ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0838 - 0838



3. PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS BRĪVĪBA 1. 31994 L 0019: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/19/EK ( 1994. gada 30. maijs) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 94/19/EK 7. panta 1. punkta, līdz 2007. gada 31. decembrim uz Lietuvu neattiecas garantiju minimālais apjoms. Lietuva nodrošina to, ka tās noguldījumu garantiju sistēma nodrošina segumu, kas līdz 2006. gada 31. decembrim ir vismaz EUR 14481 un laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim — vismaz EUR 17377. Pārejas laikā pārējās dalībvalstis saglabās tiesības apturēt savā teritorijā izveidotu Lietuvas kredītiestāžu filiāļu darbību, kamēr šādas filiāles nepievienojas oficiāli atzītai noguldījumu garantiju sistēmai attiecīgajā dalībvalstī, lai tādējādi segtu starpību starp Lietuvas garantiju apjomu un 7. panta 1. punktā minēto obligāto apjomu. 2. 31997 L 0009: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/9/EK ( 1997. gada 3. marts) par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 97/9/EK 4. panta 1. punkta, līdz 2007. gada 31. decembrim uz Lietuvu neattiecas minimālais kompensācijas apjoms. Lietuva nodrošina to, ka tās ieguldītāju kompensēšanas sistēma nodrošina segumu, kas līdz 2005. gada 31. decembrim ir vismaz EUR 5792 un laikposmā no 2006. gada 1. janvāralīdz 2007. gada 31. decembrim — vismaz EUR 11585. Pārejas laikā pārējās dalībvalstis saglabās tiesības apturēt savā teritorijā izveidotu Lietuvas ieguldījumu sabiedrību filiāļu darbību, kamēr šādas filiāles nepievienojas oficiāli atzītai ieguldītāju kompensēšanas sistēmai attiecīgajā dalībvalstī, lai tādējādi segtu starpību starp Lietuvas kompensācijas apjomu un 4. panta 1. punktā minēto obligāto apjomu. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0843 - 0843



A. GAISA KVALITĀTE 31994 L 0063: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/63/EK ( 1994. gada 20. decembris) par kontroli attiecībā uz gaistošu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko rada benzīna glabāšana un nosūtīšana no termināliem uz degvielas uzpildes stacijām (OV L 365, 31.12.1994., 24. lpp.). 1. Atkāpjoties no Direktīvas 94/63/EK 3. panta un I pielikuma, prasības, kas noteiktas attiecībā uz esošajām glabāšanas iekārtām terminālos, Lietuvā līdz 2007. gada 31. decembrim nepiemēro glabāšanas iekārtām, kuru apgrozījums ir 50000 tonnu/gadā vai mazāks. 2. Atkāpjoties no Direktīvas 94/63/EK 4. panta un II pielikuma, prasības, kas noteiktas attiecībā uz iekraušanu esošajos pārvietojamos konteineros un izkraušanu no tiem terminālos, Lietuvā līdz 2007. gada 31. decembrim nepiemēro 12 termināliem, kuru apgrozījums ir 150000 tonnu/gadā vai mazāks. 3. Atkāpjoties no Direktīvas 94/63/EK 5. panta, prasības, kas noteiktas attiecībā uz esošajiem pārvietojamiem konteineriem terminālos, Lietuvā līdz 2005. gada 31. decembrim nepiemēro 140 autocisternām un 1900 cisternvagoniem. 4. Atkāpjoties no Direktīvas 94/63/EK 6. panta un III pielikuma, prasības, kas noteiktas attiecībā uz iekraušanu esošajās glabāšanas iekārtās degvielas uzpildes stacijās, Lietuvā līdz 2007. gada 31. decembrim nepiemēro degvielas uzpildes stacijām, kuru apgrozījums ir 1000 tonnu/gadā vai mazāks. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0826 - 0826



2. PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS BRĪVĪBA 1. 31994 L 0019: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/19/EK ( 1994. gada 30. maijs) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 94/19/EK 7. panta 1. punkta, līdz 2007. gada 31. decembrim uz Latviju neattiecas garantiju minimālais apjoms. Latvija nodrošina, ka tās noguldījumu garantiju sistēma nodrošina segumu, kas līdz 2005. gada 31. decembrim ir vismaz EUR 10000 un laikposmā no 2006. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim — vismaz EUR 15000. Pārejas laikā pārējās dalībvalstis saglabās tiesības apturēt savā teritorijā izveidotu Latvijas kredītiestāžu filiāļu darbību, kamēr šādas filiāles nepievienojas oficiāli atzītai noguldījumu garantiju sistēmai attiecīgajā dalībvalstī, lai tādējādi segtu starpību starp Latvijas garantiju apjomu un 7. panta 1. punktā minēto obligāto apjomu. 2. 31997 L 0009: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/9/EK ( 1997. gada 3. marts) par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 97/9/EK 4. panta 1. punkta, līdz 2007. gada 31. decembrim uz Latviju neattiecas minimālais kompensācijas apjoms. Latvija nodrošina, ka tās ieguldītāju kompensēšanas sistēma nodrošina segumu, kas līdz 2005. gada 31. decembrim ir vismaz EUR 10000 un laikposmā no 2006. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim — vismaz EUR 15000. Pārejas laikā pārējās dalībvalstis saglabās tiesības apturēt savā teritorijā izveidotu Latvijas ieguldījumu sabiedrību filiāļu darbību, kamēr šādas filiāles nepievienojas oficiāli atzītai ieguldītāju kompensēšanas sistēmai attiecīgajā dalībvalstī, lai tādējādi segtu starpību starp Latvijas kompensācijas apjomu un 4. panta 1. punktā minēto obligāto apjomu. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0819 - 0819



2. PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS BRĪVĪBA 32000 L 0012: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/12/EK ( 2000. gada 20. marts) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp.), ko groza: - 32000 L 0028: Eiropas Parlamenta un Padomes 18.9.2000. Direktīva 2000/28/EK (OV L 275, 27.10.2000., 37. lpp.). Līdz 2007. gada 31. decembrim Kiprā Direktīva 2000/12/EK neattiecas uz kooperatīvajām kredītsabiedrībām un krājsabiedrībām, kamēr nav nodrošināta to atbilstība šai direktīvai. No pievienošanās dienas līdz iepriekšminētā laikposma beigām Kipras pievienošanās katra gada sākumā paziņo Komisijai par to, cik kooperatīvo kredītsabiedrību un krājsabiedrību neatbilst direktīvai, un tādējādi uz tām neattiecas minētās direktīvas noteikumi, kā arī par to, cik liela ir šo sabiedrību pārstāvētā tirgus daļa. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0036 - 0037



