpp.).L 157/122 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
Atkāpjoties no Direkt īvas 1999/31/EK 5. panta 3. punkta a) un b) apak špunkta un I pielikuma 2. punkta otr ā
ievilkuma, k āarīneskarot min ētās direkt īvas 6. panta c) punkta ii) apak špunktu un Padomes Direkt īvu 75/442/EEK
(1975. gada 15. j ūlijs) par atkritumiem (1), prasības, kas noteiktas attiec ībāuzšķidrajiem, kod īgajiem un oksid ētājiem
atkritumiem un attiec ībāto, kānovērst virszemes ūdeņu nokļūšanu apglab ātajos atkritumos, l īdz 2014. gada
31. decembrim nepiem ērošīm 14 eso šajām iekārtām:
1. “Polimeri ”sārņu nostādināšanas dīķis,Varna ,Devnya ;
2. “Solvay Sodi ”,“Deven ”un“Agropolichim ”jauktu pelnu un s ārņu nostādināšanas dīķis,Varna ,Devnya —Varna
pašvaldībā;
3. TEC “Varna ”pelnu nost ādināšanas dīķis,Varna, Beloslav ;
4. “Sviloza”pelnu nost ādināšanas dīķis,Veliko Tarnovo, Svishtov ;
5. TEC “Zaharni zavodi ”pelnu nost ādināšanas dīķis,Veliko Tarnovo, Gorna Oriahovitsa ;
6. “Vidachim v likvidatsya ”pelnu nost ādināšanas dīķis,Vidin, Vidin ;
7. “Toplofikatsia —Ruse”, TEC “Ruse—East”pelnu nost ādināšanas dīķis,Ruse, Ruse ;
8. TEC “Republica ”,“COF—Pernik ”un“Kremikovtsi —Rudodobiv ”pelnu nost ādināšanas dīķis,Pernik, Pernik ;
9. “Toplofikatsia Pernik ”un“Solidus Pernik ”pelnu nost ādināšanas dīķis,Pernik, Pernik ;
10. TEC “Bobov dol ”pelnu nost ādināšanas dīķis,Kyustendil, Bobov dol ;
11. “Brikel ”pelnu nost ādināšanas dīķis,Stara Zagora, Galabovo ;
12. “Toplofikatsia Sliven ”pelnu nost ādināšanas dīķis,Sliven, Sliven ;
13. TEC “Maritsa 3 ”pelnu nost ādināšanas dīķis,Khaskovo, Dimitrovgrad ;
14. TEC “Maritsa 3 ”pelnu nost ādināšanas dīķis,Khaskovo, Dimitrovgrad .
Bulgārija nodro šina, ka atkritumu daudzumu, ko apglab āšajās 14 eso šajās neatbilst īgajās iekārtās, pakāpeniski
samazina saska ņāaršādiem gada maksim āli pieļaujamiem daudzumiem:
— līdz 2006. gada 31. decembrim: 3 020 000 tonnu;
— līdz 2007. gada 31. decembrim: 3 010 000 tonnu;
— līdz 2008. gada 31. decembrim: 2 990 000 tonnu;
— līdz 2009. gada 31. decembrim: 1 978 000 tonnu;21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/123
(1) OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp. Direkt īvāgrozījumi izdar īti ar Direkt īvu 91/156/EEK un jaun ākie groz ījumi izdar īti ar Regulu
(EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
— līdz 2010. gada 31. decembrim: 1 940 000 tonnu;
— līdz 2011. gada 31. decembrim: 1 929 000 tonnu;
— līdz 2012. gada 31. decembrim: 1 919 000 tonnu;
— līdz 2013. gada 31. decembrim: 1 159 000 tonnu;
— līdz 2014. gada 31. decembrim: 1 039 000 tonnu.
4. 32002 L 0096: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/96/EK (2003. gada 27. janv āris) par elektrisko
un elektronisko iek ārtu atkritumiem (EEIA) (OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp.), ko groza:
— 32003 L 0108: Eiropas Parlamenta un Padomes 8.12.2003. Direkt īva 2003/108/EK (OV L 345, 31.12.2003.,
106. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 2002/96/EK 5. panta 5. punkta un 7. panta 2. punkta, Bulg ārija nodro šina to, ka l īdz
2008. gada 31. decembrim no priv ātāmmājsaimniec ībām gadāuz katru iedz īvotāju vidēji savāc vismaz četrus
kilogramus šķirotus EEIA, k āarīsasniedz sast āvdaļu, materi ālu un vielu re ģenerācijas, atk ārtotas izmanto šanas un
pārstrādes paredz ēto apjomu.
C. ŪDENS KVALIT ĀTE
31991 L 0271: Padomes Direkt īva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komun ālo notek ūdeņu attīrīšanu (OV L 135,
30.5.1991., 40. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003. Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284,
31.10.2003., 1. lpp.)
