VII PIELIKUMS
Pievieno šanās akta 23. pant āminētais saraksts: p ārejas posma pas ākumi —Rum ānija
1. PERSONU P ĀRVIETO ŠANĀSB R ĪVĪBA
Eiropas Kopienas dibin āšanas l īgums
31968 R 1612: Padomes Regula (EEK) Nr. 1612/68 (1968. gada 15. oktobris) par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos
Kopien ā(OV L 257, 19.10.1968., 2. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32004 L 0038: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.4.2004. Direkt īva 2004/38/EK (OV L 158, 30.4.2004.,
77. lpp.).
31996 L 0071: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju
norīkošanu darba pakalpojumu snieg šanas jom ā(OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.)
32004 L 0038: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2004/38/EK (2004. gada 29. apr īlis) par Eiropas Savien ības
pilsoņuu nt o ģimenes locek ļu tiesībāmb rīvi pārvietoties un uztur ēties dal ībvalstu teritorij ā, ar ko groza Regulu (EEK)
Nr. 1612/68 un atce ļDirektīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/
EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.).
1. Attiec ībāuz darba ņēmēju pārvietošanāsb rīvību un pakalpojumu snieg šanas br īvību, kas saist īta ar darba
ņēmēju pagaidu p ārvietošanos, k ātādefinēta Direkt īvas 96/71/EK 1. pant ā,E Klīguma 39. pantu un 49. panta pirmo
daļu attiec ībās starp Rum āniju, no vienas puses, un katru pa šreizējo dalībvalsti, no otras puses, piln ībāpiemēro,
vienīgi ievērojot 2. l īdz 14. punkt āparedzētos pārejas posma noteikumus.
2. Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. panta, pa šreizējās dalībvalstis divus gadus p ēc pievieno šanās
dienas piem ēros attiec īgo valstu pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no divpus ējiem nol īgumiem, kuri reglament ē
Rumānijas pilso ņu piekļuvišo valstu darba tirgiem. Pa šreizējās dalībvalstis var turpin ātšo pasākumu piem ērošanu
piecus gadus p ēc pievieno šanās dienas.
Rumānijas pilso ņi, kas pievieno šanās dienālikumīgi strādākādāno pašreizējām dalībvalstīm un kam uz nep ārtrauktu
12 mēnešu vai ilg āku laikposmu ir likum īga piek ļuve attiec īgās dalībvalsts darba tirgum, saglab ās piekļuvi attiec īgās
dalībvalsts darba tirgum, bet ne citu t ādu dalībvalstu darba tirgiem, kuras īsteno savus iek šējos pas ākumus.
Rumānijas pilso ņiem, kam p ēc pievieno šanās uz nep ārtrauktu 12 m ēnešu vai ilg āku laikposmu ir piek ļuve kādas
pašreizējās dalībvalsts darba tirgum, ir t ādas pašas tiesības.
Šāpunkta otraj āun trešajādaļāminētie Rum ānijas pilso ņi zaudēminētajāsd aļās paredz ētās tiesības, ja vi ņib rīvprātīgi
atstāj attiecīgās dalībvalsts darba tirgu.
Rumānijas pilso ņiem, kas k ādāno pašreizējām dalībvalstīm likum īgi strādāpievieno šanās dienāvai laikposm ā, kad
tiekīstenoti attiec īgās valsts pas ākumi, un kam pieeja attiec īgās dalībvalsts darba tirgum ir uz laikposmu, kas īsāks par
12 mēnešiem, nav min ēto tiesību.
3. Pirms beidzas divu gadu laikposms p ēc pievieno šanās dienas, Padome p ārskata 2. punkt āparedzēto pārejas
noteikumu darb ību, pamatojoties uz Komisijas zi ņojumu.21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/311
Pēc minētāspārskatīšanas un ne v ēlākkābeidzoties divu gadu laikposmam p ēc pievieno šanās dienas pa šreizējās
dalībvalstis pazi ņo Komisijai, vai t ās turpin āsīstenot attiec īgos valstu pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no
divpusējiem nol īgumiem, vai ar īturpmāk piem ēros Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. pantu. Ja šāds pazi ņojums
netiek sniegts, piem ēro Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. pantu.
4. P ēc Rum ānijas lūguma var veikt vienu papildu p ārskatīšanu. Piem ēro 3. punkt āizklāstīto proced ūru, un
pārskatīšanu pabeidz se šos mēnešos pēc Rumānijas lūguma sa ņemšanas.
5. Dal ībvalstis, kuras turpina īstenot attiec īgos valsts pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no divpus ējiem
nolīgumiem, 2. punkt āminētāpiecu gadu laikposma beig ās var - ja past āv nopietni darba tirgus trauc ējumi vai to
rašanās iespēja un iepriek špaziņojot Komisijai - septi ņus gadus p ēc pievieno šanās dienas turpin ātīstenot min ētos
pasākumus. Ja šāds pazi ņojums netiek sniegts, piem ēro Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. pantu.
6. Septi ņu gadu laikposm āpēc pievieno šanās dienas t ās dalībvalstis, kur ās saskaņāar 3., 4. vai 5. punktu attiec ībā
uz Rum ānijas pilso ņiem piem ēro Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. pantu un kuras min ētajālaikposm āRumānijas
pilsoņiem uzskaites nol ūkāizsniedz darba at ļaujas, min ētāsa tļaujas izsniegs autom ātiski.
7. Dal ībvalstis, kur ās atbilst īgi 3., 4. vai 5. punktam attiec ībāuz Rum ānijas pilso ņiem piem ēro Regulas (EEK)
Nr. 1612/68 1. l īdz 6. pantu, var septi ņu gadu laikposm āpēc pievieno šanās dienas izmantot turpm ākajāsšāpunkta
daļās izklāstītās proced ūras.
Ja kādānošāpunkta pirmaj ādaļāminētajām dalībvalstīm ir vai ir paredzami darba tirgus trauc ējumi, kas var ētu
nopietni apdraud ētd zīves vai nodarbin ātības līmeni konkr ētajāreģionāvai profesij ā, tadšīdalībvalsts par to inform ē
Komisiju un p ārējās dalībvalstis, sniedzot visu attiec īgo inform āciju. Pamatojoties uz šo inform āciju, dal ībvalsts var
lūgt, lai Komisija nosaka, ka Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. panta piem ērošana piln īgi vai da ļēji jāaptur, lai
attiecīgajāreģionāvai profesij āatjaunotu norm ālo situāciju. Par piem ērošanas aptur ēšanu, kāarīapturēšanas ilgumu
un apjomu Komisija lemj, v ēlākais, divas ned ēļas pēc attiec īga lūguma sa ņemšanas un savu l ēmumu dara zin āmu
Padomei. Ikviena dal ībvalsts var div ās nedēļāspēc dienas, ar ko dat ēts Komisijas l ēmums, l ūgt Padomi atcelt vai groz īt
attiecīgo lēmumu. Par šādiem lūgumiem Padome div ās nedēļās pieņem lēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu.
Steidzamos un iz ņēmuma gad ījumosšāpunkta pirmaj ādaļāminētādalībvalsts var aptur ēt Regulas (EEK) Nr. 1612/68
1. līdz 6. panta piem ērošanu, pēc tam iesniedzot Komisijai pamatotu ex-post paziņojumu.
8. Kam ēr atbilst īgi 2. līdz 5. punktam un 7. punktam ir aptur ēta Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. panta
piemērošana, Rum ānijāattiecībāuz pašreizējo dalībvalstu pilso ņiem un pa šreizējās dalībvalstīs attiec ībāuz Rum ānijas
pilsoņiem piem ēro Direkt īvas 2004/38/EK 23. pantu, ņemot v ērāš ādus nosac ījumus, cikt āl tas attiecas uz darba
ņēmējuģimenes locek ļu tiesībām strādāt algotu darbu:
— darbaņēmēja laulātajam un vi ņupēcnācējiem vecum ālīdz 21 gadam vai apg ādājamiem, kuri kop āar darba
ņēmēju pievieno šanās dienālikumīgi dzīvo kādādalībvalstī,pēc pievieno šanāsi rtūlītēja piekļuve darba tirgum
šajādalībvalstī. Tas neattiecas uz t ādu darba ņēmējuģimenes locek ļiem, kam piek ļuve attiec īgās dalībvalsts darba
tirgum ir at ļauta uz laikposmu l īdz 12 m ēnešiem;
— darbaņēmēja laulātajam un vi ņupēcnācējiem vecum ālīdz 21 gadam vai apg ādājamiem, kuri kop āar darba
ņēmēju likum īgi dzīvo kādādalībvalstīno dienas, kas ir p ēc pievieno šanās dienas, ta ču laikposm ā, kad tiek
piemēroti iepriek šizklāstītie pārejas noteikumi, ir piek ļuve attiec īgās dalībvalsts darba tirgum, tikl īdz viņi vismaz
astoņpadsmit m ēnešus ir dz īvojuši attiecīgajādalībvalstīvai arītrešajāgadāpēc pievieno šanās dienas, atkar ībā
no tā, kurštermiņšbeidzas agr āk.
Šie noteikumi neskar labv ēlīgākus pas ākumus, ko paredz attiec īgās valsts ties ību akti vai kas izriet no divpus ējiem
nolīgumiem.L 157/312 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
9. Ja da žus Direkt īvas 2004/38/EK noteikumus, kas p ārņem Direkt īvas 68/360/EEK (1) noteikumus, nav iesp ējams
nošķirt no Regulas (EEK) Nr. 1612/68 noteikumiem, kurus nepiem ēro atbilst īgi 2. l īdz 5. punktam un 7. un
8. punktam, Rum ānija un pa šreizējās dalībvalstis dr īkst atk āpties no min ētajiem noteikumiem tikt āl, ciktāl tas
vajadzīgs, lai piem ērotu 2. l īdz 5. punktu un 7. un 8. punktu.
10. Visos gad ījumos, kad atbilst īgi iepriek šizklāstītajiem p ārejas noteikumiem pa šreizējās dalībvalstis īsteno
attiecīgo valstu pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no divpus ējiem nol īgumiem, Rum ānija var patur ēts pēkā
līdzvērtīgus pas ākumus attiec ībāuz konkr ētās dalībvalsts vai konkr ēto dalībvalstu pilso ņiem.
11. Ja k āda no pa šreizējām dalībvalstīm aptur Regulas (EEK) Nr. 1612/68 1. l īdz 6. panta piem ērošanu, Rum ānija var
attiecībāuz Bulg āriju izmantot proced ūras, kas izkl āstītas 7. punkt ā.Šādos laikposmos darba at ļaujas, ko Rum ānija
pārraudzības nol ūkāizsniedz Bulg ārijas pilso ņiem, tiek izsniegtas autom ātiski.
12. Pa šreizējās dalībvalstis, kas atbilst īgi 2. līdz 5. punktam un 7. l īdz 9. punktam īsteno savas valsts pas ākumus, var
atbilstīgi saviem ties ību aktiem noteikt pla šāku pārvietošanāsb rīvību nek āpastāv pievieno šanās dienā, tostarp
paredzēt pilnīgu piek ļuvi darba tirgum. S ākot ar tre šo gadu p ēc pievieno šanās dienas, ikviena pa šreizējādalībvalsts,
kasīsteno savas valsts pas ākumus, var jebkur ālaikānolemt, ka min ēto pasākumu viet āpiemēros Regulas (EEK)
Nr. 1612/68 1. l īdz 6. pantu. Par jebkuru šādu lēmumu inform ēKomisiju.
13. Lai atsevi šķās jutīgās pakalpojumu jom ās darba tirg ūnovērstu nopietnus trauc ējumus vai šādu trauc ējumu
rašanās iespēju, ko da žos reģionos var izrais īt starptautiska pakalpojumu snieg šana, kātādefinēta Direkt īvas 96/71/
EK 1. pant ā, un tikt āl, ciktāltās atbilst īgi iepriek šizklāstītajiem p ārejas noteikumiem attiec ībāuz Rum ānijas darba
ņēmējiemīsteno savas valsts pas ākumus vai pas ākumus, kas izriet no divpus ējiem nol īgumiem, V ācija un Austrija var
- iepriek špar to inform ējot Komisiju - atk āpties no EK l īguma 49. panta, lai saist ībāar pakalpojumiem, kurus sniedz
sabiedr ības, kas veic uz ņēmējdarbību Rum ānijā, ierobe žotu tādu darba ņēmēju pagaidu p ārvietošanos, kuru ties ībām
strādātVācijāun Austrij āpiemērojami šo valstu iek šējie pasākumi.
Pakalpojumu jomas, uz kur ām var attiecin āt minēto atkāpi, iršādas:
— Vācijā:
Joma NACE (*) kods, ja nav nor ādīts citādi
Būvniecība, tostarp saist ītās nozares 45.1. l īdz 4.;
Darbības jomas, kas uzskait ītas Direkt īvas 96/71/EK
pielikum ā
Ēku tīrīšana un uzkop šana 74.70. Ēku tīrīšana un uzkop šana
Citi pakalpojumi 74.87. Vien īgi iekštelpu taps ētāju darb ība
(*) NACE : skat. 31990 R 3037: Padomes Regula (EEK) Nr. 3037/90 (1990. gada 9. oktobris) par saimniecisko darb ību
statistisko klasifik āciju Eiropas Kopien ā(OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp.). Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003. Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/313
(1) Padomes Direkt īva 68/360/EEK (1968. gada 15. oktobris) par ierobe žojumu atcel šanu attiec ībāuz dalībvalstu darba ņēmēju
un viņuģimeņupārvietošanos un dz īvesvietu Kopien ā(OV L 257, 19.10.1968., 13. lpp.). Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti
ar 2003. gada Pievieno šanās aktu (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.), un t āatcelta no 2006. gada 30. apr īļa ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2004/38/EK (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.).
— Austrijā:
Joma NACE (*) kods, ja nav nor ādīts citādi
Dārzkopības pakalpojumi 01.41.
Akmens sadal īšana, apstr āde un apdare 26.7.
Metāla būvkonstrukciju un to da ļur ažošana 28.11.
Būvniecība, tostarp saist ītās nozares 45.1. l īdz 4.;
Darbības jomas, kas uzskait ītas Direkt īvas 96/71/EK
pielikum ā
Apsardzes darb ība 74.60.
Ēku tīrīšana un uzkop šana 74.70.
Mājas aprūpe 85.14.
Sociālāpalīdzība un darb ības bez izmitin āšanas 85.32.
(*) NACE : skat. 31990 R 3037: Padomes Regula (EEK) Nr. 3037/90 (1990. gada 9. oktobris) par saimniecisko darb ību
statistisko klasifik āciju Eiropas Kopien ā(OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp.). Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003. Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
Tiktāl, ciktālVācija vai Austrija saska ņāar iepriek šējāmšāpunkta da ļām atkāpjas no EK l īguma 49. panta pirm ās
daļas, Rum ānija var veikt l īdzvērtīgus pas ākumus, par to iepriek špaziņojot Komisijai.
Šāpunkta piem ērošanas sekas nedr īkst būttādi darba ņēmēju pagaidu p ārvietošanās nosac ījumi saist ībāar
pakalpojumu starptautisku snieg šanu Vācijāvai Austrij āun Rum ānijā, kas b ūtu vairāk ierobe žojošikānosacījumi,
kuri ir sp ēkāPievieno šanāslīguma parakst īšanas dien ā.
14. Iepriek š2. līdz 5. punkt āun 7. l īdz 12. punkt āizklāstīto noteikumu piem ērošanas sekas nedr īkst būttādi
nosacījumi Rum ānijas pilso ņu piek ļuvei pa šreizējo dalībvalstu darba tirgiem, kas b ūtu vair āk ierobe žojošikā
nosacījumi, kuri ir sp ēkāPievieno šanāslīguma parakst īšanas dien ā.
Neskarot 1. l īdz 13. punkt āizklāstīto noteikumu piem ērošanu, visos laikposmos, kad tiek īstenoti attiec īgo valstu
pasākumi vai pas ākumi, kas izriet no divpus ējiem nol īgumiem, pa šreizējās dalībvalstis saist ībāar piekļuvi savam darba
tirgum dod priek šroku darba ņēmējiem, kas ir dal ībvalstu pilso ņi, nevis darba ņēmējiem, kas ir tre šo valstu pilso ņi.
Režīms, ko piem ēro Rum ānijas migr ējošiem darba ņēmējiem un vi ņuģimenēm, kas likum īgi dzīvo un str ādākādācitā
dalībvalstī, vai citu dal ībvalstu migr ējošiem darba ņēmējiem un vi ņuģimenēm, kas likum īgi dzīvo un str ādāRumānijā,
nedrīkst būt vairāk ierobe žojošskātas režīms, ko piem ēro trešo valstu darba ņēmējiem, kas dz īvo un str ādāattiecīgi
konkrētajādalībvalstīvai Rum ānijā. Turkl āt, piem ērojot principu, ka priek šroka tiek dota Kopienai, re žīms, ko
piemēro tādiem migr ējošiem darba ņēmējiem no tre šām valst īm, kas dz īvo un str ādāRumānijā, nedrīkst būt
labvēlīgāks kārežīms, ko piem ēro Rum ānijas pilso ņiem.
2. PAKALPOJUMU SNIEG ŠANAS BR ĪVĪBA
31997 L 0009: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 97/9/EK (1997. gada 3. marts) par ieguld ītāju kompens ācijas
sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.).L 157/314 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
Atkāpjoties no Direkt īvas 97/9/EK 4. panta 1. punkta, l īdz 2011. gada 31. decembrim uz Rum āniju neattiecas
minimālais nodro šinājuma apjoms. Rum ānija nodro šina to, ka t ās ieguld ītāju kompens ācijas sist ēma nodro šina
segumu, kas laikposm āno 2007. gada 1. janv āra līdz 2007. gada 31. decembrim ir vismaz EUR 4 500, no 2008. gada
1. janv āra līdz 2008. gada 31. decembrim —vismaz EUR 7 000, no 2009. gada 1. janv āra līdz 2009. gada
31. decembrim —vismaz EUR 9 000, no 2010. gada 1. janv āra līdz 2010. gada 31. decembrim - vismaz EUR 11 000
un laikposm āno 2011. gada 1. janv āra līdz 2011. gada 31. decembrim —vismaz EUR 15 000.
Pārejas laik āpārējās dalībvalstis saglab ās tiesības aptur ēt savāteritorij āizveidotu Rum ānijas ieguld ījumu sabiedr ību
filiāļu darb ību, kam ēršādas fili āles nepievienojas ofici āli atzītai ieguld ītāju kompens ācijas sist ēmai attiec īgajā
dalībvalstī, lai tādējādi segtu starp ību starp Rum ānijas kompens ācijas apjomu un Direkt īvas 97/9/EK 4. panta
1. punkt āminēto minim ālo nodro šinājuma apjomu.
3. BRĪVA KAPIT ĀLA APRITE
Līgums par Eiropas Savien ību,
Eiropas Kopienas dibin āšanas l īgums.
1. Neskarot pien ākumus, kuri noteikti L īgumos, kas ir Eiropas Savien ības pamat ā, Rumānija var piecus gadus no
pievieno šanās dienas patur ēts pēkāierobežojumus, kuri Pievieno šanāslīguma parakst īšanas laik ātās tiesību
aktos noteikti attiec ībāuzīpašumtiesībām uz zemi otrajiem m ājokļiem un kuri attiecas uz dal ībvalstu pilso ņiem
vai Eiropas Ekonomikas zonas l īguma (EEZL) L īgumslēdzēju valstu pilso ņiem, kas nav Rum ānijas iedz īvotāji, un
uz uzņēmējsabiedr ībām, kas izveidotas saska ņāar citas dal ībvalsts vai EEZL valsts ties ību aktiem un kas nav
neveic uz ņēmējdarbību Rum ānijā, un kam nav noda ļu vai p ārstāvniecību Rum ānijā.
Dalībvalstu pilso ņiem un Eiropas Ekonomikas zonas l īguma L īgumslēdzēju valstu pilso ņiem, kas likum īgi dzīvo
Rumānijā, nepiem ēro nešāpunkta iepriek šējāsd aļas noteikumus, ne ar ījebkādus noteikumus un proced ūras, ko
neattiecina uz Rum ānijas pilso ņiem.