12. pants 1. No 2004. gada 1. novembra: a) EK līguma 205. pantā un Euratom līguma 118. pantā: i) 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: "2. Kad Padomei jāpieņem lēmums ar kvalificētu balsu vairākumu, tās locekļu balsis vērtē šādi: Beļģija | 12 | Čehijas Republika | 12 | Dānija | 7 | Vācija | 29 | Igaunija | 4 | Grieķija | 12 | Spānija | 27 | Francija | 29 | Īrija | 7 | Itālija | 29 | Kipra | 4 | Latvija | 4 | Lietuva | 7 | Luksemburga | 4 | Ungārija | 12 | Malta | 3 | Nīderlande | 13 | Austrija | 10 | Polija | 27 | Portugāle | 12 | Slovēnija | 4 | Slovākija | 7 | Somija | 7 | Zviedrija | 10 | Apvienotā Karaliste | 29 | Gadījumos, kad Padomes lēmumus saskaņā ar šo Līgumu jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma, lēmumu pieņemšanai vajadzīgas vismaz 232 balsis "par", balsojot locekļu vairākumam. Pārējos gadījumos Padomes lēmumu pieņemšanai vajadzīgas vismaz 232 balsis "par", balsojot vismaz divām trešdaļām locekļu." ii) pievieno šādu punktu: "4. Ja Padomei lēmums jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, tad jebkurš Padomes loceklis var lūgt pārbaudīt, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, pārstāv vismaz 62 % no Savienības kopējā iedzīvotāju skaita. Ja tiek konstatēts, ka minētais kritērijs nav ievērots, tad attiecīgo lēmumu nepieņem." b) ES līguma 23. panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu: "Padomes locekļu balsis sadala saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 205. panta 2. punktu. Lēmumu pieņemšanai vajadzīgas vismaz 232 balsis "par", balsojot vismaz divām trešdaļām locekļu. Ja Padomei lēmums jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, tad jebkurš Padomes loceklis var lūgt pārbaudīt, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, pārstāv vismaz 62 % no Savienības kopējā iedzīvotāju skaita. Ja tiek konstatēts, ka minētais kritērijs nav ievērots, tad attiecīgo lēmumu nepieņem." c) ES līguma 34. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu: "3. Gadījumos, kad Padomei lēmumi jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, tās locekļu balsis sadala saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 205. panta 2. punktu, un Padomes lēmumu pieņemšanai vajadzīgas vismaz 232 balsis "par", balsojot vismaz divām trešdaļām locekļu. Ja Padomei lēmums jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, tad jebkurš Padomes loceklis var lūgt pārbaudīt, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, pārstāv vismaz 62 % no Savienības kopējā iedzīvotāju skaita. Ja tiek konstatēts, ka minētais kritērijs nav ievērots, tad attiecīgo lēmumu nepieņem." 2. ES līgumam un EK līgumam pievienotā Protokola par Eiropas Savienības paplašināšanos 3. panta 1. punktu atceļ. 3. Ja Eiropas Savienībai pievienojas mazāk nekā desmit jaunas dalībvalstis, kvalificētajam balsu vairākumam vajadzīgo balsu skaitu nosaka ar Padomes lēmumu, izmantojot strikti lineāru aritmētisko interpolāciju starp 71 % Padomes 300 balsīm un 72,27 % līmeni 25 dalībvalstīm, noapaļojot uz augšu vai uz leju līdz tuvākajam balsu skaitam. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0334 - 0334



D. PILSOŅU TIESĪBAS 31994 L 0080: Padomes Direktīva 94/80/EK ( 1994. gada 19. decembris), ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā tiesības balsot un kandidēt pašvaldību vēlēšanās izmanto Savienības pilsoņi, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (OV L 368, 31.12.1994., 38. lpp.), un kuru groza: - 31996 L 0030: Padomes 13.5.1996. Direktīva 96/30/EK (OV L 122, 22.5.1996., 14. lpp.). Direktīvas pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu: "Pielikums "Vietējā pašvaldība" šīs direktīvas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē ir ikviens no turpmāk uzskaitītajiem: Beļģijā: commune/gemeente/Gemeinde, Čehijas Republikā: obec, městský obvod nebo městská část územně členěného statutárního města, městská část hlavního města Prahy, Dānijā: amtskommune, Koøbenhavns kommune, Frederiksberg kommune, primærkommune, Vācijā: kreisfreie Stadt bzw. Stadtkreis; Kreis; Gemeinde, Bezirk in der Freien und Hansestadt Hamburg und im Land Berlin; Stadtgemeinde Bremen in der Freien Hansestadt Bremen, Stadt-, Gemeinde-, oder Ortsbezirke bzw. Ortschaften, Igaunijā: vald, linn, Grieķijā: κοινότης, δήμος, Spānijā: municipio, entidad de ámbito territorial inferior al municipal, Francijā: commune, arrondissement dans les villes déterminées par la législation interne, section de commune, Īrijā: country, county borough, borough, urban district, town, Itālijā: comune, circoscrizione, Kiprā: δήμος, κοινότητα, Latvijā: pagasts, novads, pilsēta, Lietuvā: Savivaldybės taryba, Luksemburgā: commune, Ungārijā: települési önkormányzat: község, nagyközség, város, megyei jogú város, főváros, főváros kerületei; területi önkormányzat: megye, Maltā: Kunsill Lokali, Nīderlandē: gemeente, deelgemeente, Austrijā: Gemeinden, Bezirke in der Stadt Wien, Polijā: gmina, Portugālē: município, freguesia, Slovēnijā: občina, Slovākijā: samospráva obce: obec, mesto, hlavné mesto Slovenskej republiky Bratislava, mesto Košice, mestská časť hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy, mestská časť mesta Košice; samospráva vyššieho územného celku: samosprávny kraj, Somijā: kunta, kommun, kommun på Åland, Zviedrijā: kommuner, landsting, Apvienotajā Karalistē: counties in England; counties, county boroughs and communities in Wales: regions and Islands in Scotland; districts in England, Scotland and Northern Ireland; London boroughs; parishes in England; the City of London in relation to ward elections for common councilmen." --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0044 - 0045