Atkāpjoties no Direkt īvas 91/271/EEK 3., 4. panta un 5. panta 2. punkta, Bulg ārijālīdz 2014. gada 31. decembrim
pilnībānepiem ēro pras ības attiec ībāuz komun ālo notek ūdeņu kanaliz ācijas sist ēmām un att īrīšanu, iev ērojotšādu
starpposma m ērķi:
— attiecībāuz aglomer ācijām, kuru iedz īvotāju skaits ir 10 000 vai vair āk, atbilst ību direkt īvai nodro šina līdz
2010. gada 31. decembrim.
D. R ŪPNIECISK ĀPIESĀRŅOJUMA KONTROLE UN RISKA P ĀRVALD ĪBA
1. 31996 L 0061: Padomes Direkt īva 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par pies ārņojuma integr ētu novēršanu
un kontroli (OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003. Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284,
31.10.2003., 1. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 96/61/EK 5. panta 1. punkta un tikt āl, ciktāl tas saist īts ar pien ākumu ekspluat ēt iekārtas
atbilstīgi emisijas robe žvērtībām, līdzvērtīgiem parametriem vai tehniskajiem r ādītājiem, ko nodro šina lab ākie
pieejamie tehniskie pa ņēmieni, k āparedzēts minētās direkt īvas 9. panta 3. un 4. punkt ā, prasības, kas noteiktas at ļauju
piešķiršanai eso šajām iekārtām, Bulg ārijālīdz norādītajiem datumiem nepiem ērošādām iekārtām:
līdz 2008. gada 31. decembrim:L 157/124 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
—“ Jambolen ”— Yambol (darbība 4.1. h)
—“ Verila ”— Ravno Pole (darbība 4.1.)
—“ Lakprom ”— Svetovrachane (darbība 4.1. b)
—“ Orgachim ”— Ruse (darbība 4.1. j)
—“ Neochim ”— Dimitrovgrad (darbība 4.1. b)
līdz 2009. gada 31. decembrim:
—“ Elisejna ”gara Elisejna (darbība 2.5. a)
līdz 2011. gada 31. decembrim:
— TEC “Ruse East ”— Ruse (darbība 1.1.)
— TEC “Varna ”— Varna (darbība 1.1.)
— TEC “Bobov dol ”— Sofia (darbība 1.1.)
—“ Lukoil Neftochim ”TEC —Burgas (darbība 1.1.)
—“ Lukoil Neftochim ”— Burgas (darbība 1.2.)
—“ Kremikovtsi ”— Sofia (darbība 2.2.)
—“ Radomir Metali ”— Radomir (darbība 2.3. b)
—“ Solidus ”— Pernika (darb ība 2.4.)
—“ Berg Montana fitingi ”— Montana (darbība 2.4.)
—“ Energoremont ”— Kresna (darbība 2.4.)
—“ Chugunoleene ”— Ihtiman (darbība 2.4.)
—“ Alkomet ”— Shoumen (darbība 2.5. b)
—“ Start”— Dobrich (darbība 2.5. b)
—“ Alukom ”— Pleven (darbība 2.5. b)
—“ Energiya ”— Turgovishte (darbība 2.5. b)
—“ Uspeh ”— Lukovit (darbība 3.5.)21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/125
—“ Keramika ”— Burgas (darbība 3.5.)
—“ Stroykeramika ”— Mezdra (darbība 3.5.)
—“ Stradlja keramika ”— Stradlja (darbība 3.5.)
—“ Balkankeramiks ”— Novi Iskar (darbība 3.5.)
—“ Shamot ”— Elin Pelin (darbība 3.5.)
— Keramikas r ūpnīca—Dragovishtitza (darbība 3.5.)
—“ Fayans ”— Kaspichan (darbība 3.5.)
—“ Solvay Sodi ”— Devnia (darbība 4.2. d)
—“ Polimeri ”— Devnia (darbība 4.2. c)
—“ Agropolichim ”— Devnia (darbība 4.3.)
—“ Neochim ”— Dimitrovgrad (darbība 4.3.)
—“ Agriya ”— Plovdiv (darbība 4.4.)
—“ Balkanpharma ”— Razgrad (darbība 4.5.)
—“ Biovet ”— Peshtera (darbība 4.5.)
—“ Catchup —frukt”— Ajtos (darbība 6.4. b)
—“ Bulgarikum ”— Burgas (darbība 6.4. c)
—“ Serdika 90 ”— Dobrich (darbība 6.4. c)
—“ Ekarisaj ”— Varna (darbība 6.5.)
—“ Ekarisaj Bert ”— Burgas (darbība 6.5.).
Pilnībāsaskaņotas atļaujas min ētajām iekārtām izsniedz l īdz 2007. gada 30. oktobrim, ietverot individu āli saisto šus
grafikus piln īgas atbilst ības nodro šināšanai.Šīsa tļaujas nodro šina to, ka l īdz 2007. gada 30. oktobrim tiek pan ākta
atbilstība visp ārējiem principiem, kas attiecas uz iek ārtu ekspluat ētāju pamatpien ākumiem, k ānoteikts direkt īvas
3. pant ā.