2. Neskarot pien ākumus, kas noteikti L īgumos, uz kuriem balst ās Eiropas Savien ība, Rum ānija var septi ņus gadus
no pievieno šanās dienas patur ēts pēkāierobežojumus, kuri Pievieno šanāslīguma parakst īšanas laik ātās tiesību
aktos noteikti attiec ībāuz lauksaimniec ības zemes, me žuu nm e žsaimniec ības zemes ieg ādi un kuri attiecas uz
dalībvalstu pilso ņiem, Eiropas Ekonomikas zonas l īguma L īgumslēdzēju valstu pilso ņiem un sabiedr ībām, kas
izveidotas saska ņāar citas dal ībvalsts vai EEZL valsts ties ību aktiem un kas neveic uz ņēmējdarbību Rum ānijāun
nav re ģistrētas Rum ānijā. Attiec ībāuz lauksaimniec ības zemes, me žuu nm e žsaimniec ības zemes ieg ādi
dalībvalstu pilso ņiem nek ādāgadījumānedrīkst piem ērot noteikumus, kas ir nelabv ēlīgāki par noteikumiem,
kuri ir sp ēkāPievieno šanāslīguma parakst īšanas dien ā,n ea rīnoteikumus, kas ir vair āk ierobe žojoši nekātrešo
valstu pilso ņiem piem ērotie noteikumi.
Pašnodarbin ātiem zemniekiem, kas ir citas dal ībvalsts pilso ņi un kas v ēlas veikt uz ņēmējdarbību un dz īvot
Rumānijā, nepiem ērošāpunkta iepriek šējāsd aļas noteikumus vai jebk ādas proced ūras, ko neattiecina uz
Rumānijas pilso ņiem.
Šopārejas posma pas ākumu visp ārēju pārskatīšanu veic tre šajāgadāpēc pievieno šanās dienas. Šajāsakarā
Komisija iesniedz zi ņojumu Padomei. Padome p ēc Komisijas priek šlikuma var ar vienpr ātīgu lēmumu sa īsināt
vai pārtraukt šāpunkta pirmaj ādaļāparedzēto pārejas posmu.21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/315
4. KONKURENCES POLITIKA
A. FISK ĀLAIS ATBALSTS
1. Eiropas Kopienas dibin āšanas l īgums, VI sada ļa, 1. noda ļa, Konkurences noteikumi
a) Neskarot EK l īguma 87. un 88. pantu, attiec ībāuz uzņēmumiem, kas atrodas nepietiekami att īstītos apvidos un
kas saņēma past āvīga investora sertifik ātu pirms 2003. gada 1. j ūlija, Rum ānija var turpin āt piem ērot
atbrīvojumus no uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa, ko pie šķir atbilst īgi ValdībasĀrkārtas rīkojumam Nr. 24/1998
par nepietiekami att īstītiem apvidiem, ņemot v ērāminētārīkojuma groz ījumus:
— līdz 2008. gada 31. decembrim, ieskaitot - 3 nepietiekami att īstītos apvidos ( Brad,Valea Jiului ,Bălan);
— līdz 2009. gada 31. decembrim, ieskaitot - 22 nepietiekami att īstītos apvidos ( Com ăneşti, Bucovina, Altân
Tepe, Filipe şti, Ceptura, Albeni, Schela, Motru Rovinari, Rusca Montan ă, Boc şa, Moldova Nou ă-Anina, Baraolt,
Apuseni, Ştei-Nucet, Borod Şuncuiu ş-Dobre şti-Vadu Cri şului, Pope şti-Derna-Ale şd, Ip, Hida-Surduc- Jibou-B ălan,
Şărmăşag-Chiejd-Bobota, Baia Mare, Bor şaV işeu, Rodna );
— līdz 2010. gada 31. decembrim, ieskaitot - 3 nepietiekami att īstītos apvidos ( Cugir, Zimnicea, Cop şa Mic ă);
atbilstīgišādiem nosac ījumiem:
— valsts atbalstu pie šķir reģionāliem ieguld ījumiem:
—šāda reģionālāatbalsta neto intensit āte nepārsniedz 50 % no neto subs īdijas ekvivalenta.
Attiecībāuz maziem un vid ējiem uz ņēmumiem šo maksim ālo apjomu var palielin āt par 15
procentiem, ar nosac ījumu, ka kop ējāneto atbalsta intensit āte nepārsniedz 75 %,
— ja uzņēmums darbojas meh ānisko transportl īdzekļu nozar ē(1), kopējais atbalsts nep ārsniedz
30 % no kompens ējamām ieguld ījumu izmaks ām,
— laikposms t āda atbalsta apr ēķināšanai, kur šiekļaujams iepriek šminētajos maksim ālajos
apjomos, s ākas 2003. gada 2. janv ārī; aprēķinos neiek ļauj nek ādu atbalstu, kas piepras īts un
saņemts, pamatojoties uz pe ļņu, kas g ūta pirms min ētās dienas,
— aprēķinot atbalsta kopapjomu, ņem vērāvisu atbalstu, kas sa ņēmējam pie šķirts saist ībāar
kompens ējamām izmaks ām, tostarp atbalstu, kas pie šķirts atbilst īgi citāms hēmām, neatkar īgi
no tā, vai atbalsts pie šķirts no viet ējiem, re ģionāliem, valsts vai Kopienas resursiem,
— kompens ējamās izmaksas nosaka atbilst īgi Pamatnost ādnēm par valstu re ģionālo atbalstu (2);L 157/316 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
(1)Kātādefinēta C pielikum ā, kas pievienots Komisijas pazi ņojumam par daudznozaru sist ēmu reģionālāatbalsta pie šķiršanai
lieliem ieguld ījumu projektiem (OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp.). Pazi ņojums ar jaun ākajiem groz ījumiem public ēts OV C 263,
1.11.2003., 3. lpp.
(2) OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp. Pazi ņojumājaunākie groz ījumi izdar īti un public ēti OV C 258, 9.9.2000., 5. lpp.
— kompens ējamās izmaksas, ko dr īkstņemt vērā,i rtās, kas radu šās laikposm āno 1998. gada
2. oktobra (t.i., sh ēmas sp ēkāstāšanās datums atbilst īgi Vald ībasĀrkārtas rīkojumam Nr. 24/
1998 par nepietiekami att īstītiem apvidiem) l īdz 2004. gada 15. septembrim.
b) Rum ānija iesniedz Komisijai:
— divus m ēnešus pēc pievieno šanās dienas - inform āciju par iepriek šizklāstīto nosac ījumu izpildi;
— līdz 2010. gada decembra beig ām - inform āciju par kompens ējamām ieguld ījumu izmaks ām, kas
saņēmējiem faktiski radu šās atbilst īgi Vald ībasĀrkārtas rīkojumam Nr. 24/1998 par nepietiekami
attīstītiem apvidiem, ņemot v ērāminētārīkojuma groz ījumus, k āarīpar atbalsta kopapjomiem, ko
saņēmēji jau sa ņēmuši; un
— pusgada zi ņojumus par t āda atbalsta p ārraudzību, kur špiešķirts saņēmējiem meh ānisko transportl īdzekļu
nozarē.
2. Eiropas Kopienas dibin āšanas l īgums, VI sada ļa, 1. noda ļa, Konkurences noteikumi
a) Attiec ībāuz uzņēmumiem, kas parakst īja tirdzniec ības līgumus ar Br īvās tirdzniec ības zonu p ārvaldēm pirms
2003. gada 1. j ūlija, Rum ānija - neatkar īgi no EK l īguma 87. un 88. panta - l īdz 2011. gada 31. decembrim var
turpināt piemērot atbr īvojumus no atl īdzību maks āšanas, ko pie šķir atbilst īgi groz ītam Likumam Nr. 84/1992
par brīvās tirdzniec ības zon ām, atbilst īgišādiem nosac ījumiem:
— valsts atbalstu pie šķir reģionāliem ieguld ījumiem:
—šāda reģionālāatbalsta t īrāintensit āte nepārsniedz 50 % no t īrāpiešķīruma ekvivalenta. Attiec ībāuz
maziem un vid ējiem uz ņēmumiem šo maksim ālo apjomu var palielin āt par 15 procentiem, ar
nosacījumu, ka kop ējāneto atbalsta intensit āte nepārsniedz 75 %;
— ja uzņēmums darbojas meh ānisko transportl īdzekļu nozar ē(1), kopējais atbalsts nep ārsniedz 30 %
no kompens ējamām ieguld ījumu izmaks ām,
— laikposms t āda atbalsta apr ēķināšanai, kur šiekļaujams iepriek šminētajos maksim ālajos apjomos,
sākas 2003. gada 2. janv ārī; aprēķinos neiek ļauj nek ādu atbalstu, kas piepras īts un sa ņemts,
pamatojoties uz pe ļņu, kas g ūta pirms min ētās dienas;
— aprēķinot atbalsta kopapjomu, ņem vērāvisu atbalstu, kas sa ņēmējam pie šķirts saist ībāar
kompens ējamām izmaks ām, tostarp atbalstu, kas pie šķirts atbilst īgi citāms hēmām, neatkar īgi no tā,
vai atbalsts pie šķirts no viet ējiem, re ģionāliem, valsts vai Kopienas resursiem,
— kompens ējamās izmaksas nosaka atbilst īgi Pamatnost ādnēm par valstu re ģionālo atbalstu (2);
— kompens ējamās izmaksas, ko dr īkstņemt vērā,i rtās, kas radu šās laikposm āno 1992. gada
2. oktobra (t.i., sh ēmas sp ēkāstāšanās datums atbilst īgi Likumam Nr. 84/1992 par br īvās
tirdzniec ības zon ām) līdz 2004. gada 1. novembrim.21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/317
(1)Kātādefinēta C pielikum ā, kas pievienots Komisijas pazi ņojumam par daudznozaru sist ēmu reģionālāatbalsta pie šķiršanai
lieliem ieguld ījumu projektiem (OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp.). Pazi ņojums ar jaun ākajiem groz ījumiem public ēts OV C 263,
1.11.2003., 3. lpp.
(2) OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp. Pazi ņojums ar jaun ākajiem groz ījumiem public ēts OV C 258, 9.9.2000., 5. lpp.
b) Rum ānija iesniedz Komisijai:
— divus m ēnešus pēc pievieno šanās dienas - inform āciju par iepriek šizklāstīto nosac ījumu izpildi,
— līdz 2011. gada decembra beig ām - inform āciju par kompens ējamām ieguld ījumu izmaks ām, kas
saņēmējiem faktiski radu šās atbilst īgi Likumam Nr. 84/1992 par br īvās tirdzniec ības zon ām,ņemot v ērā
minētālikuma groz ījumus, k āarīpar atbalsta kopapjomiem, ko sa ņēmēji jau sa ņēmuši; un
— pusgada zi ņojumus par t āda atbalsta p ārraudzību, kur špiešķirts saņēmējiem meh ānisko transportl īdzekļu
nozarē.
B. T ĒRAUDA R ŪPNIECĪBAS RESTRUKTURIZ ĀCIJA
Eiropas Kopienas dibin āšanas l īgums, VI sada ļa, 1. noda ļa, Konkurences noteikumi
1. Neskarot EK l īguma 87. un 88. pantu, valsts atbalstu, ko laikposm āno 1993. gada l īdz 2004. gadam Rum ānija
piešķīrusi da žu Rum ānijas tērauda r ūpniecības daļu restrukturiz ācijai, uzskata par sader īgu ar kop ējo tirgu, ja:
— līdz 2005. gada 31. decembrim tiek pagarin āts laikposms, kas noteikts 9. panta 4. punkt ā2. protokol āpar
EOTK ra žojumiem, kas pievienots Eiropas L īgumam par asoci ācijas izveido šanu starp Eiropas Kopien āmu nt o
dalībvalstīm, no vienas puses, un Rum āniju, no otras puses (1);
— visālaikposm āno 2002. gada l īdz 2008. gadam tiek iev ēroti restrukturiz ācijas valsts programmas un
individu ālo komercdarb ības plānu noteikumi, pamatojoties uz kuriem tiek pagarin āts iepriek šminētāprotokola
termiņš;
— tiek iev ēroti nosac ījumi, kas izkl āstītišajos noteikumos un šāpielikuma A papildin ājumā;
— laikposm āno 2005. gada 1. janv āra līdz 2008. gada 31. decembrim - proti, l īdz restrukturiz ācijas laikposma
beigām - nek āds valsts atbalsts netiek pie šķirts vai izmaks āts tērauda r ūpniecības uzņēmumiem, uz kuriem
attiecas restrukturiz ācijas valsts programma; un
— pēc 2004. gada 31. decembra netiek pie šķirts vai izmaks āts nekāds valsts atbalsts Rum ānijas tērauda r ūpniecības
nozares restrukturiz ācijai.Šajos noteikumos un šāpielikuma A papildin ājumāvalsts atbalsts restrukturiz ācijai
nozīmējebkuru pas ākumu, kur šattiecas uz t ērauda r ūpniecības uzņēmumiem, kur šir valsts atbalsts EK l īguma
87. panta 1. punkta noz īmēun kuru nevar uzskat īt par sader īgu ar kop ējo tirgu saska ņāar parastajiem Kopien ā
piemērotajiem noteikumiem.
2. Valsts atbalstu saska ņāar Rum ānijas tērauda r ūpniecības restrukturiz ācijas programmu ir ties īgi saņemt
vienīgišāpielikuma A papildin ājuma I da ļāuzskait ītie uzņēmumi (turpm āk“saņēmējuzņēmumi ”).
3. Rum ānijas tērauda r ūpniecības nozares restrukturiz āciju, kātāparedzēta saņēmējuzņēmumu individu ālajos
komercdarb ības plānos un restrukturiz ācijas valsts programm ā, ievērojotšāpielikuma A papildin ājumāizklāstītos
nosacījumus, pabeidz, v ēlākais, 2008. gada 31. decembr ī(turpm āk“restrukturiz ācijas laikposma beigas ”).L 157/318 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
(1) OV L 357, 31.12.1994., 2. lpp. L īgumājaunākie groz ījumi izdar īti ar ES un Rum ānijas Asoci ācijas padomes 25.9.2003.
Lēmumu Nr. 2/2003 ( “OficiālajāVēstnesī”vēl nav public ēts).
4. Sa ņēmējuzņēmums nav ties īgs:
a) apvienojoties ar uz ņēmumu, kas nav iek ļauts A papildin ājuma I da ļā, nodot ties ības uz atbalstu, kas pie šķirts
saņēmējuzņēmumam;
b) p ārņemt tādu uzņēmumu akt īvus, kas nav uzskait īti A papildin ājuma I da ļā, un nodod atbalstu, kas
saņēmējuzņēmumam pie šķirts laikposm ālīdz 2008. gada 31. decembrim.
5. Sa ņēmējuzņēmuma īpašnieku mai ņas gadījumāievērošajos noteikumos un šāpielikuma A papildin ājumā
paredzētos nosac ījumus un principus attiec ībāuz uzņēmuma dz īvotspēju, valsts atbalstu un ra žošanas jaudas
samazin āšanu.
6. Uz ņēmumi, kas nav uzskait īti A papildin ājuma I da ļākā“saņēmējuzņēmumi ”, negūst valsts atbalstu
restrukturiz ācijai vai jebk āda cita veida atbalstu, kas nav uzskat āms par sader īgu ar Kopienas valsts atbalsta
noteikumiem, un šajāsakarātiem neprasa samazin ātr ažošanas jaudu. Jebk ādu ražošanas jaudas samazin ājumušajos
uzņēmumos neieskaita minim ālajāsamazin ājumā.
7. Sa ņēmējuzņēmumiem apstiprin āmo restrukturiz ācijas atbalsta bruto kopapjomu nosaka atbilst īgi pamatoju-
miem attiec ībāuz ikvienu atbalsta pas ākumu, kur šparedzēts restrukturiz ācijas valsts programm āun individu ālajos
komercdarb ības plānos, ko apstiprina Rum ānijas iest ādes un uz ko attiecas gal īgāpārbaude par Eiropas L īguma 2.
protokola 9. panta 4. punkt āparedzēto krit ēriju izpildi un Padomes apstiprin ājums. Jebkur āgadījumā
restrukturiz ācijas atbalsta bruto kopapjoms, kas pie šķirts un izmaks āts laikposm āno 1993. gada l īdz 2004. gadam,
nepārsniedz ROL 49 985 miljardus. Ņemot v ērāšo kopapjomu, piem ērošādus valsts atbalsta maksim ālos apjomus,
ko katram sa ņēmējuzņēmumam pie šķir un izmaks ālaikposm āno 1993. gada l īdz 2004. gadam:
Ispat Sidex Gala ţi ROL 30 598 miljardi
Siderurgica Hunedoara ROL 9 975 miljardi
CS Re şiţa ROL 4 707 miljardi
IS Câmpia Turzii ROL 2 234 miljardi
COS Târgovi şte ROL 2 399 miljardi
Donasid (Siderca) C ălăraşi ROL 72 miljardi
Valsts atbalsta m ērķis ir restrukturiz ācijas laikposma beig ās nodro šināts aņēmējuzņēmumu dz īvotspēju norm ālos
tirgus apst ākļos.Šāda atbalsta apjomu un intensit āti stingri ierobe žolīdz minimumam, kas noteikti vajadz īgs, lai
atjaunotu šādu dzīvotspēju. Dzīvotspēju nosaka, ņemot v ērākritērijus, kas aprakst ītišāpielikuma A papildin ājuma
III daļā.
Rumānija nepie šķir nekādu turpm āku valsts atbalstu Rum ānijas tērauda r ūpniecības restrukturiz ācijai.
8. Kop ējais tīrais ražošanas jaudas samazin ājums, ko sa ņēmējuzņēmumi laikposm āno 1993. gada l īdz 2008.
gadam sasniedz attiec ībāuz gatavo produkciju, ir vismaz 2,05 miljoni tonnu.
Šor ažošanas jaudas samazin ājumu nosaka, pamatojoties vien īgi uz ra žotņu pilnīgu slēgšanu, attiec īgās karst ās
velmēšanas tērauda ra žotnes faktiski likvid ējot, lai neb ūtu iespējama to darb ības atjauno šana. Ja sa ņēmējuzņēmumu
atzīst par bankrot ējušu, to neuzskata par ra žošanas jaudas samazin ājumu (1).21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/319
(1)R a žošanas jaudas samazin ājumam ir j ābūt pilnīgam samazin ājumam, k ādefinēts Komisijas L ēmumāNr. 3010/91/EOTK (OV
L 286, 6.10.1991., 20. lpp.).
Minimālo tīro ražošanas jaudas samazin ājumu 2,05 miljonu tonnu apjom āīsteno un datumus ra žošanas
pārtraukšanai un piln īgai attiec īgo ražotņus lēgšanai nosaka saska ņāaršāpielikuma A papildin ājuma II da ļā
paredzēto grafiku.