35. pants 1. Ar šo tiek izveidoti Šengenas līdzekļi, kas ir pagaidu finanšu instruments, lai saņēmējām dalībvalstīm laikposmā no pievienošanās dienas līdz 2006. gada beigām palīdzētu finansēt darbības pie Savienības jaunajām ārējām robežām, īstenojot Šengenas acquis un kontroli pie ārējām robežām. Lai novērstu nepilnības, kas konstatētas, gatavojoties dalībai Šengenas pasākumos, no Šengenas līdzekļiem var finansēt šādus darbību veidus: - ieguldījumus robežpārejas infrastruktūras un ar to saistīto ēku būvniecībā, atjaunošanā vai uzlabošanā, - ieguldījumus jebkāda veida darbības nodrošināšanas iekārtās (proti, laboratorijas iekārtās, atklāšanas ierīcēs, Šengenas Informācijas sistēmas SIS 2 datortehnikā un programmatūrā, transportlīdzekļos), - robežsargu mācības, - loģistikas un darbības atbalsta izmaksas. 2. Turpmāk paredzētās summas no Šengenas līdzekļiem attiecīgajām saņēmējām dalībvalstīm no pievienošanās dienas dara pieejamas kā vienreizēju piešķīruma maksājumu: (miljonos EUR — 1999.gada cenās) | | 2004 | 2005 | 2006 | Igaunija | 22,9 | 22,9 | 22,9 | Latvija | 23,7 | 23,7 | 23,7 | Lietuva | 44,78 | 61,07 | 29,85 | Ungārija | 49,3 | 49,3 | 49,3 | Polija | 93,34 | 93,33 | 93,33 | Slovēnija | 35,64 | 35,63 | 35,63 | Slovākija | 15,94 | 15,93 | 15,93 | 3. Saņēmējas dalībvalstis ir atbildīgas par konkrētu darbības veidu izvēli un īstenošanu saskaņā ar šo pantu. Tās ir atbildīgas arī par līdzekļu izmantojuma koordinēšanu ar palīdzību no citiem Kopienas finanšu instrumentiem, kā arī par to, lai būtu nodrošināta atbilstība Kopienas politikām un pasākumiem un atbilstība Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. Vienreizējos piešķīruma maksājumus izmanto trīs gados no pirmā maksājuma dienas, un Kopiena atgūst visus neizmantotos vai nepamatoti izmantotos līdzekļus. Saņēmēja dalībvalsts — vēlākais sešus mēnešus pēc trīs gadu termiņa beigām — iesniedz visaptverošu pārskatu par vienreizējo piešķīruma maksājumu finansiālo izlietojumu, pievienojot izdevumu pamatojumu. Saņēmēja dalībvalsts īsteno šo atbildību, neskarot Komisijas atbildību par Eiropas Kopienu vispārējā budžeta izpildi, un atbilstīgi Finanšu regulas noteikumiem par decentralizēto pārvaldību. 4. Komisija saglabā tiesības veikt pārbaudes, iesaistot Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF). Komisija un Revīzijas palāta var veikt arī pārbaudes uz vietas saskaņā ar atbilstīgām procedūrām. 5. Komisija var pieņemt jebkādus tehniskus noteikumus, kas vajadzīgi šo līdzekļu izmantošanai. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0851 - 0851