2. 32001 L 0080: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par
ierobežojumiem attiec ībāuz dažu piesārņojošo vielu emisiju gais āno lielām sadedzin āšanas iek ārtām (OV L 309,
27.11.2001., 1. lpp.), ko groza:
— 12003 T: Akts par pievieno šanās nosac ījumiem un L īgumu piel āgojumiem —Čehijas Republikas, Igaunijas
Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ung ārijas Republikas, MaltasL 157/126 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas pievieno šanās (OV L 236,
23.9.2003., 33. lpp.).
a) Atk āpjoties no Direkt īvas 2001/80/EK 4. panta 3. punkta, k āarīno III, IV un VII pielikuma A da ļas, emisijas
robežvērtības, kas noteiktas s ēra dioks īdam un putek ļiem, Bulg ārijālīdz attiec īgajiem blokiem nor ādīto termi ņu
beigām nepiem ērošādām iekārtām:
— TEC “Varna ”:
— 1. blokam —līdz 2009. gada 31. decembrim
— 2. blokam —līdz 2010. gada 31. decembrim
— 3. blokam —līdz 2011. gada 31. decembrim
— 4. blokam —līdz 2012. gada 31. decembrim
— 5. blokam —līdz 2013. gada 31. decembrim
— 6. blokam —līdz 2014. gada 31. decembrim
— TEC “Bobov dol ”:
— 2. vien ībai—līdz 2011. gada 31. decembrim
— 3. vien ībai—līdz 2014. gada 31. decembrim
— TEC “Ruse—East”:
— 3. un 4. vien ībai—līdz 2009. gada 31. decembrim
— 1. un 2. vien ībai—līdz 2011. gada 31. decembrim
—“ Lukoil Neftochim ”,Bourgas TEC:
— 2., 7., 8., 9. 10. un 11. vien ībai—līdz 2011. gada 31. decembrim.
Šajāpārejas laikposm āsēra dioks īda emisija no vis ām sadedzin āšanas iek ārtām, kāparedzēts Direkt īvā2001/80/
EK, nedr īkst pārsniegt šādas starpposma robe žvērtības:
— līdz 2008. gadam: 179 700 tonnas SO2/gadā; 8 900 tonnas putek ļu/gadā;
— līdz 2012. gadam: 103 000 tonnas SO2/gadā; 6 000 tonnas putek ļu/gadā.
b) Atk āpjoties no Direkt īvas 2001/80/EK 4. panta 3. punkta un VI pielikuma A da ļas, slāpekļao k sīda emisijas
robežvērtības Bulg ārijālīdz 2011. gada 31. decembrim nepiem ēro attiec ībāuz“Lukoil Neftochim ”,Bourgas TEC
sadedzin āšanas iek ārtas 2., 7., 8., 9., 10. un 11. bloku.21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/127
Šajāpārejas laikposm āslāpekļao k sīda emisija no vis ām sadedzin āšanas iek ārtām, kāparedzēts Direkt īvā2001/
80/EK, nedr īkst pārsniegt šādas starpposma robe žvērtības:
— līdz 2008. gadam: 42 900 tonnas/gad ā;
— līdz 2012. gadam: 33 300 tonnas/gad ā.
c) L īdz 2011. gada 1. janv ārim Bulg ārija iesniedz Komisijai atjaunin ātu plānu, tostarp ieguld ījumu pl ānu, atliku šo
neatbilst īgo iekārtu pak āpeniskai piel āgošanai, skaidri nor ādot konkr ētus posmus acquis piemērošanai.Šie plāni
nodrošina emisijas turpm āku samazin āšanu līdz līmenim, kas ir iev ērojami zem āks par a) un b) punkt ā
norādītajiem starpposma m ērķiem, jo īpaši attiecībāuz emisiju laikposm āno 2012. gada l īdz 2014. gadam. Ja
Komisija, jo īpašiņemot v ērāietekmi uz vidi un vajadz ību samazin ātpārejas posma pas ākumu izrais ītos
konkurences trauc ējumus iek šējātirgū, konstat ēto, kašie plāni nav pietiekami noteikto m ērķu sasnieg šanai, tā
inform ēBulgāriju. Turpm ākajos tr īsmēnešos Bulg ārija pazi ņo pasākumus, ko t āveikusi, lai sasniegtu min ētos
mērķus. Ja Komisija p ēc tam, apsprie žoties ar dal ībvalstīm, konstat ēto, kašie pasākumi nav pietiekami noteikto
mērķu sasnieg šanai, tāsākpārkāpuma proced ūru, kāparedzēts Konstit ūcijas III-360. pant ā.L 157/128 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.