9. Individu āls komercdarb ības plānus rakstiski apstiprina sa ņēmējuzņēmumi. Tos īsteno, un tajos jo īpašii r
paredzēts turpm āk norādītais:
a) attiec ībāuzIspat Sidex Gala ţi:
i) ieguld ījumu programmas īstenošana darbu moderniz ēšanai, produktivit ātes uzlabojumam, izmaksu
samazin ājumam ( īpaši attiecībāuz ener ģijas pat ēriņu) un kvalit ātes uzlabojumam;
ii) p āriešana uz augst ākas pievienot āsvērtības plakanu t ērauda ra žojumu tirgus da ļām;
iii) darb ības efektivit ātes un organiz ācijas vad ības uzlabo šana;
iv) uz ņēmuma finan šu restrukturiz ācijas pabeig šana;
v) to ieguld ījumuīstenošana, kas vajadz īgi, lai iev ērotu ties ību aktus vides jom ā;
b) attiec ībāuzSiderurgica Hunedoara :
i) ra žotnes moderniz ācija, lai sasniegtu paredz ēto pārdošanas pl ānu;
ii) darb ības efektivit ātes un organiz ācijas vad ības uzlabo šana;
iii) to ieguld ījumuīstenošana, kas vajadz īgi, lai iev ērotu ties ību aktus vides jom ā;
c) attiec ībāuzIS Câmpia Turzii :
i) augst ākas pievienot āsvērtības un p ārveidotas produkcijas izlaides pieaugums;
ii) ieguld ījumu programmas īstenošana, lai uzlabotu produkcijas kvalit āti;
iii) darb ības efektivit ātes un organiz ācijas vad ības uzlabo šana;
iv) to ieguld ījumuīstenošana, kas vajadz īgi, lai iev ērotu ties ību aktus vides jom ā;
d) attiec ībāuzCS Re şiţa:
i) specializ ēšanās pusfabrik ātos pieg ādēm vietējam cauru ļvadu sektoram;
ii) neefekt īvu ražotņus lēgšana;
iii) to ieguld ījumuīstenošana, kas vajadz īgi, lai iev ērotu ties ību aktus vides jom ā;L 157/320 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
e) attiec ībāuzCOS Târgovi şte:
i) augst ākas pievienot āsvērtības produkcijas īpatsvara pieaugums;
ii) ieguld ījumu programmas īstenošana, lai pan āktu izmaksu samazin ājumu, augst āku efektivit āti un
kvalitātes uzlabojumu;
iii) to ieguld ījumuīstenošana, kas vajadz īgi, lai iev ērotu ties ību aktus vides jom ā;
f) attiec ībāuzDonasid C ălăraşi:
i) ieguld ījumu programmas īstenošana darbu moderniz ēšanai;
ii) gatav ās produkcijas īpatsvara pieaugums;
iii) to ieguld ījumuīstenošana, kas vajadz īgi, lai iev ērotu ties ību aktus vides jom ā.
10. Jebk ādas turpm ākas izmai ņas restrukturiz ācijas programm ākopum āun individu ālajos komercdarb ības plānos
ir jāsaskaņo ar Komisiju un, attiec īgos gad ījumos, ar Padomi.
11. Restrukturiz ācijas plānuīsteno, iev ērojot piln īgu atklātību un atbilst īgi sakārtotas tirgus ekonomikas principiem.
12. Pirms un p ēc pievieno šanāslīdz 2009. gadam Komisija un Padome r ūpīgi pārrauga restrukturiz ācijas
programmas un individu ālo komercdarb ības plānuīstenošanu, k āarīšajos noteikumos un šāpielikuma A
papildin ājumāizklāstīto nosac ījumu izpildi. Jo īpaši Komisija p ārrauga galven ās saistības un noteikumus, kas 7. un
8. punkt āizklāstīti attiec ībāuz valsts atbalstu, dz īvotspēju un ra žošanas jaudas samazin ājumu, jo īpaši izmantojot
restrukturiz ācijas krit ērijus, kas paredz ēti 9. punkt āun A papildin ājuma III da ļā.ŠajānolūkāKomisija iesniedz
ziņojumus Padomei.
13. P ārraudzība ietver neatkar īgu izvērtēšanu, kas j āveic reizi gad ālaikposm āno 2005. gada l īdz 2009. gadam.
14. Rum ānija piln ībāpiedalās visos p ārraudzības pas ākumos. Proti:
— Rumānija iesniedz Komisijai 6 m ēnešuz iņojumus, v ēlākais, katra gada 15. mart āun 15 septembr ī, ja vien
Komisija nelemj cit ādi. Pirmo zi ņojumu iesniedz 2005. gada 15. mart āun pēdējo ziņojumu - 2009. gada
15. mart ā;
—šajos ziņojumos iek ļauj visu inform āciju, kas vajadz īga, lai p ārraudzītu restrukturiz ācijas procesu, k āarī
ražošanas jaudas samazin āšanu un izmanto šanu; zi ņojumiem ir j ānodrošina pietiekama finan šu
inform ācija, lai var ētu izvērtēt to, vai ir iev ērotišajos noteikumos un šāpielikuma A papildin ājumā
paredzētie nosac ījumi un pras ības. Zi ņojumos ir j ābūt vismaz A papildin ājuma IV da ļānorādītajai
inform ācijai, ko Komisija ir ties īga main īt,ņemot v ērāpārraudzības procesa gait āgūto pieredzi. Papildus
individu ālajiem komercdarb ības ziņojumiem, ko iesniedz sa ņēmējuzņēmumi, sagatavo ar īziņojumu par
vispārējo stāvokli Rum ānijas tērauda r ūpniecības nozar ē, tostarp par aktu ālajiem makroekonomikas
rādītājiem;
— Rumānija sa ņēmējuzņēmumiem uzliek par pien ākumu sniegt visu attiec īgo inform āciju, kas citos
apstākļos būtu uzskat āma par konfidenci ālu. Komisija nodro šina, ka zi ņojumāPadomei netiek uzpausta
uzņēmumu konfidenci ālāinform ācija.21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/321
15. Konsultat īvākomiteja, kur āir Rum ānijas iest āžu un Komisijas p ārstāvji, tiekas reizi 6 m ēnešos. Konsultat īvās
komitejas san āksmes var notikt ar īad hoc , ja Komisija to uzskata par vajadz īgu.
16. Ja Komisija p ārraudzības gait ākonstat ēbūtiskas novirzes no prognoz ēm attiec ībāuz makroekonomiskajiem
rādītājiem, sa ņēmējuzņēmuma finan šu situāciju vai dz īvotspējunovērtējumu, t āvar pras īt, lai Rum ānija veic atbilst īgus
pasākumus attiec īgo saņēmējuzņēmumu restrukturiz ācijas pas ākumu pastiprin āšanai vai main īšanai.
17. Ja p ārraudzības gait ākonstat ē,k a
a) k ādi nošajos noteikumos un šāpielikuma A papildin ājumāparedzētajiem nosac ījumiem nav izpild īti; vai
b) nav izpild ītas kādas no saist ībām, kas radu šās saistībāar tālaikposma pagarin āšanu, kura laik āRumānija ir
tiesīga izņēmuma k ārtāpiešķirt valsts atbalstu t ērauda r ūpniecības restrukturiz ācijai, kānoteikts Eiropas
Līgumā; vai
c) restrukturiz ācijas laikposm āRumānija ir pie šķīrusi papildu nesader īgu valsts atbalstu sa ņēmējuzņēmu-
miem vai jebk ādam tērauda r ūpniecībasuzņēmumam,
Komisija veic atbilst īgus pas ākumus, prasot, lai attiec īgie uzņēmumi atmaks ājebkādu atbalstu, kas pie šķirts, pārkāpjot
šajos noteikumos un šāpielikuma A papildin ājumāparedzētos nosac ījumus. Vajadz ības gad ījumāizmanto
aizsardz ības klauzulas, kas paredz ētas Protokola 37. pant āvai saska ņāar Protokola 39. pantu.
5. LAUKSAIMNIEC ĪBA
A. TIES ĪBU AKTI LAUKSAIMNIEC ĪBAS JOM Ā
31999 R 1493: Padomes Regula (EK) Nr. 1493/1999 (1999. gada 17. maijs) par v īna tirgus kop īgo organiz āciju (OV
L 179, 14.7.1999., 1. lpp.), kur ājaunākie groz ījumi izdar īti ar:
— 32003 R 1795: Komisijas 13.10.2003. Regula (EK) Nr. 1795/2003 (OV L 262, 14.10.2003., 13. lpp.).
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1493/1999 19. panta 1. l īdz 3. punkta, Rum ānija var atz īt atkārtotas st ādīšanas
tiesības, kas ieg ūtas no to hibr īdušķirņu izaršanas, kuras var neb ūt iekļautas v īnogulājušķirņu klasifik ācijāun kuras
tiek audz ētas 30 000 hekt āru plat ībā.Šīs atkārtotāss tādīšanas ties ības var izmantot tikai l īdz 2014. gada
31. decembrim un tikai apst ādīšanai ar Vitis vinifera .
Šovīna dārzu restrukturiz ācija un p ārveide nevar ēs pretend ēt uz Kopienas atbalstu, kas paredz ēts Regulas (EK)
Nr. 1493/1999 13. pant ā.T o mēr var pie šķirt valsts atbalstu izmaks ām, kas saist ītas ar to restrukturiz āciju un p ārveidi.
Šāds atbalsts katram v īna dārzam nedr īkst pārsniegt 75 % no vis ām izmaks ām.
B. TIES ĪBU AKTI VETERIN ĀRIJAS UN FITOSANIT ĀRIJAS JOM Ā
I. Tiesību akti veterin ārijas jom ā
32004 R 0852: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. apr īlis) par p ārtikas
produktu higi ēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).L 157/322 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
32004 R 0853: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. apr īlis), ar ko paredz
īpašus higiēnas noteikumus dz īvnieku izcelsmes p ārtikai (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).
a) Struktur ālās prasības, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma II noda ļāun Regulas (EK) Nr. 853/
2004 III pielikuma I ieda ļas II un III noda ļā, II ieda ļas II un III noda ļā, un V ieda ļas I noda ļā,līdz 2009. gada
31. decembrim nepiem ēro attiec ībāuzšāpielikuma B papildin ājumāuzskait ītajiem Rum ānijas uz ņēmumiem,
ņemot v ērāturpmāk izklāstītos nosac ījumus.
b) Kam ēr vien a) punkt āminētie uzņēmumi izmanto min ētāpunkta noteikumus, produktus, kuru izcelsme ir šajos
uzņēmumos, var —neatkar īgi no dienas, kad produktu lai žtirgū—laist vien īgi vietējātirgūvai izmantot
turpmākai pārstrādei Rum ānijas uz ņēmumos, uz kuriem t āpat attiecas a) punkta noteikumi. Šiem produktiem
jābūt citādam vesel ības vai identifik ācijas mar ķējumam nek ātas, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 853/2004
5. pant ā.
Šāpunkta iepriek šējādaļa attiecas ar īuz visiem produktiem, kuru izcelsme ir integr ētos gaļas ražošanas
uzņēmumos, ja uz k ādušāda uzņēmuma da ļu attiecas a) punkts.
c)Šāpielikuma B papildin ājumāuzskait ītie piena p ārstrādes uz ņēmumi var sa ņemt svaigpiena pieg ādes, kas
neatbilst Direkt īvas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX ieda ļas I noda ļas II un III apak šnodaļas pras ībām, ja
saimniec ības, no kur ām pienu pieg ādā, ir nor ādītas sarakst ā,k ošim nol ūkam veido Rum ānijas iest ādes.
Rumānija sniedz Komisijai gada zi ņojumus par att īstību, kāda pan ākta piena ra žošanas saimniec ību un piena
savākšanas sist ēmas moderniz ēšanā.
d) Rum ānija nodro šina, ka pak āpeniski tiek pan ākta atbilst ību a) punkt āminētajām struktur ālajām pras ībām.
Pirms pievieno šanās dienas Rum ānija iesniedz Komisijai moderniz ācijas pl ānu, ko apstiprin ājusi kompetent ā
valsts veterin ārāiestāde, par visiem uz ņēmumiem, uz ko attiecas a) punkt āminētais pas ākums un kuri uzskait īti
šāpielikuma B papildin ājumā.P lāns ietver sarakstu, kur āuzskait ītas visas nepiln ības attiec ībāuz a) punkt ā
minētajām pras ībām, kāarīdatumu, kad pl ānots tāsn o vērst. Rum ānija iesniedz Komisijai gada zi ņojumus par
attīstību, kāda pan ākta katr āattiecīgajāuzņēmumā. Rumānija nodro šina, ka darb ību var turpin āt vienīgi tie
uzņēmumi, kas l īdz 2009. gada 31. decembrim ir piln ībāizpildījušišīs prasības.
e) Pirms pievieno šanāsu nlīdz 2009. gada 31. decembrim Komisija var saska ņāar Regulas (EK) Nr. 178/2002 (1)
58. pant āminēto proced ūru atjaunin ātšāpielikuma B papildin ājumu un šajāsakarāiekļaut sarakst āvai svītrot
no tāatsevišķus uzņēmumus, ņemot v ērāattīstību, kāda pan ākta past āvošo nepiln ību nov ēršanā,u n
pārraudzības procesa gait āizdarītos secin ājumus.
Sīki izstrādātusīstenošanas noteikumus, lai nodro šinātu iepriek šizklāstītāpārejas re žīma sekm īgu piem ērošanu,
var pie ņemt saska ņāar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. pant āminēto proced ūru.
II. Tiesíbu akti fitosanit ārijas jom ā
31991 L 0414: Padomes Direkt īva 91/414/EEK (1991.gada 15.j ūlijs) par augu aizsardz ības līdzekļu laišanu tirg ū(OV
L 230, 19.8.1991., 1. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32004 L 0099: Komisijas 1.10.2004. Direkt īva 2004/99/EK (OV L 309, 6.10.2004., 6. lpp.).21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/323
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) 178/2002 (2002. gada 28. janv āris), ar ko paredz p ārtikas aprites ties ību aktu
vispārīgus principus un pras ības, izveido Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādi un paredz proced ūras saist ībāar pārtikas
nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.). Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 245,
29.9.2003., 4. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 91/414/EEK 13. panta 1. punkta, Rum ānija var atlikt termi ņus, kas noteikti Direkt īvas 91/
414/EEK II un III pielikum āminētās inform ācijas snieg šanai par augu aizsardz ības līdzekļiem, kuri pa šlaik atļauti
Rumānijā, kurus tirgo vien īgi Rum ānijāun kuru sast āvāir vara savienojumi (sulf āts, oksihlor īds vai hidroks īds), sērs,
acetohlors, dimeto āts un 2,4-D, ar nosac ījumu, ka šīs sastāvdaļas attiec īgajālaikāir uzskait ītas min ētās direkt īvas
I pielikum ā. Iepriek šminētos termi ņus var atlikt, ilg ākais, līdz 2009. gada 31. decembrim, iz ņemot termi ņu attiec ībā
uz 2,4-D, ko var atlikt, ilg ākais, līdz 2008. gada 31. decembrim. Iepriek šizklāstītos noteikumus piem ēro vien īgi
pieteikumu iesniedz ējiem uz ņēmumiem, kas pirms 2005. gada 1. janv āra ir faktiski s ākuši darbu pie nepiecie šamo
datu apstr ādes vai ieguves.
6. TRANSPORTA POLITIKA
1. 31993 R 3118: Padomes Regula (EEK) Nr. 3118/93 (1993. gada 25. oktobris), ar ko paredz nosac ījumus, saska ņā
ar kuriem ārvalstu p ārvadātāji dalībvalstīdrīkst sniegt kravu iek šzemes autop ārvadājumu pakalpojumus (OV L 279,
12.11.1993., 1. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32002 R 0484: Eiropas Parlamenta un Padomes 01.03.2002. Regula (EK) Nr. 484/2002 (OV L 76, 19.03.2002.,
1. lpp.).
a) Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 3118/93 1. panta un l īdz trešāgada beig āmpēc pievieno šanās dienas,
Rumānijas p ārvadātāji nesniedz kravu iek šzemes autop ārvadājumu pakalpojumus cit ās dalībvalstīs, un citu
dalībvalstu p ārvadātāji nesniedz kravu iek šzemes autop ārvadājumu pakalpojumus Rum ānijā.
b) L īdz trešāgada beig āmpēc pievieno šanās dienas dal ībvalstis pazi ņo Komisijai par to, vai t ās pagarin ās minēto
laikposmu par, ilg ākais, diviem gadiem, vai ar īpēc minētālaikposma beig āmtās pilnībāpiemēros regulas
1. pantu. Ja šāds pazi ņojums netiek sniegts, piem ēro regulas 1. pantu. Vien īgi tie p ārvadātāji, kas re ģistrēti
dalībvalstīs, uz kur ām attiecas regulas 1. pants, dr īkst sniegt kravu iek šzemes autop ārvadājumu pakalpojumus
pārējās dalībvalstīs, uz kur ām attiecas 1. pants.
c) T ās dalībvalstis, uz kur ām atbilst īgi b) punktam attiecas regulas 1. pants, var piecus gadus no pievieno šanās
dienas izmantot turpm āk izklāstīto proced ūru.
Ja kādānošāpunkta iepriek šējādaļāminētajām dalībvalstīm pastāv nozīmīgi tirgus vai t ādaļas trauc ējumi, ko
izraisa vai pastiprina kabot āža, piem ēram, pied āvājums b ūtiski pārsniedz piepras ījumu, vai ar īir apdraud ēta
daudzu kravu autop ārvadājumu uz ņēmumu finansi ālāstabilitāte vai past āvēšana, attiec īgādalībvalsts inform ē
Komisiju un p ārējās dalībvalstis par šos tāvokli un sniedz t ām visu attiec īgo inform āciju. Pamatojoties uz šo
inform āciju, attiec īgādalībvalsts var l ūgt Komisiju piln īgi vai da ļēji aptur ēt regulas 1. panta piem ērošanu, lai
atjaunotu parasto st āvokli.
Pamatojoties uz attiec īgās dalībvalsts sniegtaj āmz iņām, Komisija p ārbauda st āvokli un viena m ēneša laikāpēc
lūguma sa ņemšanas lemj par vajadz ību paredz ēt aizsardz ības pas ākumus. Piem ēro proced ūru, kas paredz ēta
regulas 7. panta 3. punkta otraj ā, trešajāun ceturtaj ādaļā,kāarīminētāpanta 4., 5. un 6. punkt ā.
Steidzamos un iz ņēmuma gad ījumos šāpunkta pirmaj ādaļāminētādalībvalsts var aptur ēt regulas 1. panta
piemērošanu, tūlītpēc tam iesniedzot Komisijai pamatotu pazi ņojumu.
d) Kam ēr atbilst īgi a) un b) punktam nepiem ēro regulas 1. pantu, dal ībvalstis var regul ēt piekļuvi kravu iek šzemes
autopārvadājumu tirgum, pak āpeniski palielinot savstarp ēji izsniegto kabot āžas atļauju skaitu saska ņāar
divpusējiem nol īgumiem. Min ētie pasākumi var paredz ēta rīpilnīgas liberaliz ācijas iesp ēju.
e) Piem ērojot a) l īdz c) punktu, piek ļuve kravu iek šzemes autop ārvadājumu tirgum nedr īkst būt vairāk
ierobežojošakāPievieno šanāslīguma parakst īšanas dien ā.L 157/324 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
2. 31996 L 0053: Padomes Direkt īva Nr. 96/53/EK (1996. gada 25. j ūlijs), ar kuru paredz noteiktu Kopien ā
izmantotu transportl īdzekļu maksim ālos pieļaujamos gabar ītus iekšzemes un starptautiskajos autop ārvadājumos, k ā
arīšo transportl īdzekļu maksim ālo pieļaujamo masu starptautiskajos autop ārvadājumos (OV L 235, 17.9.1996.,
59. lpp.), un kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32002 L 0007: Eiropas Parlamenta un Padomes 18.2.2002. Direkt īva 2002/7/EK (OV L 67, 9.3.2002., 47. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 96/53/EK 3. panta 1. punkta, transportl īdzekļus, kas atbilst direkt īvas I pielikum ā
norādītajām 3.2.1., 3.4.1., 3.4.2. un 3.5.1. kategorijas robe žvērtībām, līdz 2013. gada 31. decembrim dr īkst izmantot
Rumānijas autoce ļutīkla neuzlabotaj āsd aļās vien īgi tad, ja tie atbilst Rum ānijānoteiktajiem ass slodzes
ierobežojumiem.
