ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0922 - 0922



C. ŪDENS KVALITĀTE 1. 31984 L 0156: Padomes Direktīva 84/156/EEK ( 1984. gada 8. marts) par robežvērtībām un kvalitātes mērķiem attiecībā uz dzīvsudraba emisijas nozarēs, kas nav sārmu metālu hlorīdu elektrolīze (OV L 074, 17.3.1984., 49. lpp.), kurā jaunākos grozījumus izdara: - 31991 L 0692: Padomes 23.12.1991. Direktīva 91/692/EEK (OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 84/156/EEK 3. panta un I pielikuma, robežvērtības, kas attiecībā uz dzīvsudraba un benzopirēna emisijām ūdenī paredzētas 1. pantā Direktīvā 76/464/EEK par piesārņojumu, ko rada dažas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē [8], Slovākijā līdz 2006. gada 31. decembrim nepiemēro attiecībā uz Novácke chemické závody, a.s. in Nováky, Slovākija. 2. 31986 L 0280: Padomes Direktīva 86/280/EEK ( 1986. gada 12. jūnijs) par emisiju robežvērtībām un kvalitātes mērķiem attiecībā uz dažām bīstamām vielām, kas iekļautas Direktīvas 76/464/EEK pielikuma I sarakstā (OV L 181, 4.7.1986., 16. lpp.), kurā jaunākos grozījumus izdara: - 31991 L 0692: Padomes 23.12.1991. Direktīva 91/692/EEK (OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 86/280/EEK 3. panta un II pielikuma, robežvērtības, kas tetrahlortilēna, trihlortilēna un tetrahlormetāna emisijām ūdenī paredzētas 1. pantā Direktīvā 76/464/EEK par piesārņojumu, ko rada dažas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē [9], Slovākijā Šaľa līdz 2006. gada 31. decembrim nepiemēro attiecībā uz Duslo, a.s. 3. 31991 L 0271: Padomes Direktīva 91/271/EEK ( 1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.), kuru groza: - 31998 L 0015: Komisijas 27.2.1998. Direktīva 98/15/EK (OV L 67, 7.3.1998., 29. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 91/271/EEK 3., 4. panta un 5. panta 2. punkta un atbilstīgi turpmāk paredzētajiem starpposma mērķiem, Slovākijā līdz 2015. gada 31. decembrim pilnībā nepiemēro prasības attiecībā uz komunālo notekūdeņu kanalizācijas sistēmām un attīrīšanu: - attiecībā uz 83 % no kopējā bioloģiski attīrāmo notekūdeņu daudzuma, atbilstību direktīvas noteikumiem nodrošina līdz 2004. gada 31. decembrim; - attiecībā uz 91 % no kopējā bioloģiski attīrāmo notekūdeņu daudzuma, atbilstību direktīvas noteikumiem nodrošina līdz 2008. gada 31. decembrim; - attiecībā uz aglomerācijām, kuru iedzīvotāju skaits ir 10000 vai vairāk, atbilstību direktīvas noteikumiem nodrošina līdz 2010. gada 31. decembrim; - attiecībā uz 97 % no kopējā bioloģiski attīrāmo notekūdeņu daudzuma, atbilstību direktīvas noteikumiem nodrošina līdz 2012. gada 31. decembrim. [8] OV L 129, 18.5.1976., 23. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Dirketīvu 2000/60/EK (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp). [9] OV L 129, 18.5.1976., 23. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2000/60/EK (OV 327, 22.12.2000., 1. lpp.). --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0848 - 0848



2. PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS BRĪVĪBA 1. 31997 L 0009: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/9/EK ( 1997. gada 3. marts) par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 97/9/EK 4. panta 1. punkta, līdz 2007. gada 31. decembrim uz Ungāriju neattiecas minimālais kompensācijas apjoms. Ungārija nodrošina, ka tās ieguldītāju kompensēšanas sistēma nodrošina segumu, kas līdz 2004. gada 31. decembrim ir vismaz EUR 3783 un laikposmā no 2005. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim — vismaz EUR 7565. Pārejas laikā pārējās dalībvalstis saglabās tiesības apturēt savā teritorijā izveidotu Ungārijas ieguldījumu sabiedrību filiāļu darbību, kamēr šādas filiāles nepievienojas oficiāli atzītai ieguldītāju kompensēšanas sistēmai attiecīgajā dalībvalstī, lai tādējādi segtu starpību starp Ungārijas kompensācijas apjomu un 4. panta 1. punktā minēto obligāto apjomu. Līdz 2007. gada 31. decembrim segums, ko Ungārijā nodrošina citas dalībvalsts ieguldījumu sabiedrība, nedrīkst pārsniegt obligāto kompensācijas apjomu, kas minēts Direktīvas 97/9/EK 4. panta 1. punktā. Minētajā laikposmā piemērojuma joma segumam, ko Ungārijā nodrošina citas dalībvalsts ieguldījumu sabiedrība, nedrīkst pārsniegt piemērojuma jomu, ko paredz atbilstīga kompensēšanas sistēma Ungārijā. 2. 32000 L 0012: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/12/EK ( 2000. gada 20. marts) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp.), ko groza: - 32000 L 0028: Eiropas Parlamenta un Padomes 18.9.2000. Direktīva 2000/28/EK (OV L 275, 27.10.2000., 37. lpp.). Prasība attiecībā uz sākumkapitālu, kas paredzēta Direktīvas 2000/12/EK 5. panta 2. punktā, līdz 2007. gada 31. decembrim neattiecas uz kooperatīvajām kredītiestādēm, kas Ungārijā nodibinātas līdz pievienošanās dienai. Ungārija nodrošina, ka šādu kooperatīvo kredītiestāžu minimālais sākumkapitāls līdz 2006. gada 31. decembrim ir vismaz EUR 378200 un no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim — vismaz EUR 756500. Atbilstīgi 5. panta 4. punktam šādu uzņēmumu pašu kapitāls pārejas laikā, sākot no pievienošanās dienas, nedrīkst kļūt mazāks par augstāko sasniegto rādītāju. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - III DAĻA. SAVIENĪBAS POLITIKA UN DARBĪBA - III SADAĻA. IEKŠPOLITIKA UN RĪCĪBA - II NODAĻA. EKONOMIKAS POLITIKA UN MONETĀRĀ POLITIKA - 4. iedaļa. Īpaši noteikumi dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro - III-194. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0085 - 0085



III-194. pants 1. Lai nodrošinātu pienācīgu ekonomikas un monetārās savienības darbību, saskaņā ar attiecīgiem Konstitūcijas noteikumiem Padome, ievērojot kādu no III-179. un III-184. pantā minētajām atbilstīgajām procedūrām, izņemot to, kas noteikta III - 184. panta13. punktā, pieņem noteikumus attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro: a) lai stiprinātu to budžeta disciplīnas un tās uzraudzības koordināciju; b) lai tām noteiktu ekonomikas politikas pamatnostādnes, vienlaikus nodrošinot to atbilstību visai Savienībai pieņemtajām pamatnostādnēm, kā arī to uzraudzību. 2. Balsošanā par 1. punktā noteiktajiem pasākumiem piedalās tikai tie Padomes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro. Kvalificēts balsu vairākums ir vismaz 55 % to Padomes locekļu balsu, kuri pārstāv iesaistītās dalībvalstis un aptver vismaz 65 % šo dalībvalstu iedzīvotāju. Bloķējošais mazākums ietver vismaz minimālo to Padomes locekļu skaitu, kuri pārstāv vairāk nekā 35 % iesaistīto dalībvalstu iedzīvotāju, papildus balsojot vienam loceklim; pretējā gadījumā uzskata, ka panākts kvalificēts balsu vairākums. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - III DAĻA. SAVIENĪBAS POLITIKA UN DARBĪBA - III SADAĻA. IEKŠPOLITIKA UN RĪCĪBA - I NODAĻA. IEKŠĒJAIS TIRGUS - 2. iedaļa. Personu brīva pārvietošanās un brīva pakalpojumu aprite - 2. apakšiedaļa. Brīvība veikt uzņēmējdarbību - III-138. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0061 - 0062