B. TIESĪBU AKTI VETERINĀRIJAS JOMĀ 1. 31964 L 0433: Padomes Direktīva 64/433/EEK par veterinārsanitārajām prasībām svaigas gaļas ražošanai un tirdzniecībai (OV P 121, 29.7.1964., 2012. lpp., un kuru turpmāk groza un konsolidē OV L 268, 29.6.1991., 71. lpp.), kurā jaunākos grozījumus izdara: - 31995 L 0023: Padomes 22.6.1995. Direktīva 95/23/EK (OV L 243, 11.10.1995., 7. lpp.). a) Strukturālās prasības, kas noteiktas Direktīvas 64/433/EEK I pielikumā, līdz 2006. gada 31. decembrim nepiemēro attiecībā uz pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem Ungārijas uzņēmumiem, ņemot vērā turpmāk izklāstītos nosacījumus. b) Kamēr vien iepriekš a) punktā minētie uzņēmumi izmanto šā panta noteikumus, produktus, kuru izcelsme ir šajos uzņēmumos, var — neatkarīgi no dienas, kad produktu laiž tirgū — laist vienīgi vietējā tirgū vai izmantot turpmākai pārstrādei tajā pašā uzņēmumā. Šie produkti jāmarķē ar īpašu veselības marķējumu. Šā punkta iepriekšējā daļa attiecas arī uz visiem produktiem, kuru izcelsme ir integrētos gaļas ražošanas uzņēmumos, ja uz kādu šāda uzņēmuma daļu attiecas a) punkts. c) Ungārija nodrošina, ka pakāpeniski tiek panākta atbilstība a) punktā minētajām struktūras prasībām, ievērojot termiņus, kas pielikuma A papildinājumā noteikti pastāvošo nepilnību novēršanai. Ungārija nodrošina, ka darbību var turpināt vienīgi tie uzņēmumi, kas līdz 2006. gada 31. decembrim ir pilnībā izpildījuši šīs prasības. Ungārija iesniedz Komisijai gada ziņojumus par attīstību, kāda panākta katrā no pielikuma A papildinājumā uzskaitītajiem uzņēmumiem, kā arī to uzņēmumu sarakstu, kas attiecīgajā gadā novērsuši pastāvošās nepilnības. d) Komisija var — pirms pievienošanās un līdz 2006. gada 31. decembrim — atjaunināt a) punktā minēto pielikuma A papildinājumu, un šajā sakarā var sarakstu papildināt ar noteiktu skaitu uzņēmumu vai arī svītrot no saraksta uzņēmumus, ņemot vērā attīstību, kāda panākta pastāvošo nepilnību novēršanā, un uzraudzības procesa gaitā izdarītos secinājumus. Sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus, lai nodrošinātu iepriekš izklāstītā pārejas režīma sekmīgu piemērošanu, pieņem saskaņā ar Direktīvas 64/433/EEK 16. pantu. 2. 31999 L 0074: Padomes Direktīva 1999/74/EK ( 1999. gada 19. jūlijs), ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai (OV L 203, 3.8.1999., 53. lpp.). Ungārijas uzņēmumi, kas uzskaitīti pielikuma B papildinājumā, ir tiesīgi līdz 2009. gada 31. decembrim turpināt lietot būrus, kas neatbilst minimālajām prasībām, kuras paredzētas Direktīvas 1999/74/EK 5. panta 1. punkta 4. un 5. apakšpunktā, ar nosacījumu, ka būru izmantošana sākta vismaz 1999. gada 1. jūlijā un ka to augstums vismaz 65 % būru kopplatības ir vismaz 36 cm un nevienā vietā nav mazāks par 33 cm. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0827 - 0827