Uz transportl īdzekļiem, kas atbilst Direkt īvas 96/53/EK pras ībām, no pievieno šanās dienas nedr īkst attiecin āt nekādus
ierobežojumus, ja min ētie transportl īdzekļi izmanto turpm āk uzskait ītos galvenos tranz īta autoce ļus, kas nor ādīti EK
un Rum ānijas Pārvadājumu nol īguma 5. pielikum ā(1) un I pielikum āEiropas Parlamenta un Padomes L ēmumam
Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. j ūlijs) par Kopienas pamatnost ādnēm Eiropas Transporta t īkla attīstībai (2):
1. Alba Iulia —Turda —Zalau —Satu Mare —Halmeu (ceļšE8 1 )
2. Zalau —Oradea —Bors (ceļi 1 H un E 60)
3. Marasesti —Bacau —Suceava —Siret (ceļšE 85)
4. Tisita —Tecuci —Husi—Albita (ceļšE5 8 1 )
5. Simeria —Hateg —Rovinari —Craiova —Calafat (ceļšE 79)
6. Lugoj —Caransebes —Drobeta -Turnu Severin —Filiasi —Craiova (ceļšE 70)
7. Craiova —Alexandria —Bucharest (ceļš6)
8. Drobeta -Turnu Severin —Calafat (ceļš56 A)
9. Bucharest —Buzau (ceļi E 60/E 85)
10. Bucharest —Giurgiu (ceļi E 70/E 85)
11. Braşov—Sibiu (ceļšE 68)
12. Timi şoara—Stamora Moravi ţa(ceļš59)
Rumānija iev ēro turpm āk tabul āizklāstīto grafiku to sekund āras noz īmes autoce ļutīkla uzlabo šanai, k āturpmāk
parādīts kartē. Visi ieguld ījumi infrastrukt ūrā, kuri paredz Kopienas bud žeta līdzekļu izmanto šanu, nodro šina, ka
maģistrālie ceļi tiek b ūvēti vai uzlaboti t ā, lai atbilstu 11,5 tonnu kravnes ībai uz vienu asi.21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/325
(1) Eiropas Kopienas un Rum ānijas 2001. gada 28. j ūnija Autop ārvadājumu tranz īta nolīgums par kravu p ārvadājumiem (OV
L 142, 31.5.2002., 75. lpp.).
(2) OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp. L ēmumājaunākie groz ījumi izdar īti ar Lēmumu Nr. 884/2004/EK (OV L 167, 30.4.2004., 1. lpp.).
Vienlaikus ar uzlabo šanas darbu pabeig šanu, pak āpeniski notiek Rum ānijas sekund āras noz īmes autoce ļutīkla
atvēršana starptautisko autop ārvadājumu transportl īdzekļiem, kas atbilst direkt īvānoteiktaj ām robe žvērtībām. Visā
pārejas laikposm ākravu iekrau šanai un izkrau šanai dr īkst izmantot sekund āras noz īmes autoce ļutīkla neuzlabot ās
daļas, ja vien tas ir tehniski iesp ējams.
No pievieno šanās dienas visiem starptautisko p ārvadājumu transportl īdzekļiem, kas atbilst Direkt īvā96/53/EK
noteiktaj ām robe žvērtībām, uz laiku noteiktus papildu maks ājumus par Rum ānijas sekund āras noz īmes autoce ļutīkla
izmanto šanu piem ēro vien īgi tad, ja min ētie transportl īdzekļipārsniedz valsts noteikt ās ass slodzes robe žvērtības.
Šiem transportl īdzekļiem Rum ānijas sekund āras noz īmes autoce ļutīklānepiem ērošādus uz laiku noteiktus papildu
maksājumus, ja šie transportl īdzekļipārsniedz valsts noteikt ās robežvērtības attiec ībāuz gabar ītiem vai pilnu masu.
Turklāt starptautisko p ārvadājumu transportl īdzekļiem, kas atbilst Direkt īvā96/53/EK noteiktaj ām robe žvērtībāmu n
kas ir apr īkoti ar pneimatisko balstiek ārtu, piem ēro vismaz par 25 % maz ākus maks ājumus.
Uz laiku noteiktos papildu maks ājumus par to, ka sekund āras noz īmes tīkla neuzlabot āsd aļas izmanto starptautisko
autopārvadājumu transportl īdzekļi, kas atbilst direkt īvānoteiktaj ām robe žvērtībām, iekas ēnediskrimin ējot.
Maksājumu iekas ēšanas sist ēma ir p ārskatāma, un maks ājumi lietot ājiem nerada liekus administrat īvus
apgrūtinājumus vai nokav ējumus, k āarīšo maks ājumu noteik šana nerada situ āciju, ka pie robe žas veic ass slodzes
regulāras pārbaudes. Tiek nodro šināts, ka ass slodzes ierobe žojumus nediskrimin ējot piem ēro visāteritorij āun ka tie
attiecas ar īuz Rum ānijāreģistrētiem transportl īdzekļiem.
Maksājumi, ko piem ēro transportl īdzekļiem, kuri nav apr īkoti ar pneimatisko balstiek ārtu un kuri atbilst Direkt īvā
96/53/EK noteiktaj ām robe žvērtībām, nep ārsniedz turpm āk tabul ānorādīto maks ājumu apjomu (izteikts 2002. gada
skaitļos). Maks ājumi, ko piem ēro transportl īdzekļiem, kuri ir apr īkoti ar pneimatisko balstiek ārtu un kuri atbilst
Direktīvā96/53/EK noteiktaj ām robe žvērtībām, ir vismaz par 25 % maz āki;
Maks ājumu maksim ālais apjoms (2002. gada skait ļos) transportl īdzekļiem, kas nav apr īkoti ar pneimatisko balstiek ārtu un kas
atbilst Direkt īvā96/53/EK noteiktaj ām robe žvērtībām
Norādīta ass slodze transportl īdzeklī,n o-l īdzPapildu maks ājums, lai lietotu vienu kilometru neuzlabota ce ļa
(maksim ālākravnes ība nep ārsniedz 10 tonnas uz asi), euro
(2002. gada skait ļos)
no 10 tonn ām uz vienu asi l īdz 10,5 tonn ām uz vienu
asi0,11
no 10,5 tonn ām uz vienu asi l īdz 11 tonn ām uz vienu
asi0,30
no 11 tonn ām uz vienu asi l īdz 11,5 tonn ām uz vienu
asi0,44
Grafiks to sekund āras noz īmes ce ļu uzlabo šanai, kurus pak āpeniski atver transportl īdzekļiem, kas atbilst Direkt īvā96/53/EK
noteiktaj ām robe žvērtībām
Laikposms 2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. KOP Ā
Km pašreizējie (1) 3 031 2 825 1 656 1 671 1 518 1 529 1 554
Km nodoti eks-
pluatācijā(2)960 1,674 528 624 504 543 471
Kopējie darbi
(km) 3 916 5 590 6 118 6 742 7 246 7 789 8 260 8 260
(1)Km pašreizējie = ce ļa posmi, kuros veic uzlabo šanas darbus atsauces gad ā.Šos darbus var s ākt atsauces gad ā, vai tos var ēja sākt
jau iepriek šējos gados.
(2)Km nodoti ekspluat ācijā=c eļa posmi, kuros darbi pabeigti vai kuri nodoti ekspluat ācijāatsauces gad ā.L 157/326 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/327
3. 31999 L 0062: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 1999/62/EK (1999. gada 17. j ūnijs) par da žu
infrastrukt ūru lieto šanas maksas noteik šanu smagajiem kravas transportl īdzekļiem. (OV L 187, 20.7.1999., 42. lpp.),
kurājaunākos groz ījumus izdara:
— 12003 T: Akts par pievieno šanās nosac ījumiem un piel āgojumiem L īgumos - Čehijas Republikas, Igaunijas
Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ung ārijas Republikas, Maltas
Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas pievieno šanās (OV L 236,
23.9.2003., 33. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 1999/62/EK 6. panta 1. punkta, direkt īvas I pielikum ānoteikt ās minim ālās nodok ļa likmes
līdz 2010. gada 31. decembrim Rum ānijāneattiecina uz transportl īdzekļiem, kurus izmanto vien īgi iekšzemes
autopārvadājumiem.
Šajālaikposm ālikmes, ko Rum ānijāpiemēro min ētajiem transportl īdzekļiem, pak āpeniski sasniedz direkt īvas
I pielikum ānoteikt ās minim ālās nodok ļa likmes saska ņāaršādu grafiku:
— līdz 2007. gada 1. janv ārim Rum ānijāpiemērojamās likmes ir vismaz 60 % no direkt īvas I pielikum ā
noteiktaj ām minim ālajām likm ēm;
— līdz 2009. gada 1. janv ārim Rum ānijāpiemērojamās likmes ir vismaz 80 % no direkt īvas I pielikum ā
noteiktaj ām minim ālajām likm ēm.
7. NODOK ĻU POLITIKA
1. 31977 L 0388: Padomes Sest ādirektīva 77/388/EEK (1977. gada 17. maijs) par to, k āsaskaņojami dal ībvalstu
tiesību akti par apgroz ījuma nodok ļiem - Kop ēja pievienot āsvērtības nodok ļu sistēma: vienota apr ēķinu bāze (OV
L 145, 13.6.1977., 1. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdar īta:
— 32004 L 0066: Padomes 26.4.2004. Direkt īva 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).
Piemērojot Direkt īvas 77/388/EEK 28. panta 3. punkta b) apak špunktu, Rum ānija var saglab āt atbrīvojumu no
pievienot āsvērtības nodok ļa pasažieru starptautiskajiem p ārvadājumiem, kas min ēti direkt īvas F pielikuma 17. punkt ā,
kamēr nav izpild īts direkt īvas 28. panta 4. punkt āparedzētais nosac ījums vai kam ērtādu pašu atbrīvojumu piem ēro
kāda no pa šreizējām dalībvalstīm, atkar ībāno tā, kurštermiņšbeidzas agr āk.
2. 31992 L 0079: Padomes Direkt īva 92/79/EEK (1992. gada 19. oktobris) par nodok ļu saska ņošanu cigaret ēm
(OV L 316, 31.10.1992., 8. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32003 L 0117: Padomes 5.12.2003. Direkt īva 2003/117/EK (OV L 333, 20.12.2003., 49. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 92/79/EEK 2. panta 1. punkta, Rum ānija var l īdz 2009. gada 31. decembrim atlikt visp ārējā
minimālāakcīzes nodok ļa uzlikšanu mazumtirdzniec ības cenai (iek ļaujot visus nodok ļus) cigaret ēm vispiepras ītākajā
cenu kategorij ā, ar nosac ījumu, ka šajālaikposm āRumānija pak āpeniski piel āgo savas akc īzes nodok ļa likmes
vispārējam minim ālajam nodoklim, kas paredz ēts direkt īvā.
Neskarot 8. pantu Padomes Direkt īvā92/12/EEK (1992. gada 25. febru āris) par visp ārēju režīmu akc īzes prec ēmu n
paršādu preču glabāšanu, apriti un uzraudz ību (1) un inform ējot Komisiju, dal ībvalstis var laik ā, kamēr tiek piem ērota
iepriekšparedzētāatkāpe, attiec ībāuz cigaret ēm, ko šajās valstīs varētu ievest no Rum ānijas, papildus nemaks ājot
akcīzes nodokli, saglab āttādus pašus kvantitat īvos ierobe žojumus, k ādi tiek piem ēroti importam no tre šām valst īm.L 157/328 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
(1) OV L 76, 23.3.1992., 1. lpp. Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003.,
36. lpp.).
Dalībvalstis, kas izmanto šādu iesp ēju, var veikt vajadz īgāspārbaudes, ar nosac ījumu, ka šādas pārbaudes neiespaido
iekšējātirgus pareizu darb ību.
3. 32003 L 0049: Padomes Direkt īva 2003/49/EK (2003. gada 3. j ūnijs) par kop īgu nodok ļu sistēmu, ko piem ēro
procentu un honor āru maks ājumiem, kurus veic asoci ēti uzņēmumi da žādās dalībvalstīs (OV L 157, 26.6.2003.,
49. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32004 L 0076: Padomes 29.4.2004. Direkt īva 2004/76/EK (OV L 157, 30.4.2004., 106. lpp.).
Rumānijai ir at ļauts nepiem ērot Direkt īvas 2003/49/EK 1. pantu l īdz 2010. gada 31. decembrim. Šajāpārejas
laikposm ānodokļu likme par procentiem vai honor āriem, ko maks ācitas dal ībvalsts asoci ētai uzņēmējsabiedr ībai vai
kādas dal ībvalsts asoci ētāsu zņēmējsabiedr ības past āvīgam uz ņēmumam cit ādalībvalstī, nedrīkst pārsniegt 10 %.
4. 32003 L 0096: Padomes Direkt īva 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas p ārkārto Kopienas noteikumus
par nodok ļu uzlik šanu energoproduktiem un elektroener ģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.), kur ājaunākos
grozījumus izdara:
— 32004 L 0075: Padomes 29.4.2004. Direkt īva 2004/75/EK (OV L 157, 30.4.2004., 100. lpp.).
a) Atk āpjoties no Direkt īvas 2003/96/EK 7. panta, Rum ānija var piem ērotšādus pārejas laikposmus:
— līdz 2011. gada 1. janv ārim, lai savu nodok ļulīmeni par degvielu izmantojamam bezsvina benz īnu
pielāgotu minim āli pieļaujamajam l īmenim EUR 359 par 1 000 1. Faktisk ānodokļu likme, ko piem ēro
degvielai izmantojamam bezsvina benz īnam, no 2008. gada 1. janv āra nav maz āka par EUR 323 par
1 000 l;
— līdz 2013. gada 1. janv ārim, lai savu nodok ļulīmeni par degvielai izmantojamu g āzeļļu pielāgotu minim āli
pieļaujamajam l īmenim EUR 330 par 1 000 l. Faktisk ānodokļu likme, ko piem ēro degvielai izmantojamai
gāzeļļai, no 2008. gada 1. janv āra nav maz āka par EUR 274 par 1 000 l un no 2011. gada 1. janv āra nav
mazāka par EUR 302 par 1 000 l.
b) Atk āpjoties no Direkt īvas 2003/96/EK 9. panta, Rum ānija var piem ērotšādus pārejas laikposmus:
— līdz 2010. gada 1. janv ārim, lai savu nodok ļulīmeni dabas g āzei, ko izmanto k āsiltuma avotu nol ūkiem,
kas nav saist īti ar uz ņēmējdarbību, piel āgotu I pielikuma C tabul āparedzētajiem minim āli pieļaujamajiem
nodokļalīmeņiem;
— līdz 2010. gada 1. janv ārim, lai savu nodok ļulīmeni smagajai d īzeļdegvielai, ko izmanto centr ālapkures
vajadzībām, piel āgotu I pielikuma C tabul āparedzētajiem minim āli pieļaujamajiem nodok ļulīmeņiem,
— līdz 2009. gada 1. janv ārim, lai savu nodok ļulīmeni smagajai d īzeļdegvielai, ko izmanto vajadz ībām, kas
nav centr ālapkure, piel āgotu I pielikuma C tabul āparedzētajiem minim āli pieļaujamajiem nodok ļu
līmeņiem.
Faktisk ās nodok ļu likmes, ko piem ēro attiec īgajiem smag āsdīzeļdegvielas produktiem, no 2007. gada 1. janv āra
nav maz āka par EUR 13 par 1 000 kg.
c) Atk āpjoties no Direkt īvas 2003/96/EK 10. panta, Rum ānija līdz 2010. gada 1. janv ārim var piem ērot pārejas
laikposmu, lai savus nodok ļulīmeņus par elektroener ģiju pielāgotu I pielikuma C tabul āparedzētajiem minim āli
pieļaujamajiem nodok ļulīmeņiem. Faktisk ās nodok ļu likmes, ko piem ēro elektroener ģijai, no 2007. gada
1. janvāra nav maz ākas par 50 % no attiec īgās minim āli pieļaujamās Kopienas likmes.21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/329
8. ENER ĢĒTIKA
31968 L 0414: Padomes Direkt īva 68/414/EEK (1968. gada 20. decembris), ar ko EEK dal ībvalstīm uzliek pien ākumu
uzturētjēlnaftas un vai naftas produktu oblig ātas rezerves (OV L 308, 23.12.1968., 14. lpp.), un kur ājaunākos
grozījumus izdara:
— 31998 L 0093: Padomes 14.12.1998. Direkt īva 98/93/EK (OV L 358, 31.12.1998., 100. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 68/414/EEK 1. panta 1. punkta, l īdz 2011. gada 31. decembrim uz Rum āniju neattiecas
naftas produktu oblig ātās rezerves apjoms. Rum ānija nodro šina, ka t ās naftas produktu oblig ātās rezerves apjoms
katrai 2. pant āuzskait ītajai naftas produktu kategorijai ir 1. panta 1. punkt ādefinētais dienas vid ējais pat ēriņšvalstī
vismaz šādam dienu skaitam:
— līdz 2007. gada 1. janv ārim - 68,75 dien ām;
— līdz 2007. gada 31. decembrim - 73 dien ām;
— līdz 2008. gada 31. decembrim - 77,25 dien ām;
— līdz 2009. gada 31. decembrim - 81,5 dien ām;
— līdz 2010. gada 31. decembrim - 85,45 dien ām;
— līdz 2011. gada 31. decembrim - 90 dien ām.
9. VIDE
A. GAISA KVALIT ĀTE
31994 L 0063: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 94/63/EK (1994. gada 20. decembris) par kontroli attiec ībā
uz gaisto šu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko rada benz īna glab āšana un nos ūtīšana no termin āliem uz
degvielas uzpildes stacij ām (OV L 365, 31.12.1994., 24. lpp.), kuru groza:
— 32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003 Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284,
31.10.2003., 1. lpp.).
1. Atk āpjoties no Direkt īvas 94/63/EK 3. panta un I pielikuma, pras ības, kas noteiktas attiec ībāuz glab āšanas
iekārtām termin ālos, Rum ānijānepiem ēro:
— līdz 2007. gada 31. decembrim —115 glab āšanas iek ārtām 12 termin ālos un l īdz 2008. gada
31. decembrim —4 glabāšanas iek ārtām 1 termin ālā, kuru apgroz ījums ir liel āks par 25 000 tonn ām/
gadā, mazāks vai vien āds ar 50 000 tonn ām/gadā;
— līdz 2007. gada 31. decembrim —138 glab āšanas iek ārtām 13 termin ālos, līdz 2008. gada 31. decembrim
—57 glab āšanas iek ārtām 10 termin ālos un l īdz 2009. gada 31. decembrim —526 glab āšanas iek ārtām
63 termin ālos, kuru apgroz ījums ir maz āks vai vien āds ar 25 000 tonn ām/gadā.
2. Atk āpjoties no Direkt īvas 94/63/EK 4. panta un II pielikuma, pras ības, kas noteiktas attiec ībāuz iekrau šanu
esošajos pārvietojamos konteineros un izkrau šanu no tiem termin ālos, Rum ānijānepiem ēro:L 157/330 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
— līdz 2007 gada 31 decembrim —36 iekrau šanas un izkrau šanas iek ārtām 12 termin ālos, kuru
apgroz ījums ir liel āks par 25 000 tonn ām/gadā, bet maz āks vai vien āds ar 150000 tonn ām/gadā;
— līdz 2007. gada 31. decembrim —82 iekrau šanas un izkrau šanas iek ārtām 18 termin ālos, līdz 2008. gada
31. decembrim —14 iekrau šanas un izkrau šanas iek ārtām 11 termin ālos un l īdz 2009. gada
31. decembrim —114 iekrau šanas un izkrau šanas iek ārtām 58 termin ālos, kuru apgroz ījums ir maz āks
vai vien āds ar 25 000 tonn ām/gadā.
3. Atk āpjoties no Direkt īvas 94/63/EK 5. panta, pras ības, kas noteiktas attiec ībāuz esošajiem p ārvietojamajiem
konteineriem termin ālos, Rum ānijānepiem ēro:
— līdz 2007. gada 31. decembrim —31 autocisternai;
— līdz 2008. gada 31. decembrim —papildu 101 autocistern ām;
— līdz 2009. gada 31. decembrim —papildu 432 autocistern ām.
4. Atk āpjoties no Direkt īvas 94/63/EK 6. panta un III pielikuma, pras ības, kas noteiktas attiec ībāuz iekrau šanu
esošajās glabāšanas iek ārtās degvielas uzpildes stacij ās, Rum ānijānepiem ēro:
— līdz 2007. gada 31. decembrim —116 degvielas uzpildes stacij ām, līdz 2008. gada 31. decembrim —
nākamajām 19 degvielas uzpildes stacij āmu nl īdz 2009. gada 31. decembrim —nākamajām1 0 6
degvielas uzpildes stacij ām, kuru apgroz ījums ir liel āks par 1000 m3/gadā;
— līdz 2007. gada 31. decembrim —49 degvielas uzpildes stacij ām, līdz 2008. gada 31. decembrim —
nākamajām 11 degvielas uzpildes stacij āmu nlīdz 2009. gada 31. decembrim —nākamajām 85 degvielas
uzpildes stacij ām, kuru apgroz ījums ir liel āks par 500 m3/gadā, bet maz āks vai vien āds ar 1 000 m3/gadā;
— līdz 2007. gada 31. decembrim —23 degvielas uzpildes stacij ām, līdz 2008. gada 31. decembrim —
nākamajām 14 degvielas uzpildes stacij āmu nl īdz 2009. gada 31. decembrim —nākamajām1 8 8
degvielas uzpildes stacij ām, kuru apgroz ījums ir maz āks vai vien āds ar 500 m3/gadā.