III-138. pants 1. Ar eiroietvarlikumiem nosaka pasākumus, lai attiecībā uz kādu konkrētu nodarbi panāktu brīvību veikt uzņēmējdarbību. Tos pieņem pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju. 2. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija veic pienākumus, ko tām uzliek saskaņā ar 1. punktu, jo īpaši, a) parasti piešķirot prioritāru režīmu tām darbības jomām, kur brīvība veikt uzņēmējdarbību īpaši labvēlīgi ietekmē ražošanas un tirdzniecības attīstību; b) nodrošinot dalībvalstu kompetento iestāžu ciešu sadarbību, lai noskaidrotu, kāds ir stāvoklis dažādās darbības jomās Kopienā; c) likvidējot tās administratīvās procedūras un praksi, kas izriet no valstu tiesību aktiem vai starp dalībvalstīm iepriekš noslēgtiem nolīgumiem un kuru atstāšana spēkā apdraud brīvību veikt uzņēmējdarbību; d) nodrošinot iespēju kādas dalībvalsts darba ņēmējiem, kas nodarbināti citas dalībvalsts teritorijā, palikt šajā teritorijā ar nolūku sākt darbību kā pašnodarbinātām personām, ja šie darba ņēmēji atbilst tiem nosacījumiem, kas būtu jāievēro, ja tie ieceļotu šajā valstī tad, kad ir nolēmuši sākt šādas darbības, e) dodot iespēju vienas dalībvalsts pilsoņiem iegādāties un izmantot zemi un ēkas, kas atrodas citas dalībvalsts teritorijā, ciktāl tas nav pretrunā III-227. panta 2. punktā minētajiem principiem, f) pakāpeniski atceļot ierobežojumus brīvībai veikt uzņēmējdarbību visās attiecīgajās darbības jomās, gan attiecībā uz nosacījumiem kādas dalībvalsts teritorijā dibināt pārstāvniecības, filiāles vai meitasuzņēmumus, gan arī nosacījumiem, kas reglamentē galvenā uzņēmuma darbinieku stāšanos šādu pārstāvniecību, filiāļu vai meitasuzņēmumu vadības un pārraudzības amatos, g) pietiekami koordinējot garantijas, ko dalībvalstis prasa no uzņēmējsabiedrībām un uzņēmumiem III-142. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu dalībnieku un pārējo intereses, un paredzot šādu garantiju vienādošanu visā Savienībā, h) pārliecinoties par to, ka dalībvalstu piešķirtais atbalsts neizkropļo uzņēmējdarbības veikšanas nosacījumus. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - NOBEIGUMA AKTS - A.Deklarācijas par Konstitūcijas pantiem - 17.Deklarācija par III-184. pantu



