ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0818 - 0818



D. RŪPNIECISKĀ PIESĀRŅOJUMA KONTROLE UN RISKA PĀRVALDĪBA 32001 L 0080: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK ( 2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 2001/80/EK 4. panta 3. punkta, kā arī III un VII pielikuma A daļas, emisijas robežvērtības, kas noteiktas sēra dioksīdam un putekļiem, Igaunijā nepiemēro: - līdz 2010. gada 31. decembrim — attiecībā uz Ahtme sadedzināšanas iekārtu, - līdz 2015. gada 31. decembrim — attiecībā uz Narva (Eesti un Balti) un Kohtla Järve sadedzināšanas iekārtām. Tomēr Narva (Eesti un Balti) 4 katlu atbilstība direktīvai ir jānodrošina līdz 2004. gada 31. decembrim, un turpmāko 4 katlu atbilstība — līdz 2010. gada 31. decembrim. Līdz 2008. gada 1. janvārim jāslēdz visi Balti spēkstacijas "TP-17" tipa katli. Pārejas laikposmā šajās iekārtās jāpanāk, ka minimālā sēra atdalīšanas pakāpe ir 65 % un ka putekļu emisijas robežvērtība nepārsniedz 200 mg/Nm3. Līdz 2008. gada 1. janvārim Igaunija iesniedz Komisijai plānu, tostarp ieguldījumu plānu, atlikušo Narva (Eesti un Balti) un Kohtla Järve neatbilstīgo iekārtu pakāpeniskai pielāgošanai laikposmā no 2010. gada līdz 2015. gadam. Igaunija veiks visus iespējamos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 2012. gadā sēra dioksīda emisijas no sadedzināšanas iekārtām, kurās kā kurināmo izmanto degslānekli, nepārsniedz 25000 tonnas un turpmāk pakāpeniski samazinās. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0832 - 0833



C. ŪDENS KVALITĀTE 1. 31991 L 0271: Padomes Direktīva 91/271/EEK ( 1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.), ko groza: - 31998 L 0015: Komisijas 27.2.1998. Direktīva 98/15/EK (OV L 67, 7.3.1998., 29. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 91/271/EEK 3., 4. panta un 5. panta 2. punkta un atbilstīgi turpmāk paredzētajiem starpposma mērķiem, Latvijā līdz 2015. gada 31. decembrim pilnībā nepiemēro prasības attiecībā uz komunālo notekūdeņu kanalizācijas sistēmām un attīrīšanu: - attiecībā uz aglomerācijām, kuru iedzīvotāju skaits ir 100000 vai vairāk, atbilstību direktīvas noteikumiem nodrošina līdz 2008. gada 31. decembrim; - attiecībā uz aglomerācijām, kuru iedzīvotāju skaits ir no 10000 līdz 100000 iedzīvotājiem, atbilstību direktīvas noteikumiem nodrošina līdz 2011. gada 31. decembrim. 2. 31998 L 0083: Padomes Direktīva 98/83/EK ( 1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 98/83/EK 5. panta 2. punkta un 8. panta, kā arī I pielikuma B un C daļas, un atbilstīgi turpmāk paredzētajiem starpposma mērķiem, Latvijā līdz 2015. gada 31. decembrim pilnībā nepiemēro prasības attiecībā uz lielumiem, kas noteikti tādiem parametriem kā bromāts, trihalometāni — kopā, alumīnijs, dzelzs, mangāns un oksidēšanas spēja: - līdz 2008. gada 31. decembrim — pašvaldībās ar vairāk nekā 100000 iedzīvotājiem; - līdz 2011. gada 31. decembrim — pašvaldībās ar iedzīvotāju skaitu no 10000 līdz 100000. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0833 - 0833



