Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0329 - 0333



IV. ARHITEKTŪRA 31985 L 0384: Padomes Direktīva 85/384/EEK ( 1985. gada 10. jūnijs) par arhitektu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 223, 21.8.1985., 15. lpp.), kuru groza: - 31985 L 0614: Padomes 20.12.1985. Direktīva 85/614/EEK (OV L 376, 31.12.1985., 1. lpp.), - 31986 L 0017: Padomes 27.1.1986. Direktīva 86/17/EEK (OV L 27, 1.2.1986., 71. lpp.), - 31990 L 0658: Padomes 4.12.1990. Direktīva 90/658/EEK (OV L 353, 17.12.1990., 73. lpp.), - 11994 N: Akts par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem — Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās (OV C 241, 29.8.1994., 21. lpp.), - 32001 L 0019: Eiropas Parlamenta un Padomes 14.5.2001. Direktīva 2001/19/EK (OV L 206, 31.7.2001., 1. lpp.). a) Direktīvas 11. pantu papildina ar šādu tekstu: "o) Čehijas Republikā: - diplomi, ko piešķir turpmāk norādītās"České vysoké učení technické"(Čehijas Tehniskās universitātes, Prāga) fakultātes: - "Vysoká škola architektury a pozemního stavitelství"(Arhitektūras un ēku būvniecības fakultāte) (līdz 1951. gadam), - "Fakulta architektury a pozemního stavitelství"(Arhitektūras un ēku būvniecības fakultāte) (no 1951. gada līdz 1960. gadam), - "Fakulta stavební"(Inženierceltniecības fakultāte) (no 1960. gada) — šādās specialitātēs: ēku būvniecība un struktūras, ēku būvniecība, būvniecība un arhitektūra, arhitektūra (tostarp pilsētplānošana un zemerierīcība), civilā būvniecība, kā arī rūpniecības un lauksaimniecības objektu būvniecība, vai arī studiju programmā, kas paredz inženierceltniecības studijas ēku būvniecības un arhitektūras jomā, - "Fakulta architektury" (Arhitektūras fakultāte) (no 1976. gada) — šādās specialitātēs: arhitektūra, pilsētplānošana un zemesierīcība, vai arī studiju programmā: arhitektūra un pilsētplānošana šādās studiju jomās: arhitektūra, arhitektūras dizaina teorija, pilsētplānošana un zemesierīcība, arhitektūras vēsture un vēstures pieminekļu restaurācija, vai arī arhitektūra un ēku būvniecība, - diplomus, ko "Vysoká škola technická Dr. Edvarda Beneše" (līdz 1951. gadam) piešķir arhitektūras un būvniecības jomā, - diplomi, ko "Vysoká škola stavitelství v Brně" (no 1951. gada līdz 1956. gadam) piešķir arhitektūras un būvniecības jomā, - diplomi, ko "Vysoké učení technické v Brně", "Fakulta architektury"(Arhitektūras fakultāte) (no 1956. gada) piešķir arhitektūras un pilsētplānošanas jomā, vai "Fakulta stavební" (Inženierceltniecības fakultāte) (no 1956. gada) piešķir būvniecības jomā, - diplomi, ko "Vysoká škola báňská - Technická univerzita Ostrava", "Fakulta stavební"(Inženierceltniecības fakultāte) (no 1997. gada) piešķir struktūru un arhitektūras vai inženierceltniecības jomā, - diplomi, ko "Technická univerzita v Liberci", "Fakulta architektury"(Arhitektūras fakultāte) (no 1994. gada) piešķir arhitektūras un pilsētplānošanas studiju programmā arhitektūras jomā, - diplomi, ko "Akademie výtvarných umění v Praze" piešķir mākslas programmā arhitektūras dizaina jomā, - diplomi, ko "Vysoká škola umělecko-průmyslová v Praze" piešķir mākslas programmā arhitektūras jomā, - sertifikātu, ko piešķir "Česká komora architektů", nenorādot jomu, vai arī ēku būvniecības jomā; p) Igaunijā: diplom arhitektuuri erialal, väljastatud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna poolt alates 1996 aastast (arhitektūras studiju diploms, ko no 1996. gada piešķir Igaunijas Mākslas akadēmijas Arhitektūras fakultāte), väljastatud Tallinna Kunstiülikooli poolt 1989-1995 aastal (piešķir Tallinas Mākslas universitāte 1989.