B. ATKRITUMU APSAIMNIEKO ŠANA
1. 31993 R 0259: Padomes Regula (EEK) Nr. 259/93 (1993. gada 1. febru āris) par uzraudz ību un kontroli attiec ībā
uz atkritumu p ārvadājumiem Eiropas Kopien ā, ievešanu taj āun izve šanu no t ās (OV L 30, 6.2.1993., 1. lpp.), kur ā
jaunākos groz ījumus izdara:
— 32001 R 2557: Komisijas 28.12.2001. Regula (EK) Nr. 2557/2001 (OV L 349, 31.12.2001., 1. lpp.).
a) L īdz 2015. gada 31. decembrim par visiem t ādu pārstrādei paredz ētu atkritumu s ūtījumiem uz Rum āniju, kas
uzskait īti Regulas (EEK) Nr. 259/93 II pielikum ā, paziņo kompetentaj ām iestādēm, un uz šiem sūtījumiem
attiecas regulas 6., 7. un 8. pants.
b) Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 259/93 7. panta 4. punkta, Rum ānijas kompetent ās iestādes līdz 2011. gada
31. decembrim var iebilst pret turpm āk norādīto III pielikum āuzskait īto pārstrādei paredz ēto atkritumu
sūtījumiem uz Rum āniju, iebildumus pamatojot ar regulas 4. panta 3. punkt āparedzētajiem iemesliem. Uz
šādiem sūtījumiem attiecas regulas 10. pants.21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/331
AA. MET ĀLUS SATURO ŠI ATKRITUMI
— AA 060 Van ādija pelni un atlikumi
— AA 080 Tallija atkritumi, l ūžņi un atliekas
— AA 090 Ars ēna atkritumi un atliekas
— AA 100 Dz īvsudraba atkritumi un atliekas
— AA 130 Ats ārmi, kas radu šies met ālu kodin āšanā
AB. ATKRITUMI, KAS SATUR GALVENOK ĀRT NEORGANISKUS KOMPONENTUS, KURI VAR SATUR ĒT
MET ĀLUS UN ORGANISKAS VIELAS
— AB 010 Izded ži, pelni un atliekas, kas citur nav min ētas vai iek ļautas
— AB 020 Atliekas, kas rodas, sadedzinot sadz īves/mājturības atkritumus
— AB 030 Atkritumi, kas radu šies met ālu virsmas apstr ādēbez cian īdiem
— AB 040 Stikla atkritumi no katodu elektronstaru lamp ām un cita aktiv ētāstikla
— AB 050 Kalcija fluor īda nosēdumi
— AB 060 Citi neorganiski fluora savienojumi šķidrāveidāvai kānosēdumi
— AB 080 Izlietoti katalizatori, kas nav iek ļauti zaļajāsarakstā
— AB 090 Alum īnija hidr ātu atkritumi
— AB 110 B āziskišķīdumi
— AB 120 Neorganiski halogen īdu savienojumi, kas nav nor ādīti vai iek ļauti citur
AC. ATKRITUMI, KAS SATUR GALVENOK ĀRT ORGANISKUS KOMPONENTUS, KURI VAR SATUR ĒT
MET ĀLUS UN NEORGANISKAS VIELAS
— AC 040 Svinu saturo ša benzīna nos ēdumi
— AC 050 Termiskie (siltumnes ēji)šķidrumi
— AC 060 Hidrauliskie šķidrumi
— AC 070 Brem žušķidrumi
— AC 080 Antifr īzašķidrumiL 157/332 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
— AC 090 AC 090 Atkritumi, kas rodas sve ķu, lateksa, plastifikatoru, l īmes un adhez īvu ražošanā,
pagatavo šanāun lieto šanā
— AC 100 Nitroceluloze
— AC 110 Fenoli, fenola savienojumi, tostarp hlorfenols šķidrumu vai nos ēdumu veid ā
— AC 120 Polihlorin ēti naftal īni
— AC 140 Trietilam īna katalizators lie šanas smil šu nosēdināšanai
— AC 150 Hlorfluoroglek ļi
— AC 160 Haloni
— AC 190 Viegl āputekļaināfrakcija, kas radusies automobi ļu sagrie šanā
— AC 200 Fosfora organiskie savienojumi
— AC 210 Nehalogen ētišķīdinātāji
— AC 220 Halogen ētišķīdinātāji
— AC 230 Halogen ēti vai nehalogen ēti bezūdens destil ācijas atlikumi, kuri radu šies organisko
šķīdinātāju rekuper ācijā
— AC 240 Alif ātisko halogen ēto ogļūdeņražu (piem ēram, hlormet ānu, dihloret āna, vinilhlor īda,
vinilidēnhlorīda, alilhlor īda un epihlorhidr īna) ražošanas atkritumi
— AC 260 Šķidri cūku mēsli, fekālijas
— AC 270 Notek ūdeņudūņas
AD. ATKRITUMI, KAS VAR SATUR ĒT VAI NU NEORGANISKUS, VAI ORGANISKUS KOMPONENTUS
— AD 010 Atkritumi, kas rodas farm ācijas produktu ra žošanāun sagatavo šanā
— AD 020 Bioc īdu un fitofarmaceitisko produktu ra žošanā, pagatavo šanāun lieto šanāradušies
atkritumi
— AD 030 Koksnes konservantu ra žošanas, pagatavo šanas un lieto šanas atkritumi
Atkritumi, kas satur, sast āv no vai ir pies ārņoti ar jebko no turpm āk minētā:
— AD 040 - Neorganiskie cian īdi, izņemot d ārgmetālus saturo šus cietus
atlikumus, kuros ir nelieli neorganisko cian īdu piemais ījumi21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/333
— AD 050 - Organiskie cian īdi
— AD 080 Spr ādzienbīstami atkritumi, ja uz tiem neattiecas citi konkr ēti tiesību akti
— AD 110 Sk ābišķīdumi
— AD 120 Jonu apmai ņas sveķi
— AD 130 Vienreizlietojami fotoapar āti ar baterij ām
— AD 140 Atkritumi, kas radu šies rūpniecības izpl ūdes gāzu pies ārņojuma att īrīšanas iek ārtāsu n
nav min ēti vai iek ļauti citur
— AD 150 Dab āsastopami organiskie materi āli, ko izmanto filtr ēšanai (piem ēram, biofiltri)
— AD 160 Sadz īves/mājturības atkritumi
— AD 170 Izlietot āaktivētāogle ar b īstamāmīpašībām, kas rodas, to lietojot neorganisk āsķīmijas,
organisk āsķīmijas un farm ācijas rūpniecībā, notekūdeņu attīrīšanā,gāzes/gaisa att īrīšanā
un taml īdzīgos procesos
Minēto laikposmu var pagarin ātlīdz, ilgākais, 2015. gada 31. decembrim atbilst īgi proced ūrai, kas noteikta
18. pant āPadomes Direkt īvā75/442/EEK (1975. gada 15. j ūlijs) par atkritumiem (1),ņemot v ērāgrozījumus, kas
izdarīti ar Padomes Direkt īvu 91/156/EEK (2).
c) Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 259/93 7. panta 4. punkta, Rum ānijas kompetent ās iestādes līdz 2011. gada
31. decembrim var iebilst pret regulas IV pielikum āuzskait īto pārstrādei paredz ētu atkritumu s ūtījumiem, k āarī
regulas pielikumos neuzskait ītu pārstrādei paredz ētu atkritumu s ūtījumiem uz Rum āniju, iebildumus pamatojot
ar regulas 4. panta 3. punkt āparedzētajiem iemesliem. Šo laikposmu var pagarin ātlīdz, ilgākais, 2015. gada
31. decembrim atbilst īgi proced ūrai, kas noteikta 18. pant āPadomes Direkt īvā75/442/EK (1975. gada 15. j ūlijs)
par atkritumiem (1),ņemot v ērāgrozījumus, kas izdar īti ar Padomes Direkt īvu 91/156/EEK (3).
d) Atk āpjoties no Regulas (EEK) Nr. 259/93 7. panta 4. punkta, Rum ānijas kompetent ās iestādes neat ļauj regulas II,
III un IV pielikum āuzskait īto pārstrādei paredz ētu atkritumu s ūtījumus, k āarīminētajos pielikumos
neuzskait ītu pārstrādei paredz ētu atkritumu s ūtījumus, kas paredz ēti saņēmējuzņēmumiem, uz kuriem attiecas
pagaidu atk āpe no da žiem noteikumiem Padomes Direkt īvā96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par
piesārņojuma integr ētu nov ēršanu un kontroli (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā2000/76/EK
(2000. gada 4. decembris) par atkritumu sadedzin āšanu (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā2001/
80/EK (2001. gada 23. oktobris) par ierobe žojumiem attiec ībāuz dažu piesārņojošo vielu emisiju gais āno
lielām sadedzin āšanas iek ārtām(6), un tikm ēr, kamēru zs a ņēmējuzņēmumu attiecas pagaidu atk āpe.L 157/334 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
(1) OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp. Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003.,
1. lpp.).
(2) OV L 78, 26.3.1991., 32. lpp.
(3) OV L 78, 26.3.1991., 32. lpp.
(4) OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 1882/
2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
(5) OV L 332, 28.12.2000., 91. lpp.
(6) OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp. Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti ar 2003. gada Pievieno šanās aktu (OV L 236, 23.9.2003.,
33. lpp.).
2. 31994 L 0062: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu
un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32004 L 0012: Eiropas Parlamenta un Padomes 11.2.2004. Direkt īva 2004/12/EK (OV L 47, 18.2.2004.,
26. lpp.).
a) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/62/EK 6. panta 1. punkta a) apak špunkta, Rum ānija nodro šina to, ka attiec ībāuz
reģenerāciju un sadedzin āšanu atkritumu sadedzin āšanas iek ārtās ar ener ģijas reģenerāciju līdz 2011. gada
31. decembrim tiek sasniegts paredz ētais kop ējais apjoms, iev ērojotšādus starpposma m ērķus:
— līdz 2006. gada 31. decembrim - 32 %, 2007. gad ā- 34 %, 2008. gad ā- 40 %, 2009. gad ā- 45 %un 2010.
gadā- 48 % no svara.
b) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/62/EK 6. panta 1. punkta b) apak špunkta, Rum ānija nodro šina to, ka attiec ībāuz
reģenerāciju un sadedzin āšanu atkritumu sadedzin āšanas iek ārtās ar ener ģijas reģenerāciju līdz 2013. gada
31. decembrim tiek sasniegts par ēdzētais kop ējais apjoms, iev ērojotšādus starpposma m ērķus:
— 2011. gad ā- 53 % un 2012. gad ā- 57 % no svara.
c) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/62/EK 6. panta 1. punkta c) apak špunkta, Rum ānija nodro šina to, ka l īdz
2011. gada 31. decembrim tiek sasniegts paredz ētais plastmasas p ārstrādes apjoms, iev ērojotšādus starpposma
mērķus:
— līdz 2006. gada 31. decembrim - 8 %, 2007. gad ā- 10 %, 2008. gad ā- 11 %, 2009. gad ā- 12 % un 2010.
gadā- 14 % no svara.
d) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/62/EK 6. panta 1. punkta d) apak špunkta, Rum ānija nodro šina to, ka l īdz
2013. gada 31. decembrim tiek sasniegti visp ārējie paredz ētie mērķipārstrādes jom ā, ievērojotšādus starpposma
mērķus:
— līdz 2006. gada 31. decembrim - 26 %, 2007. gad ā- 28 %, 2008. gad ā- 33 %, 2009. gad ā-3 8% ,2 0 1 0 .
gadā- 42 %, 2011. gad ā- 46 % un 2012. gad ā- 50 %no svara.
e) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/62/EK 6. panta 1. punkta e) apak špunkta i) punkta, Rum ānija nodro šina to, ka l īdz
2013. gada 31. decembrim tiek sasniegts paredz ētais stikla p ārstrādes apjoms, iev ērojotšādus starpposma
mērķus:
— līdz 2006. gada 31. decembrim - 21 %, 2007. gad ā- 22 %, 2008. gad ā- 32 %, 2009. gad ā-3 8% ,2 0 1 0 .
gadā- 44 %, 2011. gad ā-4 8% —un 2012. gad ā- 54 % no svara.
f) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/62/EK 6. panta 1. punkta e) apak špunkta iv) punkta, Rum ānija nodro šina to, ka
līdz 2013. gada 31. decembrim tiek sasniegts paredz ētais plastmasas p ārstrādes apjoms, skaitot tikai to
materiālu, kuru atkal p ārstrādāplastmas ā, ievērojotšādus starpposma m ērķus:
— 2011. gad ā- 16 % un 2012. gad ā- 18 % no svara.
g) Atk āpjoties no Direkt īvas 94/62/EK 6. panta 1. punkta e) apak špunkta v) punkta, Rum ānija nodro šina to, ka
līdz 2011. gada 31. decembrim tiek sasniegts paredz ētais koksnes p ārstrādes apjoms, iev ērojotšādus starpposma
mērķus:
— līdz 2006. gada 31. decembrim - 4 %, 2007. gad ā- 5 %, 2008. gad ā- 7 %, 2009. gad ā- 9 %un 2010. gad ā
- 12 % no svara.
3. 31999 L 0031: Padomes Direkt īva 1999/31/EK (1999. gada 26. apr īlis) par atkritumu poligoniem (OV L 182,
16.7.1999., 1. lpp.), ko groza:21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/335
— 32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003. Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284,
31.10.2003., 1. lpp.).
a) Atk āpjoties no Direkt īvas 1999/31/EK 14. panta c) punkta un I pielikuma 2., 3., 4. un 6. punkta, k āarīneskarot
Padomes Direkt īvu 75/442/EEK (1975. gada 15. j ūlijs) par atkritumiem (1) un Padomes Direkt īvu 91/689/EEK
(1991. gada 12. decembris) par b īstamajiem atkritumiem (2), prasības, kas noteiktas attiec ībāuzūdens kontroli
un notek ūdeņu attīrīšanu, augsnes un ūdens aizsardz ību, gāzes kontroli un stabilit āti, Rum ānijālīdz 2017. gada
16. jūlijam nepiem ēro 101 eso šajam municip ālajam atkritumu poligonam.
Rumānija nodro šina, ka atkritumu daudzumu, ko apglab āšajā101 eso šajāneatbilst īgajāmunicip ālajāatkritumu
poligon ā, pakāpeniski samazina saska ņāaršādiem gada maksim āli pieļaujamiem daudzumiem:
— līdz 2006. gada 31. decembrim: 3 470 000 tonnu;
— līdz 2007. gada 31. decembrim: 3 240 000 tonnu;
— līdz 2008. gada 31. decembrim: 2 920 000 tonnu;
— līdz 2009. gada 31. decembrim: 2 920 000 tonnu;
— līdz 2010. gada 31. decembrim: 2 900 000 tonnu;
— līdz 2011. gada 31. decembrim: 2 740 000 tonnu;
— līdz 2012. gada 31. decembrim: 2 460 000 tonnu;
— līdz 2013. gada 31. decembrim: 2 200 000 tonnu;
— līdz 2014. gada 31. decembrim: 1 580 000 tonnu;
— līdz 2015. gada 31. decembrim: 1 420 000 tonnu;
— līdz 2016. gada 31. decembrim: 1 210 000 tonnu.
b) Atk āpjoties no Direkt īvas 1999/31/EK 5. panta 3. punkta a) un b) apak špunkta un I pielikuma 2. punkta otr ā
ievilkuma, k āarīneskarot min ētās direkt īvas 6. panta c) punkta ii) apak špunktu un Direkt īvu 75/442/EEK,
prasības, kas noteiktas attiec ībāuzšķidrajiem, kod īgajiem un oksid ētājiem atkritumiem un attiec ībāto, kā
novērst virszemes ūdeņu nokļūšanu apglab ātajos atkritumos, Rum ānijālīdz norādītajiem datumiem nepiem ēro
šādām 23 eso šajām iekārtām:
līdz 2007. gada 31. decembrim:
1. S.C. BEGA UPSOM Ocna Mure ş, Ocna Mure ş, Alba apgabals
līdz 2008. gada 31. decembrim:L 157/336 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
(1) OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp. Direkt īvāgrozījumi izdar īti ar Direkt īvu 91/156/EEK un jaun ākie groz ījumi izdar īti ar Regulu
(EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
(2) OV L 377, 31.12.1991., 20. lpp. Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 94/31/EK (OV L 168, 2.7.1994., 28. lpp.).
2. S.C. TERMOELECTRICA SA - SE Doice şti, Doice şti, Dâmbovi ţaapgabals
3. S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI SA, Cicani-Beterega, Gorj apgabals
4. RAAN Dr.Tr.Severin - Sucursala ROMAG —TERMO, Drobeta - Turnu Severin, Mehedinti apgabals
līdz 2009. gada 31. decembrim:
5. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA - SE Craiova, Valea M ănăstirii, Dolj apgabals
6. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA - SE I şalniţa, Işalniţa II, Dolj apgabals
7. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA - SEI şalniţa, Işalniţa I, Dolj apgabals
8. S.C. ELECTROCENTRALE DEVA SA - SE Paro şeni, C ăprişoara, Hunedoara apgabals
9. S.C. TERMICA SA Suceava, Suceava, Suceava apgabals
līdz 2010. gada 31. decembrim:
10. S.C. ELECTROCENTRALE DEVA SA, Bejan, Hunedoara apgabals
11. S.C. ALUM Tulcea, Tulcea, Tulcea apgabals
līdz 2011. gada 31. decembrim:
12. S.C. UZINA TERMOELECTRIC ĂGIURGIU SA, Giurgiu, Giurgiu apgabals
līdz 2012. gada 31. decembrim:
13. CET Bac ău, Furnicari —Bacău, Bac ău
14. S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI, Valea Ceplea, Gorj apgabals
15. S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI, Valea Ceplea, Gorj apgabals
16. S.C. UZINELE SODICE Govora, Govora, Vâlcea apgabals
17. S.C. CET Govora SA, Govora, Vâlcea apgabals
līdz 2013. gada 31. decembrim:
18. S.C. CET Arad, Arad, Arad apgabals
19. S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA SA, Sântaul Mic, Bihor apgabals21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/337
20. S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA SA, Sântaul Mic, Bihor apgabals
21. S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA SA, Sântaul Mic, Bihor apgabals
22. CET II Ia şi, Holboca, Ia şiapgabals
23. S.C. Uzina Electric ăZalău, Hereclean —Panic, S ălajapgabals
Rumānija nodro šina to, ka šķidro atkritumu daudzumu, ko apglab āšajās 23 eso šajās neatbilst īgajās iekārtās,
pakāpeniski samazina saska ņāaršādiem gada maksim āli pieļaujamiem daudzumiem:
— līdz 2006. gada 31. decembrim: 11 286 000 tonnu;
— līdz 2007. gada 31. decembrim: 11 286 000 tonnu;
— līdz 2008. gada 31. decembrim: 1 1 1 20 000 tonnu;
— līdz 2009. gada 31. decembrim: 7 753 000 tonnu;
— līdz 2010. gada 31. decembrim: 4 803 000 tonnu;
— līdz 2011. gada 31. decembrim: 3 492 000 tonnu;
— līdz 2012. gada 31. decembrim: 3 478 000 tonnu;
— līdz 2013. gada 31. decembrim: 520 000 tonnu.
c) Atk āpjoties no Direkt īvas 1999/31/EK 5. panta 3. punkta a) un b) apak špunkta un I pielikuma 2. punkta otr ā
ievilkuma, k āarīneskarot min ētās direkt īvas 6. panta c) punkta ii) apak špunktu un Direkt īvu 75/442/EEK,
prasības, kas noteiktas attiec ībāuzšķidrajiem, kod īgajiem un oksid ētājiem atkritumiem un attiec ībāto, kā
novērst virszemes ūdeņu nokļūšanu apglab ātajos atkritumos, Rum ānijālīdz norādītajiem datumiem nepiem ēro
šādiem 5 eso šajiem atkritumu d īķiem:
līdz 2009. gada 31. decembrim:
1. BĂITA Ştei, Fâna ţe, Bihor apgabals
līdz 2010. gada 31. decembrim:
2. TRANSGOLD Baia Mare, Aurul-Recea, Maramure şapgabals
3. MINBUCOVINA Vatra Dornei, Ostra-Valea Straja, Suceava apgabals
līdz 2011. gada 31. decembrim:
4. CUPRUMIN Abrud, Valea Şesei, Alba apgabals
5. CUPRUMIN Abrud, Valea Ştefancei, Alba apgabals.L 157/338 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
Rumānija nodro šina to, ka šķidro atkritumu daudzumu, ko apglab āšajos 5 eso šajos neatbilst īgajos atkritumu
dīķos, pak āpeniski samazina saska ņāaršādiem gada maksim āli pieļaujamiem daudzumiem:
— līdz 2006. gada 31. decembrim: 6 370 000 tonnu;
— līdz 2007. gada 31. decembrim: 5 92 000 tonnu (no kur ām 2 100 000 tonnu b īstamu atkritumu,
3 820 000 tonnu neb īstamu atkritumu);
— līdz 2008. gada 31. decembrim: 4 720 000 tonnu (no kur ām 2 100 000 tonnu b īstamu atkritumu,
2 620 000 tonnu neb īstamu atkritumu);
— līdz 2009. gada 31. decembrim: 4 720 000 tonnu (no kur ām 2 100 000 tonnu b īstamu atkritumu,
2 620 000 tonnu neb īstamu atkritumu);
— līdz 2010. gada 31. decembrim: 4 640 000 tonnu (no kur ām 2 100 000 tonnu b īstamu atkritumu,
2 540 000 tonnu neb īstamu atkritumu);
— līdz 2011. gada 31. decembrim: 2 470 000 tonnu (viss apjoms neb īstami atkritumi).
d) Atk āpjoties no Direkt īvas 1999/31/EK 2. panta g) apak špunkta otr āievilkuma, k āarīneskarot Direkt īvu 75/
442/EEK un Direkt īvu 91/689/EEK, past āvīgas vietas, ko izmanto par pagaidu glab ātuvēm Rum ānijāsaražotiem
bīstamiem atkritumiem, Rum ānijālīdz 2009. gada 31. decembrim netiks uzskat īta par atkritumu poligonu.