D. RŪPNIECISKĀ PIESĀRŅOJUMA KONTROLE UN RISKA PĀRVALDĪBA 1. 31987 L 0217: Padomes Direktīva 87/217/EEK ( 1987. gada 19. marts) par vides piesārņojuma ar azbestu novēršanu un samazināšanu (OV L 85, 28.3.1987., 40. lpp.), kurā jaunākos grozījumus izdara: - 11994 N: Akts par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem — Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās (OV C 241, 29.8.1994., 21. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 87/217/EEK 8. panta otrā ievilkuma, Latvijā līdz 2004. gada 31. decembrim nepiemēro prasības, kas noteiktas attiecībā uz azbesta šķiedras vai putekļus saturošiem atkritumiem, kuri apglabāti atkritumu poligonos. Azbesta šķiedras vai putekļus saturošus atkritumus iepako dubultos plastikāta maisos un apglabā atsevišķi īpaši apzīmētās apglabāšanas vietās. 2. 31996 L 0061: Padomes Direktīva 96/61/EK ( 1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp.). Atkāpjoties no Direktīvas 96/61/EK 5. panta 1. punkta un tiktāl, ciktāl tas saistīts ar pienākumu ekspluatēt iekārtas atbilstīgi emisijas robežvērtībām, līdzvērtīgiem parametriem vai tehniskajiem rādītājiem, ko nodrošina labākie pieejamie tehniskie paņēmieni, kā paredzēts minētās direktīvas 9. panta 3. un 4. punktā, prasības, kas noteiktas atļauju piešķiršanai esošajām iekārtām, Latvijā līdz atbilstīgo termiņu beigām nepiemēro: - attiecībā uz PU "Jūrmalas ST", SC "Kauguri" — līdz 2010. gada 31. decembrim; - attiecībā uz Ventspils PU "Siltums" — līdz 2010. gada 31. decembrim; - attiecībā uz Ventspils SIA "Pārventas Siltums" — līdz 2010. gada 31. decembrim; - attiecībā uz VAS "Latvenergo", Rīgas TEC-2 — līdz 2010. gada 31. decembrim; - attiecībā uz Liepāja SEZ AS "Liepājas Metalurgs" — līdz 2008. gada 31. decembrim; - attiecībā uz AS "Daugavpils pievadķēžu rūpnīca" — līdz 2010. gada 31. decembrim; - attiecībā uz AS "Lokomotīve" — līdz 2009. gada 31. decembrim; - attiecībā uz AS "Valmieras stikla šķiedra" — līdz 2010. gada 31. decembrim; - attiecībā uz AS "Medpro Inc." — līdz 2010. gada 31. decembrim; - attiecībā uz AS "Jelgavas cukurfabrika" — līdz 2008. gada 31. decembrim; - attiecībā uz AS "Putnu fabrika Ķekava" — līdz 2009. gada 31. decembrim; - attiecībā uz SIA "Druvas Unguri" — līdz 2010. gada 31. decembrim; - attiecībā uz SIA "Korkalns" — līdz 2010. gada 31. decembrim; - attiecībā uz SIA "Griģis un Ko" — līdz 2010. gada 31. decembrim; - attiecībā uz z/s "Nīckrasti" — līdz 2010. gada 31. decembrim. Pilnībā saskaņotas atļaujas minētajām iekārtām izsniedz līdz 2007. gada 30. oktobrim, norādot individuāli saistošus grafikus pilnīgas atbilstības nodrošināšanai. Šīs atļaujas nodrošina to, ka līdz 2007. gada 30. oktobrim tiek panākta atbilstība vispārējiem principiem, kas attiecas uz iekārtu ekspluatētāju pamatpienākumiem, kā noteikts direktīvas 3. pantā. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis C 227 E , 23/09/2003 Lpp. 0762 - 0762

Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0874 - 0874



Pielikuma C papildinājums, kas minēts XI pielikuma 4. nodaļas B iedaļas I apakšiedaļas 2. punktā [*] Tādu uzņēmumu saraksts, kuros izmanto neuzlabotas būru sistēmas un uz kuriem attiecas pārejas režīms (Direktīvas 1999/74/EK 5. panta 1. punkta 4) un 5) apakšpunkts) DZĪVNIEKU LABTURĪBA Nr. | Uzņēmuma nosaukums | Licences Nr. | Dējējvistu skaits | 1. | Gauci M'Louise | PBLM051 | (11000) vienīgi attiecībā uz būriem, kas atbilst pārejas režīma noteikumiem | 2. | Micallef Paul | PBLM064 | 8000 | 3. | Vella Samuel | PBLM079 | 9500 | 4. | Mifsud Jude | PBLM065 | 7100 | 5. | Zammit Francis | PBLM081 | 500 | 6. | Camilleri Anna | PLM007 | 2200 | 7. | Vella Joseph | PLG018 | 2670 | 8. | Busuttil | PBLM024 | (6000) vienīgi attiecībā uz būriem, kas uzstādīti 2000. gadā un kas atbilst pārejas režīma noteikumiem | 9. | Gatt Victor | PLG008 | 12200 | 10. | Grech Saviour | PBLM053 | 1698 | 11. | Lumach Co Ltd | PLM016 | 15000 | 12. | Vella Kalcidon | PLM024 | 9000 | [*] XI pielikuma tekstu skatīt OV L 236, 23.9.2003., 859. lpp. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0832 - 0832



A. GAISA KVALITĀTE 31994 L 0063: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/63/EK ( 1994. gada 20. decembris) par kontroli attiecībā uz gaistošu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko rada benzīna glabāšana un nosūtīšana no termināliem uz degvielas uzpildes stacijām (OV L 365, 31.12.1994., 24. lpp.). 1. Atkāpjoties no Direktīvas 94/63/EK 3. panta un I pielikuma, prasības, kas noteiktas attiecībā uz glabāšanas iekārtām terminālos, Latvijā nepiemēro: - līdz 2005. gada 31. decembrim — 17 glabāšanas iekārtām, kuru apgrozījums ir mazāks par 25000 tonnu/gadā; - līdz 2006. gada 31. decembrim — 3 glabāšanas iekārtām, kuru apgrozījums ir mazāks par 25000 tonnu/gadā; - līdz 2008. gada 31. decembrim — 19 glabāšanas iekārtām, kuru apgrozījums ir mazāks par 25000 tonnu/gadā. 2. Atkāpjoties no Direktīvas 94/63/EK 4. panta un II pielikuma, prasības, kas noteiktas attiecībā uz iekraušanas un izkraušanas iekārtām terminālos, Latvijā nepiemēro: - līdz 2005. gada 31. decembrim — 1 terminālam, kura apgrozījums ir mazāks par 25000 tonnu/gadā; - līdz 2006. gada 31. decembrim — 17 termināliem, kuru apgrozījums ir mazāks par 25000 tonnu/gadā; - līdz 2007. gada 31. decembrim — 1 terminālam, kura apgrozījums ir mazāks par 25000 tonnu/gadā; - līdz 2008. gada 31. decembrim — 20 termināliem, kuru apgrozījums ir mazāks par 25000 tonnu/gadā. Atkāpjoties no Direktīvas 94/63/EK 5. panta, prasības, kas noteiktas attiecībā uz esošajiem pārvietojamiem konteineriem terminālos, līdz 2008. gada 31. decembrim Latvijā nepiemēro 68 autocisternām. 4. Atkāpjoties no Direktīvas 94/63/EK 6. panta un III pielikuma, prasības, kas noteiktas attiecībā uz iekraušanu esošajās glabāšanas iekārtās degvielas uzpildes stacijās, Latvijā nepiemēro: - līdz 2004. gada 31. decembrim — 56 degvielas uzpildes stacijām, kuru apgrozījums ir lielāks par 1000 m3/gadā, bet mazāks par 2000 m3/gadā vai vienāds ar to; - līdz 2008. gada 31. decembrim — 112 degvielas uzpildes stacijām, kuru apgrozījums ir lielāks par 500 m3/gadā, bet mazāks par 1000 m3/gadā vai vienāds ar to, kā arī 290 degvielas uzpildes stacijām, kuru apgrozījums ir mazāks par 500 m3/gadā. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis L 236 , 23/09/2003 Lpp. 0041 - 0041