-1995. gadā), väljastatud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi poolt 1951-1988 (piešķir Igaunijas PSR Valsts Mākslas institūts 1951.-1988. gadā); q) Kiprā: Βεβαίωση Εγγραφής στο Μητρώο Αρχιτεκτόνων που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου, (Arhitektu reģistra Reģistrācijas apliecība, ko izdod Kipras Zinātnes un Tehnikas palāta (ETEK)); r) Latvijā: "arhitekta diploms", ko izsniegusi Latvijas Valsts Universitātes Inženierceltniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa līdz 1958. gadam, Rīgas Politehniskā Institūta Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa no 1958. gada līdz 1991. gadam, Rīgas Tehniskās Universitātes Arhitektūras fakultāte kopš 1991. gada, un "Arhitekta prakses sertifikāts", ko izsniedz Latvijas Arhitektu savienība s) Lietuvā: - inženiera — arhitekta / arhitekta diplomi, ko līdz 1969. gadam piešķīris Kauno politechnikos institutas (inžinierius architektas/architektas), - arhitekta / arhitektūras bakalaura / arhitektūras maģistra diplomi, ko līdz 1990. gadam piešķīris Vilnius inžinerinis statybos institutas, līdz 1996. gadam — Vilniaus technikos universitetas, no 1996. gada — Vilnius Gedimino technikos universitetas (architektas/architektûros bakalauras/architektûros magistras), - tādi diplomi speciālistiem par arhitektūras / arhitektūras bakalaura / arhitektūras maģistra izglītības programmas beigšanu, kurus līdz 1990. gadam izsniedzis LTSR Valstybinis dailës institutas, kopš 1990. gada — Vilniaus dailës akademija (architektûros kursas/architektûros bakalauras/architektûros magistras), - arhitektūras bakalaura / arhitektūras maģistra diplomi, ko pēc 1997. gada izsniegusi Kauno technologijos universitetas (architektûros bakalauras/architektûros magistras), un kuriem visiem pievienots Atestācijas komisijas izdots sertifikāts, kas apliecina tiesības darboties arhitektūras jomā (sertificēts arhitekts / Atestuotas architektas); t) Ungārijā: - "okleveles építészmérnök" diploms (arhitekta diploms, arhitektūras zinātņu maģistrs), ko piešķir universitātes, - "okleveles építész tervező művész" diploms (arhitektūras un inženierceltniecības maģistrs), ko piešķir universitātes; u) Maltā: Perit: Lawrja ta' Perit, ko piešķir Universita' ta' Malta un kas dod tiesības reģistrēties kā Perit; v) Polijā: diplomi, ko piešķir turpmāk norādīto mācību iestāžu arhitektūras fakultātes: - Varšavas Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte, (Politechnika Warszawska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: inżynier architekt, magister nauk technicznych; inżynier architekt; inżyniera magistra architektury; magistra inżyniera architektury; magistra inżyniera architekta; magister inżynier architekt (laikposmā no 1945. gada līdz 1948. gadam nosaukums: inżynier architekt magister nauk technicznych; laikposmā no 1951. gada līdz 1956. gadam nosaukums: inżynier architekt; laikposmā no 1954. gada līdz 1957. gadam, 2. pakāpē, nosaukums: inżyniera magistra architektury; laikposmā no 1957. gada līdz 1959. gadam nosaukums: inżyniera magistra architektury; laikposmā no 1959. gada līdz 1964. gadam nosaukums: magistra inżyniera architektury; laikposmā no 1964. gada līdz 1982. gadam nosaukums: magistra inżyniera architekta; laikposmā no 1983. gada līdz 1990. gadam nosaukums: magister inżynier architekt; kopš 1991. gada nosaukums: magistra inżyniera architekta), - Krakovas Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte, Kraków (Politechnika Krakowska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: magister inżynier architekt (laikposmā no 1945. gada līdz 1953. gadam — Kalnrūpniecības un metalurģijas universitātes Arhitektūras politehniskā fakultāteAkademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury), - Wrocław Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte, Wrocław( Politechnika Wrocławska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: inżynier architekt magister nauk technicznych; magister inżynier Architektury; magister inżynier architekt (laikposmā no 1949. gada līdz 1964. gadam nosaukums: inżynier architekt magister nauk technicznych; laikposmā no 1956. gada līdz 1964. gadam nosaukums: magister inżynier architektury; kopš 1964. gada nosaukums: magister inżynier architekt), - Silēzijas Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte, Gliwice (Politechnika Śląska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: inżynier architekt; magister inżynier architekt (laikposmā no 1945. gada līdz 1955. gadam, Inženierceltniecības un būvniecības fakultāteWydział Inżynieryjno-Budowlany, nosaukums: inżynier architekt; laikposmā no 1961. gada līdz 1969. gadam, Rūpnieciskās būvniecības un vispārējo inženierzinātņu fakultāteWydział Budownictwa Przemysłowego i Ogólnego, nosaukums: magister inżynier architekt; laikposmā no 1969. gada līdz 1976. gadam, Inženierceltniecības un arhitektūras fakultāteWydział Budownictwa i Architektury, nosaukums: magister inżynier architekt; kopš 1977. gada, Arhitektūras fakultāteWydział Architektury, nosaukums: magister inżynier architekt un kopš 1995. gada inżynier architekt), - Poznaņas Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte, Poznań (Politechnika Poznańska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: inżynier architektury; inżynier architekt; magister inżynier architekt (laikposmā no 1945. gada līdz 1955. gadam, Inženierceltniecības skolas Arhitektūras fakultāteSzkoła Inżynierska, Wydział Architektury; nosaukums: inżynier architektury; kopš 1978. gada nosaukums: magister inżynier architekt un kopš 1999. gada inżynier architekt), - Gdańsk Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte, Gdańsk (Politechnika Gdańska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: magister inżynier architekt (laikposmā no 1945. gada līdz 1969. gadam Arhitektūras fakultāte — Wydział Architektury, laikposmā no 1969. gada līdz 1971. gadam Inženierceltniecības un arhitektūras fakultāte — Wydział Budownictwa i Architektury, laikposmā no 1971. gada līdz 1981. gadam Arhitektūras un pilsētplānošanas institūts — Instytut Architektury i Urbanistyki, kopš 1981. gada Arhitektūras fakultāte — Wydział Architektury), - Białystok Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte, Białystok (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: magister inżynier architekt (laikposmā no 1975. gada līdz 1989. gadam Arhitektūras institūts Instytut Architektury), - Łódź Tehniskās universitātes Inženierceltniecības, arhitektūras un vides būvniecības fakultāte, Łódź (Politechnika Łódzka, Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska); arhitekta profesionālais nosaukums: inżynier architekt; magister inżynier architekt (laikposmā no 1973. gada līdz 1993. gadam Inženierceltniecības un arhitektūras fakultāte Wydział Budownictwa i Architektury un kopē 1992. gada Inženierceltniecības, arhitektūras un vides celtniecības fakultāte Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska; nosaukums: laikposmā no 1973. gada līdz 1978. gadam, nosaukums: inżynier architekt, kopš 1978. gada, nosaukums: magister inżynier architekt), - Szczecin Tehniskās universitātes Inženierceltniecības un Arhitektūras fakultāte, Szczecin (Politechnika Szczecińska, Wydział Budownictwa i Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: inżynier architekt; magister inżynier architekt (laikposmā no 1948. gada līdz 1954. gadam Inženierceltniecības skolas Arhitektūras fakultāteWyższa Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, nosaukums: inżynier architekt; kopš 1970. gada magister inżynier architekt un kopš 1998. gada inżynier architekt), visiem minētajiem diplomiem pievieno reģistrācijas apliecību, ko izdod Polijas attiecīgā reģionāla arhitektu palāta, piešķirot tiesības strādāt arhitektūras jomā Polijā; w) Slovēnijā: - "univerzitetni diplomirani inženir arhitekture / univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture" (universitātes diploms arhitektūrā), ko piešķir arhitektūras fakultāte un kam pievieno sertifikātu, kuru izdod tiesiski atzīta un kompetenta arhitektūras jomas iestāde un ar kuru piešķir tiesības strādāt arhitektūras jomā, - universitātes diploms, kuru piešķir fakultātes, kam ir tiesības piešķirt nosaukumu "univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž.) / univerzitetna diplomirana inženirka", un kuram pievieno sertifikātu, kuru izdod tiesiski atzīta un kompetenta arhitektūras jomas iestāde un ar kuru piešķir tiesības strādāt arhitektūras jomā; x) Slovākijā: - diploms specialitātē "arhitektūra un ēku būvniecība" ("architektúra a pozemné staviteľstvo"), kuru piešķīrusi Slovākijas Tehniskā universitāte (Slovenská vysoká škola technická), Bratislava 1950.-1952. gadā (nosaukums: Ing.), - diplomi specialitātē "arhitektūra" ("architektúra"), ko piešķīrusi Slovākijas Tehniskās universitātes Arhitektūras un ēku būvniecības fakultāte (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická), Bratislava 1952.-1960. gadā (nosaukums: Ing. arch.), - diplomi specialitātē "ēku būvniecība" ("pozemné staviteľstvo"), kuru izdevusi Slovākijas Tehniskās universitātes Arhitektūras un ēku būvniecības fakultāte (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická), Bratislava 1952.-1960. gadā (nosaukums: Ing.), - diploms specialitātē "arhitektūra" ("architektúra"), kuru piešķīrusi Slovākijas Tehniskās universitātes Inženierceltniecības fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická), Bratislava 1961.-1976. gadā (nosaukums: Ing. arch.), - diploms specialitātē "ēku būvniecība" ("pozemné stavby"), kuru piešķīrusi Slovākijas Tehniskās universitātes Inženierceltniecības fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická), Bratislava 1961.-1976. gadā (nosaukums: Ing.), - diploms specialitātē "arhitektūra" ("architektúra"), kuru piešķīrusi Slovākijas Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická), Bratislava kopš 1977.gada (nosaukums: Ing. arch.), - diploms specialitātē "pilsētprojektēšana" ("urbanizmus"), kuru piešķīrusi Slovākijas Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická), Bratislava kopš 1977.gada (nosaukums: Ing. arch.), - diploms specialitātē "ēku būvniecība" ("pozemné stavby"), kuru piešķīrusi Slovākijas Tehniskās universitātes Inženierceltniecības fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita), Bratislava 1977.-1997. gadā (nosaukums: Ing.), - diploms specialitātē "arhitektūra un ēku būvniecība" ("architektúra a pozemné stavby"), kuru piešķīrusi Slovākijas Tehniskās universitātes Inženierceltniecības fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita), Bratislava kopš 1998. gada (nosaukums: Ing.), - diploms specialitātē "ēku būvniecība — specializācija: arhitektūra" ("pozemné stavby - špecializácia: architektúra"), kuru piešķīrusi Slovākijas Tehniskās universitātes Inženierceltniecības fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita), Bratislava 2000.