Sākot ar 2007. gada 30. j ūniju, Rum ānija līdz katra gada 30. j ūnijam iesniedz Komisijai zi ņojumu par direkt īvas
pakāpenisku īstenošanu un min ēto starpposma m ērķu ievērošanu.
4. 32002 L 0096: Eiropas Parlamenta un Padome Direkt īva 2002/96/EK (2003. gada 27. janv āris) par elektrisko
un elektronisko iek ārtu atkritumiem (EEIA) (OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp.), ko groza:
— 32003 L 0108: Eiropas Parlamenta un Padomes 8.12.2003. Direkt īva 2003/108/EK (OV L 345, 31.12.2003.,
106. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 2002/96/EK 5. panta 5. punkta un 7. panta 2. punkta, Rum ānija nodro šina to, ka l īdz
2008. gada 31. decembrim no priv ātāmmājsaimniec ībām gadāuz katru iedz īvotāju vidēji savāc vismaz četrus
kilogramus šķirotus EEIA, k āarīsasniedz sast āvdaļu, materi ālu un vielu re ģenerācijas, atk ārtotas izmanto šanas un
pārstrādes paredz ēto apjomu.
C. ŪDENS KVALIT ĀTE
1. 31983 L 0513: Padomes Direkt īva 83/513/EEK (1983. gada 26. septembris) par robe žvērtībām un kvalit ātes
mērķiem attiec ībāuz kadmija emisij ām (OV L 291, 24.10.1983., 1. lpp.), ko groza:
— 31991 L 0692: Padomes 23.12.1991. Direkt īva 91/692/EEK (OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.).
31984 L 0156: Padomes Direkt īva 84/156/EEK (1984. gada 8. marts) par robe žvērtībām un kvalit ātes mērķiem
attiecībāuz dzīvsudraba emisiju nozar ēs, kas nav s ārmu met ālu hlorīdu elektrol īze (OV L 74, 17.3.1984., 49. lpp.), ko
groza:
— 31991 L 0692: Padomes 23.12.1991. Direkt īva 91/692/EEK (OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.).21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/339
Atkāpjoties no Direkt īvas 83/513/EEK 3. panta un I pielikuma un no Direkt īvas 84/156/EEK 3. panta un I pielikuma,
robežvērtības, kas attiec ībāuz kadmija un dz īvsudraba emisiju ūdenīparedzētas 1. pant āPadomes Direkt īvā76/464/
EEK par pies ārņojumu, ko rada da žas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vid ē(1), Rumānijālīdz 2009. gada
31. decembrim nepiem ērošādāmrūpnieciskaj ām iekārtām:
ARIE ŞMIN SA Baia de Arie ş- ape de min ă- Baia de Arie ş—Alba apgabals
ARIE ŞMIN SA Baia de Arie ş-Valea S ărtaş- Baia de Arie ş—Alba apgabals
EM TUR Ţ—Turţ—Satu Mare apgabals
SM BAIA BOR ŞA - evacuare ape de min ăGura B ăii—Borşa—Maramure şapgabals
SM BAIA BOR ŞA - evacuare ape de min ăBurloaia —Borşa—Maramure şapgabals
SM BAIA BOR ŞA -evacuare Colbu-Toroioaga —Borşa—Maramure şapgabals
EM BAIA SPRIE —Baia Sprie —Maramure şapgabals
EM CAVNIC —Cavnic —Maramure şapgabals
EM B ĂIUŢ—Băiuţ—Maramure şapgabals
S.C. Romplumb SA BAIA MARE-evacuare în canal de transport —Baia Mare —Maramure şapgabals
SUCURSALA MINIER ĂBAIA MARE-flota ţie central ă- Baia Mare —Maramure şapgabals
SM BAIA BOR ŞA - evacuare ape flotatie - Bor şa—Maramure şapgabals
Romarm Tohan Z ărneşti—Zărneşti—Braşov apgabals
S.C. Viromet SA Victoria —Victoria —Braşov apgabals
S.C. Electrocarbon SA Slatina - R 1 —Slatina —Olt apgabals
S.C. Electrocarbon SA Slatina - R 2 - Slatina —Olt apgabals
S.C. Electrocarbon SA Slatina - R 3 - Slatina —Olt apgabals
S.C. Electrocarbon SA Slatina - R 4 - Slatina —Olt apgabals
S.C. Electrocarbon SA Slatina - R 5 - Slatina —Olt apgabalsL 157/340 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
(1) OV L 129, 18.5.1976., 23. lpp. Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu Nr. 2000/60/
EK (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).
S.C. Electrocarbon SA Slatina - R 6 - Slatina —Olt apgabals
S.C. Electrocarbon SA Slatina - R 7 - Slatina —Olt apgabals
S.C. GECSAT Târn ăveni—Târn ăveni—Mure şapgabals
SGDP BAIA BOR ŞA - Bor şa—Maramure şapgabals
SPGC SEINI —Seini —Maramure şapgabals
S.C. VITAL BAIA MARE-evacuare sta ţie - Baia Mare —Maramure şapgabals
S.C. IMI SA BAIA MARE-evacuare sta ţie mina Ilba - Baia Mare —Maramure şapgabals
S.C. WEST CONSTRUCT MINA SOCEA —Valea Socea —Maramure şapgabals
2. 31984 L 0491: Padomes Direkt īva 84/491/EEK (1984. gada 9. oktobris) par robe žvērtībām un kvalit ātes
mērķiem attiec ībāuz heksahlorcikloheks āna emisij ām (OV L 274, 17.10.1984., 11. lpp.), ko groza:
— 31991 L 0692: Padomes 23.12.1991. Direkt īva 91/692/EEK (OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 84/491/EEK 3. panta un I pielikuma, robe žvērtības, kas attiec ībāuz lind āna emisiju ūdenī
paredzētas 1. pant āPadomes Direkt īvā76/464/EEK (1976. gada 4. maijs) par pies ārņojumu, ko rada da žas bīstamas
vielas, kuras novada Kopienas ūdens vid ē(1), Rum ānijālīdz 2009. gada 31. decembrim nepiem ērošādām
rūpnieciskaj ām iekārtām:
S.C. Sinteza SA Oradea —Oradea —Bihor apgabals
S.C. OLTCHIM SA Râmnicu Vâlcea —RâmnicuVâlcea —Vâlcea apgabals
S.C. CHIMCOMPLEX SA Borze şti—Borze şti—Bacău apgabals
3. 31986 L 0280: Padomes Direkt īva 86/280/EEK (1986. gada 12. j ūnijs) par emisiju robe žvērtībām un kvalit ātes
mērķiem attiec ībāuz dažāmbīstamām vielām, kas iek ļautas Direkt īvas 76/464/EEK pielikuma I sarakst ā(OV L 181,
4.7.1986., 16. lpp.), ko groza:
— 31991 L 0692: Padomes 23.12.1991. Direkt īva 91/692/EEK (OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 86/280/EEK 3. panta un I pielikuma, robe žvērtības, kas attiec ībāuz heksahlorobenz ēna,
heksahlorbutadi ēna, 1,2 - dihloret āna (EDC), trihloretil ēna (TRI) un trihlorbenzola (TCB) emisiju ūdenīparedzētas
1. pant āDirektīvā76/464/EEK (1976. gada 4. maijs) par pies ārņojumu, ko rada da žas bīstamas vielas, kuras novada
Kopienas ūdens vid ē(1), Rum ānijālīdz 2009. gada 31. decembrim nepiem ērošādāmrūpnieciskaj ām iekārtām:
S.C. NUTRISAM SATU MARE- Ferma MOFTIN —Satu Mare —Satu Mare apgabals21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/341
(1) OV L 129, 18.5.1976., 23. lpp. Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu Nr. 2000/60/
EK (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).
S.C. MARLIN SA ULMENI —Ulmeni —Maramure şapgabals
S.C. PROMET —Satu Mare —Maramure şapgabals
ARDUDANA ARDUD —Ardud - Maramure şapgabals
SM BAIA BOR ŞA - evacuare ape de min ăGura B ăii—Borşa—Maramure şapgabals
SM BAIA BOR ŞA -evacuare Colbu-Toroioaga - Bor şa—Maramure şapgabals
ERS CUG CLUJ - evacuare 3 —Cluj-Napoca —Cluj apgabals
ARM ĂTURA CLUJ —6 evacu ări directe - Cluj-Napoca —Cluj apgabals
SUCURSALA MINIER ĂBAIA MARE-flotatie central ă—Baia Mare —Maramure şapgabals
S.C. OLTCHIM SA —Râmnicu Vâlcea —Vâlcea apgabals
S.C. CHIMCOMPLEX SA Borze şti -M 1 —Borze şti—Bacău apgabals
S.C. Electrocarbon SA Slatina - R 2 —Slatina —Olt apgabals
S.C. TERAPIA CLUJ - evacuare sta ţie 3 + sta ţie 2 - Cluj-Napoca —Cluj apgabals
S.C. PHOENIX ROMÂNIA CAREI —Carei —Satu Mare apgabals
S.C. SILVANIA ZAL ĂU—Zalău—Sălaj apgabals
SNP PETROM SA - ARPECHIM Pite şti—Piteşti—Arge şapgabals
S.C. TEHNOFRIG CLUJ - evacuare 1 - Cluj-Napoca —Cluj apgabals
RBG ELCOND ZAL ĂU - Zal ău—Sălaj apgabals
S.C. MUCART CLUJ - Cluj-Napoca —Cluj apgabals
S.C. CELHART DONARIS SA Br ăila—Brăila—Brăila apgabals
STRATUS MOB SA Blaj —Blaj—Alba apgabals
4. 31991 L 0271: Padomes Direkt īva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komun ālo notek ūdeņu attīrīšanu (OV
L 135, 30.5.1991., 40. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003. Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284,
31.10.2003., 1. lpp.).L 157/342 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
Atkāpjoties no Direkt īvas 91/271/EEK 3., 4. panta un 5. panta 2. punkta, Rum ānijālīdz 2015. gada 31. decembrim
pilnībānepiem ēro pras ības attiec ībāuz komun ālo notek ūdeņu kanaliz ācijas sist ēmām un att īrīšanu, iev ērojotšādus
starpposma m ērķus:
— attiecībāuz aglomer ācijām, kuru iedz īvotāju skaits ir 10 000 vai vair āk, atbilst ību direkt īvas 3. panta
noteikumiem nodro šina līdz 2013. gada 31. decembrim;
— attiecībāuz aglomer ācijām, kuru iedz īvotāju skaits ir 10 000 vai vair āk, atbilst ību direkt īvas 5. panta 2. punkta
noteikumiem nodro šina līdz 2015. gada 31. decembrim;
Rumānija nodro šina pak āpenisku 3. panta kanaliz ācijas sist ēmu pieaugumu saska ņāaršādām minim ālajām vispārējā
iedzīvotāju skaita ekvivalenta likm ēm:
— 61 % līdz 2010. gada 31. decembrim,
— 69 % līdz 2013. gada 31. decembrim,
— 80 % līdz 2015. gada 31. decembrim.
Rumānija nodro šina pak āpenisku 4. panta un 5. panta 2. punkta komun ālo notek ūdeņu attīrīšanas pieaugumu
saskaņāaršādām minim ālajām visp ārējāiedzīvotāju skaita ekvivalenta likm ēm:
— 51 % līdz 2010. gada 31. decembrim,
— 61 % līdz 2013. gada 31. decembrim,
— 77 % līdz 2015. gada 31. decembrim.
5. 31998 L 0083: Padomes Direkt īva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeram āūdens kvalit āti (OV L 330,
5.12.1998., 32. lpp.), ko groza:
— 32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003. Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284,
31.10.2003., 1. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 98/83/EK 5. panta 2. punkta un 8. panta, k āarīno I pielikuma B un C da ļas, vērtības, kas
noteiktas turpm āk norādītajiem parametriem, Rum ānijānepiem ēro piln ībāsaskaņāaršādiem nosac ījumiem:
— attiecībāuz oksid ēšanas sp ēju - līdz 2010. gada 31. decembrim aglomer ācijās ar maz āk nekā10 000
iedzīvotājiem;
— attiecībāuz oksid ēšanāss pēju un du ļķainību - līdz 2010. gada 31. decembrim aglomer ācijās ar 10 000 -
100 000 iedz īvotājiem;
— attiecībāuz oksid ēšanāss pēju, amoniju, alum īniju, pestic īdiem un mang ānu - līdz 2010. gada 31. decembrim
aglomer ācijās ar vair āk nekā100 000 iedz īvotājiem;
— attiecībāuz amoniju, nitr ātiem, du ļķainību, alum īniju, dzelzi, svinu un pestic īdiem - l īdz 2015. gada
31. decembrim aglomer ācijās ar maz āk nekā10 000 iedz īvotājiem;
— attiecībāuz amoniju, nitr ātiem, alum īniju, dzelzi, svinu, kadmiju, pestic īdiem un mang ānu - līdz 2015. gada
31. decembrim aglomer ācijās ar 10 000 - 100 000 iedz īvotājiem.21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/343
Rumānija nodro šina atbilst ību direkt īvas pras ībām saska ņāar turpm āk tabul ānoteiktajiem starpposma m ērķiem:
Apdz īvotās vietas, kur atbilst ību nodro šina l īdz 2006. gada 31. decembrim
Saistītais
iedzīvotāju
skaitsApdzīvotu
vietu skaitsOksidēšanās
spēja %Amonijs % Nitr āti %Duļķainība
%Alumīnijs % Dzelzs %KadmijsSvins
%Pesticīdi % Mang āns %
<10 000 1 774 98,4 99 95,3 99,3 99,7 99,2 99,9 99,9 100
10 000 -
100 000 111 73 59,5 93,7 87 83,8 78,4 98,2 93,4 96,4
100 001 -
200 000 14 85,7 92,9 100 100 92,9 100 100 78,6 92,9
>200 000 9 77,8 100 100 100 88,9 88,9 100 88,9 88,9
Kopā 1 908 96,7 96,7 95,2 98,64 98,64 97,9 99,8 99,4 99,7
Apdz īvotas vietas, kur atbilst ību nodro šinalīdz 2010. gada beig ām
Saistītais
iedzīvotāju
skaitsApdzīvotu
vietu
skaitsOksidēša-
nāss pēja
%Amonijs
%Nitrāti % Du ļķainība
%Alumīnijs
%Dzelzs % Kadmijs-
Svins %Pesticīdi % Mang āns %
<10 000 1 774 100 99,5 97,7 99,7 99,7 99,3 99,9 99,9 100
10 000 -
100 000 111 100 80,2 97,3 100 94,6 90 98,2 96,4 96,4
100 001 -
200 000 14 100 100 100 100 100 100 100 100 100
>2 00
0009 100 100 100 100 100 100 100 100 100
Kopā 1 908 100 98,32 97,7 99,7 99,4 98,7 99,8 99,7 99,7
Šīatkāpe neattiecas uz dzeramo ūdeni izmanto šanai pārtikas r ūpniecībā.