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0460 - 0461



17. Deklarācija par III-184. pantu Attiecībā uz III-184. pantu Konference apstiprina, ka Savienības un dalībvalstu ekonomikas un fiskālā politika balstās uz diviem svarīgiem pīlāriem - izaugsmes potenciāla palielināšanas un pareiza budžeta stāvokļa nodrošināšanas. Svarīgs instruments šo mērķu sasniegšanā ir Stabilitātes un izaugsmes pakts. Konference vēlreiz apstiprina tās apņemšanos ievērot noteikumus, kas attiecas uz Stabilitātes un izaugsmes paktu, ņemot tos par pamatu budžeta politiku koordinācijai Eiropas Savienības dalībvalstīs. Konference apstiprina to, ka uz noteikumiem pamatota sistēma ir labākā garantija, lai tiktu ievērotas saistības un lai pret visām dalībvalstīm būtu vienāda attieksme. Šajā kontekstā Konference arī vēlreiz apliecina savu uzticēšanos Lisabonas stratēģijas mērķiem: darba vietu radīšanai, strukturālajām reformām un sociālajai kohēzijai. Savienība tiecas sasniegt līdzsvarotu ekonomikas izaugsmi un cenu stabilitāti. Tādēļ ekonomikas un budžeta politikās ir jānosaka pareizās prioritātes, kas virzītas uz ekonomikas reformām, jaunievedumiem, konkurētspēju, privātu ieguldījumu stiprināšanu, kā arī patēriņa veicināšanu ekonomikas vājas izaugsmes posmos. Tas būtu jāatspoguļo budžeta jomā pieņemto lēmumu virzībā valstu un ES līmenī, jo īpaši, pārstrukturizējot valsts ieņēmumus un izdevumus, vienlaicīgi ievērojot budžeta disciplīnu atbilstīgi Konstitūcijai un Stabilitātes un izaugsmes paktam. Izaicinājumi ekonomikas un budžeta jomās, ar ko saskaras dalībvalstis, uzsver pareizas budžeta politikas nozīmīgumu visa ekonomikas attīstības procesa gaitā. Konference ir vienisprātis, ka dalībvalstīm būtu aktīvi jāizmanto ekonomiskās atveseļošanās periodi, lai konsolidētu valsts finanses un uzlabotu to budžeta stāvokli. Mērķis ir pakāpeniski panākt budžeta atlikumu uzplaukuma periodos, radot iespēju atvieglot ekonomikas lejupejas posmu grūtības un tādējādi sniedzot ieguldījumu valsts finanšu noturīgā ilgtspējībā. Dalībvalstis gaida no Komisijas priekšlikumus, kā arī turpmākus priekšlikumus no dalībvalstīm saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta izpildes stiprināšanas un vienkāršošanas iespējām. Dalībvalstis veiks nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu savu ekonomiku izaugsmes potenciālu. Uzlabota ekonomikas politikas koordinācija varētu sekmēt šī mērķa sasniegšanu. Šī Deklarācija neskar debates par Stabilitātes un izaugsmes paktu nākotnē. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - I DAĻA - IV SADAĻA. SAVIENĪBAS IESTĀDES UN STRUKTŪRAS - II NODAĻA. CITAS SAVIENĪBAS IESTĀDES UN PADOMDEVĒJAS STRUKTŪRAS - I-30. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0025 - 0025



I-30. pants Eiropas Centrālā banka 1. Eiropas Centrālā banka kopā ar valstu centrālajām bankām veido Eiropas Centrālo banku sistēmu. Eiropas Centrālā banka kopā ar to dalībvalstu centrālajām bankām, kuru naudas vienība ir euro un kas veido Eurosistēmu, īsteno Savienības monetāro politiku. 2. Eiropas Centrālo banku sistēmu reglamentē Eiropas Centrālās bankas lēmējinstances. Eiropas Centrālo banku sistēmas galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti. Neskarot šo mērķi, tā atbalsta vispārējo ekonomikas politiku Savienībā, lai palīdzētu sekmēt Savienības mērķu sasniegšanu. Tā veic citus centrālās bankas uzdevumus saskaņā ar III daļas noteikumiem un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem. 3. Eiropas Centrālā banka ir iestāde. Tā ir tiesību subjekts. Vienīgi tā ir tiesīga atļaut euro emisiju. Tā ir neatkarīga, gan īstenojot savas pilnvaras, gan pārzinot finanses. Savienības iestādes, struktūras, kā arī dalībvalstu valdības ievēro šo neatkarību. 4. Eiropas Centrālā banka pieņem pasākumus, kuri ir nepieciešami, lai veiktu tās uzdevumus saskaņā ar III-185. līdz III-191. pantu un III-196. pantu un saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtos izklāstītajiem nosacījumiem. Saskaņā ar šiem pašiem pantiem tās dalībvalstis, kuru naudas vienība nav euro, un to centrālās bankas patur savas pilnvaras monetāros jautājumos. 5. Ar Eiropas Centrālo banku atbilstīgi tās kompetences jomām konsultējas par visiem ierosinātajiem Savienības aktiem un visiem reglamentējošiem ierosinājumiem valstu līmenī, un tā var sniegt atzinumu. 6. Eiropas Centrālās bankas lēmējinstances, to sastāvs un darbības metodes ir izklāstītas III-382. un III-383. pantā, kā arī Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtos. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - NOBEIGUMA AKTS - B. Deklarācijas par protokoliem, kas pievienoti Konstitūcijai - Deklarācijas attiecībā uz Protokolu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas Pievienošanās līgumu un aktu - 33.Deklarācija par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes Suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0466 - 0467