27. pants 1. Ieņēmumi, kas norādīti kā "Kopējā muitas tarifa nodokļi un citas nodevas" un kas minēti Padomes Lēmuma 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu [3] 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, vai citā atbilstīgā normā kādā lēmumā, ar ko aizstāj minēto lēmumu, ietver muitas nodokļus, ko aprēķina atbilstīgi likmēm, kuras izriet no Kopējā muitas tarifa vai kādas citas ar tiem saistītas vienošanās, ko Kopienā piemēro tirdzniecībai starp jaunajām dalībvalstīm un trešām valstīm. 2. Saskaņotā PVN aprēķina bāze un NKI (nacionālais kopienākums), kas minēts Padomes Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā, jaunajām dalībvalstīm 2004. gadā ir divas trešdaļas no gada bāzes. Katrai jaunajai dalībvalstij NKI bāze, ko ņem vērā, aprēķinot Apvienotajai Karalistei piešķirto finansējumu budžeta līdzsvarošanai, kas minēts Padomes Lēmuma 2000/597/EK 5. panta 1. punktā, arī ir divas trešdaļas no gada bāzes. 3. Lai atbilstīgi Padomes Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 4. punkta b) apakšpunktam noteiktu nemainīgo likmi 2004. gadam, attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm PVN bāzes maksimuma ierobežojumu aprēķina, pamatojoties uz šo valstu PVN bāzes maksimuma ierobežojuma divām trešdaļām un NKI divām trešdaļām. [3] OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - I DAĻA - IV SADAĻA. SAVIENĪBAS IESTĀDES UN STRUKTŪRAS - I NODAĻA. IESTĀŽU SISTĒMA - I-22. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0020 - 0020



I-22. pants Eiropadomes priekšsēdētājs 1. Eiropadome ar kvalificētu balsu vairākumu ievēlē priekšsēdētāju uz divarpus gadiem, ar iespēju pārvēlēt viņu uz vēl vienu termiņu. Kāda šķēršļa vai smaga pārkāpuma gadījumā saskaņā ar to pašu procedūru Eiropadome var anulēt viņa pilnvaras. 2. Eiropadomes priekšsēdētājs: a) vada to un virza Eiropadomes darbu, b) nodrošina Eiropadomes darba sagatavošanu un nepārtrauktību sadarbībā ar Komisijas priekšsēdētāju un, pamatojoties uz Vispārējo lietu padomes darbu, c) cenšas veicināt kohēziju un vienprātību Eiropadomē, d) pēc katras Eiropadomes sanāksmes sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam. Eiropadomes priekšsēdētājs, ievērojot attiecīgo kompetenci, savā līmenī nodrošina Savienības ārējo pārstāvību jautājumos, kas attiecas uz tās kopējo ārpolitiku un drošības politiku, neskarot Savienības ārlietu ministra pilnvaras. 3. Eiropadomes priekšsēdētājam nedrīkst īstenot valsts pilnvarojumu. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - III DAĻA. SAVIENĪBAS POLITIKA UN DARBĪBA - III SADAĻA. IEKŠPOLITIKA UN RĪCĪBA - IV NODAĻA. BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA - 4. iedaļa. Tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās - III-270. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0118 - 0119