D. R ŪPNIECISK ĀPIESĀRŅOJUMA KONTROLE UN RISKA P ĀRVALD ĪBA
1. 31996 L 0061: Padomes Direkt īva 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par pies ārņojuma integr ētu novēršanu
un kontroli (OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp.), kur ājaunākos groz ījumus izdara:
— 32003 R 1882: Eiropas Parlamenta un Padomes 29.9.2003. Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284,
31.10.2003., 1. lpp.).L 157/344 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
Atkāpjoties no Direkt īvas 96/61/EK 5. panta 1. punkta un tikt āl, ciktāl tas saist īts ar pien ākumu ekspluat ēt iekārtas
atbilstīgi emisijas robe žvērtībām, līdzvērtīgiem parametriem vai tehniskajiem r ādītājiem, ko nodro šina lab ākie
pieejamie tehniskie pa ņēmieni, k āparedzēts minētās direkt īvas 9. panta 3. un 4. punkt ā, prasības, kas noteiktas at ļauju
piešķiršanai eso šajām iekārtām, Rum ānijālīdz norādītajiem datumiem nepiem ērošādām iekārtām:
līdz 2008. gada 31. decembrim:
1. S.C. CARBID FOX SA Târn ăveni(pamatdarb ība 4.2.)
2. S.C. AVICOLA SA Ferma Gârleni-Bac ău(pamatdarb ība 6.6. a)
3. S.C. EXPERT 2001 IMPEX SRL Bistri ţa-Năsăud(pamatdarb ība 6.6.)
līdz 2009. gada 31. decembrim:
4. S.C. UCM Re şiţa-Cara ş-Severin (pamatdarb ība 2.2.)
5. S.C. SICERAM SA Mure ş(pamatdarb ība 3.5.)
6. S.C. BEGA UPSOM SA Alba (pamatdarb ība 4.2.)
7. S.C. CELROM SA Mehedin ţi(pamatdarb ība 6.1.)
8. S.C. COMCEH SA C ălăraşi-Călăraşi(pamatdarb ība 6.1. b)
9. S.C. ECOPAPER SA Z ărneşti-Bra şov(pamatdarb ība 6.1. b)
10. S.C. RIFIL SA Neam ţ(pamatdarb ība 6.2)
11. S.C. AVICOLA SA Ferma R ăzboieni-Ia şi(pamatdarb ība 6.6. a)
12. S.C. AVIMAR SA Maramure ş(pamatdarb ība 6.6. a)
13. S.C. AVICOLA SA Ia şi-Ferma Le ţcani—Iaşi(pamatdarb ība 6.6. a)
14. COMBINATUL AGROINDUSTRIAL Curtici-Arad (pamatdarb ība 6.6. b)
15. S.C. AVICOLA SA Slobozia Ferma Bora- Ialomi ţa(pamatdarb ība 6.6. a)
16. S.C. SUINTEST Oarja SA —Arge ş(pamatdarb ība 6.6. b, c)
17. S.C. AVICOLA SA Slobozia Ferma Andr ăşeşti-Ialomi ţa(pamatdarb ība 6.6. a)
18. S.C. AVICOLA SA Slobozia Ferma Perie ţi-Ialomi ţa(pamatdarb ība 6.6. a)
19. S.C. AVICOLA SA Slobozia-Ferma Gheorghe Doja- Ialomi ţa(pamatdarb ība 6.6.)
līdz 2010. gada 31. decembrim:21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/345
20. S.C. ROMPLUMB SA Maramure ş(pamatdarb ība 2.5.)
21. S.C. ROMRADIATOARE SA Bra şov(pamatdarb ība 2.5. b)
22. S.C. ELECTROMONTAJ SA Bucure şti(pamatdarb ība 2.6.)
23. HOLCIM (Romania) —Ciment Câmpulung Arge ş(pamatdarb ība 3.1.)
24. S.C. ETERMED SA Medgidia —Constan ţa(pamatdarb ība 3.2.)
25. S.C. CONGIPS SA (Azbest) Bihor (pamatdarb ība 3.2.)
26. S.C. HELIOS SA A ştileu -Bihor (pamatdarb ība 3.5.)
27. S.C. SOFERT SA Bac ău(pamatdarb ība 4.3., 4.2. b)
28. S.C. CHIMOPAR SA Bucure şti(pamatdarb ība 4.1.)
29. S.C. ANTIBIOTICE SA Ia şi(pamatdarb ība 4.5.)
30. S.C. ROMPETROL PETROCHEMICALS SRL Constan ţa(pamatdarb ība 4.1.)
31. S.C. LETEA SA Bac ău(pamatdarb ība 6.1. a)
32. S.C. ZAH ĂR Corabia SA-Olt (pamatdarb ība 6.4. b)
33. S.C. TARGO SRL Timi ş(pamatdarb ība 6.4.)
34. S.C. SUINPROD Roman- Neam ţ(pamatdarb ība 6.6. b)
35. S.C. LUCA SUINPROD SA Codlea - Bra şov(pamatdarb ība 6.6. b)
36. S.C. AVICOLA Coste şti Arge ş-Arge ş(pamatdarb ība 6.6. b)
37. S.C. AVICOLA SA Platou Avicol Brad - Bac ău(pamatdarb ība 6.6. a)
38. S.C. AT GRUP PROD IMPEX SRL Olt (pamatdarb ība 6.6. a)
39. S.C. AVICOLA SA Ferma Gher ăieşti—Bacău(pamatdarb ība 6.6. a)
40. S.C. CARNIPROD SRL Tulcea —Tulcea (pamatdarb ība 6.6. b)
41. S.C. PIGCOM SA Satu Nou-Tulcea (pamatdarb ība 6.6. b)
42. S.C. AGROPROD IANCU SRL Urziceni- Ialomi ţa(pamatdarb ība 6.6. b)
43. S.C. CRUCIANI IMPEX SRL Dedule şti-Br ăila(pamatdarb ība 6.6.)L 157/346 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
44. S.C. AGROFLIP Bon ţida-Cluj(pamatdarb ība 6.6. b, c)
45. S.C. AVICOLA SA Slobozia Ferma Amara —Ialomi ţa(pamatdarb ība 6.6. a)
46. S.C. ISOVOLTA GROUP SA Bucure şti(pamatdarb ība 6.7.)
47. S.C. SAMOBIL SA Satu Mare (pamatdarb ība 6.7.)
48. S.C. ELECTROCARBON SA Slatina-Olt (pamatdarb ība 6.8.)
49. S.C. TRANSGOLD SA Baia Mare- Maramure ş(pamatdarb ība 2.5.)
līdz 2011. gada 31. decembrim:
50. S.C. ORGANE DE ASAMBLARE SA Bra şov(pamatdarb ība 2.6.)
51. HEIDELBERG CEMENT - Fieni Cement Dâmbovi ţa(pamatdarb ība 3.1.)
52. CARMEUSE România SA Arge ş(pamatdarb ība 3.1.)
53. S.C. RESIAL SA Alba (pamatdarb ība 3.5.)
54. SOCIETATEA NATIONAL ĂA PETROLULUI PETROM SA Sucursala Craiova, Combinatul Doljchim-Dolj
(pamatdarb ība 4.2., 4.1.)
55. S.C. USG SA Vâlcea (pamatdarb ība 4.2. d)
56. S.C. ULTEX SA Ţăndărei-Ialomi ţa(pamatdarb ība 6.4. b)
57. S.C. CARMOLIMP SRL Vi ştea de Sus - Sibiu (pamatdarb ība 6.6. b)
58. S.C. AVICOLA Buftea - Ilfov (pamatdarb ība 6.6. a)
59. S.C. AVICOLA SA Ferma Hemeiu ş-Bac ău(pamatdarb ība 6.6. a)
60. S.C. SUINPROD SA Zimnicea —Ferma Zimnicea-Teleorman (pamatdarb ība 6.6. b)
61. S.C. SUINPROD SA Bilciure şti - Dâmbovi ţa(pamatdarb ība 6.6.)
62. S.C. COMPLEXUL DE PORCI Br ăila SA Baldovine şti -Br ăila(pamatdarb ība 6.6. b)
63. S.C. COMPLEXUL DE PORCI Br ăila SA Baldovine şti -Br ăila(pamatdarb ība 6.6. b)
64. S.C. AT GRUP PROD IMPEX SRL - Teleorman (pamatdarb ība 6.6. a)
65. S.C. KING HAUSE ROM Cornetu SRL Filiala Mavrodin —Teleorman (pamatdarb ība 6.6. a)21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/347
66. S.C. AVIKAF PROD IMPEX SRL Teleorman (pamatdarb ība 6.6. a)
67. S.C. SUINPROD SA Zimnicea - Ferma Dracea - Teleorman (pamatdarb ība 6.6. b)
68. S.C. ROMCIP Salcia —Teleorman (pamatdarb ība 6.6. b)
69. S.C. AVIPUTNA SA Gole şti - Vrancea (pamatdarb ība 6.6. a)
70. S.C. NUTRICOM SA Olteni ţa—Călăraşi(pamatdarb ība 6.6. b)
71. S.C. PIGALEX SA Alexandria —Teleorman (pamatdarb ība 6.6. b)
72. S.C. PIC ROMANIA S.R.L. Vasila ţi-C ălăraşi(pamatdarb ība 6.6. c)
73. S.C. SUINTEST SA Fierbin ţi -Ialomi ţa(pamatdarb ība 6.6. b)
74. S.C. AGRIVAS SRL Vaslui (pamatdarb ība 6.6. a)
75. S.C. AVICOLA Buftea SA Punct de lucru Turnu M ăgurele - Teleorman (pamatdarb ība 6.6. a)
76. S.C. C+C SA Re şiţa(pamatdarb ība 6.6. b)
līdz 2012. gada 31. decembrim:
77. SNP PETROM SA Sucursala ARPECHIM Pite şti-Arge ş(darbības 1.2., 4.1.)
78. S.C. ROMPETROL Rafinare SA Constan ţa(darbība 1.2.)
79. COMBINATUL DE OTELURI SPECIALE Târgovi şte-Dâmbovi ţa(pamatdarb ība 2.2., 2.3.)
80. S.C. COMBINATUL DE UTILAJ GREU SA Cluj (pamatdarb ība 2.2., 2.3. b)
81. S.C. IAIFO Zal ău-Sălaj(pamatdarb ība 2.3. b, 2.4.)
82. S.C. ALTUR SA Olt (pamatdarb ība 2.5.)
83. CNCAF MINVEST SA DEVA Filiala DEVAMIN SA Deva, Exploatarea minier ăDeva-Hunedoara (pamatdarb ība 2.5.)
84. S.C. MONDIAL SA Lugoj- Timi ş(pamatdarb ība 3.5.)
85. S.C. MACOFIL SA Târgu Jiu-Gorj (pamatdarb ība 3.5.)
86. S.C. Ceramica SA Ia şi(pamatdarb ība 3.5.)
87. S.C. FIBREXNYLON SA Neam ţ(pamatdarb ība 4.1. b, d; 4.2. b; 4.3.)L 157/348 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
88. S.C. CHIMCOMPLEX SA Borze şti—Bacău(pamatdarb ība 4.1. a, b, c, d, f; 4.2. b, c, d; 4.4.)
89. S.C. PEHART SA Petre şti - Alba (pamatdarb ība 6.1. b)
90. S.C. TABACO-CAMPOFRIO SA Tulcea (pamatdarb ība 6.4. a)
91. S.C. AVICOLA SA Slobozia Ferma Ion Ghica- Ialomi ţa(pamatdarb ība 6.6. a)
92. S.C. AVICOLA SA Platou Avicol Aviasan - Bac ău(pamatdarb ība 6.6. a)
93. S.C. ITAL TRUST Racovi ţăSA—Sibiu (pamatdarb ība 6.6. b)
94. S.C. COMTIM GROUP SRL Ferma Par ţa - Timi ş(pamatdarb ība 6.6. b)
95. S.C. COMTIM GROUP SRL Ferma P ădureni - Timi ş(pamatdarb ība 6.6. b)
96. S.C. COMTIM GROUP SRL Ferma Peciu Nou- Timi ş(pamatdarb ība 6.6. b)
97. S.C. COMTIM GROUP SRL Ferma Periam- Timi ş(pamatdarb ība 6.6. b)
98. S.C. COMTIM GROUP SRL Ferma Ciacova- Timi ş(pamatdarb ība 6.6. b)
99. S.C. AVICOLA LUMINA SA - Constan ţa(pamatdarb ība 6.6. a)
līdz 2013. gada 31. decembrim:
100. S.C. UNIO SA Satu Mare (pamatdarb ība 2.3. b)
101. S.C. ARTROM SA Slatina —Olt(pamatdarb ība 2.3. b, 2.6.)
102. S.C. IAR SA Bra şov(pamatdarb ība 2.6.)
103. S.C. ARIO SA Bistri ţaNăsăud(pamatdarb ība 2.4.)
104. S.C. LAFARGE ROMCIM SA Medgidia - Constan ţa(pamatdarb ība 3.1.)
105. S.C. CARS SA Târn ăveni - Mure ş(pamatdarb ība 3.5.)
106. S.C. CASIROM SA Cluj (pamatdarb ība 3.5.)
107. S.C. TURNU SA Turnu M ăgurele —Teleorman (pamatdarb ība 4.3., 4.2. b)
108. S.C. COMBINATUL DE ÎNGR ĂŞĂ MINTE CHIMICE SA N ăvodari —Constan ţa(pamatdarb ība 4.3.)
109. S.C. AMBRO Suceava SA - Suceava (pamatdarb ība 6.1. a, b)
110. S.C. ROMSUIN TEST Peri şSA - Ilfov (pamatdarb ība 6.6. a)21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/349
111. S.C. NUTRICOD Codlea Sucursala Sfântu Gheorghe - Covasna (pamatdarb ība 6.6. b)
112. S.C. HADITON GRUP SRL Arge ş(pamatdarb ība 6.6. a)
līdz 2014. gada 31. decembrim:
113. S.C. PETROM SA Rafin ăria PETROBRAZI - Prahova (darbība 1.2.)
114. S.C. RAFIN ĂRIA ASTRA ROMÂN ĂSA Ploie şti - Prahova (darbība 1.2.)
115. S.C. ROMPETROL Rafin ăria VEGA - Prahova (darbība 1.2.)
116. S.C. PETROTEL LUKOIL SA - Prahova (darbība 1.2.)
117. S.C. ISPAT SIDEX SA Gala ţi(pamatdarb ība 2.2., 2.3.)
118. S.C. SIDERURGICA SA Hunedoara (pamatdarb ība 2.2., 2.3.)
119. S.C. KVAERNER IMGB SA Bucure şti(pamatdarb ība 2.4.)
120. S.C. SOMETRA SA Cop şa Mic ă- Sibiu (pamatdarb ība 2.5. a, 2.5. b, 2.1., 2.4.)
121. S.C. FERAL SRL Tulcea (pamatdarb ība 2.5. a)
122. S.C. METALURGICA SA Aiud - Alba (pamatdarb ība 2.4., 2.3. b)
123. S.C. NEFERAL SA Ilfov (pamatdarb ība 2.5. b)
124. S.C. INDUSTRIA SÂRMEI SA Câmpia Turzii-Cluj (pamatdarb ība 2.2., 2.3., 2.6.)
125. S.C. METALURGICA SA Vlahita-Harghita (pamatdarb ība 2.5. b)
126. S.C. UPETROM 1 Mai SA Prahova (pamatdarb ība 2.2.)
127. S.C. LAMINORUL SA Br ăila(pamatdarb ība 2.3.)
128. S.C. AVERSA SA Bucure şti(pamatdarb ība 2.4.)
129. S.C. FORMA SA Boto şani(pamatdarb ība 2.3.)
130. S.C. ISPAT TEPRO SA Ia şi(pamatdarb ība 2.3. c)
131. S.C. URBIS Arm ături Sanitare SA- Bucure şti(pamatdarb ība 2.6.)
132. S.C. BALAN ŢA SA Sibiu (pamatdarb ība 2.6.)
133. S.C. COMMET SA Gala ţi(pamatdarb ība 2.6.)L 157/350 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
134. CNACF MINVEST SA Deva Filiala DEVAMIN Exploatarea minier ăVeţel Hunedoara (pamatdarb ība 2.5.)
135. S.C. MOLDOMIN SA Moldova Nou ă—Cara ş-Severin (pamatdarb ība 2.5.)
136. S.C. FIROS SA Bucure şti(pamatdarb ība 3.3.)
137. S.C. SINTER-REF SA Azuga-Prahova (pamatdarb ība 3.5.)
138. S.C. PRES.C.OM Bra şov SA- Bra şov(pamatdarb ība 3.1.)
139. S.C. MELANA IV SA Neam ţ(darbība 4.1.)
140. S.C. OLTCHIM SA Râmnicu Vâlcea-Vâlcea (pamatdarb ība 4.1., 4.2., 4.3.)
141. S.C. AMONIL SA Slobozia —Ialomi ţa(pamatdarb ība 4.3., 4,2.)
142. CAROM SA Bac ău(pamatdarb ība 4.1. a, b, i)
143. AZOCHIM SA S ăvineşti-Neam ţ(pamatdarb ība 4.2.)
144. S.C. UZINA DE PRODUSE SPECIALE F ăgăraşSA Bra şov(pamatdarb ība 4.6.)
145. S.C. SINTEZA SA Oradea- Bihor (pamatdarb ība 4.1. g, 4.2. b, e, 4.4.)
146. S.C. CHIMPROD SA Bihor (pamatdarb ība 4.1. b, 4.5.)
147. S.C. AZUR SA Timi şoara-Timi ş(pamatdarb ība 4.1.)
148. S.C. PUROLITE SA Victoria —Braşov(pamatdarb ība 4.1. d, h)
149. S.C. CELHART DONARIS SA Br ăila(pamatdarb ība 6.1.)
150. S.C. VRANCART SA Adjud-Vrancea (pamatdarb ība 6.1. b)
151. S.C. PIM SA Sibiu (pamatdarb ība 6.3.)
152. S.C. DANUBIANA Roman SA Neam ţ(pamatdarb ība 6.4. b)
153. S.C. ZAH ĂRUL Românesc SA Ţăndărei—Ialomi ţa(pamatdarb ība 6.4. b)
154. S.C. VAS.C.AR SA Vaslui (pamatdarb ība 6.4. a)
155. S.C. MULTIVITA SA Negru Voda - Constan ţa(pamatdarb ība 6.5.)
156. S.C. SUINPROD SA Prahova (pamatdarb ība 6.6. a)
157. S.C. AVICOLA SA Ferma Şerbăneşti-Bac ău(pamatdarb ība 6.6. a)21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/351
158. S.C. AVICOLA BUCURE ŞTI SA Punct de lucru CSHD Mih ăileşti(pamatdarb ība 6.6. a)
159. S.C. SUINPROD SA Bumbe şti Jiu -Gorj (pamatdarb ība 6.6. a)
160. S.C. SIBAVIS SA Sibiu —Sibiu (pamatdarb ība 6.6. a)
161. S.C. OLTCHIM SA Râmnicu Vâlcea Ferma 1 Fr ănceşti -Vâlcea (pamatdarb ība 6.6. a)
162. S.C. AVIA AGROBANAT SRL Boc şa—Reşiţa(pamatdarb ība 6.6. a)
163. S.C. AVICOLA G ăieşti SA - Dâmbovi ţa(pamatdarb ība 6.6. a)
164. S.C. VENTURELLI PROD SRL Sibiu (pamatdarb ība 6.6. b)
165. S.C. OLTCHIM SA Râmnicu Vâlcea Ferma Bude şti—Vâlcea (pamatdarb ība 6.6. a)
166. S.C. OLTCHIM SA Râmnicu Vâlcea Ferma B ăbeni Mih ăieşti-Vâlcea (pamatdarb ība 6.6. a)
167. S.C. OLTCHIM SA Râmnicu Vâlcea Ferma 2 Fr ănceşti -Vâlcea (pamatdarb ība 6.6. a)
168. S.C. OLTCHIM SA Râmnicu Vâlcea Ferma B ăbeni-Vâlcea (pamatdarb ība 6.6. a)
169. S.C. AVICOLA Bucure şti SA Sucursala Cluj-S ălişte-Cluj (pamatdarb ība 6.6. a)
170. S.C. AVICOLA Bucure şti SA Sucursala CSHD Codlea-Bra şov(pamatdarb ība 6.6. a)
171. S.C. Cereal Prod SA - Gala ţi(pamatdarb ība 6.6. a)
172. S.C. AVICOLA Mangalia SA Constan ţa(pamatdarb ība 6.6. a)
173. S.C. AVICOLA SA Constan ţa - Constan ţa(pamatdarb ība 6.6. a)
174. S.C. AVICOLA BUCURE ŞTI SA Punct de lucru Butimanu- Dâmbovi ţa(pamatdarb ība 6.6. a)
175. S.C. EUROPIG SA Poiana M ărului - Bra şov(pamatdarb ība 6.6. b)
176. S.C. SUINPROD SA Le ţ—Covasna (pamatdarb ība 6.6. b)
177. S.C. AVICOLA Şiviţa SA Gala ţi(pamatdarb ība 6.6. a)
178. S.C. COLLINI SRL Boc şa—Reşiţa(pamatdarb ība 6.6. b)
179. S.C. AGROSAS SRL Timi şoara-Timi ş(pamatdarb ība 6.6. b, c)
180. S.C. FLAVOIA SRL Platforma Hereclean- S ălaj(pamatdarb ība 6.6. a)
181. S.C. ELSID SA Titu —Dâmbovi ţa(pamatdarb ība 6.8.)L 157/352 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
līdz 2015. gada 31. decembrim:
182. S.C. RAFIN ĂRIA STEAUA ROMÂN ĂSA Câmpina - Prahova (darbība 1.2.)
183. S.C. TRACTORUL UTB SA Bra şov(pamatdarb ība 2.3. b, 2.4., 2.6., 6.7.)
184. S.C. ISPAT Petrotub SA Neam ţ(pamatdarb ība 2.3., 6.7.)
185. S.C. ARO SA Arge ş(pamatdarb ība 2.3. b, 2.6.)
186. S.C. STIMET SA Sighi şoara—Mure ş(pamatdarb ība 3.3.)
187. S.C. BEGA REAL SA Ple şa - Prahova (pamatdarb ība 3.5.)
188. S.C. AZOMURE ŞSA Târgu Mure ş-Mure ş(pamatdarb ība 4.2. 4.3.)
189. S.C. COLOROM SA Codlea- Bra şov(pamatdarb ība 4.1. j)
190. S.C. SOME ŞSA Dej - Cluj (pamatdarb ība 6.1. a, b)
191. S.C. OMNIMPEX Hârtia SA Bu şteni - Prahova (pamatdarb ība 6.1. b)
192. S.C. PERGODUR Interna ţional SA Neam ţ(pamatdarb ība 6.1. b)
193. S.C. PROTAN SA - Pope şti Leordeni-Ilfov (pamatdarb ība 6.5.)
194. S.C. PROTAN SA Bucure şti Sucursala Codlea- Bra şov(pamatdarb ība 6.5.)
195. S.C. PROTAN SA-Cluj (pamatdarb ība 6.5.)
Pilnībāsaskaņotas atļaujas min ētajām iekārtām izsniedz l īdz 2007. gada 30. oktobrim, ietverot individu āli saisto šus
grafikus piln īgas atbilst ības nodro šināšanai.Šīsa tļaujas nodro šina to, ka l īdz 2007. gada 30. oktobrim tiek pan ākta
atbilstība visp ārējiem principiem, kas attiecas uz iek ārtu ekspluat ētāju pamatpien ākumiem, k ānoteikts direkt īvas
3. pant ā.