33. Deklarācija par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes Suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā KONFERENCE, atgādinot, ka Kopējā deklarācija par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes Suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā, kas pievienota Līguma par Apvienotās Karalistes pievienošanos Eiropas Kopienām Nobeiguma aktam, ir paredzēts, ka Eiropas Ekonomikas Kopienas un Suverēno bāzu teritoriju savstarpējo attiecību režīmu noteiks, ņemot vērā jebkādus nolīgumus, kas noslēgti starp Kopienu un Kipras Republiku; ņemot vērā noteikumus par Suverēnajām bāzu teritorijām, kas izklāstīti Līgumā par Kipras Republikas izveidi (turpmāk "Izveides līgums"), un ar to saistīto 1960. gada 16. augusta Notu apmaiņu; paturot prātā 1960. gada 16. augustā notikušo Apvienotās Karalistes valdības un Kipras Republikas valdības Notu apmaiņu par Suverēno bāzu teritoriju pārvaldi, kā arī tai pievienoto Apvienotās Karalistes valdības deklarāciju par to, ka viens no mērķiem, kas jāsasniedz, ir Suverēnajās bāzu teritorijās dzīvojošo vai strādājošo personu interešu aizsardzība, un šajā sakarā ņemot vērā to, ka uz šīm personām, ciktāl tas iespējams, jāattiecina tāds pats režīms kā uz personām, kas dzīvo vai strādā Kipras Republikā; paturot prātā arī Izveides līguma noteikumus par Suverēno bāzu teritoriju un Kipras Republikas savstarpējo muitas režīmu, un jo īpaši minētā Līguma F pielikuma noteikumus; tāpat paturot prātā Apvienotās Karalistes apņēmību neveidot muitas punktus vai citus robežšķēršļus starp Suverēnajām bāzu teritorijām un Kipras Republiku, kā arī atbilstīgi Izveides līgumam veiktos pasākumus, ar ko saskaņā Kipras Republikas iestādes Suverēnajās bāzu teritorijās pārvalda plašu sabiedrisko pakalpojumu loku, tostarp lauksaimniecības, muitas un nodokļu uzlikšanas jomā; apliecinot to, ka Kipras Republikas pievienošanās Eiropas Savienībai nedrīkstētu iespaidot tiesības un pienākumus, kādi ir Izveides līguma Līgumslēdzējām Pusēm; tālab atzīstot, ka attiecībā uz Suverēnajām bāzu teritorijām ir jāpiemēro daži Eiropas Savienības Konstitūcijas un tiesību aktu noteikumi, un jāparedz īpaši pasākumi saistībā ar šo noteikumu īstenošanu Suverēnajās bāzu teritorijās; NORĀDA, ka tālab īpaši noteikumi ir iekļauti II daļas III sadaļā Protokolā par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas Pievienošanās līgumu un aktu. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - III DAĻA. SAVIENĪBAS POLITIKA UN DARBĪBA - VI SADAĻA. SAVIENĪBAS DARBĪBA - III NODAĻA. PASTIPRINĀTA SADARBĪBA - III-420. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0181 - 0181