III-270. pants 1. Savienībā tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās pamatojas uz tiesas spriedumu un lēmumu savstarpējas atzīšanas principu, un tā ietver dalībvalstu normatīvo aktu tuvināšanu jomās, kas minētas 2. punktā un III-271. pantā. Ar eirolikumiem vai eiroietvarlikumiem nosaka pasākumus, lai: a) ieviestu noteikumus un procedūras, kuru mērķis ir visu veidu spriedumu un tiesas lēmumu atzīšana visā Savienībā, b) novērstu un atrisinātu jurisdikcijas kolīzijas dalībvalstu starpā, c) veicinātu tiesu iestāžu un tiesu personāla mācības, d) dalībvalstu tiesu iestāžu un līdzvērtīgu iestāžu starpā atvieglotu sadarbību saistībā ar kriminālprocesu un lēmumu izpildi. 2. Tiktāl, cik tas ir nepieciešams, lai veicinātu tiesas spriedumu un lēmumu savstarpēju atzīšanu, kā arī policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kam ir pārrobežu aspekts, ar eiroietvarlikumiem var noteikt minimālos noteikumus. Šādos noteikumos ņem vērā dalībvalstu tiesību tradīciju un tiesību sistēmu atšķirības. Šie noteikumi attiecas uz: a) pierādījumu savstarpēju pieņemamību dalībvalstu starpā, b) personas tiesībām kriminālprocesā, c) nozieguma upuru tiesībām, d) jebkādiem citiem īpašiem kriminālprocesa aspektiem, ko Padome iepriekš precizējusi ar eirolēmumu. Saņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, Padome šādu lēmumu pieņem vienprātīgi. Šajā punktā minēto minimālo noteikumu pieņemšana neliedz dalībvalstīm paturēt spēkā vai ieviest augstāku personas tiesību aizsardzības līmeni. 3. Ja kāds Padomes loceklis uzskata, ka 2. punktā minētais eiroietvarlikuma projekts varētu ietekmēt viņa valsts krimināltiesību sistēmas pamataspektus, viņš var pieprasīt, lai šo eiroietvarlikuma projektu izskatītu Eiropadomē. Šādā gadījumā III-396. pantā paredzēto procedūru aptur. Pēc projekta apspriešanas Eiropadome 4 mēnešu laikā pēc procedūras apturēšanas: a) projektu atdod atpakaļ Padomei, kura izbeidz III-396. pantā minētās procedūras apturēšanu, vai b) pieprasa, lai Komisija vai dalībvalstu grupa, kas iesniegusi attiecīgo projektu, iesniedz jaunu projektu; šādā gadījumā uzskata, ka sākotnēji piedāvātais akts nav pieņemts. 4. Ja 3. punktā minētajā laikā Eiropadome nav pieņēmusi lēmumu vai 12 mēnešu laikā pēc jauna projekta iesniegšanas atbilstīgi 3. punkta b) apakšpunktam nav pieņemts eiroietvarlikums, un ja vismaz viena trešdaļa dalībvalstu vēlas izveidot pastiprinātu sadarbību, pamatojoties uz attiecīgo eiroietvarlikuma projektu, tās attiecīgi par to ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Šādā gadījumā tiek uzskatīts, ka atļauja turpināt I-44. panta 2. punktā un III-419. panta 1. punktā minēto pastiprināto sadarbību ir piešķirta, un piemēro noteikumus par pastiprinātu sadarbību. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - III DAĻA. SAVIENĪBAS POLITIKA UN DARBĪBA - V SADAĻA. SAVIENĪBAS ĀRĒJĀ DARBĪBA - II NODAĻA. KOPĒJĀ ĀRPOLITIKA UN DROŠĪBAS POLITIKA - 1. iedaļa. Kopīgi noteikumi - III-300. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0135 - 0136



III-300. pants 1. Eirolēmumus, kas minēti šajā nodaļā, Padome pieņem vienprātīgi. Ikviens Padomes loceklis, kas atturas no balsošanas, var saskaņot savu atturēšanos, oficiāli par to paziņojot. Tādā gadījumā viņam nav pienākuma piemērot eirolēmumu, bet jāatzīst, ka šis lēmums uzliek saistības Savienībai. Savstarpējas solidaritātes garā attiecīgā dalībvalsts atturas no jebkādas rīcības, kas varētu būt pretrunā vai traucēt Savienības rīcībai, kura pamatojas uz šo lēmumu, un pārējās dalībvalstis respektē tās nostāju. Ja Padomes locekļi, kas kvalificē savu atturēšanos šādā veidā, pārstāv vismaz vienu trešo daļu dalībvalstu, kas savukārt aptver vismaz vienu trešo daļu Savienības iedzīvotāju, lēmumu nepieņem. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, Padome lēmumus pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, kad tā: a) pieņem eirolēmumus par Savienības darbībām un nostāju, pamatojoties uz Eiropadomes pieņemtu eirolēmumu, kas attiecas uz Savienības stratēģiskajām interesēm un mērķiem, kuri minēti III-293. panta 1. punktā; b) pieņem eirolēmumu, ar ko nosaka Savienības rīcību vai nostāju, pēc priekšlikuma, ko Savienības ārlietu ministrs ir iesniedzis pēc īpaša lūguma, ar ko Eiropadome vēršas pie viņa pēc pašas vai pēc minētā ministra iniciatīvas; c) pieņem eirolēmumu, ar ko īsteno eirolēmumu par Savienības rīcību vai nostāju; d) pieņem eirolēmumu par īpaša pārstāvja iecelšanu saskaņā ar III-302. pantu. Ja kāds Padomes loceklis paziņo, ka būtisku un pamatotu iemeslu dēļ, kas saistīti ar valsts politiku, viņš ir nodomājis iebilst pret kāda lēmuma pieņemšanu ar kvalificētu balsu vairākumu, balsošana nenotiek. Savienības ārlietu ministrs saziņā ar iesaistīto dalībvalsti meklē tai pieņemamu risinājumu. Ja viņam tas neizdodas, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieprasīt, lai šo lietu nodod izlemt Eiropadomei ar vienprātīgi pieņemtu eirolēmumu. 3. Saskaņā ar I-40. panta 7. punktu Eiropadome var vienprātīgi pieņemt eirolēmumu, nosakot, ka Padome pieņem lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu gadījumos, kas nav minēti šā panta 2. punktā. 4. Šā panta 2. un 3. punkts neattiecas uz lēmumiem, kas saistīti ar militāriem un aizsardzības jautājumiem. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - III DAĻA. SAVIENĪBAS POLITIKA UN DARBĪBA - VI SADAĻA. SAVIENĪBAS DARBĪBA - III NODAĻA. PASTIPRINĀTA SADARBĪBA - III-419. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0180 - 0181