2. 32000 L 0076: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2000/76/EK (2000. gada 4. decembris) par atkritumu
sadedzin āšanu (OV L 332, 28.12.2000., 91. lpp.).
Atkāpjoties no Direkt īvas 2000/76/EK 6. panta, 7. panta 1. punkta un 11. panta, emisijas robe žvērtības un pras ības
attiecībāuz mērījumiem Rum ānijālīdz 2007. gada 31. decembrim nepiem ēro 52 medic īnas atkritumu sadedzin āšanas
iekārtāmu nl īdz 2008. gada 31. decembrim - 58 medic īnas atkritumu sadedzin āšanas iek ārtām.
No 2007. gada 30. marta Rum ānija līdz katra gada pirm ātrimestra beig ām iesniedz Komisijai zi ņojumu par
neatbilst īgo bīstamu atkritumu termisk ās apstrādes iek ārtu slēgšanu un par iepriek šējāgadāapstrādāto medic īnas
atkritumu daudzumu.
3. 32001 L 0080: Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par
ierobežojumiem attiec ībāuz dažu piesārņojošo vielu emisiju gais āno lielām sadedzin āšanas iek ārtām (OV L 309,
27.11.2001., 1. lpp.), ko groza:21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/353
— 12003 T: Akts par pievieno šanās nosac ījumiem un L īgumu piel āgojumiem - Čehijas Republikas, Igaunijas
Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ung ārijas Republikas, Maltas
Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas pievieno šanās (OV L 236,
23.9.2003., 33. lpp.).
a) Atk āpjoties no Direkt īvas 2001/80/EK 4. panta 3. punkta, k āarīno III un IV pielikuma A da ļas, emisijas
robežvērtības, kas noteiktas s ēra dioks īdam, Rum ānijālīdz nor ādīto termi ņu beig ām nepiem ērošādām
iekārtām:
līdz 2008. gada 31. decembrim:
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA SA Nr. 1, 4 apkures katli x 264 MWth
līdz 2009. gada 31. decembrim:
S.C. TERMOELECTRICA SE DOICE ŞTINr. 1, 1 tvaika katls x 470 MWth
līdz 2010. gada 31. decembrim:
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. CRAIOVA II —1, 2 katli x 396,5 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI SA Nr. 2, 2 apkures katli x 789 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI SA Nr. 3, 2 apkures katli x 789 MWth
S.C. TERMOELECTRICA SE PARO ŞENINr. 2, 1 tvaika katls Benson x 467 MWth + 1 karsta ūdens katls x 120
MWth
RAAN, BRANCH ROMAG TERMO Nr. 2, 3 katli x 330 MWth
S.C. COLTERM SA Nr. 7, 1 karsta ūdens katls x 116 MWth
līdz 2011. gada 31. decembrim:
CET ARAD Nr. 2, 2 industri ālie tvaika katli x 80 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. CRAIOVA II—2, 2 CAF x 116 MWth + 2 x CR 68 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI SA Nr. 2, 2 tvaika katli x 879 MWth
S.C. TERMOELECTRICA GIURGIU Nr. 1, 3 ener ģētiskie tvaika katli x 285 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA SA Nr. 2, 4 apkures katli x 264 MWth
S.C. PETROTEL-LUKOIL SA Nr. 1, 2 DAV3 + HPM 1 x 45 MWth + 14,7 MWth + 11,4 MWth
S.C. PETROTEL-LUKOIL SA Nr. 2, 3 tehnolo ģiskie tvaika katli x 105,5 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA Nr. 3, 1 katls x 285 MWthL 157/354 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
Līdz 2012. gada 31. decembrim:
CET BACAU Nr. 1, 1 tvaika katls x 343 MWth
S.C. ELCEN BUCURE ŞTI VEST Nr. 1, 2 tvaika katli x 458 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. I ŞALNI ŢA, 4 katli x 473 MWth
līdz 2013. gada 31. decembrim:
CET ARAD Nr. 1, 1 tvaika katls x 403 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA SA Nr. 2, 2 tvaika grupas katli x 300 MWth + 269 MWth
S.C. TERMOELECTRICA SA, SUCURSALA ELECTROCENTRALE BR ĂILA, 6 tvaika katli x 264 MWth
S.C. CET BRA ŞOV S A Nr. 1, 2 katli x 337 MWth
S.C. ELCEN BUCURE ŞTI SUD Nr. 1, 4 tvaika katli x 287 MWth
S.C. ELCEN BUCURE ŞTI SUD Nr. 2, 2 tvaika katli x 458 MWth
S.C. ELCEN BUCURE ŞTI PROGRESU Nr. 1, 4 tvaika katli x 287 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI SA Nr. 1, 2 tvaika katli x 878 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A Nr. 3, 4 apkures katli x 264 MWth
S.C. C.E.T. IA ŞII I, 2 tvaika katli x 305 MWth
S.C. UZINA ELECTRIC ĂZAL ĂUNr. 1, 4 industri ālie tvaika katli x 85,4 MWth
S.C. TERMICA S.A SUCEAVA Nr. 1, 2 katli x 296 MWth
S.C. COLTERM SA Nr. 5, 1 karsta ūdens katls x 116,3 MWth
S.C. COLTERM SA Nr. 6, 3 tvaika katli x 81,4 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA Nr. 2, 2 katli x 285 MWth
Šajāpārejas laikposm āsēra dioks īda emisijas no vis ām sadedzin āšanas iek ārtām, kāparedzēts Direkt īvā2001/
80/EK, nedr īkst pārsniegt šādas starpposma robe žvērtības:
— līdz 2007. gadam: 540 000 tonnas SO2/gadā;
— līdz 2008. gadam: 530 000 tonnas SO2/gadā;21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/355
— līdz 2010. gadam: 336 000 tonnas SO2/gadā;
— līdz 2013. gadam: 148 000 tonnas SO2/gadā.
b) Atk āpjoties no Direkt īvas 2001/80/EK 4. panta 3. punkta un no IV pielikuma A da ļas, slāpekļao k sīda emisijas
robežvērtības Rum ānijālīdz norādīto termi ņu beigām nepiem ērošādām iekārtām:
līdz 2008. gada 31. decembrim:
ARPECHIM PITE ŞTINr. 2, 1 katls BW x 81 MWth
ARPECHIM PITE ŞTINr. 3, 4 katli x 81 MWth
PRODITERM BISTRI ŢA, 2 karsta ūdens katli x 116 MWth + 2 steam boilers x 69 MWth
S.C. CET BRA ŞOV S A 1, 2 katli x 337 MWth
REGIA AUTONOM ĂDE TERMOFICARE CLUJ , 2 karsta ūdens katli x 116 MWth
TERMOELECTRICA GIURGIU Nr. 1, 3 ener ģētiskie tvaika katli x 285 MWth
TERMOELECTRICA GIURGIU Nr. 2, 2 industri ālie tvaika katli x 72 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA SA Nr. 1, 4 apkures katli x 264 MWth
S.C. COLTERM SA Nr. 2, 1 karsta ūdens katls x 58,1 MWth
līdz 2009. gada 31. decembrim:
CET ARAD Nr. 1, 1 CR tvaika katls x 403 MWth
CET ENERGOTERM SA RE ŞIŢANr. 2, 1 karsta ūdens katls x 58 MWth
TERMICA TÂRGOVI ŞTE, 1 karsta ūdens katls x 58,15 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. CRAIOVA II —1, 2 katli x 396,5 MWth
S.C. CET IA ŞIINr. 2, 2 tvaika katli x 283 MWth
S.C. UZINA ELECTRIC ĂZAL ĂUNr. 3, 1 tvaika katls x 72,3 MWth
līdz 2010. gada 31. decembrim:
S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA SA Nr. 1, 2 tvaika grupas katli x 127 MWth + 1 x 269 MWth
S.C. CET SA Nr. 2 Braila , 2 katli x 110 MWthL 157/356 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
CET ENERGOTERM SA RE ŞIŢANr. 1, 2 katli x 45,94 MWth
S.C.UZINA TERMOELECTRIC ĂMIDIA Nr. 2, 1 katls x 73 MWth
S.C.UZINA TERMOELECTRIC ĂMIDIA Nr. 3, 1 katls x 73 MWth
S.C.UZINA TERMOELECTRIC ĂMIDIA Nr. 4, 1 katls x 73 MWth
S.C. TERMOELECTRICA SE DOICE ŞTINr. 1, 1 tvaika katls Benson x 470 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE GALA ŢINr. 3, 3 apkures katli x 293 MWth
S.C. TERMOELECTRICA SE PARO ŞENINr. 2, 1 tvaika katls x 467 MWth + 1 karsta ūdens katls x 120 MWth
S.C. CET IA ŞIINr. 1, 3 tvaika katli x 94 MWth
S.C. TERMICA S.A SUCEAVA Nr. 1, 2 katli x 296 MWth
S.C. TURNU SA TURNU M ĂGURELE Nr. 1, 1 karsta ūdens katls x 58 MWth
S.C. TURNU SA TURNU M ĂGURELE Nr. 2, 1 karsta ūdens katls x 58 MWth
S.C. ENET SA Nr. 1, 3 katli x 18,5 MWth
S.C. ENET SA Nr. 2, 1 karsta ūdens katls x 58 MWth
līdz 2011. gada 31. decembrim:
CET ARAD Nr. 2, 2 industri ālie tvaika katli + 1 katls x 80 MWth
S.C. TERMON SA ONE ŞTI, 3 katli x 380 MWth
S.C. CET SA Nr. 1 BRĂILA, 2 katli x 110 MWth
S.C. TERMICA SA Nr. 1 BOTO ŞANI, 3 karsta ūdens katli x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCURE ŞTI SUD Nr. 12, 2 karsta ūdens katli x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCURE ŞTI SUD Nr. 16, 1 karsta ūdens katls x 116 MWth
CET ENERGOTERM SA RE ŞIŢANr. 4, 1 karsta ūdens katls x 58 MWth
S.C. ELCEN BUCURE ŞTI SE PALAS Nr. 1, 1 karsta ūdens katls x 116 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA SE I ŞALNI ŢA, 4 katli x 473 MWth21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/357
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA SA Nr. 2, 4 apkures katli x 264 MWth
S.C.CET IA ŞIINr. 3, 4 karsta ūdens katli x 116 MWth
RAAN, BRANCH ROMAG TERMO Nr. 1, 3 katli x 330 MWth
RAAN, BRANCH ROMAG TERMO Nr. 2, 3 katli x 330 MWth
S.C. ROMPETROL SA BUCURE ŞTI VEGA PLOIE ŞTI, 3 tehnolo ģiskie tvaika katli x 24,75 MWth
S.C. PETROTEL-LUKOIL SA Nr. 1, 2 DAV3 + HPM 1 x 45 MWth + 14,7 MWth + 11,4 MWth
S.C. PETROTEL-LUKOIL SA Nr. 2, 3 tehnolo ģiskie tvaika katli x 105,5 MWth
S.C. UZINA ELECTRIC ĂZAL ĂUNr. 1, 4 industri ālie tvaika katli x 85,4 MWth
S.C. COLTERM SA Nr. 4, 1 karsta ūdens katls x 116,1 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA Nr. 3, 1 katls x 285 MWth
līdz 2012. gada 31. decembrim:
CET ENERGOTERM SA RE ŞIŢANr. 3, 1 karsta ūdens katls x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCURE ŞTI SE PALAS Nr. 2, 1 karsta ūdens katls x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCURE ŞTI SE MURE ŞNr. 5, 4 tvaika katli x 277 MWth
S.C. COLTERM SA Nr. 6, 3 tvaika katli x 81,4 MWth
līdz 2013. gada 31. decembrim:
S.C. TERMOELECTRICA SA, SUCURSALA ELECTROCENTRALE BR ĂILA, 6 tvaika katli x 264 MWth
S.C. ELCEN BUCURE ŞTI SUD Nr. 14, 1 karsta ūdens katls x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCURE ŞTI SE PALAS Nr. 3, 1 karsta ūdens katls x 116 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE GALA ŢINr. 2, 2 apkures katli x 293 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA SA Nr. 3, 4 apkures katli x 264 MWth
S.C. ELCEN BUCURE ŞTI SE MURE ŞNr. 1, 1 tvaika katls x 277 MWth
S.C. ELCEN BUCURE ŞTI SE MURE ŞNr. 4, 1 tvaika katls x 277 MWth
S.C. COLTERM SA Nr. 5, 1 karsta ūdens katls x 116,3 MWthL 157/358 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
S.C. COLTERM SA Nr. 7, 2 karsta ūdens katli x 116,3 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA Nr. 2, 2 katli x 285 MWth
S.C. ENET SA VRANCEA Nr. 3, 1 karsta ūdens katls x 116,3 MWth
Šajāpārejas laikposm āslāpekļao k sīda emisijas no vis ām sadedzin āšanas iek ārtām, kāparedzēts Direkt īvā2001/
80/EK, nedr īkst pārsniegt šādas starpposma robe žvērtības:
— līdz 2007. gadam: 128 000 tonnas/gad ā;
— līdz 2008. gadam: 125 000 tonnas/gad ā;
— līdz 2010. gadam: 114 000 tonnas/gad ā;
— līdz 2013. gadam: 112 000 tonnas/gad ā.
c) Atk āpjoties no Direkt īvas 2001/80/EK 4. panta 3. punkta un no VII pielikuma A da ļas, putek ļu emisijas
robežvērtības Rum ānijālīdz norādīto termi ņu beigām nepiem ērošādām iekārtām:
līdz 2008. gada 31. decembrim:
S.C. ELETROCENTRALE DEVA SA Nr. 1 , 4 apkures katli x 264 MWth
S.C. CET IA ŞII I, 2 tvaika katli x 305 MWth
līdz 2009. gada 31. decembrim:
CET BAC ĂUNr. 1, 1 tvaika katls x 345 MWth
TERMOELECTRICA GIURGIU Nr. 1, 3 tvaika katli x 285 MWth
S.C. COLTERM SA Nr. 6, 3 tvaika katli x 81,4 MWth
līdz 2010. gada 31. decembrim:
CET ARAD Nr. 1 1 tvaika katls x 403 MWth
S.C. CET BRA ŞOV S A Nr. 1, 2 katli x 337 MWth
S.C. TERMOELECTRICA DOICE ŞTINr. 1, 1 tvaika katls Benson x 470 MWth
S.C. COMPLEX ENERGETIC TURCENI SA Nr. 2, 2 apkures katli x 789 MWth
S.C. TERMICA SA SUCEAVA Nr. 1, 2 katli x 296 MWth
S.C. CET GOVORA SA Nr. 3, 1 katls x 285 MWth21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/359
līdz 2011. gada 31. decembrim:
S.C. COMPLEX ENERGETIC CRAIOVA SE CRAIOVA II-2 , 2 CAF x 116 MWth + 2 x CR 68 MWth
S.C. COMPLEX ENERGETIC ROVINARI SA Nr. 2, 2 tvaika katli x 879 MWth
S.C. ELETROCENTRALE DEVA SA Nr. 2, 4 apkures katli x MWth
S.C. PETROTEL-LUKOIL SA Nr. 1, DAV3 + HPM 1 x 45 MWth + 14,7 MWth + 11,4 MWth
S.C. PETROTEL LUKOIL SA Nr.2, 3 tehnolo ģiskie tvaika katli x 105,5 MWth
S.C. ALUM SA TULCEA 3 katli x 84,8 MWth + 1 x 72,6 MWth
S.C. CET GOVORA SA Nr. 2, 2 katli x 285 MWth
līdz 2013. gada 31. decembrim:
S.C. COMPLEX ENERGETIC Rovinari SA Nr. 1, 2 tvaika katli x 878 MWth
S.C. ELETROCENTRALE DEVA SA Nr. 3, 4 apkures katli x 264 MWth
S.C. UZINA ELECTRIC ĂZAL ĂUNr. 1, 4 tvaika katli x 85,4 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A Nr. 2, 2 tvaika grupas tvaika katli x 300 MWth + 1 x 269 MWth
Šajāpārejas laikposm āputekļu emisijas no vis ām sadedzin āšanas iek ārtām, kāparedzēts Direkt īvā2001/80/EK,
nedrīkst pārsniegt šādas starpposma robe žvērtības:
— līdz 2007. gadam: 38 600 tonnas/gad ā;
— līdz 2008. gadam: 33 800 tonnas/gad ā;
— līdz 2010. gadam: 23 200 tonnas/gad ā;
— līdz 2013. gadam: 15 500 tonnas/gad ā.
d) Atk āpjoties no Direkt īvas 2001/80/EK 4. panta 3. punkta un VI pielikuma A da ļas, slāpekļao k sīda emisijas
robežvērtības, kuras no 2016. gada 1. janv āra piem ēro iekārtām ar nomin ālo siltumsp ēju, kas p ārsniedz
500 MWth, Rum ānijālīdz 2017. gada 31. decembrim nepiem ēro attiec ībāuzšādām iekārtām:
ELECTROCENTRALE ORADEA Nr. 2, 2 tvaika grupas katli x 300 MWth + 1 tvaika katls x 269 MWth;
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA SA Nr. 2, 4 apkures katli x 264 MWth;
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI SA Nr. 2, 2 tvaika katli x 879 MWth;L 157/360 LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis 21.6.2005.
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI SA Nr. 3, 2 apkures katli x 789 MWth;
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA SA Nr. 1, 4 apkures katli x 264 MWth;
S.C. TERMICA SA SUCEAVA, Nr. 1, 2 katli x 296 MWth.
Šajāpārejas laikposm āslāpekļao k sīda emisija no vis ām sadedzin āšanas iek ārtām, kāparedzēts Direkt īvā2001/
80/EK, nedr īkst pārsniegt šādas starpposma robe žvērtības:
— līdz 2016. gadam: 80 000 tonnas/gad ā;
— līdz 2017. gadam: 74 000 tonnas/gad ā.
e) L īdz 2011. gada 1. janv ārim Rum ānija iesniedz Komisijai atjaunin ātu plānu, tostarp ieguld ījumu pl ānu, atliku šo
neatbilst īgo iekārtu pak āpeniskai piel āgošanai, skaidri nor ādot konkr ētus posmus acquis piemērošanai.Šie plāni
nodrošina emisijas turpm āku samazin āšanu līdz līmenim, kas ir iev ērojami zem āks par a) l īdz d) punkt ā
norādītajiem starpposma m ērķiem, jo īpaši attiec ībāuz emisiju 2012. gad ā. Ja Komisija, jo īpašiņemot v ērā
ietekmi uz vidi un vajadz ību samazin ātpārejas posma pas ākumu izrais ītos konkurences trauc ējumus iek šējā
tirgū, konstat ēto, kašie plāni nav pietiekami noteikto m ērķu sasnieg šanai, tāinform ēRumāniju. Turpm ākajos
trīsmēnešos Rum ānija pazi ņo pasākumus, ko t āveikusi, lai sasniegtu min ētos mērķus. Ja Komisija p ēc tam,
apsprie žoties ar dal ībvalstīm, konstat ēto, kašie pasākumi nav pietiekami noteikto m ērķu sasnieg šanai, tāsāk
pārkāpuma proced ūru, kāparedzēts EK līguma 226. pant ā.21.6.2005. LV Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis L 157/361