III-420. pants 1. Jebkura dalībvalsts, kura vēlas iesaistīties jau uzsāktā pastiprinātā sadarbībā vienā no III-419. panta 1. punktā minētajām jomām, par savu nodomu paziņo Padomei un Komisijai. Četros mēnešos pēc paziņojuma saņemšanas dienas Komisija apstiprina attiecīgās dalībvalsts līdzdalību. Vajadzības gadījumā tā norāda, ka līdzdalības nosacījumi ir ievēroti, un nosaka tādus pārejas pasākumus, ko uzskata par nepieciešamiem attiecībā uz pastiprinātās sadarbības sakarā jau pieņemtu tiesību aktu piemērošanu. Tomēr, ja Komisija uzskata, ka līdzdalības nosacījumi nav ievēroti, tā norāda pasākumus, kādi jāveic, lai šos nosacījumus ievērotu, un nosaka termiņu līdzdalības pieprasījuma atkārtotai izskatīšanai. Beidzoties šim termiņam, tā no jauna izskata pieteikumu saskaņā ar otrajā daļā izklāstīto procedūru. Ja Komisija uzskata, ka joprojām nav ievēroti līdzdalības nosacījumi, attiecīgā dalībvalsts var vērsties Padomē, kas pieņem lēmumu pieteikuma sakarā. Padome rīkojas saskaņā ar I-44. panta 3. punktu. Tā arī var pieņemt šā panta otrajā daļā minētos pārejas pasākumus, pieņemot lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma. 2. Jebkura dalībvalsts, kura vēlas iesaistīties pastiprinātajā sadarbībā kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, par savu nodomu paziņo Padomei, Savienības ārlietu ministram un Komisijai. Padome apstiprina attiecīgās dalībvalsts līdzdalību pēc apspriešanās ar Savienības ārlietu ministru un vajadzības gadījumā tā ņem vērā to, vai ir ievēroti līdzdalības nosacījumi. Padome pēc Savienības ārlietu ministra priekšlikuma var noteikt tādus pārejas pasākumus, kas nepieciešami attiecībā uz jau pieņemtu tiesību aktu piemērošanu pastiprinātas sadarbības sakarā. Tomēr, ja Padome uzskata, ka līdzdalības nosacījumi nav ievēroti, tā norāda pasākumus, kādi jāveic, lai šos nosacījumus ievērotu, un nosaka termiņu līdzdalības pieprasījuma atkārtotai izskatīšanai. Piemērojot šo punktu, Padome pieņem vienprātīgu lēmumu un rīkojas saskaņā ar I-44. panta 3. punktu. --------------------------------------------------
Akts par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā - CETURTĀ DAĻA: PAGAIDU NOTEIKUMI - III SADAĻA:FINANŠU NOTEIKUMI - 34. pants



Oficiālais Vēstnesis L 157 , 21/06/2005 Lpp. 0215 - 0215



34. pants 1. Papildus pievienošanās dienā spēkā esošiem noteikumiem par lauku attīstību laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Bulgārijai un Rumānijai piemēro VIII pielikuma I-III iedaļā izklāstītos noteikumus, un visā plānošanas laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam Bulgārijai un Rumānijai piemēro VIII pielikuma IV iedaļā paredzētos īpašos finanšu noteikumus. 2. Neskarot turpmākus politikas lēmumus, Bulgārijai un Rumānijai piešķirtās saistību apropriācijas no ELVGF Garantiju nodaļas lauku attīstībai trīs gadu laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam ir EUR 3041 miljoni (2004. gada cenās). 3. Vajadzības gadījumā īstenošanas noteikumus VIII pielikuma piemērošanai pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/1999 50. panta 2. punktā paredzēto procedūru. 4. Vajadzības gadījumā Padome pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu ar kvalificētu balsu vairākumu veic pielāgojumus VIII pielikumā, lai nodrošinātu saskaņotību ar noteikumiem par lauku attīstību. --------------------------------------------------
Akts par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā - CETURTĀ DAĻA: PAGAIDU NOTEIKUMI - III SADAĻA:FINANŠU NOTEIKUMI - 30. pants