III-419. pants 1. Dalībvalstis, kuras savā starpā vēlas izveidot pastiprinātu sadarbību kādā no jomām, uz ko attiecas Konstitūcija, izņemot ekskluzīvas kompetences jomas un kopējo ārpolitiku un drošības politiku, adresē lūgumu Komisijai, precizējot ierosinātās pastiprinātās sadarbības jomu un mērķus. Komisija šajā nolūkā var iesniegt priekšlikumu Padomei. Ja Komisija priekšlikumu neiesniedz, tā informē attiecīgās dalībvalstis par šādas rīcības iemesliem. Atļauju īstenot pastiprināto sadarbību piešķir ar Padomes pieņemtu eirolēmumu, ko pieņem pēc Komisijas priekšlikuma un pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas. 2. To dalībvalstu lūgumu, kuras savā starpā vēlas izveidot pastiprinātu sadarbību kopējā ārpolitikā un drošības politikā, adresē Padomei. To nosūta Savienības ārlietu ministram, kas dod atzinumu par to, vai ierosinātā pastiprinātā sadarbība ir saderīga ar Savienības kopējo ārpolitiku un drošības politiku, un Komisijai, kura sniedz atzinumu par to, vai pastiprinātā sadarbība ir saderīga ar Savienības politiku. To nosūta arī Eiropas Parlamentam informācijai. Atļauju īstenot pastiprināto sadarbību piešķir ar Padomes vienprātīgi pieņemtu eirolēmumu. --------------------------------------------------
Līgums par Konstitūciju Eiropai - III DAĻA. SAVIENĪBAS POLITIKA UN DARBĪBA - III SADAĻA. IEKŠPOLITIKA UN RĪCĪBA - I NODAĻA. IEKŠĒJAIS TIRGUS - 5. iedaļa. Konkurences noteikumi - 2. apakšiedaļa. Dalībvalstu atbalsts - III-168. pants