A. TIESĪBU AKTI LAUKSAIMNIECĪBAS JOMĀ 1. 31991 R 2092: Padomes Regula (EEK) Nr. 2092/91 ( 1991. gada 24. jūnijs) par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp.), kurā jaunākos grozījumus izdara: - 32002 R 0473: Komisijas 15.3.2002. Regula (EK) Nr. 473/2002 (OV L 75, 16.3.2002., 21. lpp.). Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2029/91 6. panta 1., 2. un 3. punkta, līdz 2006. gada 1. janvārim Latvijā ir atļauts bioloģiskajā lauksaimniecībā lietot neapstrādātas sēklas, stādīšanas materiālus un pavairošanas materiālus, kas nav ražoti, izmantojot bioloģiskās ražošanas metodes. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2092/91 6. panta 1. punkta, līdz 2006. gada 1. janvārim Latvijā ir atļauts bioloģiskās ražošanas dravās kā papildu bišu barības produktu lietot nebioloģisko cukuru, kas nav ražots, izmantojot bioloģiskās ražošanas metodes. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2029/91 6. panta 1. un 2. punkta, 18 mēnešus pēc pievienošanās dienas Latvijā ir atļauts bioloģiskajā lauksaimniecībā lietot kālija permanganāta produktus. 2. 31997 R 2597: Padomes Regula (EK) Nr. 2597/97 ( 1997. gada 18. decembris), ar ko paredz papildu noteikumus piena un piena produktu tirgus kopīgajai organizācijai attiecībā uz dzeramo pienu (OV L 351, 23.12.1997., 13. lpp.), kurā jaunākos grozījumus izdara: - 31999 R 1602: Padomes 19.7.1999. Regula (EK) 1602/1999 (OV L 189, 22.7.1999., 43. lpp.). Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2597/97 3. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkta, prasības attiecībā uz tauku saturu piecus gadus pēc pievienošanās dienas nepiemēro attiecībā uz Latvijā ražotu dzeramo pienu. Dzeramo pienu, kas neatbilst prasībām attiecībā uz tauku saturu, var tirgot vienīgi Latvijā vai eksportēt uz kādu trešo valsti. 3. 31999 R 1254: Padomes Regula (EK) Nr. 1254/1999 ( 1999. gada 17. maijs) par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp.), kurā jaunākos grozījumus izdara: - 32001 R 2345 Komisijas 30.11.2001. Regula (EK) Nr. 2345/2001 (OV L 315, 1.12.2001., 29. lpp.). Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1254/1999 3. panta f) punkta, līdz 2006. gada beigām Latvija var tādu sugu govis, kas uzskaitītas I pielikumā Komisijas Regulai (EK) Nr. 2342/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Padomes Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju piemērot attiecībā uz piemaksu shēmām [2], uzskatīt par atbilstīgām piemaksai, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1254/1999 3. nodaļu piešķir par zīdītājgovīm, ja šādas govis ir lecinātas vai apsēklotas ar gaļas šķirnes bulli. [2] OV L 281, 4.11.1999., 30. lpp. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - NOBEIGUMA AKTS - B. Deklarācijas par protokoliem, kas pievienoti Konstitūcijai - Deklarācijas attiecībā uz Protokolu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas Pievienošanās līgumu un aktu - 36.Deklarācija par personu sauszemes tranzītu starp Kaļiņingradas apgabalu un citām Krievijas Federācijas daļām