-2001. gadā (nosaukums: Ing.), - diploms specialitātē "ēku būvniecība un arhitektūra" ("pozemné stavby a architektúra"), kuru piešķīrusi Slovākijas Tehniskās universitātes Inženierceltniecības fakultāte (Stavebná fakulta - Slovenská technická univerzita), Bratislava kopš 2001. gada (nosaukums: Ing.), - diploms specialitātē "arhitektūra" ("architektúra"), kuru piešķīrusi Mākslas un dizaina akadēmija (Vysoká škola výtvarných umení), Bratislava kopš 1969.gada (nosaukums: līdz 1990. gadam — Akad. arch.; 1990.-1992. gadā — Mgr. in.; 1992.-1996. gadā — Mgr. arch.; kopš 1997. gada — Mgr. art.), - diploms specialitātē "ēku būvniecība" ("pozemné staviteľstvo"), kuru piešķīrusi Tehniskās universitātes Inženierceltniecības fakultāte (Stavebná fakulta,Technická univerzita), Košice 1981.-1991. gadā (nosaukums: Ing.), kuriem visiem pievieno: - sertifikātu, ko izdevusi Slovākijas Arhitektu palāta (Slovenská komora architektov) Bratislavā, nenorādot specialitāti, vai arī specialitātēs "ēku būvniecība" ("pozemné stavby") vai zemesierīcība (územné plánovanie), - sertifikātu, ko izdevusi Slovākijas inženierceltnieku palāta (Slovenská komora stavebných inžinierov) Bratislavā specialitātē "ēku būvniecība" ("pozemné stavby");" b) Aiz 11. panta iekļauj šādu tekstu: "11.a pants 1. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru arhitektu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir piešķirti vai kuru mācības sākušās bijušajā Čehoslovākijā laikā līdz 1993. gada 1. janvārim, ikviena dalībvalsts atzīst šos arhitektu diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, ja Čehijas Republikas attiecīgās iestādes apliecina, ka tās teritorijā — attiecībā uz tiesībām strādāt 1. pantā minētajās jomās — šiem kvalifikācijas pierādījumiem ir tāda pati juridiskā nozīme kā 11. pantā uzskaitītajiem Čehijas Republikā izdotajiem arhitektu kvalifikācijas pierādījumiem, ja tiek ievēroti 23. panta noteikumi. Šādam apliecinājumam pievieno sertifikātu, kuru izsniedz tās pašas iestādes un kurā paziņo, ka piecos gados pirms minētā sertifikāta izdošanas dienas šie dalībvalstu pilsoņi Čehijas Republikas teritorijā ir vismaz trīs gadus bez pārtraukuma faktiski un likumīgi darbojušies arhitektūras jomā. 2. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru arhitektu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir piešķirti vai kuru mācības sākušās bijušajā Padomju Savienībā laikā līdz 1991. gada 20. augustam, ikviena dalībvalsts atzīst šos arhitektu diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, ja Igaunijas attiecīgās iestādes apliecina, ka tās teritorijā — attiecībā uz tiesībām strādāt 1. pantā minētajās jomās — šiem kvalifikācijas pierādījumiem ir tāda pati juridiskā nozīme kā 11. pantā uzskaitītajiem Igaunijā izdotajiem arhitektu kvalifikācijas pierādījumiem, ja tiek ievēroti 23. panta noteikumi. Šādam apliecinājumam pievieno sertifikātu, kuru izsniedz tās pašas iestādes un kurā paziņo, ka piecos gados pirms minētā sertifikāta izdošanas dienas šie dalībvalstu pilsoņi Igaunijas teritorijā ir vismaz trīs gadus bez pārtraukuma faktiski un likumīgi darbojušies arhitektūras jomā. 3. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru arhitektu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir piešķirti vai kuru mācības sākušās bijušajā Padomju Savienībā laikā līdz 1991. gada 21. augustam, ikviena dalībvalsts atzīst šos arhitektu diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, ja Latvijas attiecīgās iestādes apliecina, ka tās teritorijā — attiecībā uz tiesībām strādāt 1. pantā minētajās jomās — šiem kvalifikācijas pierādījumiem ir tāda pati juridiskā nozīme kā 11. pantā uzskaitītajiem Latvijā izdotajiem arhitektu kvalifikācijas pierādījumiem, ja tiek ievēroti 23. panta noteikumi. Šādam apliecinājumam pievieno sertifikātu, kuru izsniedz tās pašas iestādes un kurā paziņo, ka piecos gados pirms minētā sertifikāta izdošanas dienas šie dalībvalstu pilsoņi Latvijas teritorijā ir vismaz trīs gadus bez pārtraukuma faktiski un likumīgi darbojušies arhitektūras jomā. 4. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru arhitektu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir piešķirti vai kuru mācības sākušās bijušajā Padomju Savienībā laikā līdz 1990. gada 11. martam, ikviena dalībvalsts atzīst šos arhitektu diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, ja Lietuvas attiecīgās iestādes apliecina, ka tās teritorijā — attiecībā uz tiesībām strādāt 1. pantā minētajās jomās — šiem kvalifikācijas pierādījumiem ir tāda pati juridiskā nozīme kā 11. pantā uzskaitītajiem Lietuvā izdotajiem arhitektu kvalifikācijas pierādījumiem, ja tiek ievēroti 23. panta noteikumi. Šādam apliecinājumam pievieno sertifikātu, kuru izsniedz tās pašas iestādes un kurā paziņo, ka piecos gados pirms minētā sertifikāta izdošanas dienas šie dalībvalstu pilsoņi Lietuvas teritorijā ir vismaz trīs gadus bez pārtraukuma faktiski un likumīgi darbojušies arhitektūras jomā. 5. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru arhitektu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir piešķirti vai kuru mācības sākušās bijušajā Čehoslovākijā laikā līdz 1993. gada 1. janvārim, ikviena dalībvalsts atzīst šos arhitektu diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, ja Slovākijas attiecīgās iestādes apliecina, ka tās teritorijā — attiecībā uz tiesībām strādāt 1. pantā minētajās jomās — šiem kvalifikācijas pierādījumiem ir tāda pati juridiskā nozīme kā 11. pantā uzskaitītajiem Slovākijā izdotajiem arhitektu kvalifikācijas pierādījumiem, ja tiek ievēroti 23. panta noteikumi. Šādam apliecinājumam pievieno sertifikātu, kuru izsniedz tās pašas iestādes un kurā paziņo, ka piecos gados pirms minētā sertifikāta izdošanas dienas šie dalībvalstu pilsoņi Slovākijas teritorijā ir vismaz trīs gadus bez pārtraukuma faktiski un likumīgi darbojušies arhitektūras jomā. 6. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru arhitektu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir piešķirti vai kuru mācības sākušās Dienvidslāvijā laikā līdz 1991. gada 25. jūnijam, ikviena dalībvalsts atzīst šos arhitektu diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, ja Slovēnijas attiecīgās iestādes apliecina, ka tās teritorijā — attiecībā uz tiesībām strādāt 1. pantā minētajās jomās — šiem kvalifikācijas pierādījumiem ir tāda pati juridiskā nozīme kā 11. pantā uzskaitītajiem Slovēnijā izdotajiem arhitektu kvalifikācijas pierādījumiem, ja tiek ievēroti 23. panta noteikumi. Šādam apliecinājumam pievieno sertifikātu, kuru izsniedz tās pašas iestādes un kurā paziņo, ka piecos gados pirms minētā sertifikāta izdošanas dienas šie dalībvalstu pilsoņi Slovēnijas teritorijā ir vismaz trīs gadus bez pārtraukuma faktiski un likumīgi darbojušies arhitektūras jomā." --------------------------------------------------