Oficiālais Vēstnesis L 157 , 21/06/2005 Lpp. 0214 - 0214



30. pants 1. Bulgārija, saskaņā ar apņemšanos pirms 2003. gada pilnībā slēgusi Kozloduy kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku, lai turpmāk pārtrauktu to ekspluatāciju, apņemas 2006. gadā pilnībā slēgt šīs kodolelektrostacijas 3. un 4. bloku un turpmāk pārtraukt to ekspluatāciju. 2. Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Kopiena sniegs Bulgārijai finansiālu palīdzību, lai atbalstītu tās pūliņus pārtraukt Kozloduy kodolelektrostacijas 1. līdz 4. bloka ekspluatāciju un novērst to slēgšanas un ekspluatācijas pārtraukšanas sekas. Šī palīdzība, inter alia, ietver: pasākumus, lai atbalstītu Kozloduy kodolelektrostacijas 1. līdz 4. bloka ekspluatācijas pārtraukšanu; pasākumus, lai vides aizsardzības kontekstā panāktu uzlabojumus atbilstīgi acquis; pasākumus, lai Bulgārijā modernizētu parastās enerģijas ražošanas, pārvades un sadales sektorus; pasākumus, lai uzlabotu energoefektivitāti, veicinātu atjaunojamu energoavotu izmantošanu un uzlabotu energoapgādes drošību. Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam palīdzības saistību apropriācijas ir EUR 210 miljoni (2004. gada cenās), par ko katru gadu uzņemas saistības vienādā apjomā - EUR 70 miljonu (2004. gada cenās). Palīdzību vai tās daļas var darīt pieejamas kā Kopienas ieguldījumu Starptautiskajā Kozloduy ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta fondā, ko pārvalda Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka. 3. Komisija var pieņemt noteikumus par 2. punktā minētās palīdzības īstenošanu. Noteikumus pieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK ( 1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [16]. Šajā nolūkā Komisijai palīdz komiteja. Piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir sešas nedēļas. Komiteja pieņem savu reglamentu. [16] OV L 184, 17.7.1999, 23. lpp. --------------------------------------------------
Akts par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā - VI pielikums:Pievienošanās akta 23. pantā minētais saraksts: pārejas posma pasākumi - Bulgārija - 2.Pakalpojumu sniegšanas brīvība



Oficiālais Vēstnesis L 157 , 21/06/2005 Lpp. 0282 - 0282



2. PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS BRĪVĪBA 31997 L 0009: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/9/EK ( 1997. gada 3. marts) par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 97/9/EK 4. panta 1. punkta, līdz 2009. gada 31. decembrim uz Bulgāriju neattiecas minimālais nodrošinājuma apjoms. Bulgārija nodrošina to, ka tās ieguldītāju kompensācijas sistēma nodrošina segumu, kas laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim ir vismaz EUR 12000 un laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim — vismaz EUR 15000. Pārejas laikā pārējās dalībvalstis saglabās tiesības apturēt savā teritorijā izveidotu Bulgārijas ieguldījumu sabiedrību filiāļu darbību, kamēr šādas filiāles nepievienojas oficiāli atzītai ieguldītāju kompensācijas sistēmai attiecīgajā dalībvalstī, lai tādējādi segtu starpību starp Bulgārijas kompensācijas apjomu un Direktīvas 97/9/EK 4. panta 1. punktā minēto minimālo nodrošinājuma apjomu. --------------------------------------------------