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0468 - 0468



36. Deklarācija par personu sauszemes tranzītu starp Kaļiņingradas apgabalu un citām Krievijas Federācijas daļām KONFERENCE, ņemot vērā Krievijas Federācijas Kaļiņingradas apgabala īpašo situāciju saistībā ar Savienības paplašināšanos; atzīstot Lietuvas pienākumus un saistības pret acquis, kas nodibina brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; norādot to, ka Lietuvai vēlākais no pievienošanās dienas pilnībā jāpiemēro un jāīsteno Savienības acquis attiecībā uz tām sarakstā uzskaitītajām valstīm, kuru pilsoņiem vajadzīgas vīzas, lai šķērsotu ārējās robežas, un tām valstīm, kuru pilsoņiem šo prasību nepiemēro, kā arī ES acquis attiecībā uz vienotu vīzu formu; apzinoties to, ka personu sauszemes tranzīts no Kaļiņingradas apgabala uz citām Krievijas Federācijas daļām pa ES teritoriju ir jautājums, kas skar visu Savienību, kas arī jārisina kā tāds, un kas Lietuvai nedrīkst radīt nekādas nelabvēlīgas sekas; ievērojot lēmumu, kas Padomei jāpieņem par kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām pēc tam, kad tā ir pārliecinājusies, ka ir ievēroti vajadzīgie nosacījumi; apņēmušās sniegt palīdzību Lietuvai, lai tā ievērotu nosacījumus iespējami drīzākai pilnīgai dalībai Šengenas zonā bez iekšējām robežām; NORĀDA, ka tālab īpaši noteikumi ir iekļauti II daļas VIII sadaļā Protokolā par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas Pievienošanās līgumu un aktu. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - I DAĻA - V SADAĻA. SAVIENĪBAS KOMPETENCES ĪSTENOŠANA - I NODAĻA. KOPĒJI NOTEIKUMI - I-38. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0029 - 0029



I-38. pants Savienības juridisko aktu kopīgie principi 1. Ja Konstitūcijā nav noteikts, kāda veida akti ir jāpieņem, iestādes pašas to nolemj atkarībā no katra attiecīgā gadījuma, atbilstīgi piemērojamām procedūrām un ievērojot I-11. pantā noteikto proporcionalitātes principu. 2. Tiesību aktos ir sniegts to pieņemšanas pamatojums, kā arī norādīti visi priekšlikumi, ieteikumi, iniciatīvas, lūgumi vai atzinumi, kas paredzēti Konstitūcijā. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - III DAĻA. SAVIENĪBAS POLITIKA UN DARBĪBA - III SADAĻA. IEKŠPOLITIKA UN RĪCĪBA - IV NODAĻA. BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA - 2. iedaļa. Robežkontroles, patvēruma un imigrācijas politika - III-265. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0114 - 0115



III-265. pants 1. Savienība īsteno politiku, lai a) nodrošinātu, ka personām, šķērsojot iekšējās robežas, neveic nekādu kontroli neatkarīgi no to pilsonības; b) veiktu personu kontroli un ārējo robežu šķērsošanas efektīvu uzraudzību; c) pakāpeniski ieviestu integrētu ārējo robežu pārvaldības sistēmu. 2. Piemērojot 1. punktu, ar eirolikumiem vai eiroietvarlikumiem nosaka pasākumus attiecībā uz: a) kopēju vīzu un citu īstermiņa uzturēšanās atļauju politiku; b) kontroli, kādu veic attiecībā uz personām, kas šķērso ārējās robežas; c) nosacījumiem, ar kādiem trešo valstu pilsoņiem ir īslaicīga ceļošanas brīvība Savienības teritorijā; d) jebkādiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai pakāpeniski ieviestu integrētu ārējo robežu pārvaldības sistēmu; e) to, lai, šķērsojot iekšējās robežas, netiktu veikta nekāda personu kontrole neatkarīgi no to pilsonības. 3. Šis pants neietekmē dalībvalstu kompetenci, nosakot savas ģeogrāfiskās robežas saskaņā ar starptautiskām tiesību normām. --------------------------------------------------