Oficiālais Vēstnesis 310 , 16/12/2004 Lpp. 0072 - 0072



III-168. pants 1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm pastāvīgi pārskata atbalsta sistēmas, kas pastāv šajās valstīs. Tā iesaka šīm valstīm attiecīgus pasākumus, kas vajadzīgi iekšējā tirgus pakāpeniskai attīstībai vai darbībai. 2. Ja Komisija, uzaicinājusi ieinteresētās puses iesniegt apsvērumus, konstatē, ka atbalsts, ko piešķir kāda valsts vai no šīs valsts līdzekļiem, ievērojot III-167. pantu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu, vai arī, ka šādu atbalstu izmanto nepareizi, tā pieņem eirolēmumu par to, ka attiecīgai dalībvalstij Komisijas noteiktā laikā tāds atbalsts jāizbeidz vai jāmaina. Ja attiecīgā dalībvalsts noteiktajā laikā neizpilda šo eirolēmumu, Komisija vai citas ieinteresētas dalībvalstis, atkāpjoties no III-360. un III-361. panta, var tieši vērsties Eiropas Savienības Tiesā. Pēc dalībvalsts lūguma Padome var vienprātīgi pieņemt eirolēmumu par to, ka atbalsts, ko šī valsts piešķir vai paredz piešķirt, atzīstams par saderīgu ar iekšējo tirgu, atkāpjoties no III-167. panta vai III-169. pantā paredzētajām eiroregulām, ja tādu lēmumu attaisno izņēmuma apstākļi. Ja Komisija attiecībā uz šādu atbalstu jau sākusi šā punkta pirmajā daļā paredzēto procedūru, tad tas, ka attiecīgā dalībvalsts iesniedz Padomei lūgumu, šo procedūru pārtrauc līdz laikam, kamēr Padome dara zināmu savu nostāju. Ja tomēr Padome trijos mēnešos pēc minētā lūguma iesniegšanas nav darījusi zināmu savu nostāju, lēmumu pieņem Komisija. 3. Komisijai laikus jādara zināmi visi plāni piešķirt vai mainīt atbalstu, lai Komisija varētu nākt klajā ar apsvērumiem. Ja Komisija atzīst, ka, ievērojot III-167. pantu, šādi plāni nav saderīgi ar iekšējo tirgu, tā nevilcinoties sāk procedūru, kas paredzēta šā panta 2. punktā. Attiecīgā dalībvalsts nesāk īstenot pašas ierosinātos pasākumus, kamēr šī procedūra nav beigusies ar galīga lēmuma pieņemšanu. 4. Komisija var pieņemt eiroregulas saistībā ar valsts atbalsta kategorijām, ko Padome saskaņā ar III-169. pantu ir paredzējusi atbrīvot no šā panta 3. punktā paredzētās procedūras. --------------------------------------------------
Protokols par nosacījumiem un noteikumiem Bulgārijas Republikas un Rumānijas uzņemšanai Eiropas Savienībā - CETURTĀ DAĻA: PAGAIDU NOTEIKUMI - IV SADAĻA:CITI NOTEIKUMI - 37. pants



Oficiālais Vēstnesis L 157 , 21/06/2005 Lpp. 0040 - 0041



37. pants Ja Bulgārija vai Rumānija neizpilda saistības, ko tā uzņēmusies pievienošanās sarunās, tostarp jebkādas saistības attiecībā uz sektorpolitikām, kuras skar ekonomiskās darbības ar pārrobežu ietekmi, un tādējādi rada nopietnus traucējumus iekšējā tirgus darbībā vai to nopietnu iespējamību, Komisija var - pēc dalībvalsts pamatota lūguma vai pēc savas ierosmes - laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus pēc pievienošanās, pieņemt eiroregulas vai eirolēmumus, ar ko paredz atbilstīgus pasākumus. Pasākumi ir proporcionāli, un priekšroka ir pasākumiem, kas vismazāk traucē iekšējā tirgus darbību, un, attiecīgos gadījumos, tādu aizsardzības pasākumu īstenošanai, kas jau pastāv attiecīgajās nozarēs. Šādus aizsardzības pasākumus nedrīkst piemērot kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus attiecībā uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Uz drošības klauzulu var atsaukties arī pirms pievienošanās, pamatojoties uz pārraudzības secinājumiem, un pieņemtie pasākumi stājas spēkā pievienošanās pirmajā dienā, ja vien tie neparedz kādu vēlāku datumu. Pasākumus īsteno tikai tik ilgi, cik noteikti nepieciešams, un tos noteikti atceļ, tiklīdz ir izpildītas attiecīgās saistības. Tomēr tos var piemērot ilgāk par pirmajā daļā paredzēto laikposmu, kamēr nav izpildītas attiecīgās saistības. Atkarībā no jaunās dalībvalsts panākumiem saistību izpildē Komisija var pasākumus atbilstīgi pielāgot. Komisija laikus informē Padomi pirms to eiroregulu vai eirolēmumu atcelšanas, ar ko paredz aizsardzības pasākumus, un attiecīgi ņem vērā Padomes apsvērumus šajā sakarā. --------------------------------------------------